# Europos Sąjungos L 247/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 247 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. rugsėjo 16d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 247

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. rugsėjo 16d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. rugsėjo 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 893/2008, kuriuo po dalinės tarpinės peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį pratęsiamas antidempingo priemonių taikymas importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos, Saudo Arabijos ir Korėjos kilmės poliesterių kuokšteliniams pluoštams | 1 |
| | | 2008 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 894/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 17 |
| | * | 2008 m. rugsėjo 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 895/2008, tryliktą kartą iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą | 19 |
| | | 2008 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 896/2008, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2008 m. rugsėjo 16 d. | 20 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. rugsėjo 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 893/2008, kuriuo po dalinės tarpinės peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį pratęsiamas antidempingo priemonių taikymas importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos, Saudo Arabijos ir Korėjos kilmės poliesterių kuokšteliniams pluoštams

1

2008 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 894/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

17

*

2008 m. rugsėjo 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 895/2008, tryliktą kartą iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą

19

2008 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 896/2008, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2008 m. rugsėjo 16 d.

20

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Taryba |
| | | 2008/725/EB |
| | * | 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Vokietijai atstovaujančio nario skyrimo | 23 |
| | | 2008/726/EB |
| | * | 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas dėl Italijai atstovaujančio Regionų komiteto nario skyrimo | 24 |
| | | 2008/727/EB |
| | * | 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas dėl Slovakijai atstovaujančių Regionų komiteto nario ir pakaitinio nario skyrimo | 25 |
| | | 2008/728/EB |
| | * | 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas dėl Belgijai atstovaujančių Regionų komiteto nario ir pakaitinio nario skyrimo | 26 |
| | | Komisija |
| | | 2008/729/EB |
| | * | 2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04, investuojant į Amsterdamo miesto bendrijos stiklo pluošto prieigos tinklą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 6072)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2008/730/EB |
| | * | 2008 m. rugsėjo 8 d. Komisijos sprendimas dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojos pupelių A2704–12 (ACS-GMØØ5–3), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4735)

   (
  1
  ) | 50 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

2008/725/EB

*

2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas dėl Regionų komiteto Vokietijai atstovaujančio nario skyrimo

23

2008/726/EB

*

2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas dėl Italijai atstovaujančio Regionų komiteto nario skyrimo

24

2008/727/EB

*

2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas dėl Slovakijai atstovaujančių Regionų komiteto nario ir pakaitinio nario skyrimo

25

2008/728/EB

*

2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas dėl Belgijai atstovaujančių Regionų komiteto nario ir pakaitinio nario skyrimo

26

Komisija

2008/729/EB

*

2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04, investuojant į Amsterdamo miesto bendrijos stiklo pluošto prieigos tinklą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2007) 6072)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 6072)

1

27

2008/730/EB

*

2008 m. rugsėjo 8 d. Komisijos sprendimas dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojos pupelių A2704–12 (ACS-GMØØ5–3), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4735)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4735)

1

50

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | | 2008/731/BUSP |
| | * | 2008 m. rugsėjo 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas CHAD/4/2008, iš dalies keičiantis Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/1/2008 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priėmimo bei Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/2/2008 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje Prisidedančių šalių komiteto sudarymo | 54 |
| | * | 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas 2008/732/BUSP, įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/293/BUSP, atnaujinančią priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato įgyvendinimą | 56 |
| | * | 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas 2008/733/BUSP, įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą | 63 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

2008/731/BUSP

*

2008 m. rugsėjo 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas CHAD/4/2008, iš dalies keičiantis Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/1/2008 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priėmimo bei Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/2/2008 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje Prisidedančių šalių komiteto sudarymo

54

*

2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas 2008/732/BUSP, įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/293/BUSP, atnaujinančią priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato įgyvendinimą

56

*

2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimas 2008/733/BUSP, įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą

63

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 893/2008

2008 m. rugsėjo 10 d.

kuriuo po dalinės tarpinės peržiūros pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį pratęsiamas antidempingo priemonių taikymas importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos, Saudo Arabijos ir Korėjos kilmės poliesterių kuokšteliniams pluoštams

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Taikomos priemonės ir peržiūros objektas

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 428/2005 (2) Taryba importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) ir Saudo Arabijos kilmės poliesterių kuokšteliniams pluoštams (kurie išsamiau aprašyti 15 konstatuojamojoje dalyje) nustatė galutinį antidempingo muitą ir iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 2852/2000 (3), kuriuo importuojamiems Korėjos Respublikos (toliau – Korėja) kilmės poliesterių kuokšteliniams pluoštams nustatytas galutinis antidempingo muitas. 2008 m. liepos 8 d. Pirmosios instancijos teismas iš dalies panaikino Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2005 2 straipsnį, susijusį su Korėjos bendrovės Huvis Corp į Europos bendriją eksportuojamiems produktams taikomu antidempingo muitu (4). |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 428/2005 (2) Taryba importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) ir Saudo Arabijos kilmės poliesterių kuokšteliniams pluoštams (kurie išsamiau aprašyti 15 konstatuojamojoje dalyje) nustatė galutinį antidempingo muitą ir iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 2852/2000 (3), kuriuo importuojamiems Korėjos Respublikos (toliau – Korėja) kilmės poliesterių kuokšteliniams pluoštams nustatytas galutinis antidempingo muitas. 2008 m. liepos 8 d. Pirmosios instancijos teismas iš dalies panaikino Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2005 2 straipsnį, susijusį su Korėjos bendrovės Huvis Corp į Europos bendriją eksportuojamiems produktams taikomu antidempingo muitu (4).

2.   Priemonės, kurių galiojimas baigėsi ir peržiūros objektas

| (2) | Reglamentu (EB) Nr. 1799/2002 (5) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems Baltarusijos kilmės poliesterių kuokšteliniams pluoštams. Tuo reglamentu nustatytų priemonių galiojimas baigėsi 2007 m. spalio 11 d. |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (EB) Nr. 1799/2002 (5) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems Baltarusijos kilmės poliesterių kuokšteliniams pluoštams. Tuo reglamentu nustatytų priemonių galiojimas baigėsi 2007 m. spalio 11 d.

3.   Ankstesnis tyrimas dėl importuojamų Malaizijos ir Taivano kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų

| (3) | Po skundo atsiėmimo Komisija Sprendimu 2007/430/EB (6) (toliau – nutraukimo sprendimas) nutraukė antidempingo tyrimą dėl importuojamų Malaizijos ir Taivano kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų (toliau – ankstesnis tyrimas). Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį laikyta, kad antidempingo muitų taikymo iš Malaizijos ir Taivano importuojamiems produktams nutraukimas neprieštarauja Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(3)

Po skundo atsiėmimo Komisija Sprendimu 2007/430/EB (6) (toliau – nutraukimo sprendimas) nutraukė antidempingo tyrimą dėl importuojamų Malaizijos ir Taivano kilmės poliesterių kuokštelinių pluoštų (toliau – ankstesnis tyrimas). Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį laikyta, kad antidempingo muitų taikymo iš Malaizijos ir Taivano importuojamiems produktams nutraukimas neprieštarauja Bendrijos interesams.

4.   Dabartinis tyrimas

| (4) | Nustačius, kad buvo pakankamai prima facie įrodymų, kad tuo metu galiojusios priemonės toliau galėtų būti nebetinkamos, kadangi tolesnis jų taikymas galėtų prieštarauti Bendrijos interesams, Komisija savo iniciatyva 2007 m. rugpjūčio 30 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (7) inicijavo tuo metu importuojamiems Baltarusijos, Korėjos, Saudo Arabijos ir KLR (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės poliesterių kuokšteliniams pluoštams taikytų priemonių dalinę tarpinę peržiūrą. Atliekant peržiūrą nagrinėjama tik tai, ar tolesnis priemonių taikymas neprieštarauja Bendrijos interesams ir sprendimas galimai būtų taikomas atgaline data nuo 2007 m. birželio 22 d., t. y. nuo nutraukimo sprendimo įsigaliojimo datos. |
| --- | --- |

(4)

Nustačius, kad buvo pakankamai prima facie įrodymų, kad tuo metu galiojusios priemonės toliau galėtų būti nebetinkamos, kadangi tolesnis jų taikymas galėtų prieštarauti Bendrijos interesams, Komisija savo iniciatyva 2007 m. rugpjūčio 30 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (7) inicijavo tuo metu importuojamiems Baltarusijos, Korėjos, Saudo Arabijos ir KLR (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės poliesterių kuokšteliniams pluoštams taikytų priemonių dalinę tarpinę peržiūrą. Atliekant peržiūrą nagrinėjama tik tai, ar tolesnis priemonių taikymas neprieštarauja Bendrijos interesams ir sprendimas galimai būtų taikomas atgaline data nuo 2007 m. birželio 22 d., t. y. nuo nutraukimo sprendimo įsigaliojimo datos.

| (5) | Kaip minėta anksčiau, importuojamiems Baltarusijos kilmės produktams nustatytos antidempingo priemonės nustojo galioti 2007 m. spalio 11 d. Dėl to su Baltarusija susijusi peržiūra buvo nutraukta. Tačiau iki tos dienos ji buvo oficialiai atliekama ir Komisija konkrečiai nagrinėjo 2007 m. birželio 22 d.–2007 m. spalio 11 d. galiojusių priemonių taikymo nutraukimo atgaline data klausimą, jei taip būtų nuspręsta. |
| --- | --- |

(5)

Kaip minėta anksčiau, importuojamiems Baltarusijos kilmės produktams nustatytos antidempingo priemonės nustojo galioti 2007 m. spalio 11 d. Dėl to su Baltarusija susijusi peržiūra buvo nutraukta. Tačiau iki tos dienos ji buvo oficialiai atliekama ir Komisija konkrečiai nagrinėjo 2007 m. birželio 22 d.–2007 m. spalio 11 d. galiojusių priemonių taikymo nutraukimo atgaline data klausimą, jei taip būtų nuspręsta.

5.   Suinteresuotosios šalys

| (6) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė Bendrijos gamintojams, tiekėjams, importuotojams, naudotojams bei naudotojų ir gamintojų asociacijoms, eksportuotojams ir nagrinėjamųjų šalių atstovams. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas raštu ir prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė Bendrijos gamintojams, tiekėjams, importuotojams, naudotojams bei naudotojų ir gamintojų asociacijoms, eksportuotojams ir nagrinėjamųjų šalių atstovams. Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė teikti pastabas raštu ir prašymą išklausyti.

| (7) | Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. 12 gamintojų, 10 naudotojų, 3 importuotojai, viena Europos gamintojų asociacija, viena Austrijos ir Vokietijos gamintojų asociacija, viena Vokietijos naudotojų federacija, dvi šiai federacijai priklausančios asociacijos ir viena Europos naudotojų asociacija pateikė išsamius klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(7)

Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. 12 gamintojų, 10 naudotojų, 3 importuotojai, viena Europos gamintojų asociacija, viena Austrijos ir Vokietijos gamintojų asociacija, viena Vokietijos naudotojų federacija, dvi šiai federacijai priklausančios asociacijos ir viena Europos naudotojų asociacija pateikė išsamius klausimyno atsakymus.

| (8) | Be to, Komisijai pastabas pateikė kiti gamintojai, naudotojai ir importuotojai, kurie nepateikė išsamių klausimyno atsakymų. |
| --- | --- |

(8)

Be to, Komisijai pastabas pateikė kiti gamintojai, naudotojai ir importuotojai, kurie nepateikė išsamių klausimyno atsakymų.

| (9) | Tarp tyrime dalyvavusių gamintojų ir naudotojų buvo dvi vertikaliai susijusios grupės, gaminančios poliesterių kuokštelinius pluoštus, (iš dalies arba visiškai) skirtus vidaus vartojimui. |
| --- | --- |

(9)

Tarp tyrime dalyvavusių gamintojų ir naudotojų buvo dvi vertikaliai susijusios grupės, gaminančios poliesterių kuokštelinius pluoštus, (iš dalies arba visiškai) skirtus vidaus vartojimui.

| (10) | Be to, viena Kinijos eksportuotojų asociacija ir du Korėjos eksportuotojai, padedant jų institucijoms, pareiškė savo nuomonę. |
| --- | --- |

(10)

Be to, viena Kinijos eksportuotojų asociacija ir du Korėjos eksportuotojai, padedant jų institucijoms, pareiškė savo nuomonę.

| (11) | Baltarusijos ir Saudo Arabijos eksportuotojai savo nuomonės nepareiškė. Be to, nė viena šalis nepateikė pastabų apie priemones, susijusias su šiomis dviem šalimis. |
| --- | --- |

(11)

Baltarusijos ir Saudo Arabijos eksportuotojai savo nuomonės nepareiškė. Be to, nė viena šalis nepateikė pastabų apie priemones, susijusias su šiomis dviem šalimis.

| (12) | Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, jos manymu būtiną nustatyti, ar tolesnis priemonių taikymas prieštarauja Bendrijos interesams. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių suinteresuotųjų šalių patalpose:






  a) | Bendrijos gamintojai







  — | Silon (Čekija) |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, jos manymu būtiną nustatyti, ar tolesnis priemonių taikymas prieštarauja Bendrijos interesams. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių suinteresuotųjų šalių patalpose:

a)

Bendrijos gamintojai

—

Silon (Čekija)

| — | Trevira GmbH (Vokietija) |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH (Vokietija)

| — | Advansa (Vokietija) |
| --- | --- |

—

Advansa (Vokietija)

| — | Wellman International Ltd (Airija) |
| --- | --- |

—

Wellman International Ltd (Airija)

| b) | Bendrijos naudotojai







  — | PGI Nonwovens B.V (Nyderlandai) |
| --- | --- | --- |

b)

Bendrijos naudotojai

—

PGI Nonwovens B.V (Nyderlandai)

| — | Libeltex BVBA (Belgija) |
| --- | --- |

—

Libeltex BVBA (Belgija)

| — | Lück GmbH (Vokietija) |
| --- | --- |

—

Lück GmbH (Vokietija)

| c) | Bendrijos naudotojas ir gamintojas







  — | ORV Manufacturing SpA (Italija) |
| --- | --- | --- |

c)

Bendrijos naudotojas ir gamintojas

—

ORV Manufacturing SpA (Italija)

| d) | Naudotojų asociacijos







  — | Gesamtverband Textil + Mode (Vokietijos tekstilės ir mados pramonės konfederacija) |
| --- | --- | --- |

d)

Naudotojų asociacijos

—

Gesamtverband Textil + Mode (Vokietijos tekstilės ir mados pramonės konfederacija)

| — | Edana (Europos vienkartinių ir neaustinių gaminių asociacija) |
| --- | --- |

—

Edana (Europos vienkartinių ir neaustinių gaminių asociacija)

6.   Tiriamasis laikotarpis

| (13) | Peržiūros tiriamasis laikotarpis (toliau – PTL) apėmė laikotarpį nuo 2006 m. liepos 1 d. iki 2007 m. birželio 30 d. Su vertinimu susijusios tendencijos buvo nagrinėjamos nuo 2004 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(13)

Peržiūros tiriamasis laikotarpis (toliau – PTL) apėmė laikotarpį nuo 2006 m. liepos 1 d. iki 2007 m. birželio 30 d. Su vertinimu susijusios tendencijos buvo nagrinėjamos nuo 2004 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

| (14) | Primenama, kad ankstesniame tyrime tiriamasis laikotarpis apėmė 2005 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpį, o su vertinimu susijusių tendencijų tiriamasis laikotarpis apėmė 2002 m. sausio 1 d.–2005 m. gruodžio 31 d. laikotarpį. |
| --- | --- |

(14)

Primenama, kad ankstesniame tyrime tiriamasis laikotarpis apėmė 2005 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. laikotarpį, o su vertinimu susijusių tendencijų tiriamasis laikotarpis apėmė 2002 m. sausio 1 d.–2005 m. gruodžio 31 d. laikotarpį.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (15) | Nagrinėjamasis produktas – toks pats kaip ir 1–3 konstatuojamosiose dalyse minėtuose tyrimuose: sintetiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai, nekaršti, nešukuoti ir kitu būdu neparuošti verpimui. Jų klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra 5503 20 00. Jie dažnai vadinami poliesterių kuokšteliniais pluoštais (toliau – PKP). |
| --- | --- |

(15)

Nagrinėjamasis produktas – toks pats kaip ir 1–3 konstatuojamosiose dalyse minėtuose tyrimuose: sintetiniai poliesterių kuokšteliniai pluoštai, nekaršti, nešukuoti ir kitu būdu neparuošti verpimui. Jų klasifikacinis KN kodas šiuo metu yra 5503 20 00. Jie dažnai vadinami poliesterių kuokšteliniais pluoštais (toliau – PKP).

| (16) | Šis produktas yra pagrindinė žaliava, naudojama įvairiais tekstilės produktų gamybos proceso etapais. Bendrijoje PKP naudojami verpimui, t. y. gaminant siūlus tekstilės gaminiams, maišytus arba ne su kitais pluoštais, tokiais kaip medvilnė ir vilna, arba naudojami ne audimui, o kimšimui, t. y. tam tikriems tekstilės gaminiams, tokiems kaip pagalvėlės, automobilių sėdynės ir striukės, kimšti. |
| --- | --- |

(16)

Šis produktas yra pagrindinė žaliava, naudojama įvairiais tekstilės produktų gamybos proceso etapais. Bendrijoje PKP naudojami verpimui, t. y. gaminant siūlus tekstilės gaminiams, maišytus arba ne su kitais pluoštais, tokiais kaip medvilnė ir vilna, arba naudojami ne audimui, o kimšimui, t. y. tam tikriems tekstilės gaminiams, tokiems kaip pagalvėlės, automobilių sėdynės ir striukės, kimšti.

C.   PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE

1.   Suvartojimas Bendrijoje

| (17) | Nustatant visą suvartojimo Bendrijoje kiekį remtasi Eurostato importo ir eksporto statistiniais duomenimis ir Bendrijos pramonės (kaip apibrėžta 26 konstatuojamojoje dalyje) bei kitų Bendrijos gamintojų duomenimis apie pagamintą kiekį.
  1   lentelė









  Suvartojimas Bendrijoje | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekis (tonomis) | 834 141 | 843 579 | 822 509 | 823 667 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 101 | 99 | 99 |

(17)

Nustatant visą suvartojimo Bendrijoje kiekį remtasi Eurostato importo ir eksporto statistiniais duomenimis ir Bendrijos pramonės (kaip apibrėžta 26 konstatuojamojoje dalyje) bei kitų Bendrijos gamintojų duomenimis apie pagamintą kiekį.

1   lentelė

Suvartojimas Bendrijoje

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Kiekis (tonomis)

834 141

843 579

822 509

823 667

Indeksas (2004 m. = 100)

100

101

99

99

| (18) | Kaip nurodyta pateiktoje lentelėje, per nagrinėjamąjį laikotarpį PKP suvartojimas šiek tiek sumažėjo. Ši tendencija akivaizdžiai prieštarauja ankstesniame tyrime nagrinėtai padėčiai, kuomet suvartojimas Bendrijoje, kaip nurodyta Reglamente, kuriuo nustatomi laikinieji muitai (8), per to tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį (2002–2005 m.) padidėjo 3 %. |
| --- | --- |

(18)

Kaip nurodyta pateiktoje lentelėje, per nagrinėjamąjį laikotarpį PKP suvartojimas šiek tiek sumažėjo. Ši tendencija akivaizdžiai prieštarauja ankstesniame tyrime nagrinėtai padėčiai, kuomet suvartojimas Bendrijoje, kaip nurodyta Reglamente, kuriuo nustatomi laikinieji muitai (8), per to tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį (2002–2005 m.) padidėjo 3 %.

2.   Importas iš Baltarusijos, KLR, Saudo Arabijos ir Korėjos: kiekis, rinkos dalis ir importo kainos

| (19) | Nuo 2004 m. iki PTL iš nagrinėjamųjų šalių į Bendriją importuotas kiekis sumažėjo 28 %, rinkos dalis sumažėjo nuo 24,4 % iki 18 %, o kainos padidėjo 16 %. Šie duomenys grindžiami Eurostato statistiniais duomenimis.
  2   lentelė









  Importas iš nagrinėjamųjų šalių | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korėja |
| Kiekis (tonomis) | 122 260 | 108 407 | 111 967 | 133 574 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 87 | 92 | 109 |
| Rinkos dalis | 15,1 % | 13,2 % | 14,1 % | 16,9 % |
| Kainos (tūkst. EUR už toną) | 0,987 | 1,115 | 1,079 | 1,114 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 113 | 109 | 113 |
| KLR |
| Kiekis (tonomis) | 45 713 | 38 103 | 2 283 | 8 935 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 83 | 5 | 20 |
| Rinkos dalis | 5,7 % | 4,6 % | 0,3 % | 1,1 % |
| Kainos (tūkst. EUR už toną) | 0,92 | 0,97 | 1,06 | 1,10 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 105 | 115 | 120 |
| Baltarusija |
| Kiekis (tonomis) | 1 771 | 153 | 81 | 43 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 8 | 4,5 | 2,4 |
| Rinkos dalis | 0,2 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Kainos (tūkst. EUR už toną) | 0,97 | 1,17 | 1,16 | 1,26 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 121 | 120 | 130 |
| Saudo Arabija |
| Kiekis (tonomis) | 27 805 | 6 433 | 450 | 72 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 23 | 2 | 0,3 |
| Rinkos dalis | 3,4 % | 0,8 % | 0,1 % | 0 % |
| Kainos (tūkst. EUR už toną) | 0,93 | 1,05 | 1,21 | 0,9 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 113 | 130 | 97 |
| Visos nagrinėjamos šalys |
| Kiekis (tonomis) | 197 549 | 153 096 | 114 781 | 142 624 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 77 | 58 | 72 |
| Rinkos dalis | 24,4 % | 18,7 % | 14,5 % | 18 % |
| Kainos (tūkst. EUR už toną) | 0,96 | 1,08 | 1,08 | 1,11 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 112 | 112 | 116 |

(19)

Nuo 2004 m. iki PTL iš nagrinėjamųjų šalių į Bendriją importuotas kiekis sumažėjo 28 %, rinkos dalis sumažėjo nuo 24,4 % iki 18 %, o kainos padidėjo 16 %. Šie duomenys grindžiami Eurostato statistiniais duomenimis.

2   lentelė

Importas iš nagrinėjamųjų šalių

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Korėja

Kiekis (tonomis)

122 260

108 407

111 967

133 574

Indeksas (2004 m. = 100)

100

87

92

109

Rinkos dalis

15,1 %

13,2 %

14,1 %

16,9 %

Kainos (tūkst. EUR už toną)

0,987

1,115

1,079

1,114

Indeksas (2004 m. = 100)

100

113

109

113

KLR

Kiekis (tonomis)

45 713

38 103

2 283

8 935

Indeksas (2004 m. = 100)

100

83

5

20

Rinkos dalis

5,7 %

4,6 %

0,3 %

1,1 %

Kainos (tūkst. EUR už toną)

0,92

0,97

1,06

1,10

Indeksas (2004 m. = 100)

100

105

115

120

Baltarusija

Kiekis (tonomis)

1 771

153

81

43

Indeksas (2004 m. = 100)

100

8

4,5

2,4

Rinkos dalis

0,2 %

0 %

0 %

0 %

Kainos (tūkst. EUR už toną)

0,97

1,17

1,16

1,26

Indeksas (2004 m. = 100)

100

121

120

130

Saudo Arabija

Kiekis (tonomis)

27 805

6 433

450

72

Indeksas (2004 m. = 100)

100

23

2

0,3

Rinkos dalis

3,4 %

0,8 %

0,1 %

0 %

Kainos (tūkst. EUR už toną)

0,93

1,05

1,21

0,9

Indeksas (2004 m. = 100)

100

113

130

97

Visos nagrinėjamos šalys

Kiekis (tonomis)

197 549

153 096

114 781

142 624

Indeksas (2004 m. = 100)

100

77

58

72

Rinkos dalis

24,4 %

18,7 %

14,5 %

18 %

Kainos (tūkst. EUR už toną)

0,96

1,08

1,08

1,11

Indeksas (2004 m. = 100)

100

112

112

116

| (20) | Staigus importo iš Korėjos padidėjimas per PTL daugiausiai buvo susijęs su laikinųjų antidempingo muitų taikymu Taivano importuojamiems produktams per pirmąjį 2007 m. semestrą (9). Korėja ir Taivanas yra pagrindiniai mažai besilydančio poliesterio ir tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio tiekėjai. Kadangi kai kurioms bendrovėms nustatytas Taivano importuojamiems produktams taikytų laikinųjų muitų lygis buvo 29,5 %, Bendrijos importuotojai nusprendė įsigyti mažai besilydantį poliesterį ir tuščiavidurį sudėtinį silikonizuotą poliesterį iš Korėjos, kurioje antidempingo muitų dydis buvo gerokai mažesnis. |
| --- | --- |

(20)

Staigus importo iš Korėjos padidėjimas per PTL daugiausiai buvo susijęs su laikinųjų antidempingo muitų taikymu Taivano importuojamiems produktams per pirmąjį 2007 m. semestrą (9). Korėja ir Taivanas yra pagrindiniai mažai besilydančio poliesterio ir tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio tiekėjai. Kadangi kai kurioms bendrovėms nustatytas Taivano importuojamiems produktams taikytų laikinųjų muitų lygis buvo 29,5 %, Bendrijos importuotojai nusprendė įsigyti mažai besilydantį poliesterį ir tuščiavidurį sudėtinį silikonizuotą poliesterį iš Korėjos, kurioje antidempingo muitų dydis buvo gerokai mažesnis.

3.   Importas iš kitų trečiųjų valstybių: kiekis, rinkos dalis ir importo kainos

3   lentelė

| Importas iš kitų trečiųjų šalių | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiekis (tonomis) | 171 633 | 225 748 | 278 392 | 256 291 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 132 | 162 | 149 |
| Rinkos dalis | 21 % | 28 % | 35 % | 32 % |
| Kainos (tūkst. EUR už toną) | 1,09 | 1,20 | 1,15 | 1,15 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 110 | 106 | 106 |

Importas iš kitų trečiųjų šalių

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Kiekis (tonomis)

171 633

225 748

278 392

256 291

Indeksas (2004 m. = 100)

100

132

162

149

Rinkos dalis

21 %

28 %

35 %

32 %

Kainos (tūkst. EUR už toną)

1,09

1,20

1,15

1,15

Indeksas (2004 m. = 100)

100

110

106

106

| (21) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš kitų trečiųjų šalių padidėjo 49 %. Toks padidėjimas yra susijęs su 2005 m. kovo mėn. iš Saudo Arabijos ir KLR importuojamiems produktams nustatytais antidempingo muitais ir 2006 m. spalio mėn. panaikintomis antidempingo priemonėmis, taikytomis iš Indonezijos, Tailando ir Indijos importuojamiems produktams. |
| --- | --- |

(21)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš kitų trečiųjų šalių padidėjo 49 %. Toks padidėjimas yra susijęs su 2005 m. kovo mėn. iš Saudo Arabijos ir KLR importuojamiems produktams nustatytais antidempingo muitais ir 2006 m. spalio mėn. panaikintomis antidempingo priemonėmis, taikytomis iš Indonezijos, Tailando ir Indijos importuojamiems produktams.

| (22) | Globaliai importo kiekis per laikotarpį padidėjo nuo maždaug 370 KT iki 400 KT. Jei skaičiuojama nuo ankstesnio tyrimo tiriamojo laikotarpio, pokytis buvo nuo maždaug 380 KT iki 400 KT. |
| --- | --- |

(22)

Globaliai importo kiekis per laikotarpį padidėjo nuo maždaug 370 KT iki 400 KT. Jei skaičiuojama nuo ankstesnio tyrimo tiriamojo laikotarpio, pokytis buvo nuo maždaug 380 KT iki 400 KT.

D.   BENDRIJOS PRAMONĖS PADĖTIS

1.   Bendradarbiavimo lygis

| (23) | Per PTL Bendrijoje PKP gamino 19 gamintojų. Atliekant šį tyrimą Bendrijos gamintojai glaudžiai bendradarbiavo. Iš 19 Bendrijos gamintojų visiškai bendradarbiavo 12 gamintojų, kurie pagamina 70 % viso pagaminamo kiekio. Kiti Bendrijos gamintojai pateikė pastabas, susijusias su tyrimu, bet bendradarbiavo nevisapusiškai. Be to, dvi gamintojų asociacijos (CIRFS ir IVC) (10) taip pat pateikė pastabas. Visi Bendrijos gamintojai taip pat pateikė informaciją apie gamybą. Atsižvelgiant į visas pateiktas pastabas (atskirų gamintojų ir asociacijų) galima daryti išvadą, kad Bendrijos gamintojai, pagaminantys 88 % Bendrijoje pagaminamo kiekio, pareiškė savo nuomonę ir prieštarauja priemonių taikymo nutraukimui. Toks bendradarbiavimo lygis yra akivaizdžiai didesnis nei ankstesniame tyrime, kuomet tik trys bendrovės, pagaminančios tik šiek tiek daugiau nei 25 % viso Bendrijoje pagaminamo kiekio, ir viena gamintojų asociacija (CIRFS) bendradarbiavo su Komisija ir vėliau atsiėmė skundą. |
| --- | --- |

(23)

Per PTL Bendrijoje PKP gamino 19 gamintojų. Atliekant šį tyrimą Bendrijos gamintojai glaudžiai bendradarbiavo. Iš 19 Bendrijos gamintojų visiškai bendradarbiavo 12 gamintojų, kurie pagamina 70 % viso pagaminamo kiekio. Kiti Bendrijos gamintojai pateikė pastabas, susijusias su tyrimu, bet bendradarbiavo nevisapusiškai. Be to, dvi gamintojų asociacijos (CIRFS ir IVC) (10) taip pat pateikė pastabas. Visi Bendrijos gamintojai taip pat pateikė informaciją apie gamybą. Atsižvelgiant į visas pateiktas pastabas (atskirų gamintojų ir asociacijų) galima daryti išvadą, kad Bendrijos gamintojai, pagaminantys 88 % Bendrijoje pagaminamo kiekio, pareiškė savo nuomonę ir prieštarauja priemonių taikymo nutraukimui. Toks bendradarbiavimo lygis yra akivaizdžiai didesnis nei ankstesniame tyrime, kuomet tik trys bendrovės, pagaminančios tik šiek tiek daugiau nei 25 % viso Bendrijoje pagaminamo kiekio, ir viena gamintojų asociacija (CIRFS) bendradarbiavo su Komisija ir vėliau atsiėmė skundą.

| (24) | Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Bendrijos gamintojų padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. |
| --- | --- |

(24)

Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Bendrijos gamintojų padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

2.   Bendrijos gamybos ir Bendrijos pramonės apibrėžtis

| (25) | Kaip minėta, per PTL Bendrijoje PKP gamino 19 gamintojų. Šių 19 gamintojų gamyba sudaro visą Bendrijos gamybos apimtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(25)

Kaip minėta, per PTL Bendrijoje PKP gamino 19 gamintojų. Šių 19 gamintojų gamyba sudaro visą Bendrijos gamybos apimtį, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (26) | 12 Bendrijos gamintojų (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH ir Wellman International Ltd) atliekant tyrimą visapusiškai bendradarbiavo. Per PTL jie pagamino 347 640 tonų (tai sudarė apie 70 % Bendrijoje pagaminamo kiekio). Atitinkamai jų gamybos kiekis sudarė didžiąją visos nagrinėjamojo produkto gamybos Bendrijoje dalį per PTL. |
| --- | --- |

(26)

12 Bendrijos gamintojų (Advansa GmbH, Fibracat Europa S.L., Fidion S.r.l., Frana Polifibre SpA, Greenfiber International S.A., IMP Comfort Sp.z o.o., Märkische Faser, Nurel S.A., ORV Manufacturing SpA, Silon s.r.o., Trevira GmbH ir Wellman International Ltd) atliekant tyrimą visapusiškai bendradarbiavo. Per PTL jie pagamino 347 640 tonų (tai sudarė apie 70 % Bendrijoje pagaminamo kiekio). Atitinkamai jų gamybos kiekis sudarė didžiąją visos nagrinėjamojo produkto gamybos Bendrijoje dalį per PTL.

| (27) | Todėl buvo laikoma, kad 12 visiškai bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų sudarė Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Toliau šie gamintojai vadinami Bendrijos pramone. |
| --- | --- |

(27)

Todėl buvo laikoma, kad 12 visiškai bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų sudarė Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Toliau šie gamintojai vadinami Bendrijos pramone.

3.   Bendrijos pramonės ekonominė padėtis

| (28) | Nuo 2004 m. iki PTL Bendrijos pramonės gamyba ir rinkos dalis kito taip:
  4   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos kiekis (tonomis) | 317 450 | 307 043 | 321 127 | 347 640 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 97 | 101 | 110 |
| Rinkos dalis | 36,9 % | 32,4 % | 38,6 % | 41,8 % |

(28)

Nuo 2004 m. iki PTL Bendrijos pramonės gamyba ir rinkos dalis kito taip:

4   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Gamybos kiekis (tonomis)

317 450

307 043

321 127

347 640

Indeksas (2004 m. = 100)

100

97

101

110

Rinkos dalis

36,9 %

32,4 %

38,6 %

41,8 %

| (29) | Po sumažėjimo 2005 m. Bendrijos gamyba lyginant su 2004 m. padėtimi padidėjo 10 %. Šis padidėjimas susijęs, inter alia, su naujų PKP įmonių įsteigimu Lenkijoje ir Rumunijoje 2006 m. Tikimasi, kad gamybos apimtis ateityje ir toliau didės dėl minėtų naujų įmonių veiklos konsolidavimo ir naujai pradėsiančios veikti įmonės Bulgarijoje, kurios metiniai pajėgumai bus 12 000–14 500 tonų. Rinkos dalis taip pat sumažėjo 2005 m. ir padidėjo 2006 m. bei 2007 m. Palyginus šios lentelės duomenis su Bendrijos pramonės gamyba ankstesniame tyrime (kaip nurodyta Reglamento, kuriuo nustatyti laikinieji muitai, 70 konstatuojamojoje dalyje) (11) per to tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį (2002–2005 m.), tendencija pakito. Iš tiesų, 2002–2005 m. tos Bendrijos pramonės gamyba sumažėjo 9 %, o šio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamyba padidėjo 10 %. Kalbant apie rinkos dalį, padėtis taip pat pasikeitė. Iš tiesų, Bendrijos pramonės rinkos dalis ankstesniame tyrime sumažėjo 2,3 procentinio punkto, o šiame tyrime Bendrijos pramonės rinkos dalis padidėjo beveik 5 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(29)

Po sumažėjimo 2005 m. Bendrijos gamyba lyginant su 2004 m. padėtimi padidėjo 10 %. Šis padidėjimas susijęs, inter alia, su naujų PKP įmonių įsteigimu Lenkijoje ir Rumunijoje 2006 m. Tikimasi, kad gamybos apimtis ateityje ir toliau didės dėl minėtų naujų įmonių veiklos konsolidavimo ir naujai pradėsiančios veikti įmonės Bulgarijoje, kurios metiniai pajėgumai bus 12 000–14 500 tonų. Rinkos dalis taip pat sumažėjo 2005 m. ir padidėjo 2006 m. bei 2007 m. Palyginus šios lentelės duomenis su Bendrijos pramonės gamyba ankstesniame tyrime (kaip nurodyta Reglamento, kuriuo nustatyti laikinieji muitai, 70 konstatuojamojoje dalyje) (11) per to tyrimo nagrinėjamąjį laikotarpį (2002–2005 m.), tendencija pakito. Iš tiesų, 2002–2005 m. tos Bendrijos pramonės gamyba sumažėjo 9 %, o šio tyrimo nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamyba padidėjo 10 %. Kalbant apie rinkos dalį, padėtis taip pat pasikeitė. Iš tiesų, Bendrijos pramonės rinkos dalis ankstesniame tyrime sumažėjo 2,3 procentinio punkto, o šiame tyrime Bendrijos pramonės rinkos dalis padidėjo beveik 5 procentiniais punktais.

3.1.   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (30) | 2004–2005 m. pajėgumai sumažėjo 6 %. Nuo 2006 m. pajėgumai pradėjo didėti ir per PTL sudarė beveik 413 000 tonų (beveik 13 % daugiau nei 2004 m.). Šį padidėjimą daugiausiai nulėmė tai, kad du iš bendradarbiaujančių gamintojų įsteigė naujas įmones Lenkijoje ir Rumunijoje, kurios pradėjo veikti 2006 m. Pajėgumų panaudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 2,4 procentinio punkto. Labiausiai tikėtina šio sumažėjimo priežastis – naujų pajėgumų įdiegimas ir suvartojimo Bendrijoje sumažėjimas. Duomenys apie gamybos pajėgumus akivaizdžiai prieštarauja ankstesniame tyrime gautiems duomenims, pagal kuriuos Bendrijos pramonės pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį (2002–2005 m.) sumažėjo 9 %.
  5   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pajėgumai tonomis | 366 062 | 344 872 | 378 931 | 412 916 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 94 | 103,5 | 112,7 |
| Pajėgumų panaudojimas | 86,8 % | 89,3 % | 85 % | 84,4 % |

(30)

2004–2005 m. pajėgumai sumažėjo 6 %. Nuo 2006 m. pajėgumai pradėjo didėti ir per PTL sudarė beveik 413 000 tonų (beveik 13 % daugiau nei 2004 m.). Šį padidėjimą daugiausiai nulėmė tai, kad du iš bendradarbiaujančių gamintojų įsteigė naujas įmones Lenkijoje ir Rumunijoje, kurios pradėjo veikti 2006 m. Pajėgumų panaudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 2,4 procentinio punkto. Labiausiai tikėtina šio sumažėjimo priežastis – naujų pajėgumų įdiegimas ir suvartojimo Bendrijoje sumažėjimas. Duomenys apie gamybos pajėgumus akivaizdžiai prieštarauja ankstesniame tyrime gautiems duomenims, pagal kuriuos Bendrijos pramonės pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį (2002–2005 m.) sumažėjo 9 %.

5   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Pajėgumai tonomis

366 062

344 872

378 931

412 916

Indeksas (2004 m. = 100)

100

94

103,5

112,7

Pajėgumų panaudojimas

86,8 %

89,3 %

85 %

84,4 %

3.2.   Apyvarta ir parduoti kiekiai

6   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apyvarta (tūkst. EUR) | 391 259 | 388 502 | 403 189 | 443 540 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 99 | 103 | 113 |
| Pardavimas Bendrijoje (tonomis) | 281 083 | 259 314 | 272 553 | 300 051 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 92 | 97 | 107 |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Apyvarta (tūkst. EUR)

391 259

388 502

403 189

443 540

Indeksas (2004 m. = 100)

100

99

103

113

Pardavimas Bendrijoje (tonomis)

281 083

259 314

272 553

300 051

Indeksas (2004 m. = 100)

100

92

97

107

| (31) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės apyvarta Bendrijoje ir parduotų PKP kiekis atitinkamai padidėjo 13 % ir 7 %. Toks padidėjimas susijęs su dviejų naujų įmonių Lenkijoje ir Rumunijoje veiklos pradžia 2006 m. Palyginus šiuos duomenis su ankstesniojo tyrimo duomenimis, pagal kuriuos pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 1 %, padėtis visiškai pasikeitė ir, remiantis turimais įrodymais, Bendrijos pramonė įdėjo daug pastangų siekdama patenkinti paklausą. |
| --- | --- |

(31)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės apyvarta Bendrijoje ir parduotų PKP kiekis atitinkamai padidėjo 13 % ir 7 %. Toks padidėjimas susijęs su dviejų naujų įmonių Lenkijoje ir Rumunijoje veiklos pradžia 2006 m. Palyginus šiuos duomenis su ankstesniojo tyrimo duomenimis, pagal kuriuos pardavimo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 1 %, padėtis visiškai pasikeitė ir, remiantis turimais įrodymais, Bendrijos pramonė įdėjo daug pastangų siekdama patenkinti paklausą.

3.3.   Pardavimo kainos ir sąnaudos

| (32) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės vieneto pardavimo ES kaina padidėjo 6,2 % (nuo 1 392 EUR už toną 2004 m. iki 1 478 EUR už toną per PTL). Tačiau nuo 2005 m. kainos šiek tiek sumažėjo. Vidutinės sąnaudos padidėjo 9,7 % (nuo 1 388 EUR už toną 2004 m. iki 1 523 EUR už toną per PTL). Sąnaudos padidėjo daugiausiai dėl to, kad žymiai padidėjo vidutinė daugumos žaliavų kaina (dėl in fine išaugusių pasaulinių naftos kainų). Pateikti duomenys rodo, kad siekdama neprarasti rinkos dalies, Bendrijos pramonė negalėjo pardavimo kainomis visiškai padengti gamybos sąnaudų. Bendrijos pramonės kainų padidėjimas buvo gerokai mažesnis nei ankstesniame tyrime, kuomet per nagrinėjamąjį laikotarpį kainos padidėjo 12 %.
  7   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė svertinė kaina (tūkst. EUR už toną) | 1,39 | 1,50 | 1,48 | 1,48 |
| Indeksas | 100 | 107 | 106 | 106 |
| Vidutinės svertinės išlaidos (EUR už toną) | 1 388 | 1 511 | 1 556 | 1 523 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 109 | 112 | 109,7 |

(32)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės vieneto pardavimo ES kaina padidėjo 6,2 % (nuo 1 392 EUR už toną 2004 m. iki 1 478 EUR už toną per PTL). Tačiau nuo 2005 m. kainos šiek tiek sumažėjo. Vidutinės sąnaudos padidėjo 9,7 % (nuo 1 388 EUR už toną 2004 m. iki 1 523 EUR už toną per PTL). Sąnaudos padidėjo daugiausiai dėl to, kad žymiai padidėjo vidutinė daugumos žaliavų kaina (dėl in fine išaugusių pasaulinių naftos kainų). Pateikti duomenys rodo, kad siekdama neprarasti rinkos dalies, Bendrijos pramonė negalėjo pardavimo kainomis visiškai padengti gamybos sąnaudų. Bendrijos pramonės kainų padidėjimas buvo gerokai mažesnis nei ankstesniame tyrime, kuomet per nagrinėjamąjį laikotarpį kainos padidėjo 12 %.

7   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Vidutinė svertinė kaina (tūkst. EUR už toną)

1,39

1,50

1,48

1,48

Indeksas

100

107

106

106

Vidutinės svertinės išlaidos (EUR už toną)

1 388

1 511

1 556

1 523

Indeksas (2004 m. = 100)

100

109

112

109,7

3.4.   Užimtumas ir darbo užmokestis

| (33) | Nuo 2004 m. iki PTL Bendrijos pramonės užimtumo lygis padidėjo 17,8 %, o vidutinis darbuotojo darbo užmokestis sumažėjo 10 %. Nors PKP gamyba nėra imli darbui, pajėgumų ir gamybos padidėjimas sutapo su reikšmingu darbo vietų skaičiaus padidėjimu. Ankstesniame tyrime užimtumo lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 19 %, o vidutinės vienam darbuotojui tenkančios darbo sąnaudos padidėjo daugiau nei 30 %, t. y. padėtis buvo visiškai skirtinga.
  8   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas | 1 743 | 1 660 | 1 944 | 2 053 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 95 | 111,5 | 118 |
| Vidutinės vienam darbuotojui tenkančios darbo sąnaudos (per mėnesį) | 3 191 | 3 411 | 3 015 | 2 859 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 107 | 94 | 90 |

(33)

Nuo 2004 m. iki PTL Bendrijos pramonės užimtumo lygis padidėjo 17,8 %, o vidutinis darbuotojo darbo užmokestis sumažėjo 10 %. Nors PKP gamyba nėra imli darbui, pajėgumų ir gamybos padidėjimas sutapo su reikšmingu darbo vietų skaičiaus padidėjimu. Ankstesniame tyrime užimtumo lygis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 19 %, o vidutinės vienam darbuotojui tenkančios darbo sąnaudos padidėjo daugiau nei 30 %, t. y. padėtis buvo visiškai skirtinga.

8   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Užimtumas

1 743

1 660

1 944

2 053

Indeksas (2004 m. = 100)

100

95

111,5

118

Vidutinės vienam darbuotojui tenkančios darbo sąnaudos (per mėnesį)

3 191

3 411

3 015

2 859

Indeksas (2004 m. = 100)

100

107

94

90

3.5.   Pelningumas

| (34) | Nagrinėjamojo produkto pardavimo nesusijusiems klientams Bendrijoje pelningumas (12) labai sumažėjo (tiek skaičiuojant nuo 2004 m., tiek ir nuo 2005 m.). Todėl padėtis labai pablogėjo.
  9   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas | 0,3 % | –0,8 % | –5,4 % | –3,2 % |

(34)

Nagrinėjamojo produkto pardavimo nesusijusiems klientams Bendrijoje pelningumas (12) labai sumažėjo (tiek skaičiuojant nuo 2004 m., tiek ir nuo 2005 m.). Todėl padėtis labai pablogėjo.

9   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Pelningumas

0,3 %

–0,8 %

–5,4 %

–3,2 %

3.6.   Investicijos

10   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 15 604 | 16 580 | 39 865 | 32 618 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 106 | 255 | 209 |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Investicijos (tūkst. EUR)

15 604

16 580

39 865

32 618

Indeksas (2004 m. = 100)

100

106

255

209

| (35) | Nuo 2004 m. iki PTL Bendrijos pramonės investicijų lygis padidėjo 109 %. Šis padidėjimas paaiškinamas tuo, kad Lenkijoje ir Rumunijoje buvo įsteigtos naujos įmonės, kurios pradėjo veikti 2006 m. |
| --- | --- |

(35)

Nuo 2004 m. iki PTL Bendrijos pramonės investicijų lygis padidėjo 109 %. Šis padidėjimas paaiškinamas tuo, kad Lenkijoje ir Rumunijoje buvo įsteigtos naujos įmonės, kurios pradėjo veikti 2006 m.

3.7.   Išvada dėl gamintojų padėties

| (36) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad priešingai nei minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonė ketina gaminti daugiau šio produkto; be to, jos gyvybingumas buvo sustiprintas. |
| --- | --- |

(36)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad priešingai nei minėta 3 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonė ketina gaminti daugiau šio produkto; be to, jos gyvybingumas buvo sustiprintas.

| (37) | Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo beveik 5 procentiniais punktais. Tačiau toks padidėjimas vyko tuo metu, kai suvartojimas sumažėjo daugiau nei 1 %. |
| --- | --- |

(37)

Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo beveik 5 procentiniais punktais. Tačiau toks padidėjimas vyko tuo metu, kai suvartojimas sumažėjo daugiau nei 1 %.

| (38) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimo kaina padidėjo 6 %, bet nuo 2005 m. šiek tiek sumažėjo. Tačiau šiame kontekste reikia atsižvelgti į tai, kad, kaip minėta 32 konstatuojamojoje dalyje, kainos padidėjimas sutapo su sąnaudų padidėjimu 10 %. |
| --- | --- |

(38)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimo kaina padidėjo 6 %, bet nuo 2005 m. šiek tiek sumažėjo. Tačiau šiame kontekste reikia atsižvelgti į tai, kad, kaip minėta 32 konstatuojamojoje dalyje, kainos padidėjimas sutapo su sąnaudų padidėjimu 10 %.

| (39) | Be to, užimtumo lygis labai padidėjo dėl įsteigtų dviejų naujų įmonių (13). Kalbant apie pelningumą, per paskutiniuosius metus padėtis pablogėjo, nors nuo 2006 m. iki PTL padėtis pagerėjo. Siekdama išlaikyti padėtį rinkoje, Bendrijos pramonė yra priversta parduoti nuostolingai. |
| --- | --- |

(39)

Be to, užimtumo lygis labai padidėjo dėl įsteigtų dviejų naujų įmonių (13). Kalbant apie pelningumą, per paskutiniuosius metus padėtis pablogėjo, nors nuo 2006 m. iki PTL padėtis pagerėjo. Siekdama išlaikyti padėtį rinkoje, Bendrijos pramonė yra priversta parduoti nuostolingai.

| (40) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad nors Bendrijos pramonė gavo šiek tiek naudos dėl antidempingo priemonių, nustatytų iš nagrinėjamųjų šalių importuojamiems produktams, tačiau po buvusio dempingo ji neatsigavo ir jos padėtis išlieka silpna ir pažeidžiama. Jei priemonės nebebūtų taikomos, labai tikėtina, kad dėl tokio paties arba didesnio importo iš nagrinėjamųjų šalių ši padėtis pablogėtų. |
| --- | --- |

(40)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad nors Bendrijos pramonė gavo šiek tiek naudos dėl antidempingo priemonių, nustatytų iš nagrinėjamųjų šalių importuojamiems produktams, tačiau po buvusio dempingo ji neatsigavo ir jos padėtis išlieka silpna ir pažeidžiama. Jei priemonės nebebūtų taikomos, labai tikėtina, kad dėl tokio paties arba didesnio importo iš nagrinėjamųjų šalių ši padėtis pablogėtų.

4.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

4.1.   Nepanaudoti pajėgumai

| (41) | KLR nepanaudoti pajėgumai sudaro apie 3 mln. tonų; tai 3,5 karto daugiau nei visas suvartojimas Bendrijoje. Šie nepanaudoti pajėgumai nuo 2005 m. (kuomet iš KLR importuojamiems produktams buvo nustatytos antidempingo priemonės) padidėjo 37 %. Korėjos nepanaudoti pajėgumai sekančiais metais bus 114 000 tonų; tai atitinka 14 % viso suvartojimo Bendrijoje. Nors dalis šių nepanaudotų pajėgumų tenka bendrovei, kuriai taikomas 0 % antidempingo muitas, tačiau didžioji jų dalis tenka bendrovėms, kurioms taikomi antidempingo muitai. Apie Saudo Arabiją duomenų nėra. Kadangi priemonių taikymas Baltarusijai baigtas 2007 m. spalio mėn., nebėra poreikio atlikti numatomų nepanaudotų pajėgumų tyrimą. Jei priemonės būtų panaikintos, šių šalių nepanaudoti pajėgumai gali būti nukreipti į Bendriją. |
| --- | --- |

(41)

KLR nepanaudoti pajėgumai sudaro apie 3 mln. tonų; tai 3,5 karto daugiau nei visas suvartojimas Bendrijoje. Šie nepanaudoti pajėgumai nuo 2005 m. (kuomet iš KLR importuojamiems produktams buvo nustatytos antidempingo priemonės) padidėjo 37 %. Korėjos nepanaudoti pajėgumai sekančiais metais bus 114 000 tonų; tai atitinka 14 % viso suvartojimo Bendrijoje. Nors dalis šių nepanaudotų pajėgumų tenka bendrovei, kuriai taikomas 0 % antidempingo muitas, tačiau didžioji jų dalis tenka bendrovėms, kurioms taikomi antidempingo muitai. Apie Saudo Arabiją duomenų nėra. Kadangi priemonių taikymas Baltarusijai baigtas 2007 m. spalio mėn., nebėra poreikio atlikti numatomų nepanaudotų pajėgumų tyrimą. Jei priemonės būtų panaikintos, šių šalių nepanaudoti pajėgumai gali būti nukreipti į Bendriją.

4.2.   Paskatos pardavimą nukreipti į Bendriją

| (42) | Kai kurios didžiausios pasaulio eksporto rinkos yra saugomos importuojamiems KLR ir Korėjos kilmės PKP taikant antidempingo muitus. Iš tiesų, Turkijoje ir JAV importui iš KLR taikomi muitai; JAV šie muitai sudaro iki 44,3 %. Be to, Korėjos eksportuojamiems produktams Japonijoje, Turkijoje, Pakistane ir JAV taikomi 0–24,6 % dydžio antidempingo muitai. Jei nagrinėjamos priemonės, kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje, bus panaikintos, Europos Sąjunga bus viena iš svarbiausių rinkų, į kurią iš KLR ir Korėjos eksportuojamiems produktams nebūtų taikomos antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(42)

Kai kurios didžiausios pasaulio eksporto rinkos yra saugomos importuojamiems KLR ir Korėjos kilmės PKP taikant antidempingo muitus. Iš tiesų, Turkijoje ir JAV importui iš KLR taikomi muitai; JAV šie muitai sudaro iki 44,3 %. Be to, Korėjos eksportuojamiems produktams Japonijoje, Turkijoje, Pakistane ir JAV taikomi 0–24,6 % dydžio antidempingo muitai. Jei nagrinėjamos priemonės, kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje, bus panaikintos, Europos Sąjunga bus viena iš svarbiausių rinkų, į kurią iš KLR ir Korėjos eksportuojamiems produktams nebūtų taikomos antidempingo priemonės.

| (43) | Kai kurie naudotojai teigė, kad KLR mažina žaliavų, tokių kaip PKP, eksportą. Šio argumento negalima priimti. Remiantis turimais statistiniais duomenimis, grynasis PKP srautas KLR (palyginus gamybą ir vidaus suvartojimą) nuolat didėja ir tikimasi, kad ateinančiais metais jis didės, kaip nurodyta pateikiamoje lentelėje:
  11   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynasis srautas (palyginus gamybą ir suvartojimą gamyklose) (tūkst. tonų) | – 480 | – 200 | 23 | 258 | 449 | 541 |

(43)

Kai kurie naudotojai teigė, kad KLR mažina žaliavų, tokių kaip PKP, eksportą. Šio argumento negalima priimti. Remiantis turimais statistiniais duomenimis, grynasis PKP srautas KLR (palyginus gamybą ir vidaus suvartojimą) nuolat didėja ir tikimasi, kad ateinančiais metais jis didės, kaip nurodyta pateikiamoje lentelėje:

11   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m.

2009 m.

Grynasis srautas (palyginus gamybą ir suvartojimą gamyklose) (tūkst. tonų)

– 480

– 200

23

258

449

541

| (44) | Tai yra aiškus ženklas, kad PKP eksportas iš KLR didėja ir tikimasi, kad ateityje jis didės, nepaisant argumento, kad KLR mažina PKP eksportą. Dėl to minėtas argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(44)

Tai yra aiškus ženklas, kad PKP eksportas iš KLR didėja ir tikimasi, kad ateityje jis didės, nepaisant argumento, kad KLR mažina PKP eksportą. Dėl to minėtas argumentas atmetamas.

4.3.   Tiekimo politika

| (45) | Naudotojų asociacija nurodė, kad verpalų ir neaustinių medžiagų, pagamintų iš PKP, gamintojai dažnai yra suinteresuoti pirkti ES kilmės pluoštus, siekdami gaminti ES kilmės verpalus ir neaustines medžiagas ir juos eksportuoti į šalis, su kuriomis sudaryti lengvatiniai susitarimai. Tačiau pagal šiame tyrime naudotojų pateiktus duomenis, 85–100 % neaustinių medžiagų produktų, kurių sudėtyje yra PKP, sektoriaus bendrovių apyvartos vykdoma parduodant Bendrijoje. Atitinkamai eksporto į šalis, su kuriomis sudaryti lengvatiniai susitarimai, kilmės taisyklės neturėtų daryti didelės įtakos PKP naudotojams priimant sprendimus dėl produktų kilmės juos įsigyjant. Trūkstant įrodymų, pagrindžiančių asociacijos argumentą, šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(45)

Naudotojų asociacija nurodė, kad verpalų ir neaustinių medžiagų, pagamintų iš PKP, gamintojai dažnai yra suinteresuoti pirkti ES kilmės pluoštus, siekdami gaminti ES kilmės verpalus ir neaustines medžiagas ir juos eksportuoti į šalis, su kuriomis sudaryti lengvatiniai susitarimai. Tačiau pagal šiame tyrime naudotojų pateiktus duomenis, 85–100 % neaustinių medžiagų produktų, kurių sudėtyje yra PKP, sektoriaus bendrovių apyvartos vykdoma parduodant Bendrijoje. Atitinkamai eksporto į šalis, su kuriomis sudaryti lengvatiniai susitarimai, kilmės taisyklės neturėtų daryti didelės įtakos PKP naudotojams priimant sprendimus dėl produktų kilmės juos įsigyjant. Trūkstant įrodymų, pagrindžiančių asociacijos argumentą, šis argumentas atmetamas.

4.4.   Išvada dėl importo raidos, jeigu priemonės būtų panaikintos

| (46) | Todėl daroma išvada, kad atsižvelgiant į minėtas paskatas tikėtina, kad panaikinus galiojančias priemones, į Bendriją bus eksportuojami dideli kiekiai. |
| --- | --- |

(46)

Todėl daroma išvada, kad atsižvelgiant į minėtas paskatas tikėtina, kad panaikinus galiojančias priemones, į Bendriją bus eksportuojami dideli kiekiai.

5.   Išvada dėl Bendrijos pramonės

| (47) | Bendrijos pramonė daug investavo ir todėl jos gamyba labai išaugo. Bendrijos pramonės padėtis pastaraisiais metais labai pasikeitė; tai pagrindžia naujos pramonės Lenkijoje ir Rumunijoje įsteigimas bei numatoma plėtra Bulgarijoje. |
| --- | --- |

(47)

Bendrijos pramonė daug investavo ir todėl jos gamyba labai išaugo. Bendrijos pramonės padėtis pastaraisiais metais labai pasikeitė; tai pagrindžia naujos pramonės Lenkijoje ir Rumunijoje įsteigimas bei numatoma plėtra Bulgarijoje.

| (48) | Nepaisant aktyvesnės plėtros bei didesnių investicijų, kaip minėta, reikia atsižvelgti į tai, kad, kalbant apie pelningumą, Bendrijos pramonės padėtis išlieka pavojinga. Labai tikėtina, kad panaikinus antidempingo priemones importuojamų produktų dempingo kainomis padaugės. |
| --- | --- |

(48)

Nepaisant aktyvesnės plėtros bei didesnių investicijų, kaip minėta, reikia atsižvelgti į tai, kad, kalbant apie pelningumą, Bendrijos pramonės padėtis išlieka pavojinga. Labai tikėtina, kad panaikinus antidempingo priemones importuojamų produktų dempingo kainomis padaugės.

| (49) | Dideli importo dempingo kainomis kiekiai būtų papildomas kainų spaudimas Bendrijos pramonei; be to, tai sumažintų pelno dydį ir pelningumą bei padidintų nuostolius. Dėl šios priežasties gali nebebūti tolesnių investicijų, sumažėti inovacijų, pablogėti susijusios pramonės konkurencinė padėtis ir gali būti sumažinama gamyba arba uždaromos įmonės. |
| --- | --- |

(49)

Dideli importo dempingo kainomis kiekiai būtų papildomas kainų spaudimas Bendrijos pramonei; be to, tai sumažintų pelno dydį ir pelningumą bei padidintų nuostolius. Dėl šios priežasties gali nebebūti tolesnių investicijų, sumažėti inovacijų, pablogėti susijusios pramonės konkurencinė padėtis ir gali būti sumažinama gamyba arba uždaromos įmonės.

| (50) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, finansinė Bendrijos pramonės padėtis dar labiau pablogėtų, jeigu importo dempingo kainomis iš KLR, Korėjos ir Saudo Arabijos būtų dideli kiekiai, o priemonės nebebūtų taikomos. Tuo remiantis daroma išvada, kad priemonių taikymo nutraukimas prieštarautų Bendrijos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(50)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, finansinė Bendrijos pramonės padėtis dar labiau pablogėtų, jeigu importo dempingo kainomis iš KLR, Korėjos ir Saudo Arabijos būtų dideli kiekiai, o priemonės nebebūtų taikomos. Tuo remiantis daroma išvada, kad priemonių taikymo nutraukimas prieštarautų Bendrijos pramonės interesams.

E.   BENDRIJOS NAUDOTOJAI

| (51) | PKP rinka yra dalijama į šias dalis: a) verpimas (t. y. siūlų gamyba tekstilės gaminiams, sumaišius ar nesumaišius su kitais pluoštais, tokiais kaip medvilnė ar vilna), b) neaustinė gamyba (t. y. plėvelėms ir raizginiams, neperdirbant pluošto į verpalus, išskyrus popierių) ir c) kimšimas (t. y. tam tikriems tekstilės gaminiams, tokiems kaip pagalvėlės, automobilių sėdynės ir striukės, kimšti). |
| --- | --- |

(51)

PKP rinka yra dalijama į šias dalis: a) verpimas (t. y. siūlų gamyba tekstilės gaminiams, sumaišius ar nesumaišius su kitais pluoštais, tokiais kaip medvilnė ar vilna), b) neaustinė gamyba (t. y. plėvelėms ir raizginiams, neperdirbant pluošto į verpalus, išskyrus popierių) ir c) kimšimas (t. y. tam tikriems tekstilės gaminiams, tokiems kaip pagalvėlės, automobilių sėdynės ir striukės, kimšti).

1.   Bendrijos naudotojų bendradarbiavimo lygis

| (52) | 16 pramonės naudotojų pateikė pastabas, susijusias su šiuo tyrimu. Jie suvartoja apie 17 % visų Bendrijoje suvartojamų PKP ir apie 13 % viso importuojamų produktų kiekio iš nagrinėjamųjų šalių. Tačiau visapusiškai bendradarbiavo tik 10 naudotojų (14), kurių suvartojamas kiekis sudaro apie 12 % viso Bendrijoje suvartojamo PKP kiekio (visi visapusiškai bendradarbiavę naudotojai priklauso neaustinės gamybos ir kimšimo sektoriams). Tik vienas iš nevisapusiškai bendradarbiavusių naudotojų priklauso verpimo sektoriui. |
| --- | --- |

(52)

16 pramonės naudotojų pateikė pastabas, susijusias su šiuo tyrimu. Jie suvartoja apie 17 % visų Bendrijoje suvartojamų PKP ir apie 13 % viso importuojamų produktų kiekio iš nagrinėjamųjų šalių. Tačiau visapusiškai bendradarbiavo tik 10 naudotojų (14), kurių suvartojamas kiekis sudaro apie 12 % viso Bendrijoje suvartojamo PKP kiekio (visi visapusiškai bendradarbiavę naudotojai priklauso neaustinės gamybos ir kimšimo sektoriams). Tik vienas iš nevisapusiškai bendradarbiavusių naudotojų priklauso verpimo sektoriui.

| (53) | Be to, Gesamtverband Textil + Mode (Vokietijos tekstilės pramonių asociacija, atstovaujanti verpimo ir neaustinės gamybos sektoriams), dvi minėtai federacijai priklausančios asociacijos – Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) ir Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V. – bei viena Europos asociacija, atstovaujanti neaustinės gamybos sektoriaus bendrovėms (EDANA), pateikė pastabas ir prašė Komisijos nebetaikyti galiojančių priemonių. Visi minėti naudotojai priklauso vienai ar kelioms iš šių asociacijų. Šių asociacijų suvartojamas kiekis atitinka apie 30 % Bendrijoje suvartojamo PKP kiekio. |
| --- | --- |

(53)

Be to, Gesamtverband Textil + Mode (Vokietijos tekstilės pramonių asociacija, atstovaujanti verpimo ir neaustinės gamybos sektoriams), dvi minėtai federacijai priklausančios asociacijos – Industrieverband Garne-Gewebe-Technische Textilien e.V. (IVGT) ir Verband der Deutschen Heimtextilien-Industrie e.V. – bei viena Europos asociacija, atstovaujanti neaustinės gamybos sektoriaus bendrovėms (EDANA), pateikė pastabas ir prašė Komisijos nebetaikyti galiojančių priemonių. Visi minėti naudotojai priklauso vienai ar kelioms iš šių asociacijų. Šių asociacijų suvartojamas kiekis atitinka apie 30 % Bendrijoje suvartojamo PKP kiekio.

| (54) | Atskirų naudotojų bendradarbiavimo lygis atliekant šį tyrimą yra akivaizdžiai didesnis nei ankstesniame tyrime. Taip pat reikia pastebėti, kad ankstesniame tyrime savo nuomonę pareiškė tik priemonių netaikymui pritariantys naudotojai (suvartojantys apie 10 % viso suvartojamo kiekio), o atliekant šį tyrimą dalyvavo ir tolesniam priemonių taikymui pritariantys naudotojai. |
| --- | --- |

(54)

Atskirų naudotojų bendradarbiavimo lygis atliekant šį tyrimą yra akivaizdžiai didesnis nei ankstesniame tyrime. Taip pat reikia pastebėti, kad ankstesniame tyrime savo nuomonę pareiškė tik priemonių netaikymui pritariantys naudotojai (suvartojantys apie 10 % viso suvartojamo kiekio), o atliekant šį tyrimą dalyvavo ir tolesniam priemonių taikymui pritariantys naudotojai.

2.   Naudotojų pateikti argumentai

2.1.   Priemonių taikymo nutraukimui pritariantys naudotojai

| (55) | Naudotojai, suvartojantys apie 11 % viso suvartojamo PKP kiekio ir apie 10 % viso iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo kiekio, pateikė keletą argumentų dėl tolesnio priemonių taikymo nutraukimo. Visi minėti naudotojai priklauso vienai ar kelioms iš minėtų asociacijų, kurios taip pat pritaria priemonių taikymo nutraukimui. Toliau aptariami naudotojų ir nutraukimui pritariančių asociacijų pateikti argumentai. |
| --- | --- |

(55)

Naudotojai, suvartojantys apie 11 % viso suvartojamo PKP kiekio ir apie 10 % viso iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo kiekio, pateikė keletą argumentų dėl tolesnio priemonių taikymo nutraukimo. Visi minėti naudotojai priklauso vienai ar kelioms iš minėtų asociacijų, kurios taip pat pritaria priemonių taikymo nutraukimui. Toliau aptariami naudotojų ir nutraukimui pritariančių asociacijų pateikti argumentai.

| (56) | Pirma, jie teigia, kad jų padėtis tampa nepalanki, kadangi didėja galutinių produktų konkurencija iš tų šalių, kurios vietoj eksportuojamų PKP pradėjo eksportuoti neaustinius produktus (pvz., KLR). Jie teigia, kad nutraukus galiojančių priemonių taikymą, jie galėtų naudoti pigesnius pluoštus ir todėl jų galutiniai produktai būtų konkurencingesni už produktus iš Azijos. Jei PKP rinkos kaina sumažės, pelningumas gali padidėti. Reikia atsižvelgti į tai, kad pagrindiniai jų klientai yra nuolaidas taikantys tinklai, kuriems žemiausia kaina yra lemiamas veiksnys, o galutiniams produktams taikomas pelno skirtumas yra labai nedidelis. |
| --- | --- |

(56)

Pirma, jie teigia, kad jų padėtis tampa nepalanki, kadangi didėja galutinių produktų konkurencija iš tų šalių, kurios vietoj eksportuojamų PKP pradėjo eksportuoti neaustinius produktus (pvz., KLR). Jie teigia, kad nutraukus galiojančių priemonių taikymą, jie galėtų naudoti pigesnius pluoštus ir todėl jų galutiniai produktai būtų konkurencingesni už produktus iš Azijos. Jei PKP rinkos kaina sumažės, pelningumas gali padidėti. Reikia atsižvelgti į tai, kad pagrindiniai jų klientai yra nuolaidas taikantys tinklai, kuriems žemiausia kaina yra lemiamas veiksnys, o galutiniams produktams taikomas pelno skirtumas yra labai nedidelis.

| (57) | Kalbant apie šiuos argumentus, reikia paminėti, kad remiantis tyrime bendradarbiavusių naudotojų pateikta informacija, jų padėtis (susijusi su pelningumu) išliko nepakitusi nepaisant antidempingo priemonių nustatymo KLR kilmės PKP 2005 m. ir iš šios šalies importuojamų galutinių produktų kiekio padidėjimo. Taip yra todėl, kad PKP įtaka bendroms produktų, kurių sudėtyje yra PKP, sąnaudoms išliko tokia pati (kaip parodyta lentelėje):
  12   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas | 3,48 % | 4,07 % | 3,88 % | 3,79 % |
| Bendros PKP sąnaudos skaičiuojant procentine visų sąnaudų dalimi | 22,3 % | 24 % | 24 % | 24 % |

(57)

Kalbant apie šiuos argumentus, reikia paminėti, kad remiantis tyrime bendradarbiavusių naudotojų pateikta informacija, jų padėtis (susijusi su pelningumu) išliko nepakitusi nepaisant antidempingo priemonių nustatymo KLR kilmės PKP 2005 m. ir iš šios šalies importuojamų galutinių produktų kiekio padidėjimo. Taip yra todėl, kad PKP įtaka bendroms produktų, kurių sudėtyje yra PKP, sąnaudoms išliko tokia pati (kaip parodyta lentelėje):

12   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Pelningumas

3,48 %

4,07 %

3,88 %

3,79 %

Bendros PKP sąnaudos skaičiuojant procentine visų sąnaudų dalimi

22,3 %

24 %

24 %

24 %

| (58) | Todėl padėtis yra kitokia nei ankstesniame tyrime, kuomet naujų antidempingo priemonių (kurios galėjo sudaryti beveik 30 %) nustatymas tam tikrais atvejais neabejotinai būtų turėjęs didesnį neigiamą poveikį PKP naudotojų sąnaudų struktūrai ir galimybei pateikti klientams priimtinus pasiūlymus. |
| --- | --- |

(58)

Todėl padėtis yra kitokia nei ankstesniame tyrime, kuomet naujų antidempingo priemonių (kurios galėjo sudaryti beveik 30 %) nustatymas tam tikrais atvejais neabejotinai būtų turėjęs didesnį neigiamą poveikį PKP naudotojų sąnaudų struktūrai ir galimybei pateikti klientams priimtinus pasiūlymus.

| (59) | Be to, jų apyvarta Bendrijoje, susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra PKP, nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo daugiau nei 10 % (kaip nurodyta 13 lentelėje):
  13   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apyvarta (tūkst. EUR) | 427 694 | 452 329 | 456 445 | 472 750 |
| Indeksas: (2004 m. = 100) | 100 | 106 | 107 | 111 |

(59)

Be to, jų apyvarta Bendrijoje, susijusi su produktais, kurių sudėtyje yra PKP, nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo daugiau nei 10 % (kaip nurodyta 13 lentelėje):

13   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Apyvarta (tūkst. EUR)

427 694

452 329

456 445

472 750

Indeksas: (2004 m. = 100)

100

106

107

111

| (60) | Šie duomenys rodo, kad importuojamų galutinių produktų kiekis iš KLR nuo 2005 m. Bendrijos PKP naudotojams nesutrukdė plėstis ir parduoti savo produktus mažmenininkams bei gauti tokį patį pelno dydį. Dėl galimo poveikio galutinėms kainoms, kurias moka vartotojai, nebuvo pateikta jokių argumentų dėl ankstesniame tyrime padarytos išvados, kad nustačius naujus muitus, kurie galėjo sudaryti beveik 30 %, būtų daromas poveikis vartotojams. |
| --- | --- |

(60)

Šie duomenys rodo, kad importuojamų galutinių produktų kiekis iš KLR nuo 2005 m. Bendrijos PKP naudotojams nesutrukdė plėstis ir parduoti savo produktus mažmenininkams bei gauti tokį patį pelno dydį. Dėl galimo poveikio galutinėms kainoms, kurias moka vartotojai, nebuvo pateikta jokių argumentų dėl ankstesniame tyrime padarytos išvados, kad nustačius naujus muitus, kurie galėjo sudaryti beveik 30 %, būtų daromas poveikis vartotojams.

| (61) | Priemonių taikymo nutraukimui pritariantys naudotojai taip pat teigė, kad PKP kainos Bendrijoje didėja nepaisant dolerio nuvertėjimo. Šis teiginys neatitinka Komisijos tyrimo metu gautų duomenų. Nors 2005 m. PKP kaina staigiai didėjo, po to Bendrijoje pagaminto ir parduodamo PKP (kaip nurodyta 7 lentelėje) ir importuoto PKP (kaip nurodyta 14 lentelėje) kaina išliko stabili (15).
  14   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. I ketvirtis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kainos (tūkst. EUR už toną) | 1,02 | 1,15 | 1,13 | 1,15 | 1,15 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 113 | 111 | 113 | 113 |

(61)

Priemonių taikymo nutraukimui pritariantys naudotojai taip pat teigė, kad PKP kainos Bendrijoje didėja nepaisant dolerio nuvertėjimo. Šis teiginys neatitinka Komisijos tyrimo metu gautų duomenų. Nors 2005 m. PKP kaina staigiai didėjo, po to Bendrijoje pagaminto ir parduodamo PKP (kaip nurodyta 7 lentelėje) ir importuoto PKP (kaip nurodyta 14 lentelėje) kaina išliko stabili (15).

14   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

2008 m. I ketvirtis

Kainos (tūkst. EUR už toną)

1,02

1,15

1,13

1,15

1,15

Indeksas (2004 m. = 100)

100

113

111

113

113

| (62) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nepanašu, kad galiojančios priemonės turi didelę įtaką naudotojų bendrovių sąnaudoms ir pelningumui. |
| --- | --- |

(62)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, nepanašu, kad galiojančios priemonės turi didelę įtaką naudotojų bendrovių sąnaudoms ir pelningumui.

| (63) | Antra, priemonių taikymui prieštaraujantys naudotojai nurodo, kad Bendrijos užimtumo lygyje yra ženklus skirtumas tarp sektorių, susijusių su PKP gamyba (apie 3 000 darbuotojų) ir naudotojų pramone (tariamai – 70 000 darbuotojų). |
| --- | --- |

(63)

Antra, priemonių taikymui prieštaraujantys naudotojai nurodo, kad Bendrijos užimtumo lygyje yra ženklus skirtumas tarp sektorių, susijusių su PKP gamyba (apie 3 000 darbuotojų) ir naudotojų pramone (tariamai – 70 000 darbuotojų).

| (64) | Kalbant apie šį argumentą, nors 70 000 darbuotojų atrodo per didelis skaičius, negalima paneigti, kad naudotojų pramonė yra labiau imli darbui nei gamybos pramonė. Atsižvelgiant į tai, kad visapusiškai bendradarbiavo tik dalis naudotojų (duomenis apie darbo vietas pateikė naudotojai, kurių suvartojama dalis sudaro 12 % viso Bendrijoje suvartojamo PKP kiekio), Komisija negalėjo gauti tikslių duomenų apie užimtumą. Nepaisant to, 15 lentelėje nurodyta, kad visapusiškai tyrime bendradarbiaujantys naudotojai turėjo 5 009 darbuotojus. Iš to būtų galima spręsti, kad su produktų, kurių sudėtyje yra PKP, gamyba yra susiję mažiausiai 40 000–45 000 darbuotojų. Pateikiamoje lentelėje taip pat nurodoma, kaip kito bendradarbiavusių naudotojų užimtumo lygis:
  15   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas | 3 898 | 4 471 | 4 854 | 5 009 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 115 | 125 | 129 |

(64)

Kalbant apie šį argumentą, nors 70 000 darbuotojų atrodo per didelis skaičius, negalima paneigti, kad naudotojų pramonė yra labiau imli darbui nei gamybos pramonė. Atsižvelgiant į tai, kad visapusiškai bendradarbiavo tik dalis naudotojų (duomenis apie darbo vietas pateikė naudotojai, kurių suvartojama dalis sudaro 12 % viso Bendrijoje suvartojamo PKP kiekio), Komisija negalėjo gauti tikslių duomenų apie užimtumą. Nepaisant to, 15 lentelėje nurodyta, kad visapusiškai tyrime bendradarbiaujantys naudotojai turėjo 5 009 darbuotojus. Iš to būtų galima spręsti, kad su produktų, kurių sudėtyje yra PKP, gamyba yra susiję mažiausiai 40 000–45 000 darbuotojų. Pateikiamoje lentelėje taip pat nurodoma, kaip kito bendradarbiavusių naudotojų užimtumo lygis:

15   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Užimtumas

3 898

4 471

4 854

5 009

Indeksas (2004 m. = 100)

100

115

125

129

| (65) | Nors bendradarbiavusių bendrovių skaičius yra nedidelis, galima daryti išvadą, kad galiojantys antidempingo muitai nagrinėjamuoju laikotarpiu netrukdė dideliam užimtumo augimui. Atitinkamai šis naudotojų argumentas buvo atmestas. Žinoma, padėtis yra kitokia nei ankstesniame tyrime, kuomet dėl papildomų antidempingo muitų (kurie galėjo sudaryti beveik 30 %) nustatymo galėjo sumažėti užimtumas naudotojų sektoriuje. |
| --- | --- |

(65)

Nors bendradarbiavusių bendrovių skaičius yra nedidelis, galima daryti išvadą, kad galiojantys antidempingo muitai nagrinėjamuoju laikotarpiu netrukdė dideliam užimtumo augimui. Atitinkamai šis naudotojų argumentas buvo atmestas. Žinoma, padėtis yra kitokia nei ankstesniame tyrime, kuomet dėl papildomų antidempingo muitų (kurie galėjo sudaryti beveik 30 %) nustatymo galėjo sumažėti užimtumas naudotojų sektoriuje.

| (66) | Trečia, šioje dalyje minėti naudotojai nurodo, kad neaustinės gamybos ir kimšimo sektoriuose auga dviejų rūšių PKP paklausa – mažai besilydančio poliesterio ir tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio (kaip minėta 20 konstatuojamojoje dalyje), kurių gamyba Bendrijoje ribota, o KLR ir Korėja turi didelius gamybos pajėgumus. |
| --- | --- |

(66)

Trečia, šioje dalyje minėti naudotojai nurodo, kad neaustinės gamybos ir kimšimo sektoriuose auga dviejų rūšių PKP paklausa – mažai besilydančio poliesterio ir tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio (kaip minėta 20 konstatuojamojoje dalyje), kurių gamyba Bendrijoje ribota, o KLR ir Korėja turi didelius gamybos pajėgumus.

| (67) | Į tai atsižvelgiant, remiantis tiksliausiu Komisijos skaičiavimu pagal suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, bendras mažai besilydančio poliesterio suvartojimas Bendrijoje per PTL sudarė apie 85 000–90 000 tonų, o bendras tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio suvartojimas – apie 65 000–70 000 tonų. Bendrijos pramonė šiuo metu tiekia 2 155 tonas mažai besilydančio poliesterio ir 21 543 tonas tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio. Šių rūšių PKP paklausa nuolat didėja; naudotojų asociacijos teigimu, ateinančiais metais abiejų rūšių PKP paklausos metinis padidėjimas bus 6 %. |
| --- | --- |

(67)

Į tai atsižvelgiant, remiantis tiksliausiu Komisijos skaičiavimu pagal suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, bendras mažai besilydančio poliesterio suvartojimas Bendrijoje per PTL sudarė apie 85 000–90 000 tonų, o bendras tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio suvartojimas – apie 65 000–70 000 tonų. Bendrijos pramonė šiuo metu tiekia 2 155 tonas mažai besilydančio poliesterio ir 21 543 tonas tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio. Šių rūšių PKP paklausa nuolat didėja; naudotojų asociacijos teigimu, ateinančiais metais abiejų rūšių PKP paklausos metinis padidėjimas bus 6 %.

| (68) | Bendrijos PKP gamintojai teigia, kad šių konkrečių rūšių PKP gamyba Bendrijoje yra ribota, nes dėl esamų dempingo kainų jie negali padidinti gamybos. Pagal šiame tyrime surinktus duomenis Bendrijos pramonės mažai besilydančio poliesterio ir tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu kito taip:
  16   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos pramonės mažai besilydančio poliesterio gamybos pajėgumai | 67 050 | 46 550 | 61 550 | 61 550 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 69 | 92 | 92 |
| Bendrijos pramonės tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio gamybos pajėgumai | 32 050 | 32 050 | 32 050 | 32 050 |
| Indeksas (2004 m. = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |

(68)

Bendrijos PKP gamintojai teigia, kad šių konkrečių rūšių PKP gamyba Bendrijoje yra ribota, nes dėl esamų dempingo kainų jie negali padidinti gamybos. Pagal šiame tyrime surinktus duomenis Bendrijos pramonės mažai besilydančio poliesterio ir tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu kito taip:

16   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Bendrijos pramonės mažai besilydančio poliesterio gamybos pajėgumai

67 050

46 550

61 550

61 550

Indeksas (2004 m. = 100)

100

69

92

92

Bendrijos pramonės tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio gamybos pajėgumai

32 050

32 050

32 050

32 050

Indeksas (2004 m. = 100)

100

100

100

100

| (69) | Pagal šios lentelės duomenis, jei kainos būtų tam tikro lygio, Bendrijos pramonė galėtų patenkinti 88–95 % visos mažai besilydančio poliesterio paklausos ir apie 37 % visos tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio paklausos. Be to, net jei Bendrijos pramonė gamina ribotą šių konkrečių rūšių PKP kiekį, naudotojai gali jų įsigyti iš Korėjos ir KLR taikant ribotus antidempingo muitus (tik 5,7 % muitą bendrovei Huvis Korėjoje ir 4,9 % – bendrovei Far Eastern KLR). Kalbant apie galimybę įsigyti iš Taivano, buvo teigiama, kad Taivano PKP gamyba mažėja, todėl didės kainos arba sumažės pasiūla; o jei šie produktai būtų pakeisti importuojamais iš KLR ir Korėjos, už šiuos iš KLR ir Korėjos importuotus konkrečių rūšių PKP sumokėtų muitų poveikis sąnaudoms būtų reikšmingas, nes Bendrijos naudotojų pelno dydis nedidelis. Šių argumentų negalima priimti. Kita vertus, net jeigu Taivano PKP gamyba mažėja, numatoma, kad nepanaudoti pajėgumai padidės (numatoma, kad nepanaudoti pajėgumai 2008 m. bus 122 000 tonų, o 2009 m. – 150 000 tonų). Taigi, nėra aišku, ar susidarytų struktūrinis tokių rūšių PKP trūkumas. |
| --- | --- |

(69)

Pagal šios lentelės duomenis, jei kainos būtų tam tikro lygio, Bendrijos pramonė galėtų patenkinti 88–95 % visos mažai besilydančio poliesterio paklausos ir apie 37 % visos tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio paklausos. Be to, net jei Bendrijos pramonė gamina ribotą šių konkrečių rūšių PKP kiekį, naudotojai gali jų įsigyti iš Korėjos ir KLR taikant ribotus antidempingo muitus (tik 5,7 % muitą bendrovei Huvis Korėjoje ir 4,9 % – bendrovei Far Eastern KLR). Kalbant apie galimybę įsigyti iš Taivano, buvo teigiama, kad Taivano PKP gamyba mažėja, todėl didės kainos arba sumažės pasiūla; o jei šie produktai būtų pakeisti importuojamais iš KLR ir Korėjos, už šiuos iš KLR ir Korėjos importuotus konkrečių rūšių PKP sumokėtų muitų poveikis sąnaudoms būtų reikšmingas, nes Bendrijos naudotojų pelno dydis nedidelis. Šių argumentų negalima priimti. Kita vertus, net jeigu Taivano PKP gamyba mažėja, numatoma, kad nepanaudoti pajėgumai padidės (numatoma, kad nepanaudoti pajėgumai 2008 m. bus 122 000 tonų, o 2009 m. – 150 000 tonų). Taigi, nėra aišku, ar susidarytų struktūrinis tokių rūšių PKP trūkumas.

| (70) | Kalbant apie konkrečių rūšių PKP kainas, oficialių statistinių duomenų nėra, bet, kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje, remiantis bendradarbiaujančių bendrovių pateiktais duomenimis, mažai besilydančio poliesterio kaina (įskaitant antidempingo muitus) nuo 2004 m. iki PTL padidėjo tik 2 %. 2006 m. kaina netgi labai sumažėjo. Tikėtina, kad staigus padidėjimas nuo 2006 m. iki PTL daugiausiai buvo susijęs su laikinųjų antidempingo muitų taikymu Taivano importuojamiems produktams per pirmąjį 2007 m. semestrą. Tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 18 %.
  17   lentelė | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mažai besilydančio poliesterio kaina (tūkst. EUR už toną) | 1,21 | 1,26 | 1,05 | 1,24 |
| Indeksas (2004 m.= 100) | 100 | 104 | 87 | 102 |
| Tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio kaina (tūkst. EUR už toną) | 1,31 | 1,44 | 1,43 | 1,54 |
| Indeksas (2004 = 100) | 100 | 110 | 109 | 118 |

(70)

Kalbant apie konkrečių rūšių PKP kainas, oficialių statistinių duomenų nėra, bet, kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje, remiantis bendradarbiaujančių bendrovių pateiktais duomenimis, mažai besilydančio poliesterio kaina (įskaitant antidempingo muitus) nuo 2004 m. iki PTL padidėjo tik 2 %. 2006 m. kaina netgi labai sumažėjo. Tikėtina, kad staigus padidėjimas nuo 2006 m. iki PTL daugiausiai buvo susijęs su laikinųjų antidempingo muitų taikymu Taivano importuojamiems produktams per pirmąjį 2007 m. semestrą. Tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 18 %.

17   lentelė

2004 m.

2005 m.

2006 m.

PTL

Mažai besilydančio poliesterio kaina (tūkst. EUR už toną)

1,21

1,26

1,05

1,24

Indeksas (2004 m.= 100)

100

104

87

102

Tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio kaina (tūkst. EUR už toną)

1,31

1,44

1,43

1,54

Indeksas (2004 = 100)

100

110

109

118

| (71) | Šiuos duomenis reikia nagrinėti atsižvelgiant į šių konkrečių rūšių PKP dalį bendrose produktų, kurių sudėtyje yra PKP, sąnaudose. Pagal bendradarbiaujančių naudotojų pateiktus duomenis mažai besilydančio poliesterio dalis bendrose produktų, kurių sudėtyje yra PKP, sąnaudose sudaro apie 1,98 %, o tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio – 4,38 %. Turint omenyje, kad vidutinis pelningumas – apie 4 %, su šių konkrečių rūšių PKP susijusi bendrų sąnaudų dalis, nepaisant didelio mažai besilydančio poliesterio kainos padidėjimo, nėra reikšminga. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(71)

Šiuos duomenis reikia nagrinėti atsižvelgiant į šių konkrečių rūšių PKP dalį bendrose produktų, kurių sudėtyje yra PKP, sąnaudose. Pagal bendradarbiaujančių naudotojų pateiktus duomenis mažai besilydančio poliesterio dalis bendrose produktų, kurių sudėtyje yra PKP, sąnaudose sudaro apie 1,98 %, o tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio – 4,38 %. Turint omenyje, kad vidutinis pelningumas – apie 4 %, su šių konkrečių rūšių PKP susijusi bendrų sąnaudų dalis, nepaisant didelio mažai besilydančio poliesterio kainos padidėjimo, nėra reikšminga. Todėl šis argumentas atmetamas.

| (72) | Padėtis yra kitokia nei ankstesniame tyrime, kuomet dėl antidempingo muitų (kurie galėjo sudaryti beveik 30 %) nustatymo importuojamiems Taivano kilmės mažai besilydančiam poliesteriui ir tuščiaviduriui sudėtiniam silikonizuotam poliesteriui ir dėl to padidėjusių to pačių produktų kainų poveikis bendroms sąnaudoms būtų buvęs daug didesnis. |
| --- | --- |

(72)

Padėtis yra kitokia nei ankstesniame tyrime, kuomet dėl antidempingo muitų (kurie galėjo sudaryti beveik 30 %) nustatymo importuojamiems Taivano kilmės mažai besilydančiam poliesteriui ir tuščiaviduriui sudėtiniam silikonizuotam poliesteriui ir dėl to padidėjusių to pačių produktų kainų poveikis bendroms sąnaudoms būtų buvęs daug didesnis.

2.2.   Priemonių taikymo nutraukimui prieštaraujantys naudotojai

| (73) | Naudotojai, kurių suvartojamas kiekis sudaro apie 6 % viso Bendrijoje suvartojamo PKP kiekio ir 3 % iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo kiekio, nurodė, kad nutraukus priemonių taikymą naudotojų pramonės pelningumas labai pablogėtų, kadangi dėl bankrutavusio ES PKP sektoriaus PKP kainos per dvejus metus padidėtų ir todėl tikėtina, kad būtų daugiau importuojama produktų, kurių sudėtyje yra PKP. |
| --- | --- |

(73)

Naudotojai, kurių suvartojamas kiekis sudaro apie 6 % viso Bendrijoje suvartojamo PKP kiekio ir 3 % iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo kiekio, nurodė, kad nutraukus priemonių taikymą naudotojų pramonės pelningumas labai pablogėtų, kadangi dėl bankrutavusio ES PKP sektoriaus PKP kainos per dvejus metus padidėtų ir todėl tikėtina, kad būtų daugiau importuojama produktų, kurių sudėtyje yra PKP.

| (74) | Atsižvelgiant į D.4 dalyje išdėstytus argumentus (importo padidėjimo tikimybė nutraukus priemonių taikymą), tokia galimybė nėra atmetama, taip pat gali kilti pavojus, kad nebus išlaikytas veiksmingas konkurencingumas. |
| --- | --- |

(74)

Atsižvelgiant į D.4 dalyje išdėstytus argumentus (importo padidėjimo tikimybė nutraukus priemonių taikymą), tokia galimybė nėra atmetama, taip pat gali kilti pavojus, kad nebus išlaikytas veiksmingas konkurencingumas.

3.   Išvada

| (75) | Atsižvelgiant į minėtus veiksnius daroma išvada, kad, nors dauguma tyrime dalyvavusių naudotojų mano, kad tolesnis muitų taikymas prieštarauja jų interesams, atlikus tyrimą nustatyta, kad tolesnis priemonių taikymas neturėtų didelio neigiamo poveikio jų ekonominei ir finansinei situacijai. Be to, priešingai nei ankstesniame tyrime, naudotojų nuomonės dėl galimo galiojančių priemonių nutraukimo poveikio jų verslui skiriasi. Nors, kaip minėta, dauguma jų prašė Komisijos panaikinti antidempingo muitus, nemažai tyrime bendradarbiavusių naudotojų prieštarauja muitų taikymo nutraukimui. |
| --- | --- |

(75)

Atsižvelgiant į minėtus veiksnius daroma išvada, kad, nors dauguma tyrime dalyvavusių naudotojų mano, kad tolesnis muitų taikymas prieštarauja jų interesams, atlikus tyrimą nustatyta, kad tolesnis priemonių taikymas neturėtų didelio neigiamo poveikio jų ekonominei ir finansinei situacijai. Be to, priešingai nei ankstesniame tyrime, naudotojų nuomonės dėl galimo galiojančių priemonių nutraukimo poveikio jų verslui skiriasi. Nors, kaip minėta, dauguma jų prašė Komisijos panaikinti antidempingo muitus, nemažai tyrime bendradarbiavusių naudotojų prieštarauja muitų taikymo nutraukimui.

F.   IMPORTUOTOJAI IR PREKYBININKAI

| (76) | 6 importuotojai arba prekybininkai per pranešime apie tyrimo inicijavimą numatytą laikotarpį pateikė pastabas, susijusias su šiuo tyrimu, bet tik trys iš jų (Saehan Europe, GSI Global Service International ir Marubeni) visapusiškai bendradarbiavo ir pateikė atsakymus į visus Komisijos klausimus. Visos bendrovės veikia pelningai, o su PKP produktų importu arba prekyba susijusių darbuotojų skaičius yra nedidelis. |
| --- | --- |

(76)

6 importuotojai arba prekybininkai per pranešime apie tyrimo inicijavimą numatytą laikotarpį pateikė pastabas, susijusias su šiuo tyrimu, bet tik trys iš jų (Saehan Europe, GSI Global Service International ir Marubeni) visapusiškai bendradarbiavo ir pateikė atsakymus į visus Komisijos klausimus. Visos bendrovės veikia pelningai, o su PKP produktų importu arba prekyba susijusių darbuotojų skaičius yra nedidelis.

| (77) | Nepanašu, kad tolesnis muitų taikymas jų verslui turėtų svarbaus neigiamo poveikio. Daugelio iš jų nuomone, jie yra suinteresuoti priemonių iš Korėjos importuojamiems produktams taikymo nutraukimu, bet ne iš KLR importuojamiems produktams, kadangi pastaruoju atveju prekių srautas būtų didelis, o kainų lygis kaip ir jų pelno dydis sumažėtų. Kita vertus, remiantis jų požiūriu, kadangi Korėjos nepanaudoti pajėgumai yra mažesni nei Kinijos, jų nuomone, Korėjos importuojamų produktų poveikis kainoms jų verslui nebus žalingas. |
| --- | --- |

(77)

Nepanašu, kad tolesnis muitų taikymas jų verslui turėtų svarbaus neigiamo poveikio. Daugelio iš jų nuomone, jie yra suinteresuoti priemonių iš Korėjos importuojamiems produktams taikymo nutraukimu, bet ne iš KLR importuojamiems produktams, kadangi pastaruoju atveju prekių srautas būtų didelis, o kainų lygis kaip ir jų pelno dydis sumažėtų. Kita vertus, remiantis jų požiūriu, kadangi Korėjos nepanaudoti pajėgumai yra mažesni nei Kinijos, jų nuomone, Korėjos importuojamų produktų poveikis kainoms jų verslui nebus žalingas.

| (78) | Tuo remiantis daroma išvada, kad, nepriklausomai nuo to, ar priemonės toliau taikomos ar ne, poveikis importuotojų ir prekybininkų veiklai bus nedidelis. |
| --- | --- |

(78)

Tuo remiantis daroma išvada, kad, nepriklausomai nuo to, ar priemonės toliau taikomos ar ne, poveikis importuotojų ir prekybininkų veiklai bus nedidelis.

G.   KITI ASPEKTAI

| (79) | Bendrijos gamintojai, tariamai gaminantys 56 % PKP iš perdirbtų medžiagų, teigė, kad PKP importas dempingo kaina turėjo neigiamos įtakos perdirbimo bendrovių pelningumui; taip pat buvo teigiama, kad polietileno tereftalatą (toliau – PET) perdirbimo bendrovėms renka apie 425 000 darbuotojų. Į tai atsižvelgiant reikia paminėti, kad PET butelių perdirbėjai nenorėjo dalyvauti atliekant šį tyrimą, nors pranešime apie tyrimo inicijavimą jie buvo pakviesti ir Komisija jiems nusiuntė klausimynus, kurių atsakymų nebuvo gauta. Kita vertus, Azijoje perdirbtų PET butelių paklausa yra didelė ir auga, taigi nenustačius antidempingo priemonių PET butelių perdirbėjai ir toliau galės parduoti savo produktus pasaulio rinkoje. Todėl šie argumentai atmetami. |
| --- | --- |

(79)

Bendrijos gamintojai, tariamai gaminantys 56 % PKP iš perdirbtų medžiagų, teigė, kad PKP importas dempingo kaina turėjo neigiamos įtakos perdirbimo bendrovių pelningumui; taip pat buvo teigiama, kad polietileno tereftalatą (toliau – PET) perdirbimo bendrovėms renka apie 425 000 darbuotojų. Į tai atsižvelgiant reikia paminėti, kad PET butelių perdirbėjai nenorėjo dalyvauti atliekant šį tyrimą, nors pranešime apie tyrimo inicijavimą jie buvo pakviesti ir Komisija jiems nusiuntė klausimynus, kurių atsakymų nebuvo gauta. Kita vertus, Azijoje perdirbtų PET butelių paklausa yra didelė ir auga, taigi nenustačius antidempingo priemonių PET butelių perdirbėjai ir toliau galės parduoti savo produktus pasaulio rinkoje. Todėl šie argumentai atmetami.

| (80) | Be to, Bendrijos gamintojai, gaminantys poliesterių kuokštelinius pluoštus iš perdirbtų medžiagų, sunaudoja mažiau energijos nei dėl cheminių procesų ir iš Azijos importuojamo PKP transportavimo išmetamo anglies dioksido kiekis. Dėl šios priežasties pakeitus Bendrijos pagamintus produktus dempingo kaina importuojamais produktais, ypač iš KLR ir Korėjos, padidėtų išmetamo anglies dioksido kiekis ir būtų kliudoma įgyvendinti ES klimato kaitos tikslus. Atsižvelgiant į tai primenama, kad atliekant antidempingo tyrimą ir nagrinėjant Bendrijos interesus daugiausiai dėmesio skiriama ekonominiam priemonių poveikiui susijusiems ūkinės veiklos vykdytojams; šis tyrimas nėra tiesiogiai susijęs su aplinkosaugos klausimais. |
| --- | --- |

(80)

Be to, Bendrijos gamintojai, gaminantys poliesterių kuokštelinius pluoštus iš perdirbtų medžiagų, sunaudoja mažiau energijos nei dėl cheminių procesų ir iš Azijos importuojamo PKP transportavimo išmetamo anglies dioksido kiekis. Dėl šios priežasties pakeitus Bendrijos pagamintus produktus dempingo kaina importuojamais produktais, ypač iš KLR ir Korėjos, padidėtų išmetamo anglies dioksido kiekis ir būtų kliudoma įgyvendinti ES klimato kaitos tikslus. Atsižvelgiant į tai primenama, kad atliekant antidempingo tyrimą ir nagrinėjant Bendrijos interesus daugiausiai dėmesio skiriama ekonominiam priemonių poveikiui susijusiems ūkinės veiklos vykdytojams; šis tyrimas nėra tiesiogiai susijęs su aplinkosaugos klausimais.

| (81) | Dėl Saudo Arabijos (arba Baltarusijos) nebuvo pateikta jokių argumentų; tai reiškia, kad tolesnis priemonių taikymas prieštarautų Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(81)

Dėl Saudo Arabijos (arba Baltarusijos) nebuvo pateikta jokių argumentų; tai reiškia, kad tolesnis priemonių taikymas prieštarautų Bendrijos interesams.

H.   IŠVADA

| (82) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad Bendrijos PKP gamintojai, įskaitant Bendrijos pramonę, patiria naudą dėl taikomų priemonių, bet jų padėtis vis tiek yra pažeidžiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jie galėjo padidinti užimamą rinkos dalį, gamybą, pajėgumus, apyvartą ir užimtumo lygį. Be to, jie daug investavo ir įsteigė naujas įmones Lenkijoje, Rumunijoje ir Bulgarijoje. Be to, Tregal, svarbus verpimo pramonės tiekėjas, įveikė finansinius sunkumus ir, remiantis bendrovės pateikta informacija, nuo 2007 m. liepos mėn. jam nebetaikoma apsaugos procedūra (pranc. procédure de sauvegarde). Tačiau jų finansinė padėtis išlieka pavojinga; staigus dempingo kainomis importuojamų prekių antplūdis būtų žalingas. Toliau taikant muitus Bendrijos pramonė gautų didelės naudos ir tikėtina, kad būtų atkuriamas jos gyvybingumas. Ši padėtis visiškai skiriasi nuo ankstesniame tyrime nustatytų aplinkybių, kuomet buvo nustatyta, kad PKP tiekimas Bendrijos rinkoje gali būti probleminis, nes viena bendrovė (La Seda) pakeitė gamybos pobūdį siekdama daugiau gaminti kitų produktų, kita bendrovė (Pennine Fibers) bankrutavo, o bendrovė Tergal patyrė finansinių sunkumų. |
| --- | --- |

(82)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad Bendrijos PKP gamintojai, įskaitant Bendrijos pramonę, patiria naudą dėl taikomų priemonių, bet jų padėtis vis tiek yra pažeidžiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu jie galėjo padidinti užimamą rinkos dalį, gamybą, pajėgumus, apyvartą ir užimtumo lygį. Be to, jie daug investavo ir įsteigė naujas įmones Lenkijoje, Rumunijoje ir Bulgarijoje. Be to, Tregal, svarbus verpimo pramonės tiekėjas, įveikė finansinius sunkumus ir, remiantis bendrovės pateikta informacija, nuo 2007 m. liepos mėn. jam nebetaikoma apsaugos procedūra (pranc. procédure de sauvegarde). Tačiau jų finansinė padėtis išlieka pavojinga; staigus dempingo kainomis importuojamų prekių antplūdis būtų žalingas. Toliau taikant muitus Bendrijos pramonė gautų didelės naudos ir tikėtina, kad būtų atkuriamas jos gyvybingumas. Ši padėtis visiškai skiriasi nuo ankstesniame tyrime nustatytų aplinkybių, kuomet buvo nustatyta, kad PKP tiekimas Bendrijos rinkoje gali būti probleminis, nes viena bendrovė (La Seda) pakeitė gamybos pobūdį siekdama daugiau gaminti kitų produktų, kita bendrovė (Pennine Fibers) bankrutavo, o bendrovė Tergal patyrė finansinių sunkumų.

| (83) | Kalbant apie naudotojus ir importuotojus, iš nagrinėjamųjų šalių importuojamiems produktams taikomi antidempingo muitai nepakenkė jų gyvybingumui ir plėtros galimybėms. Todėl nutraukus priemonių taikymą nauda naudotojams ir importuotojams būtų nedidelė, įvertinant tai, kad antidempingo priemonės jų ekonominei padėčiai neturėjo didelio poveikio. Priešingai šiai išvadai, ankstesnio tyrimo analizė rodo, kad nustačius naujus antidempingo muitus (kurie galėjo sudaryti beveik 30 %) būtų daromas poveikis PKP kainoms, ypač mažai besilydančio poliesterio ir tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio kainoms, o tai daugeliui naudotojų galėjo sukelti finansinių sunkumų. |
| --- | --- |

(83)

Kalbant apie naudotojus ir importuotojus, iš nagrinėjamųjų šalių importuojamiems produktams taikomi antidempingo muitai nepakenkė jų gyvybingumui ir plėtros galimybėms. Todėl nutraukus priemonių taikymą nauda naudotojams ir importuotojams būtų nedidelė, įvertinant tai, kad antidempingo priemonės jų ekonominei padėčiai neturėjo didelio poveikio. Priešingai šiai išvadai, ankstesnio tyrimo analizė rodo, kad nustačius naujus antidempingo muitus (kurie galėjo sudaryti beveik 30 %) būtų daromas poveikis PKP kainoms, ypač mažai besilydančio poliesterio ir tuščiavidurio sudėtinio silikonizuoto poliesterio kainoms, o tai daugeliui naudotojų galėjo sukelti finansinių sunkumų.

| (84) | Todėl daroma išvada, kad galima nedidelė nauda, kurią nutraukus muitų taikymą gautų naudotojai ir PKP importuotojai į Bendriją, būtų neproporcinga dideliems Bendrijos pramonės nuostoliams. |
| --- | --- |

(84)

Todėl daroma išvada, kad galima nedidelė nauda, kurią nutraukus muitų taikymą gautų naudotojai ir PKP importuotojai į Bendriją, būtų neproporcinga dideliems Bendrijos pramonės nuostoliams.

| (85) | Atitinkamai galima daryti išvadą, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuojamiems produktams taikomų priemonių nutraukimas atsižvelgiant į Bendrijos interesus yra nepagrįstas. |
| --- | --- |

(85)

Atitinkamai galima daryti išvadą, kad iš nagrinėjamųjų šalių importuojamiems produktams taikomų priemonių nutraukimas atsižvelgiant į Bendrijos interesus yra nepagrįstas.

I.   NEDISKRIMINAVIMO PRINCIPO TAIKYMAS

| (86) | Keletas suinteresuotųjų šalių teigė, kad antidempingo priemonės negali būti taikomos diskriminuojant, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje: „kiekvienu atveju atitinkamo dydžio antidempingo muitas turi būti nustatomas, nediskriminaciniu pagrindu produktui, importuojamam dempingo kaina iš visų šaltinių ir darančiam žalos, ...“ Taip pat buvo nurodyta, kad nediskriminavimo principas yra pagrindinis PPO teisės principas. |
| --- | --- |

(86)

Keletas suinteresuotųjų šalių teigė, kad antidempingo priemonės negali būti taikomos diskriminuojant, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje: „kiekvienu atveju atitinkamo dydžio antidempingo muitas turi būti nustatomas, nediskriminaciniu pagrindu produktui, importuojamam dempingo kaina iš visų šaltinių ir darančiam žalos, ...“ Taip pat buvo nurodyta, kad nediskriminavimo principas yra pagrindinis PPO teisės principas.

| (87) | Suinteresuotųjų šalių, kurios rėmėsi nediskriminavimo principu, teigimu, Reglamente (EB) Nr. 2005/2006 nustatyta, kad PKP buvo importuojami iš Taivano ir Malaizijos dempingo kainomis ir sukėlė žalą. Buvo teigiama, kad „šiems dviems PKP importo šaltiniams antidempingo muitai buvo netaikomi ne todėl, kad Komisija nustatė, kad iš Malaizijos ir Taivano PKP importuojamas ne dempingo kaina arba nekelia žalos ...“. Be to, buvo teigiama, kad Komisijos sprendimas nuo 2007 m. birželio 22 d. nebetęsti antidempingo priemonių taikymo iš Malaizijos ir Taivano importuojamiems produktams nepaisant to, kad nustatyta, jog šie produktai importuojami dempingo kaina ir kelia žalą, panaikina pagrindą taikyti tolesnį antidempingo muitų taikymą iš kitų šalių importuojamiems PKP. |
| --- | --- |

(87)

Suinteresuotųjų šalių, kurios rėmėsi nediskriminavimo principu, teigimu, Reglamente (EB) Nr. 2005/2006 nustatyta, kad PKP buvo importuojami iš Taivano ir Malaizijos dempingo kainomis ir sukėlė žalą. Buvo teigiama, kad „šiems dviems PKP importo šaltiniams antidempingo muitai buvo netaikomi ne todėl, kad Komisija nustatė, kad iš Malaizijos ir Taivano PKP importuojamas ne dempingo kaina arba nekelia žalos ...“. Be to, buvo teigiama, kad Komisijos sprendimas nuo 2007 m. birželio 22 d. nebetęsti antidempingo priemonių taikymo iš Malaizijos ir Taivano importuojamiems produktams nepaisant to, kad nustatyta, jog šie produktai importuojami dempingo kaina ir kelia žalą, panaikina pagrindą taikyti tolesnį antidempingo muitų taikymą iš kitų šalių importuojamiems PKP.

| (88) | Pirma, pabrėžiama, kad Malaizijos ir Taivano atveju skundas buvo atsiimtas ir Taryba nepadarė galutinės išvados dėl antidempingo muitų taikymo adekvatumo. Todėl tai nėra diskriminacija. |
| --- | --- |

(88)

Pirma, pabrėžiama, kad Malaizijos ir Taivano atveju skundas buvo atsiimtas ir Taryba nepadarė galutinės išvados dėl antidempingo muitų taikymo adekvatumo. Todėl tai nėra diskriminacija.

| (89) | Antra, teisinių patikrinimų, susijusių su Bendrijos interesais pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį (taikomą Taivano ir Malaizijos atveju) bei 21 straipsnį (taikomą šiuo atveju) pobūdis skiriasi. Atliekant pirmąjį patikrinimą tiriama, ar bendra interesų suma yra pakankamai palanki, kad Komisija galėtų tęsti tyrimą ex officio net ir nesant pagrįsto skundo. Atliekant antrąjį patikrinimą tiriama, ar interesų suma yra pakankamai nepalanki, kad priemonių taikymas būtų nutrauktas. Todėl dėl skirtingo patikrinimų pobūdžio diskriminacijos nėra. |
| --- | --- |

(89)

Antra, teisinių patikrinimų, susijusių su Bendrijos interesais pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį (taikomą Taivano ir Malaizijos atveju) bei 21 straipsnį (taikomą šiuo atveju) pobūdis skiriasi. Atliekant pirmąjį patikrinimą tiriama, ar bendra interesų suma yra pakankamai palanki, kad Komisija galėtų tęsti tyrimą ex officio net ir nesant pagrįsto skundo. Atliekant antrąjį patikrinimą tiriama, ar interesų suma yra pakankamai nepalanki, kad priemonių taikymas būtų nutrauktas. Todėl dėl skirtingo patikrinimų pobūdžio diskriminacijos nėra.

| (90) | Trečia, net ir hipotetiniu atveju, kai Taryba priima galutinį sprendimą dėl antidempingo muitų netaikymo importuojamiems Malaizijos ir Taivano kilmės PKP, tai nėra diskriminacija, kadangi minėtas principas yra taikomas tik tuomet, kai tokios pačios išvados padaromos atliekant skirtingus tyrimus dėl to paties produkto. Kitaip tariant, pagal nediskriminavimo principą, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje ir PPO antidempingo susitarimo 9 straipsnio 2 dalyje, panašios situacijos neturi būti traktuojamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti traktuojamos vienodai. Kaip minėta, šio tyrimo faktai ir išvados visiškai skiriasi nuo Malaizijos ir Taivano atveju nustatytų faktų ir išvadų ir, atitinkamai, dviejų situacijų negalima lyginti. |
| --- | --- |

(90)

Trečia, net ir hipotetiniu atveju, kai Taryba priima galutinį sprendimą dėl antidempingo muitų netaikymo importuojamiems Malaizijos ir Taivano kilmės PKP, tai nėra diskriminacija, kadangi minėtas principas yra taikomas tik tuomet, kai tokios pačios išvados padaromos atliekant skirtingus tyrimus dėl to paties produkto. Kitaip tariant, pagal nediskriminavimo principą, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje ir PPO antidempingo susitarimo 9 straipsnio 2 dalyje, panašios situacijos neturi būti traktuojamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti traktuojamos vienodai. Kaip minėta, šio tyrimo faktai ir išvados visiškai skiriasi nuo Malaizijos ir Taivano atveju nustatytų faktų ir išvadų ir, atitinkamai, dviejų situacijų negalima lyginti.

| (91) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, su nediskriminavimo principo taikymu susiję argumentai atmetami. |
| --- | --- |

(91)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, su nediskriminavimo principo taikymu susiję argumentai atmetami.

J.   BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

| (92) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat buvo nustatytas terminas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. |
| --- | --- |

(92)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Taip pat buvo nustatytas terminas pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.

| (93) | Remiantis minėtais faktais ir aplinkybėmis daroma išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį dalinė tarpinė peržiūra turėtų būti baigta ir nagrinėjamųjų šalių gaminamiems ir į Europos bendriją eksportuojamiems PKP nustatyti antidempingo muitai toliau taikomi, |
| --- | --- |

(93)

Remiantis minėtais faktais ir aplinkybėmis daroma išvada, kad pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį dalinė tarpinė peržiūra turėtų būti baigta ir nagrinėjamųjų šalių gaminamiems ir į Europos bendriją eksportuojamiems PKP nustatyti antidempingo muitai toliau taikomi,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

Vienintelis straipsnis

Dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Baltarusijos, Korėjos Respublikos, Saudo Arabijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės sintetiniams poliesterių kuokšteliniams pluoštams (PKP), paprastai deklaruojamiems nurodant KN kodą 5503 20 00, peržiūra baigiama nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių.

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 71, 2005 3 17, p. 1.

2

(3)  OL L 332, 2000 12 28, p. 17.

3

(4)  Byla T–221/05.

4

(5)  OL L 274, 2002 10 11, p. 1.

5

(6)  OL L 160, 2007 6 21, p. 30.

6

(7)  OL C 202, 2007 8 30, p. 4.

7

(8)  2006 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2005/2006, kuriuo nustatomi laikinieji antidempingo muitai sintetiniams poliesterių kuokšteliniams (štapelio) pluoštams (PKP), kurių kilmės šalys yra Malaizija ir Taivanas (OL L 379, 2006 12 28, p. 65).

8

(9)  Žr. 8 išnašą.

9

(10)  CIRFS (Tarptautinis viskozės ir sintetinių pluoštų komitetas, atstovaujantis Europos dirbtinių pluoštų pramonei) ir IVC (Industrievereinigung Chemiefaser e.V., Vokietijos ir Austrijos dirbtinių pluoštų pramonių asociacija).

10

Industrievereinigung Chemiefaser e.V.

(11)  Žr. 8 išnašą.

11

(12)  Į bendrovių, kurių veiklos pradžia vyko nagrinėjamuoju laikotarpiu arba iš dalies šiuo laikotarpiu, pelningumą nebuvo atsižvelgta siekiant išvengti galimo duomenų iškraipymo.

12

(13)  2005 m. vienas Bendrijos gamintojas Jungtinėje Karalystėje bankrutavo, bet naujos įmonės Lenkijoje ir Rumunijoje kompensavo dėl šio bankroto patirtą gamybos bei užimtumo sumažėjimą.

13

(14)  Libeltex, ORV, PGI Nonwovens, Ziegler, Tharreau, Sandler, Frankenstolz, Lück, TWE Vliesstoffwerke ir IMP Comfort.

14

Libeltex, ORV, PGI Nonwovens, Ziegler, Tharreau, Sandler, Frankenstolz, Lück, TWE Vliesstoffwerke

IMP Comfort

(15)  Šaltinis: Eurostatas. Gamintojų asociacija taip pat teigė, kad 2008 m. birželio mėn. kainos lyginant su 2007 m. birželio mėn. kainomis labai padidėjo. Toks staigus padidėjimas atitinka kainas doleriais, bet perskaičiavus kainas EUR, jos išliko tokios pačios.

15

Šaltinis

---

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/17

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 894/2008

2008 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. rugsėjo 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisų ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 26,9 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 47,5 |
| 0707 00 05 | EG | 162,5 |
| JO | 156,8 |
| MK | 43,3 |
| TR | 140,9 |
| ZZ | 125,9 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 78,8 |
| TR | 104,3 |
| UY | 47,5 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 78,2 |
| 0806 10 10 | IL | 248,7 |
| TR | 94,9 |
| US | 110,9 |
| ZZ | 151,5 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| AU | 195,4 |
| BR | 74,2 |
| CL | 83,3 |
| CN | 78,4 |
| NZ | 103,9 |
| US | 102,0 |
| ZA | 80,0 |
| ZZ | 101,2 |
| 0808 20 50 | AR | 76,1 |
| CN | 63,1 |
| TR | 144,3 |
| ZA | 99,4 |
| ZZ | 95,7 |
| 0809 30 | TR | 123,8 |
| US | 157,7 |
| ZZ | 140,8 |
| 0809 40 05 | IL | 122,2 |
| MK | 22,0 |
| TR | 77,6 |
| XS | 64,2 |
| ZZ | 71,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

26,9

TR

68,0

ZZ

47,5

0707 00 05

EG

162,5

JO

156,8

MK

43,3

TR

140,9

ZZ

125,9

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

78,8

TR

104,3

UY

47,5

ZA

82,2

ZZ

78,2

0806 10 10

IL

248,7

TR

94,9

US

110,9

ZZ

151,5

0808 10 80

AR

92,1

AU

195,4

BR

74,2

CL

83,3

CN

78,4

NZ

103,9

US

102,0

ZA

80,0

ZZ

101,2

0808 20 50

AR

76,1

CN

63,1

TR

144,3

ZA

99,4

ZZ

95,7

0809 30

TR

123,8

US

157,7

ZZ

140,8

0809 40 05

IL

122,2

MK

22,0

TR

77,6

XS

64,2

ZZ

71,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/19

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 895/2008

2008 m. rugsėjo 12 d.

tryliktą kartą iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1763/2004, nustatantį tam tikras ribojančias priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą (1), ypač į jo 10 straipsnio a dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priede yra išvardyti asmenys, kuriems taikomas tame reglamente numatytas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priede yra išvardyti asmenys, kuriems taikomas tame reglamente numatytas lėšų ir ekonominių išteklių įšaldymas.

| (2) | Komisija yra įgaliota iš dalies keisti tą priedą, atsižvelgdama į Tarybos sprendimus, įgyvendinančius Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolimesnių priemonių, remiančių veiksmingą TBTBJ mandato vykdymą (2). Ši bendroji pozicija įgyvendinama 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimu 2008/733/BUSP (3). Todėl Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priedas turėtų būti atitinkamai pakeistas, |
| --- | --- |

(2)

Komisija yra įgaliota iš dalies keisti tą priedą, atsižvelgdama į Tarybos sprendimus, įgyvendinančius Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolimesnių priemonių, remiančių veiksmingą TBTBJ mandato vykdymą (2). Ši bendroji pozicija įgyvendinama 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos sprendimu 2008/733/BUSP (3). Todėl Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priedas turėtų būti atitinkamai pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 12 d.

Komisijos vardu

Eneko LANDÁBURU

Ryšių su užsieniu generalinis direktorius

---

(1)  OL L 315, 2004 10 14, p. 14.

1

(2)  OL L 315, 2004 10 14, p. 52.

2

(3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 63.

3

---

PRIEDAS

Šis asmuo išbraukiamas iš Reglamento (EB) Nr. 1763/2004 I priedo:

Karadžić, Radovan. Gimimo data: 1945 6 19. Gimimo vieta: Petnjica, Savnik, Juodkalnija, Serbija ir Juodkalnija. Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos.

---

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/20

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 896/2008

2008 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2008 m. rugsėjo 16 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

| (3) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka.

| (4) | Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2008 m. rugsėjo 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2008 m. rugsėjo 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

| (5) | Vis dėlto remiantis 2008 m. birželio 26 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 608/2008 dėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2008–2009 prekybos metais (3), tam tikro šiame reglamente numatyto muito taikymas sustabdomas, |
| --- | --- |

(5)

Vis dėlto remiantis 2008 m. birželio 26 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 608/2008 dėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2008–2009 prekybos metais (3), tam tikro šiame reglamente numatyto muito taikymas sustabdomas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2008 m. rugsėjo 16 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioj 2008 m. rugsėjo 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125.

2

(3)  OL L 166, 2008 6 27, p. 19.

3

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2008 m. rugsėjo 16 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 (2) |
| vidutinės kokybės | 0,00 (2) |
| žemos kokybės | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 0,00 (2) |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (3) | 0,00 (2) |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 4,22 (2) |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00 (2)

vidutinės kokybės

0,00 (2)

žemos kokybės

0,00 (2)

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00 (2)

1002 00 00

RUGIAI

0,00 (2)

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

0,00

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (3)

0,00 (2)

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

4,22 (2)

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Remiantis Reglamentu (EB) Nr. 608/2008, šio muito taikymas sustabdytas.

(3)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

29.8.2008-12.9.2008

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 223,83 | 152,19 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 305,61 | 295,61 | 275,61 | 127,68 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 13,93 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 4,68 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

223,83

152,19

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

305,61

295,61

275,61

127,68

Meksikos įlankos priedas

—

13,93

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

4,68

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 36,78 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 30,13 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

36,78 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

30,13 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/23 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/23

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2008 m. rugsėjo 15 d.

dėl Regionų komiteto Vokietijai atstovaujančio nario skyrimo

(2008/725/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,

atsižvelgdama į Vokietijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1). |
| --- | --- |

(1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

| (2) | Atsistatydinus Willi STÄCHELE tapo laisva Regionų komiteto nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

Atsistatydinus Willi STÄCHELE tapo laisva Regionų komiteto nario vieta,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Regionų komiteto nariu likusiam kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. skiriamas:

Prof. Dr. Wolfgang REINHART, Badeno-Viurtembergo federalinių ir Europos reikalų ministras.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.

1

---

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/24

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2008 m. rugsėjo 15 d.

dėl Italijai atstovaujančio Regionų komiteto nario skyrimo

(2008/726/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,

atsižvelgdama į Italijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1). |
| --- | --- |

(1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

| (2) | Pasibaigus Francesco SCOMA įgaliojimams tapo laisva viena Regionų komiteto nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pasibaigus Francesco SCOMA įgaliojimams tapo laisva viena Regionų komiteto nario vieta,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Regionų komiteto nariu likusiam kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. skiriamas:

Francesco MUSOTTO, Deputato dell’Assemblea Regionale Siciliana.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2008 m. rugsėjo 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.

1

---

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/25

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2008 m. rugsėjo 15 d.

dėl Slovakijai atstovaujančių Regionų komiteto nario ir pakaitinio nario skyrimo

(2008/727/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,

atsižvelgdama į Slovakijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1). |
| --- | --- |

(1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

| (2) | Atsistatydinus Milan MURGAŠ, tapo laisva viena Regionų komiteto nario vieta. Viena pakaitinio nario vieta tampa laisva Vladimír BAJAN paskyrus Regionų komiteto nariu, |
| --- | --- |

(2)

Atsistatydinus Milan MURGAŠ, tapo laisva viena Regionų komiteto nario vieta. Viena pakaitinio nario vieta tampa laisva Vladimír BAJAN paskyrus Regionų komiteto nariu,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. skiriami Regionų komiteto:

| a) | nariu
  Vladimír BAJAN, predseda Bratislavského samosprávneho kraja (Bratislavos krašto viršininkas), (įgaliojimų pasikeitimas), |
| --- | --- |

a)

nariu

Vladimír BAJAN, predseda Bratislavského samosprávneho kraja (Bratislavos krašto viršininkas), (įgaliojimų pasikeitimas),

| b) | pakaitiniu nariu
  Milan MURGAŠ, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja (Banská Bystrica krašto viršininkas). |
| --- | --- |

b)

pakaitiniu nariu

Milan MURGAŠ, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja (Banská Bystrica krašto viršininkas).

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.

1

---

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/26

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2008 m. rugsėjo 15 d.

dėl Belgijai atstovaujančių Regionų komiteto nario ir pakaitinio nario skyrimo

(2008/728/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,

atsižvelgdama į Belgijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1). |
| --- | --- |

(1)

2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė Sprendimą 2006/116/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo laikotarpiui nuo 2006 m. sausio 26 d. iki 2010 m. sausio 25 d. (1).

| (2) | Atsistatydinus Joëlle KAPOMPOLÉ, tapo laisva viena Regionų komiteto nario vieta. Viena pakaitinio nario vieta tapo laisva Patrick LACHAERT paskyrus Regionų komiteto nariu, |
| --- | --- |

(2)

Atsistatydinus Joëlle KAPOMPOLÉ, tapo laisva viena Regionų komiteto nario vieta. Viena pakaitinio nario vieta tapo laisva Patrick LACHAERT paskyrus Regionų komiteto nariu,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Likusiam kadencijos laikui iki 2010 m. sausio 25 d. skiriami Regionų komiteto:

| a) | nariu:
  Patrick LACHAERT, Vlaams Volksvertegenwoordiger (įgaliojimų pasikeitimas);
  ir |
| --- | --- |

a)

nariu:

Patrick LACHAERT, Vlaams Volksvertegenwoordiger (įgaliojimų pasikeitimas);

ir

| b) | pakaitiniu nariu:
  Marc VAN DEN ABEELEN, Vlaams Volksvertegenwoordiger. |
| --- | --- |

b)

pakaitiniu nariu:

Marc VAN DEN ABEELEN, Vlaams Volksvertegenwoordiger.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 56, 2006 2 25, p. 75.

1

---

Komisija

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/27

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. gruodžio 11 d.

dėl valstybės pagalbos C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04, investuojant į Amsterdamo miesto bendrijos stiklo pluošto prieigos tinklą

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 6072)

(Tekstas autentiškas tik olandų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/729/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2004 m. balandžio mėn. Amsterdamo miesto savivaldybė susisiekė su Komisija dėl viešojo FttN (Fibre-to-the-Home) telekomunikacijų prieigos tinklo plėtojimo konkurso aspektų. Be to, miesto savivaldybė prašo Komisijos patvirtinti, kad projektas negavo valstybės pagalbos, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. 2004 m. liepos 22 d. raštu Komisija pranešė miesto savivaldybei, kad toks patvirtinimas gali būti pateiktas tik po to, kai apie priemonę praneš Nyderlandų valdžios institucijos. Ji nusiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms šio rašto nuorašą. Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų iki 2004 m. liepos 23 d. pateikti visą informaciją, kuri buvo reikalinga priemonei įvertinti pagal ES sutarties 87 straipsnio 1 dalį. 2004 m. rugpjūčio mėn. Nyderlandų valdžios institucijos prašė nukelti galutinį pateikimo terminą; 2004 m. rugsėjo 7 d. Komisija prašymą patenkino. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. balandžio mėn. Amsterdamo miesto savivaldybė susisiekė su Komisija dėl viešojo FttN (Fibre-to-the-Home) telekomunikacijų prieigos tinklo plėtojimo konkurso aspektų. Be to, miesto savivaldybė prašo Komisijos patvirtinti, kad projektas negavo valstybės pagalbos, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. 2004 m. liepos 22 d. raštu Komisija pranešė miesto savivaldybei, kad toks patvirtinimas gali būti pateiktas tik po to, kai apie priemonę praneš Nyderlandų valdžios institucijos. Ji nusiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms šio rašto nuorašą. Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų iki 2004 m. liepos 23 d. pateikti visą informaciją, kuri buvo reikalinga priemonei įvertinti pagal ES sutarties 87 straipsnio 1 dalį. 2004 m. rugpjūčio mėn. Nyderlandų valdžios institucijos prašė nukelti galutinį pateikimo terminą; 2004 m. rugsėjo 7 d. Komisija prašymą patenkino.

| (2) | 2004 m. rugsėjo mėn. įvyko Nyderlandų valdžios institucijų ir Komisijos atstovų susitikimas, kuriame buvo pateikti ir aptarti Amsterdamo miesto savivaldybės planai. 2004 m. spalio 7 d. valdžios institucijos savo atsakyme į 2004 m. liepos 23 d. Komisijos raštą nurodė, kad greitai bus pranešta apie Amsterdamo projektą. Galiausiai 2005 m. gegužės 17 d. Nyderlandų valdžios institucijos registruotu laišku pranešė apie projektą – Amsterdamo savivaldybės dalyvavimą įmonėje, kuri vykdo tinklo plėtrą ir yra jo savininkė. Be to, valdžios institucijos pastebėjo, kad pranešimo tikslas buvo pasiekti teisinį tikrumą; jos paprašė Komisijos patvirtinti, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į juridinį asmenį, kuris yra tinklo savininkas, atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir dėl to nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. rugsėjo mėn. įvyko Nyderlandų valdžios institucijų ir Komisijos atstovų susitikimas, kuriame buvo pateikti ir aptarti Amsterdamo miesto savivaldybės planai. 2004 m. spalio 7 d. valdžios institucijos savo atsakyme į 2004 m. liepos 23 d. Komisijos raštą nurodė, kad greitai bus pranešta apie Amsterdamo projektą. Galiausiai 2005 m. gegužės 17 d. Nyderlandų valdžios institucijos registruotu laišku pranešė apie projektą – Amsterdamo savivaldybės dalyvavimą įmonėje, kuri vykdo tinklo plėtrą ir yra jo savininkė. Be to, valdžios institucijos pastebėjo, kad pranešimo tikslas buvo pasiekti teisinį tikrumą; jos paprašė Komisijos patvirtinti, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į juridinį asmenį, kuris yra tinklo savininkas, atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir dėl to nėra valstybės pagalba.

| (3) | Po to, kai 2005 m. birželio 23 d. Nyderlandų valdžios institucijos suteikė papildomos informacijos, o 2005 m. birželio 28 d. įvyko Amsterdamo savivaldybės ir Komisijos atstovų susitikimas, Komisija 2005 m. liepos 15 d. išsiuntė raštą, kuriame buvo išaiškinti kai kurie rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymo aspektai, ir vėl paprašė Nyderlandų valdžios institucijų informacijos. |
| --- | --- |

(3)

Po to, kai 2005 m. birželio 23 d. Nyderlandų valdžios institucijos suteikė papildomos informacijos, o 2005 m. birželio 28 d. įvyko Amsterdamo savivaldybės ir Komisijos atstovų susitikimas, Komisija 2005 m. liepos 15 d. išsiuntė raštą, kuriame buvo išaiškinti kai kurie rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymo aspektai, ir vėl paprašė Nyderlandų valdžios institucijų informacijos.

| (4) | 2005 m. lapkričio 18 d. užregistruotu raštu Nyderlandų valdžios institucijos pranešė, kad planavimas vėluoja ir kad Amsterdamo savivaldybė vis dar kuria projektą ir rengia investavimo sąlygas. Valdžios institucijos nurodė, kad joms reikia daugiau laiko pageidautai informacijai suteikti, ir paprašė Komisijos atidėti vertinimą iki to laiko, kol bus gauti visi duomenys. |
| --- | --- |

(4)

2005 m. lapkričio 18 d. užregistruotu raštu Nyderlandų valdžios institucijos pranešė, kad planavimas vėluoja ir kad Amsterdamo savivaldybė vis dar kuria projektą ir rengia investavimo sąlygas. Valdžios institucijos nurodė, kad joms reikia daugiau laiko pageidautai informacijai suteikti, ir paprašė Komisijos atidėti vertinimą iki to laiko, kol bus gauti visi duomenys.

| (5) | Be to, 2005 m. gruodžio 23 d. užregistruotu elektroniniu laišku Amsterdamo savivaldybė pranešė Komisijai, kad Amsterdamo miesto taryba vienbalsiai nusprendė investuoti į FttH plėtrą. Toliau tame pačiame elektroniniame laiške savivaldybės atstovas patvirtino, kad derybos su BAM/DRAKA (dėl tinklo tiesimo) ir su „BBned“ (dėl tinklo eksploatavimo), taip pat derybos su ING RE ir penkiomis būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijomis (investuotojais dalininkais) vyksta kaip planuota ir greičiausiai bus baigtos 2006 m. sausio mėn. |
| --- | --- |

(5)

Be to, 2005 m. gruodžio 23 d. užregistruotu elektroniniu laišku Amsterdamo savivaldybė pranešė Komisijai, kad Amsterdamo miesto taryba vienbalsiai nusprendė investuoti į FttH plėtrą. Toliau tame pačiame elektroniniame laiške savivaldybės atstovas patvirtino, kad derybos su BAM/DRAKA (dėl tinklo tiesimo) ir su „BBned“ (dėl tinklo eksploatavimo), taip pat derybos su ING RE ir penkiomis būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijomis (investuotojais dalininkais) vyksta kaip planuota ir greičiausiai bus baigtos 2006 m. sausio mėn.

| (6) | 2005 m. gruodžio 27 d. užregistruotu raštu Komisija gavo VECAI (Nyderlandų kabelinio tinklo operatorių asociacija, 2007 m. rugsėjo mėn. savo pavadinimą pakeitusi pavadinimu „NLKabel“) skundą dėl projekto (2). „UPC Nederland BV“ (Nyderlanduose veikiantis tarptautinis kabelinio tinklo operatorius, toliau – UPC) (3) 2005 m. kovo mėn. pirmą kartą pateikė Komisijai savo skundą. Su abiem skundų pateikėjais buvo keletą kartų susitikta; abi šalys teigė, kad savivaldybės dalyvavimas neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo ir yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(6)

2005 m. gruodžio 27 d. užregistruotu raštu Komisija gavo VECAI (Nyderlandų kabelinio tinklo operatorių asociacija, 2007 m. rugsėjo mėn. savo pavadinimą pakeitusi pavadinimu „NLKabel“) skundą dėl projekto (2). „UPC Nederland BV“ (Nyderlanduose veikiantis tarptautinis kabelinio tinklo operatorius, toliau – UPC) (3) 2005 m. kovo mėn. pirmą kartą pateikė Komisijai savo skundą. Su abiem skundų pateikėjais buvo keletą kartų susitikta; abi šalys teigė, kad savivaldybės dalyvavimas neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo ir yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (7) | 2006 m. kovo 3 d. Komisija Nyderlandų valdžios institucijoms išsiuntė raštą, kuriame buvo priminta, kad 2005 m. lapkričio mėn. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pranešė, kad tolesnė informacija bus suteikta po to, kai bus pasistūmėta į priekį kuriant projektą, kaip tikimasi, 2006 m. pavasarį. Be to, Komisija priminė Nyderlandų valdžios institucijoms apie įpareigojimą informuoti arba sustabdyti veiksmus pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(7)

2006 m. kovo 3 d. Komisija Nyderlandų valdžios institucijoms išsiuntė raštą, kuriame buvo priminta, kad 2005 m. lapkričio mėn. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pranešė, kad tolesnė informacija bus suteikta po to, kai bus pasistūmėta į priekį kuriant projektą, kaip tikimasi, 2006 m. pavasarį. Be to, Komisija priminė Nyderlandų valdžios institucijoms apie įpareigojimą informuoti arba sustabdyti veiksmus pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį.

| (8) | Į 2006 m. kovo 3 d. Komisijos raštą Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2006 m. balandžio 3 d., o 2006 m. gegužės 2 d. atsiuntė papildomos informacijos. 2006 m. gegužės 19 d. Komisijos tarnybos dar kartą nusiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms raštą, kuriame nurodė iš UPC gavusios informacijos, kuri sukėlė abejonių dėl rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymo; jos iš naujo priminė valdžios institucijoms apie įpareigojimą informuoti arba sustabdyti veiksmus (4). |
| --- | --- |

(8)

Į 2006 m. kovo 3 d. Komisijos raštą Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2006 m. balandžio 3 d., o 2006 m. gegužės 2 d. atsiuntė papildomos informacijos. 2006 m. gegužės 19 d. Komisijos tarnybos dar kartą nusiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms raštą, kuriame nurodė iš UPC gavusios informacijos, kuri sukėlė abejonių dėl rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymo; jos iš naujo priminė valdžios institucijoms apie įpareigojimą informuoti arba sustabdyti veiksmus (4).

| (9) | 2006 m. gegužės ir birželio mėn. Nyderlandų valdžios institucijos vėl pateikė informacijos (5). 2006 m. liepos 24 d. Komisijai dar kartą paprašius informacijos, Nyderlandų valdžios institucijos pateikė kelis informacijos paketus (6). Po to, kai 2006 m. rugsėjo 29 d. Komisija vėl paprašė informacijos, Nyderlandų valdžios institucijos 2006 m. spalio 13 d. paprašė pratęsti atsakymo pateikimo terminą. |
| --- | --- |

(9)

2006 m. gegužės ir birželio mėn. Nyderlandų valdžios institucijos vėl pateikė informacijos (5). 2006 m. liepos 24 d. Komisijai dar kartą paprašius informacijos, Nyderlandų valdžios institucijos pateikė kelis informacijos paketus (6). Po to, kai 2006 m. rugsėjo 29 d. Komisija vėl paprašė informacijos, Nyderlandų valdžios institucijos 2006 m. spalio 13 d. paprašė pratęsti atsakymo pateikimo terminą.

| (10) | 2006 m. spalio 12 d. oficialiai pradėtas plėtoti tinklas (7). Atsižvelgiant į šią plėtrą, Nyderlandų valdžios institucijų prašymas dėl termino pratęsimo buvo atmestas. Dalį savo atsakymų Nyderlandų valdžios institucijos pateikė prieš galutinę datą, t. y. iki spalio 26 d., tačiau didelė informacijos dalis buvo pateikta 2006 m. spalio 30 d. ir lapkričio 16, 20 ir 21 d. |
| --- | --- |

(10)

2006 m. spalio 12 d. oficialiai pradėtas plėtoti tinklas (7). Atsižvelgiant į šią plėtrą, Nyderlandų valdžios institucijų prašymas dėl termino pratęsimo buvo atmestas. Dalį savo atsakymų Nyderlandų valdžios institucijos pateikė prieš galutinę datą, t. y. iki spalio 26 d., tačiau didelė informacijos dalis buvo pateikta 2006 m. spalio 30 d. ir lapkričio 16, 20 ir 21 d.

| (11) | UPC paprašė Amsterdamo apygardos teismo supaprastinto proceso tvarka įpareigoti Amsterdamo savivaldybę vykdyti įpareigojimą informuoti arba sustabdyti veiksmus pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir sustabdyti projektą tol, kol Komisija priims sprendimą. Apygardos teismas atmetė šį UPC prašymą; 2006 m. birželio 22 d. sprendime teismas nurodė, kad nepanašu, jog savivaldybės dalyvavimas projekte turėtų valstybės pagalbos požymių. Teismo manymu, vien tik tas faktas, kad savivaldybė ėmėsi iniciatyvos dėl projekto, negali būti laikoma pagalba. Be to, teismas padarė išvadą, kad Amsterdamo patirtas pirmines išlaidas (tyrinėjimų ir t. t.) grąžins kooperatyvinė asociacija „Glasvezelnet Amsterdam CV“, todėl tokios išlaidos nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(11)

UPC paprašė Amsterdamo apygardos teismo supaprastinto proceso tvarka įpareigoti Amsterdamo savivaldybę vykdyti įpareigojimą informuoti arba sustabdyti veiksmus pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir sustabdyti projektą tol, kol Komisija priims sprendimą. Apygardos teismas atmetė šį UPC prašymą; 2006 m. birželio 22 d. sprendime teismas nurodė, kad nepanašu, jog savivaldybės dalyvavimas projekte turėtų valstybės pagalbos požymių. Teismo manymu, vien tik tas faktas, kad savivaldybė ėmėsi iniciatyvos dėl projekto, negali būti laikoma pagalba. Be to, teismas padarė išvadą, kad Amsterdamo patirtas pirmines išlaidas (tyrinėjimų ir t. t.) grąžins kooperatyvinė asociacija „Glasvezelnet Amsterdam CV“, todėl tokios išlaidos nėra valstybės pagalba.

| (12) | 2006 m. rugsėjo 22 d. elektroniniu laišku UPC pranešė Komisijai, kad ji pateikė apeliaciją dėl Apygardos teismo sprendimo. 2006 m. lapkričio mėn. UPC ir Amsterdamo savivaldybė (8) pranešė Komisijai, kad apeliacinis teismas pasiūlė UPC ir Amsterdamo savivaldybei prieš teismui paskelbiant sprendimą palaukti Komisijos sprendimo. Abi šalys su pasiūlymu sutiko (9). |
| --- | --- |

(12)

2006 m. rugsėjo 22 d. elektroniniu laišku UPC pranešė Komisijai, kad ji pateikė apeliaciją dėl Apygardos teismo sprendimo. 2006 m. lapkričio mėn. UPC ir Amsterdamo savivaldybė (8) pranešė Komisijai, kad apeliacinis teismas pasiūlė UPC ir Amsterdamo savivaldybei prieš teismui paskelbiant sprendimą palaukti Komisijos sprendimo. Abi šalys su pasiūlymu sutiko (9).

| (13) | 2006 m. gruodžio 20 d. laišku Komisija pranešė Nyderlandams nusprendusi pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl pagalbos, apie kurią pranešta. |
| --- | --- |

(13)

2006 m. gruodžio 20 d. laišku Komisija pranešė Nyderlandams nusprendusi pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl pagalbos, apie kurią pranešta.

| (14) | 2007 m. sausio 8 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos paprašė leisti susipažinti su įvairiais UPC pateiktais dokumentais, nurodytais sprendime pradėti procedūrą. 2007 m. vasario 13 d. užregistruotu laišku UPC leido Nyderlandų valdžios institucijoms susipažinti su pageidautais dokumentais, kuriuos Komisija ir išsiuntė valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(14)

2007 m. sausio 8 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos paprašė leisti susipažinti su įvairiais UPC pateiktais dokumentais, nurodytais sprendime pradėti procedūrą. 2007 m. vasario 13 d. užregistruotu laišku UPC leido Nyderlandų valdžios institucijoms susipažinti su pageidautais dokumentais, kuriuos Komisija ir išsiuntė valdžios institucijoms.

| (15) | 2007 m. sausio 18 d. Amsterdamo apeliacinis teismas (10) atmetė „UPC Nederland“ skundą prieš Amsterdamo savivaldybę, kuriuo buvo siekiama sustabdyti tolesnį priemonės taikymą. Teismas nustatė, kad nors Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą iš tiesų suabejojo, ar buvo laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, tačiau Amsterdamo savivaldybė, suteikdama smulkesnės informacijos, galėjo dar kartą įrodyti, kad priemonė atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nėra valstybės pagalba. Susiklosčius tokioms aplinkybėms, apeliacinio teismo nuomone, buvo labai tikėtina, kad Komisija dar kartą prieis išvadą, kad Amsterdamo savivaldybės dalyvavimas nebuvo valstybės pagalba. Teismo nuomone, sustabdžius visus darbus su GNA, būtų pažeisti savivaldybės interesai, o UPC dėl paruošiamųjų savivaldybės darbų labai nenukentėtų. |
| --- | --- |

(15)

2007 m. sausio 18 d. Amsterdamo apeliacinis teismas (10) atmetė „UPC Nederland“ skundą prieš Amsterdamo savivaldybę, kuriuo buvo siekiama sustabdyti tolesnį priemonės taikymą. Teismas nustatė, kad nors Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą iš tiesų suabejojo, ar buvo laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, tačiau Amsterdamo savivaldybė, suteikdama smulkesnės informacijos, galėjo dar kartą įrodyti, kad priemonė atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nėra valstybės pagalba. Susiklosčius tokioms aplinkybėms, apeliacinio teismo nuomone, buvo labai tikėtina, kad Komisija dar kartą prieis išvadą, kad Amsterdamo savivaldybės dalyvavimas nebuvo valstybės pagalba. Teismo nuomone, sustabdžius visus darbus su GNA, būtų pažeisti savivaldybės interesai, o UPC dėl paruošiamųjų savivaldybės darbų labai nenukentėtų.

| (16) | 2007 m. kovo 5 d. raštu UPC paprašė Komisijos leisti susipažinti su Nyderlandų valdžios institucijų pateikta konfidencialia informacija ir pritaikyti duomenų saugojimo patalpų (11) procedūrą, nes tam, kad UPC galėtų smulkiau argumentuoti savo skundą, jai reikia ištirti Nyderlandų valdžios institucijų teiginius. 2007 m. kovo 26 d. raštu Komisija pranešė UPC, kad valstybės pagalbos procedūrose nenumatytos nuostatos dėl leidimo suinteresuotoms šalims susipažinti su pageidaujama konfidencialia informacija arba duomenų saugojimo patalpų procedūros taikymo. |
| --- | --- |

(16)

2007 m. kovo 5 d. raštu UPC paprašė Komisijos leisti susipažinti su Nyderlandų valdžios institucijų pateikta konfidencialia informacija ir pritaikyti duomenų saugojimo patalpų (11) procedūrą, nes tam, kad UPC galėtų smulkiau argumentuoti savo skundą, jai reikia ištirti Nyderlandų valdžios institucijų teiginius. 2007 m. kovo 26 d. raštu Komisija pranešė UPC, kad valstybės pagalbos procedūrose nenumatytos nuostatos dėl leidimo suinteresuotoms šalims susipažinti su pageidaujama konfidencialia informacija arba duomenų saugojimo patalpų procedūros taikymo.

| (17) | Į Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą („sprendimas pradėti procedūrą“) Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2007 m. kovo 16 d. užregistruotu raštu. |
| --- | --- |

(17)

Į Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą („sprendimas pradėti procedūrą“) Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2007 m. kovo 16 d. užregistruotu raštu.

| (18) | Po kurį laiką trukusio Komisijos ir Nyderlandų valdžios institucijų susirašinėjimo konfidencialumo klausimais 2007 m. balandžio 23 d. skundą pateikusiems asmenims buvo išsiųsta ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbta vieša sprendimo pradėti procedūrą versija (12). Komisija paprašė suinteresuotų šalių pateikti pastabas dėl priemonės. |
| --- | --- |

(18)

Po kurį laiką trukusio Komisijos ir Nyderlandų valdžios institucijų susirašinėjimo konfidencialumo klausimais 2007 m. balandžio 23 d. skundą pateikusiems asmenims buvo išsiųsta ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbta vieša sprendimo pradėti procedūrą versija (12). Komisija paprašė suinteresuotų šalių pateikti pastabas dėl priemonės.

| (19) | Pradėjusi procedūrą, Komisija gavo penkių suinteresuotų šalių, t. y. „Liberty Global/UPC“ (13), „Com Hem“ (14), „ONO“ (15), „France Telecom“ (16) ir dar vienos šalies, kuri pageidavo likti nežinoma (17), pastabas. 2007 m. liepos 30 d. užregistruotu raštu Komisija šių suinteresuotų šalių pastabas išsiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms. Valdžios institucijos atsakė 2007 m. rugsėjo 17 d. raštu. |
| --- | --- |

(19)

Pradėjusi procedūrą, Komisija gavo penkių suinteresuotų šalių, t. y. „Liberty Global/UPC“ (13), „Com Hem“ (14), „ONO“ (15), „France Telecom“ (16) ir dar vienos šalies, kuri pageidavo likti nežinoma (17), pastabas. 2007 m. liepos 30 d. užregistruotu raštu Komisija šių suinteresuotų šalių pastabas išsiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms. Valdžios institucijos atsakė 2007 m. rugsėjo 17 d. raštu.

| (20) | Komisijos tarnybos 2007 m. liepos 5 d. susitiko su „Liberty Global/UPC“ atstovais, o 2007 m. lapkričio 5 d. – su Nyderlandų valdžios institucijomis. Pastarosios 2007 m. lapkričio 9 d. ir 12 d. pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(20)

Komisijos tarnybos 2007 m. liepos 5 d. susitiko su „Liberty Global/UPC“ atstovais, o 2007 m. lapkričio 5 d. – su Nyderlandų valdžios institucijomis. Pastarosios 2007 m. lapkričio 9 d. ir 12 d. pateikė papildomos informacijos.

II.   PRIEMONĖS APRAŠYMAS

| (21) | 2004 m. Amsterdamo savivaldybė nutarė ištirti investavimo į stiklo pluošto telekomunikacijų tinklą galimybes (18) („Citynet Amsterdam“). Susipažinusi su ataskaitomis, atlikusi rinkos tyrimus ir pirmą kartą pabendravusi su potencialiais investuotojais, savivaldybė 2005 m. gruodžio mėn. nutarė oficialiai pereiti prie investavimo ir nustatė jo sąlygas. |
| --- | --- |

(21)

2004 m. Amsterdamo savivaldybė nutarė ištirti investavimo į stiklo pluošto telekomunikacijų tinklą galimybes (18) („Citynet Amsterdam“). Susipažinusi su ataskaitomis, atlikusi rinkos tyrimus ir pirmą kartą pabendravusi su potencialiais investuotojais, savivaldybė 2005 m. gruodžio mėn. nutarė oficialiai pereiti prie investavimo ir nustatė jo sąlygas.

| (22) | Planuojamas stiklo pluošto prieigos tinklas Amsterdame aptarnaus 37 000 namų ūkių Amsterdame ir Zeeburgo, Osdorpo ir Oost-Watergraafsmeerio seniūnijose, kurios kartu apima 10 % Amsterdamo savivaldybės. Be to, savivaldybė pranešė ketinanti pagal ilgalaikį projektą plėsti tinklą ir į kitas miesto dalis, kol galiausiai bus prijungta iš viso 400 000 namų ūkių. Tačiau tokia tinklo plėtimo galimybė neįtraukta į vertinamą projektą. |
| --- | --- |

(22)

Planuojamas stiklo pluošto prieigos tinklas Amsterdame aptarnaus 37 000 namų ūkių Amsterdame ir Zeeburgo, Osdorpo ir Oost-Watergraafsmeerio seniūnijose, kurios kartu apima 10 % Amsterdamo savivaldybės. Be to, savivaldybė pranešė ketinanti pagal ilgalaikį projektą plėsti tinklą ir į kitas miesto dalis, kol galiausiai bus prijungta iš viso 400 000 namų ūkių. Tačiau tokia tinklo plėtimo galimybė neįtraukta į vertinamą projektą.

| (23) | Amsterdamo projektas paremtas „trisluoksniu modeliu“ ir yra kaip schema pavaizduotas 1 paveiksle.
  1   paveikslas
  Supaprastinta „Citynet Amsterdam“ projekto apžvalga |
| --- | --- |

(23)

Amsterdamo projektas paremtas „trisluoksniu modeliu“ ir yra kaip schema pavaizduotas 1 paveiksle.

1   paveikslas

Supaprastinta „Citynet Amsterdam“ projekto apžvalga

Image

| (24) | Pirmas sluoksnis – tai vadinamoji pasyvioji tinklo infrastruktūra, jis apima kabelių kanalus, stiklo pluošto kabelius ir gatvių spintas aparatūrai. |
| --- | --- |

(24)

Pirmas sluoksnis – tai vadinamoji pasyvioji tinklo infrastruktūra, jis apima kabelių kanalus, stiklo pluošto kabelius ir gatvių spintas aparatūrai.

| (25) | Šią pasyviąją infrastruktūrą, pasitelkęs telekomunikacijų aparatūrą (antrą, arba „aktyvųjį sluoksnį“), aktyvuoja didmenines paslaugas teikiantis operatorius, kuris valdo ir prižiūri tinklą ir siūlo didmenines paslaugas operatoriams, teikiantiems mažmenines paslaugas. Aktyvusis sluoksnis apima tinklui eksploatuoti reikalingas valdymo, kontrolės ir techninės priežiūros sistemas, tokias kaip komutatoriai, maršrutizatoriai ir skirstytuvai. |
| --- | --- |

(25)

Šią pasyviąją infrastruktūrą, pasitelkęs telekomunikacijų aparatūrą (antrą, arba „aktyvųjį sluoksnį“), aktyvuoja didmenines paslaugas teikiantis operatorius, kuris valdo ir prižiūri tinklą ir siūlo didmenines paslaugas operatoriams, teikiantiems mažmenines paslaugas. Aktyvusis sluoksnis apima tinklui eksploatuoti reikalingas valdymo, kontrolės ir techninės priežiūros sistemas, tokias kaip komutatoriai, maršrutizatoriai ir skirstytuvai.

| (26) | Didmenines paslaugas teikiantis operatorius suteikia mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams atvirą nediskriminacinę prieigą, kad jie galėtų siūlyti televizijos, plačiajuosčio ryšio, telefonijos ir kitas interneto paslaugas galutiniam vartotojui (trečias, arba „paslaugų sluoksnis“). Kad mažmeninių paslaugų teikėjai galėtų siūlyti šias paslaugas, jie taip pat turi investuoti ir į aparatūrą, rūpintis turiniu ir eksploatuoti nuosavą paslaugų platformą (techninė priežiūra, klientų aptarnavimas ir sąskaitų faktūrų išrašymas). |
| --- | --- |

(26)

Didmenines paslaugas teikiantis operatorius suteikia mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams atvirą nediskriminacinę prieigą, kad jie galėtų siūlyti televizijos, plačiajuosčio ryšio, telefonijos ir kitas interneto paslaugas galutiniam vartotojui (trečias, arba „paslaugų sluoksnis“). Kad mažmeninių paslaugų teikėjai galėtų siūlyti šias paslaugas, jie taip pat turi investuoti ir į aparatūrą, rūpintis turiniu ir eksploatuoti nuosavą paslaugų platformą (techninė priežiūra, klientų aptarnavimas ir sąskaitų faktūrų išrašymas).

| (27) | Pasyviosios infrastruktūros savininku ir valdytoju tampa kooperatyvinė asociacija „Glasvezelnet Amsterdam CV“ (GNA) (19), kurios akcininkai yra Amsterdamo savivaldybė, du privatūs investuotojai „ING Real Estate“ (ING RE) (20) ir „Reggefiber“ (21) bei penkios būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijos (22). 2006 m. balandžio 11 d. šalys sudarė bendradarbiavimo sutartį, o investavimo sutartis („CV sutartis“) buvo pasirašyta 2006 m. gegužės 26 d. |
| --- | --- |

(27)

Pasyviosios infrastruktūros savininku ir valdytoju tampa kooperatyvinė asociacija „Glasvezelnet Amsterdam CV“ (GNA) (19), kurios akcininkai yra Amsterdamo savivaldybė, du privatūs investuotojai „ING Real Estate“ (ING RE) (20) ir „Reggefiber“ (21) bei penkios būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijos (22). 2006 m. balandžio 11 d. šalys sudarė bendradarbiavimo sutartį, o investavimo sutartis („CV sutartis“) buvo pasirašyta 2006 m. gegužės 26 d.

| (28) | Amsterdamo savivaldybė investuoja 6 mln. EUR, ING RE ir „Reggefiber“ – po 3 mln. EUR, trys būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijos – po 1,5 mln. EUR, o dvi – po 750 000 EUR (23). Visa dalyvavimo suma siekia 18 mln. EUR. Be to, [...] (24) suteikė GNA [...] EUR paskolą (25). Bendros projekto išlaidos vertinamos 30 mln. EUR. Kaip pavaizduota 1 paveiksle, Amsterdamo savivaldybė valdo trečdalį GNA akcijų, du privatūs investuotojai drauge valdo taip pat trečdalį, o būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijoms pavaldžios įmonės – likusią akcijų dalį. |
| --- | --- |

(28)

Amsterdamo savivaldybė investuoja 6 mln. EUR, ING RE ir „Reggefiber“ – po 3 mln. EUR, trys būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijos – po 1,5 mln. EUR, o dvi – po 750 000 EUR (23). Visa dalyvavimo suma siekia 18 mln. EUR. Be to, [...] (24) suteikė GNA [...] EUR paskolą (25). Bendros projekto išlaidos vertinamos 30 mln. EUR. Kaip pavaizduota 1 paveiksle, Amsterdamo savivaldybė valdo trečdalį GNA akcijų, du privatūs investuotojai drauge valdo taip pat trečdalį, o būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijoms pavaldžios įmonės – likusią akcijų dalį.

| (29) | „BBned“ (26) aktyvuos ir eksploatuos GNA siūlomą pasyvųjį tinklą pagal sutartį tarp GNA ir „BBned“, sudarytą [...]. „BBned“ reikės imtis investicijų, reikalingų tam, kad didmeninių paslaugų teikėjui būtų užtikrinta prieiga. „BBned“ išsinuomos stiklo pluošto tinklą iš GNA ir [...] (27) turės teisę savo rizika siūlyti didmeninį transportą bei su juo susijusias paslaugas mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams. Už pasyvaus tinklo naudojimą „BBned“ mokės atlyginimą už kiekvieną prie GNA prisijungusį namų ūkį. |
| --- | --- |

(29)

„BBned“ (26) aktyvuos ir eksploatuos GNA siūlomą pasyvųjį tinklą pagal sutartį tarp GNA ir „BBned“, sudarytą [...]. „BBned“ reikės imtis investicijų, reikalingų tam, kad didmeninių paslaugų teikėjui būtų užtikrinta prieiga. „BBned“ išsinuomos stiklo pluošto tinklą iš GNA ir [...] (27) turės teisę savo rizika siūlyti didmeninį transportą bei su juo susijusias paslaugas mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams. Už pasyvaus tinklo naudojimą „BBned“ mokės atlyginimą už kiekvieną prie GNA prisijungusį namų ūkį.

| (30) | Didmenines paslaugas teikiantis operatorius suteiks mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams laisvą nediskriminacinę prieigą, kad jie galėtų teikti televizijos, telefonijos ir plačiajuosčio ryšio interneto paslaugas. Naujuoju tinklu siūlomos paslaugos konkuruos su dabartinėmis tokių kabelinių ir telekomunikacijų įmonių kaip KPN bei UPC siūlomomis paslaugomis. Iš viešų šaltinių galima spręsti, kad „BBned“ sudarė sutartis su įvairiais mažmeninių paslaugų teikėjais, kurie jau pradėjo galutiniams vartotojams siūlyti trijų paslaugų paketą (28) GNA tinklu. Komisija patvirtina, kad „BBned“ per jai pavaldžias įmones „Pilmo“ ir „Bbeyond“ taip pat aktyviai veikia mažmeninių paslaugų teikimo lygmeniu. |
| --- | --- |

(30)

Didmenines paslaugas teikiantis operatorius suteiks mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams laisvą nediskriminacinę prieigą, kad jie galėtų teikti televizijos, telefonijos ir plačiajuosčio ryšio interneto paslaugas. Naujuoju tinklu siūlomos paslaugos konkuruos su dabartinėmis tokių kabelinių ir telekomunikacijų įmonių kaip KPN bei UPC siūlomomis paslaugomis. Iš viešų šaltinių galima spręsti, kad „BBned“ sudarė sutartis su įvairiais mažmeninių paslaugų teikėjais, kurie jau pradėjo galutiniams vartotojams siūlyti trijų paslaugų paketą (28) GNA tinklu. Komisija patvirtina, kad „BBned“ per jai pavaldžias įmones „Pilmo“ ir „Bbeyond“ taip pat aktyviai veikia mažmeninių paslaugų teikimo lygmeniu.

III.   OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS PRADŽIOS PRIEŽASTYS

| (31) | 2006 m. gruodžio 20 d. Komisija nutarė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nes iš Nyderlandų valdžios institucijų gavo nepakankamai faktų, kad galėtų įvertinti, ar Amsterdamo savivaldybės investavimas į GNA atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Komisijos nuomone, tiek dėl priežasčių, susijusių su turiniu, tiek su procedūra (29), buvo būtina pradėti oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(31)

2006 m. gruodžio 20 d. Komisija nutarė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nes iš Nyderlandų valdžios institucijų gavo nepakankamai faktų, kad galėtų įvertinti, ar Amsterdamo savivaldybės investavimas į GNA atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Komisijos nuomone, tiek dėl priežasčių, susijusių su turiniu, tiek su procedūra (29), buvo būtina pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

| (32) | Visų pirma Komisija nebuvo įsitikinusi, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA buvo „vienalaikė“, t. y., kad ji investavo tuo pačiu metu kaip ir privatūs investuotojai – ING RE ir „Reggefiber“. Be to, Komisija nebuvo tikra, ar Amsterdamo savivaldybė investavo į GNA tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir kitos investavusios šalys. Pirmiausia suabejoti paskatino tai, kad Amsterdamo savivaldybė investavo į projektą „Citynet“ dar prieš įsteigiant GNA (vadinamosios išankstinės investicijos) (30). Remdamasi išankstiniu tyrimu, Komisija taip pat suabejojo, ar GNA verslo planas buvo įgyvendinamas. Todėl tuo metu buvo neįmanoma atmesti valstybės pagalbos galimybės. |
| --- | --- |

(32)

Visų pirma Komisija nebuvo įsitikinusi, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA buvo „vienalaikė“, t. y., kad ji investavo tuo pačiu metu kaip ir privatūs investuotojai – ING RE ir „Reggefiber“. Be to, Komisija nebuvo tikra, ar Amsterdamo savivaldybė investavo į GNA tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir kitos investavusios šalys. Pirmiausia suabejoti paskatino tai, kad Amsterdamo savivaldybė investavo į projektą „Citynet“ dar prieš įsteigiant GNA (vadinamosios išankstinės investicijos) (30). Remdamasi išankstiniu tyrimu, Komisija taip pat suabejojo, ar GNA verslo planas buvo įgyvendinamas. Todėl tuo metu buvo neįmanoma atmesti valstybės pagalbos galimybės.

| (33) | Be šių sunkumų ir galimos valstybės pagalbos privačių operatorių investicijoms, sprendimas pradėti procedūrą buvo pagrįstas dar ir dėl to, kad Nyderlandų valdžios institucijos Komisijai suteikė ne visą projekto įvertinimui reikalingą informaciją. |
| --- | --- |

(33)

Be šių sunkumų ir galimos valstybės pagalbos privačių operatorių investicijoms, sprendimas pradėti procedūrą buvo pagrįstas dar ir dėl to, kad Nyderlandų valdžios institucijos Komisijai suteikė ne visą projekto įvertinimui reikalingą informaciją.

| (34) | Galiausiai Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dar ir todėl, kad suteiktų Nyderlandų valdžios institucijoms ir suinteresuotoms šalims galimybę išsakyti savo pastabas dėl išankstinio aprašytos priemonės vertinimo ir pateikti Komisijai su priemone susijusią informaciją, jeigu tokia yra. |
| --- | --- |

(34)

Galiausiai Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dar ir todėl, kad suteiktų Nyderlandų valdžios institucijoms ir suinteresuotoms šalims galimybę išsakyti savo pastabas dėl išankstinio aprašytos priemonės vertinimo ir pateikti Komisijai su priemone susijusią informaciją, jeigu tokia yra.

IV.   SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (35) | UPC savo pastabas atsiuntė 2007 m. liepos 17 d. užregistruotu raštu. Jame įmonė laikosi savo požiūrio, kurį išsakė Komisijai dar prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą (31), t. y., kad projekto „Citynet“ verslo planas paremtas nerealistinėmis ekonominėmis hipotezėmis, visų pirma susijusiomis su skvarba bei didmeninių paslaugų tarifais, todėl verslo planas neatrodo komerciškai rentabilus. Kad pagrįstų tokį požiūrį, UPC pateikė konsultavimo firmos „RBB Economics“ atlikto tyrimo ataskaitą – šis tyrimas yra kitų tos pačios firmos atliktų tyrimų papildytas variantas (32), šie tyrimai buvo pateikti prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą (33). |
| --- | --- |

(35)

UPC savo pastabas atsiuntė 2007 m. liepos 17 d. užregistruotu raštu. Jame įmonė laikosi savo požiūrio, kurį išsakė Komisijai dar prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą (31), t. y., kad projekto „Citynet“ verslo planas paremtas nerealistinėmis ekonominėmis hipotezėmis, visų pirma susijusiomis su skvarba bei didmeninių paslaugų tarifais, todėl verslo planas neatrodo komerciškai rentabilus. Kad pagrįstų tokį požiūrį, UPC pateikė konsultavimo firmos „RBB Economics“ atlikto tyrimo ataskaitą – šis tyrimas yra kitų tos pačios firmos atliktų tyrimų papildytas variantas (32), šie tyrimai buvo pateikti prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą (33).

| (36) | Dėl projekto rentabilumo UPC įrodinėja, kad naujas stiklo pluošto tinklas neleidžia operatoriams siūlyti kitų paslaugų nei tos, kurias jau teikia dabartiniai operatoriai. Todėl, taip pat atsižvelgiant į tai, kad plačiajuosčio ryšio skvarba GNA aptarnaujamose miesto dalyse jau apima 65 % namų ūkių, naujas tinklas nesugebės pritraukti tiek vartotojų, kad verslo planas būtų rentabilus. |
| --- | --- |

(36)

Dėl projekto rentabilumo UPC įrodinėja, kad naujas stiklo pluošto tinklas neleidžia operatoriams siūlyti kitų paslaugų nei tos, kurias jau teikia dabartiniai operatoriai. Todėl, taip pat atsižvelgiant į tai, kad plačiajuosčio ryšio skvarba GNA aptarnaujamose miesto dalyse jau apima 65 % namų ūkių, naujas tinklas nesugebės pritraukti tiek vartotojų, kad verslo planas būtų rentabilus.

| (37) | Pagrįsdama šį argumentą, UPC pateikė duomenis apie bendrą nutraukusių sutartis jos pačios kabelinio tinklo naudotojų skaičių (34) tose teritorijose, kuriose GNA jau siūlo trijų paslaugų paketą (35). Šis nutraukusių sutartis vartotojų skaičius apima laikotarpį nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2007 m. birželio 1 d. tose teritorijose, kuriose tiesiamas GNA tinklas. Didžiausias galimas skaičius rodo, kad UPC analoginės kabelinės televizijos, interneto prieigos, telefonijos ir skaitmeninės televizijos skvarba atitinkamose teritorijose buvo stabili, o interneto prieigos atžvilgiu net išaugo. Todėl UPC pastebi, kad nėra jokių požymių, jog dėl GNA egzistavimo būtų aiškiai sumažėjusi skvarba. |
| --- | --- |

(37)

Pagrįsdama šį argumentą, UPC pateikė duomenis apie bendrą nutraukusių sutartis jos pačios kabelinio tinklo naudotojų skaičių (34) tose teritorijose, kuriose GNA jau siūlo trijų paslaugų paketą (35). Šis nutraukusių sutartis vartotojų skaičius apima laikotarpį nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2007 m. birželio 1 d. tose teritorijose, kuriose tiesiamas GNA tinklas. Didžiausias galimas skaičius rodo, kad UPC analoginės kabelinės televizijos, interneto prieigos, telefonijos ir skaitmeninės televizijos skvarba atitinkamose teritorijose buvo stabili, o interneto prieigos atžvilgiu net išaugo. Todėl UPC pastebi, kad nėra jokių požymių, jog dėl GNA egzistavimo būtų aiškiai sumažėjusi skvarba.

| (38) | Toliau UPC tvirtina, kad Nyderlandų valdžios institucijų nurodytas sėkmingas stiklo pluošto kabelių tiesimas Nyderlandų vietovėse Niunenas ir Hilegomas (36) negali būti lyginamas su Amsterdamo projektu, nes šie projektai iš Nyderlandų ekonomikos reikalų ministerijos gavo pakankamai dideles subsidijas, tinklai yra bendra gyventojų ir operatorių nuosavybė, projektai yra atitinkamai mažos apimties (37), o dabartiniai plačiajuosčio ryšio operatoriai abiejose vietovėse siūlo tik bendras plačiajuosčio ryšio paslaugas. Priešinga situacija yra Amsterdame, kuriame jau siūlomos sparčios paslaugos, teikiamos dabartiniais kabeliniais ir telekomunikacijų tinklais. |
| --- | --- |

(38)

Toliau UPC tvirtina, kad Nyderlandų valdžios institucijų nurodytas sėkmingas stiklo pluošto kabelių tiesimas Nyderlandų vietovėse Niunenas ir Hilegomas (36) negali būti lyginamas su Amsterdamo projektu, nes šie projektai iš Nyderlandų ekonomikos reikalų ministerijos gavo pakankamai dideles subsidijas, tinklai yra bendra gyventojų ir operatorių nuosavybė, projektai yra atitinkamai mažos apimties (37), o dabartiniai plačiajuosčio ryšio operatoriai abiejose vietovėse siūlo tik bendras plačiajuosčio ryšio paslaugas. Priešinga situacija yra Amsterdame, kuriame jau siūlomos sparčios paslaugos, teikiamos dabartiniais kabeliniais ir telekomunikacijų tinklais.

| (39) | Pasak UPC, nepanašu, kad GNA verslo planas yra realistinis, Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo ir yra su valstybės pagalba. Toliau, pateikdama nuorodą į Komisijos sprendimą Appingedam byloje (38), UPC pakartoja jau anksčiau išreikštą požiūrį, kad galima valstybės pagalba, kurią nuspręsta taikyti projekte, negali būti laikoma suderinama su Sutartimi, nes ši pagalba nėra nei būtina, nei proporcinga. |
| --- | --- |

(39)

Pasak UPC, nepanašu, kad GNA verslo planas yra realistinis, Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo ir yra su valstybės pagalba. Toliau, pateikdama nuorodą į Komisijos sprendimą Appingedam byloje (38), UPC pakartoja jau anksčiau išreikštą požiūrį, kad galima valstybės pagalba, kurią nuspręsta taikyti projekte, negali būti laikoma suderinama su Sutartimi, nes ši pagalba nėra nei būtina, nei proporcinga.

| (40) | Be to, UPC abejoja, ar valstybė investavo į GNA tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir likę GNA akcininkai. UPC įrodinėja, kad tai, jog Amsterdamo savivaldybė atliko tam tikras išankstines investicijas ir jai atlikus galimybių tyrimus kiti GNA akcininkai nutarė dalyvauti projekte, rodo, kad ne visi akcininkai investavo vienodomis sąlygomis, dėl to priemonės atitiktis rinkai tampa dar labiau abejotina. |
| --- | --- |

(40)

Be to, UPC abejoja, ar valstybė investavo į GNA tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir likę GNA akcininkai. UPC įrodinėja, kad tai, jog Amsterdamo savivaldybė atliko tam tikras išankstines investicijas ir jai atlikus galimybių tyrimus kiti GNA akcininkai nutarė dalyvauti projekte, rodo, kad ne visi akcininkai investavo vienodomis sąlygomis, dėl to priemonės atitiktis rinkai tampa dar labiau abejotina.

| (41) | Galiausiai UPC nurodo, kad, projektui patyrus nesėkmę, tinklas gali būti pigiai parduotas kitam operatoriui, kuris neprivalėtų padengti visų investicinių išlaidų. Dėl to toks operatorius, pasipelnydamas iš valdžios finansuoto projekto, galėtų sustiprinti savo konkurencingumą. Be to, UPC pabrėžia, kad priemonės taikymas sukuria precedentą. Jeigu Komisija prieitų išvadą, kad priemonės taikymas nėra valstybės pagalba, kitos savivaldybės galėtų sekti Amsterdamo pavyzdžiu ir tiesti FttH tinklus. UPC nurodo, kad Nyderlandų ekonomikos ministerija ir technologijų įmonė „Arcadis“ (39) jau išplėtojo visiems prieinamą tiesioginį apskaičiavimo modelį (40), kuris, pasak jos, skatina savivaldybes tiesti nuosavą FttH tinklą. |
| --- | --- |

(41)

Galiausiai UPC nurodo, kad, projektui patyrus nesėkmę, tinklas gali būti pigiai parduotas kitam operatoriui, kuris neprivalėtų padengti visų investicinių išlaidų. Dėl to toks operatorius, pasipelnydamas iš valdžios finansuoto projekto, galėtų sustiprinti savo konkurencingumą. Be to, UPC pabrėžia, kad priemonės taikymas sukuria precedentą. Jeigu Komisija prieitų išvadą, kad priemonės taikymas nėra valstybės pagalba, kitos savivaldybės galėtų sekti Amsterdamo pavyzdžiu ir tiesti FttH tinklus. UPC nurodo, kad Nyderlandų ekonomikos ministerija ir technologijų įmonė „Arcadis“ (39) jau išplėtojo visiems prieinamą tiesioginį apskaičiavimo modelį (40), kuris, pasak jos, skatina savivaldybes tiesti nuosavą FttH tinklą.

| (42) | ONO, transliavimo, perdavimo ir telekomunikacijų paslaugas teikiantis Ispanijos kabelinio tinklo operatorius, mano, kad Komisija turi griežtai tikrinti, ar laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, kadangi kitos savivaldybės galėtų sekti Amsterdamo pavyzdžiu ir panašių projektų atveju remtis rinkos ekonomikos investuotojo principu, o tai galėtų paskatinti valstybės subsidijų skirstymą. ONO nuomone, valstybės pagalba turi būti leidžiama tik įstatymo nustatytomis aplinkybėmis, pavyzdžiui, esant rinkos nepakankamumui, atsižvelgiant į proporcingo priemonės taikymo užtikrinimą arba tam, kad būtų laikomasi techninio neutralumo principo, apie kurį, taikant šią priemonę, negali būti nė kalbos. ONO mano, kad, jeigu Amsterdamo investicija būtų valstybės pagalba, ji prieštarautų bendrajai rinkai, kadangi jos aplinkybės yra lygiai tokios pačios kaip ir Appingedam byloje (41), o tokiu atveju pagalba, jeigu ji buvo skirta, turi būti susigrąžinta. ONO nurodo, kad sprendimas dėl klausimo, ar galima valstybės lėšomis remti Ftth tinklo plėtrą ir kokiomis aplinkybėmis tai turi būti daroma, sukuria precedentą. |
| --- | --- |

(42)

ONO, transliavimo, perdavimo ir telekomunikacijų paslaugas teikiantis Ispanijos kabelinio tinklo operatorius, mano, kad Komisija turi griežtai tikrinti, ar laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, kadangi kitos savivaldybės galėtų sekti Amsterdamo pavyzdžiu ir panašių projektų atveju remtis rinkos ekonomikos investuotojo principu, o tai galėtų paskatinti valstybės subsidijų skirstymą. ONO nuomone, valstybės pagalba turi būti leidžiama tik įstatymo nustatytomis aplinkybėmis, pavyzdžiui, esant rinkos nepakankamumui, atsižvelgiant į proporcingo priemonės taikymo užtikrinimą arba tam, kad būtų laikomasi techninio neutralumo principo, apie kurį, taikant šią priemonę, negali būti nė kalbos. ONO mano, kad, jeigu Amsterdamo investicija būtų valstybės pagalba, ji prieštarautų bendrajai rinkai, kadangi jos aplinkybės yra lygiai tokios pačios kaip ir Appingedam byloje (41), o tokiu atveju pagalba, jeigu ji buvo skirta, turi būti susigrąžinta. ONO nurodo, kad sprendimas dėl klausimo, ar galima valstybės lėšomis remti Ftth tinklo plėtrą ir kokiomis aplinkybėmis tai turi būti daroma, sukuria precedentą.

| (43) | „France Telecom“ (toliau – FT), ilgamečio Prancūzijos fiksuoto ryšio tinklo operatoriaus, nuomonė sutampa su UPC ir ONO nuomone. Bendrovė abejoja, ar Amsterdamo savivaldybės investicija į projektą „Citynet“ atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Be to, FT palaiko Komisijos nuomonę, kad, taikant valstybės pagalbos priemones, turi būti skiriamos „baltosios“, „pilkosios“ ir „juodosios“ sritys – šias sąvokas Komisija vartoja vertindama, ar pagalba neprieštarauja bendrajai rinkai (42). FT aiškina, kad valstybės pagalbą „juodosiose“ srityse (pavyzdžiui, Amsterdame) sunku pateisinti, nes ji labai iškraipo konkurenciją. Pasak FT, tai ypač taikytina dabartinei priemonei, kadangi stiklo pluošto prieigos tinklų tiesimas reikalauja didelių rinkos dalyvių investicijų. |
| --- | --- |

(43)

„France Telecom“ (toliau – FT), ilgamečio Prancūzijos fiksuoto ryšio tinklo operatoriaus, nuomonė sutampa su UPC ir ONO nuomone. Bendrovė abejoja, ar Amsterdamo savivaldybės investicija į projektą „Citynet“ atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Be to, FT palaiko Komisijos nuomonę, kad, taikant valstybės pagalbos priemones, turi būti skiriamos „baltosios“, „pilkosios“ ir „juodosios“ sritys – šias sąvokas Komisija vartoja vertindama, ar pagalba neprieštarauja bendrajai rinkai (42). FT aiškina, kad valstybės pagalbą „juodosiose“ srityse (pavyzdžiui, Amsterdame) sunku pateisinti, nes ji labai iškraipo konkurenciją. Pasak FT, tai ypač taikytina dabartinei priemonei, kadangi stiklo pluošto prieigos tinklų tiesimas reikalauja didelių rinkos dalyvių investicijų.

| (44) | Švedijos kabelinio tinklo operatoriaus COM HEM pastabos papildo kitų operatorių išsakytą nuomonę. COM HEM iš esmės suabejojo, ar Amsterdamo savivaldybės investicija atitinka rinkos sąlygas. COM HEM savo pastabose aiškina, kad valstybės lėšų skyrimas plačiajuosčio ryšio projektams įgyvendinti miestuose retai atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir stipriai iškraipo konkurenciją. COM HEM taip pat ragina griežtai taikyti minėtą principą ir pabrėžia, kad ši byla sukuria precedentą, kuris ateityje darys poveikį kitų savivaldybių ir valstybės institucijų investicijoms. |
| --- | --- |

(44)

Švedijos kabelinio tinklo operatoriaus COM HEM pastabos papildo kitų operatorių išsakytą nuomonę. COM HEM iš esmės suabejojo, ar Amsterdamo savivaldybės investicija atitinka rinkos sąlygas. COM HEM savo pastabose aiškina, kad valstybės lėšų skyrimas plačiajuosčio ryšio projektams įgyvendinti miestuose retai atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir stipriai iškraipo konkurenciją. COM HEM taip pat ragina griežtai taikyti minėtą principą ir pabrėžia, kad ši byla sukuria precedentą, kuris ateityje darys poveikį kitų savivaldybių ir valstybės institucijų investicijoms.

| (45) | Kita panorusi likti nežinoma šalis, siūlanti telekomunikacijų paslaugas įvairiose Europos šalyse, pasveikino Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Ši bendrovė teigia, kad savivaldybių, kurios naudojasi valstybės lėšomis, rinką trikdančios iniciatyvos kelia grėsmę jos pačios investicijai. Bendrovė tikisi, kad Komisija uždraus naudoti valstybės lėšas projektui „Citynet Amsterdam“. |
| --- | --- |

(45)

Kita panorusi likti nežinoma šalis, siūlanti telekomunikacijų paslaugas įvairiose Europos šalyse, pasveikino Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Ši bendrovė teigia, kad savivaldybių, kurios naudojasi valstybės lėšomis, rinką trikdančios iniciatyvos kelia grėsmę jos pačios investicijai. Bendrovė tikisi, kad Komisija uždraus naudoti valstybės lėšas projektui „Citynet Amsterdam“.

V.   NYDERLANDŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

| (46) | Į Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2007 m. kovo 16 d. užregistruotu raštu. Be to, jos išsakė savo pastabas dėl nekonfidencialių UPC užsakymu RBB atliktų tyrimų versijų. |
| --- | --- |

(46)

Į Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2007 m. kovo 16 d. užregistruotu raštu. Be to, jos išsakė savo pastabas dėl nekonfidencialių UPC užsakymu RBB atliktų tyrimų versijų.

| (47) | Savo pastabose Nyderlandų valdžios institucijos toliau tikina, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir dėl to nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(47)

Savo pastabose Nyderlandų valdžios institucijos toliau tikina, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir dėl to nėra valstybės pagalba.

V.1.   Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą

| (48) | Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad stiklo pluošto tinklai JAV ir Azijoje tiesiami kur kas platesniu mastu ir šioje srityje Europa atsilieka. Valdžios institucijos tikina, kad tokie projektai kaip šis yra ypač naudingi Europos ekonomikai ir visiškai atitinka Lisabonos darbotvarkę (43). |
| --- | --- |

(48)

Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad stiklo pluošto tinklai JAV ir Azijoje tiesiami kur kas platesniu mastu ir šioje srityje Europa atsilieka. Valdžios institucijos tikina, kad tokie projektai kaip šis yra ypač naudingi Europos ekonomikai ir visiškai atitinka Lisabonos darbotvarkę (43).

| (49) | Valdžios institucijos taip pat pabrėžia, kad GNA verslo modelis skatina konkurenciją, kitaip nei uždaras kabelinio tinklo bendrovių modelis suteikdamas mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams atvirą ir nediskriminacinę prieigą teikti paslaugas. Jos aiškina, kad naujas verslo modelis taip pat skatina konkurenciją paslaugų sektoriuje, naujoves ir, suteikdamas galimybę prasiskverbti prie naujų, kiekvieno sluoksnio pavojingumą atitinkančių šaltinių, padeda mažinti paslaugų teikėjų riziką. |
| --- | --- |

(49)

Valdžios institucijos taip pat pabrėžia, kad GNA verslo modelis skatina konkurenciją, kitaip nei uždaras kabelinio tinklo bendrovių modelis suteikdamas mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams atvirą ir nediskriminacinę prieigą teikti paslaugas. Jos aiškina, kad naujas verslo modelis taip pat skatina konkurenciją paslaugų sektoriuje, naujoves ir, suteikdamas galimybę prasiskverbti prie naujų, kiekvieno sluoksnio pavojingumą atitinkančių šaltinių, padeda mažinti paslaugų teikėjų riziką.

| (50) | Nyderlandų valdžios institucijų manymu, bendra informacija apie projekto akcininkus taip pat rodo, jog GNA projekto finansavimas atitinka rinką. Jos nurodo, kad du privatūs investuotojai bei būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijoms pavaldžios įmonės yra pasirengę dalyvauti projekte tomis pačiomis sąlygomis kaip ir savivaldybė. Be to, valdžios institucijos numato atviro konkurso procedūras, skirtas rasti, kas nutiestų tinklą ir kas siūlytų tinklu teikiamas didmenines paslaugas. Jos taip pat pastebi, kad tai, jog GNA rinkos sąlygomis buvo pasiūlyta nemaža banko paskola, aiškiai rodo, kad projektas ir su juo susijęs verslo planas atitinka rinkos sąlygas. |
| --- | --- |

(50)

Nyderlandų valdžios institucijų manymu, bendra informacija apie projekto akcininkus taip pat rodo, jog GNA projekto finansavimas atitinka rinką. Jos nurodo, kad du privatūs investuotojai bei būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijoms pavaldžios įmonės yra pasirengę dalyvauti projekte tomis pačiomis sąlygomis kaip ir savivaldybė. Be to, valdžios institucijos numato atviro konkurso procedūras, skirtas rasti, kas nutiestų tinklą ir kas siūlytų tinklu teikiamas didmenines paslaugas. Jos taip pat pastebi, kad tai, jog GNA rinkos sąlygomis buvo pasiūlyta nemaža banko paskola, aiškiai rodo, kad projektas ir su juo susijęs verslo planas atitinka rinkos sąlygas.

| (51) | Be to, Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad daug visoje Europoje ir ypač Nyderlanduose (44) rinkos dalyvių sėkmingai vykdomų panašių stiklo pluošto prieigos projektų tinkamai įrodo, kad tokios investicijos gali vykti įprastinėmis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(51)

Be to, Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad daug visoje Europoje ir ypač Nyderlanduose (44) rinkos dalyvių sėkmingai vykdomų panašių stiklo pluošto prieigos projektų tinkamai įrodo, kad tokios investicijos gali vykti įprastinėmis rinkos sąlygomis.

| (52) | Amsterdamo savivaldybės išankstinių investicijų klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą pastebėjo, kad savivaldybė dar prieš GNA įsteigimą ėmėsi tokių iniciatyvų, kurios vėliau pasirodė viršijančios „įprastinės rinkos praktikos“ ribas. Komisija iškėlė klausimą, ar Amsterdamo savivaldybė galėjo prisiimti dalį veiklos, kuria paremtas GNA verslo planas, pradinės rizikos, dar prieš tai, kai ING ir „Reggefiber“ perėjo prie investavimo į GNA. Iš Nyderlandų valdžios institucijų dar prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą pateiktos informacijos nebuvo galima aiškiai suprasti, ar visi GNA akcininkai investavo tomis pačiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(52)

Amsterdamo savivaldybės išankstinių investicijų klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą pastebėjo, kad savivaldybė dar prieš GNA įsteigimą ėmėsi tokių iniciatyvų, kurios vėliau pasirodė viršijančios „įprastinės rinkos praktikos“ ribas. Komisija iškėlė klausimą, ar Amsterdamo savivaldybė galėjo prisiimti dalį veiklos, kuria paremtas GNA verslo planas, pradinės rizikos, dar prieš tai, kai ING ir „Reggefiber“ perėjo prie investavimo į GNA. Iš Nyderlandų valdžios institucijų dar prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą pateiktos informacijos nebuvo galima aiškiai suprasti, ar visi GNA akcininkai investavo tomis pačiomis sąlygomis.

| (53) | Savo atsakyme Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžė, kad visi investuotojai 2006 m. gegužės 24 d. įsipareigojo investuoti į GNA tomis pačiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(53)

Savo atsakyme Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžė, kad visi investuotojai 2006 m. gegužės 24 d. įsipareigojo investuoti į GNA tomis pačiomis sąlygomis.

| (54) | Išankstinių investicijų, siekiančių [...] EUR, klausimu Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad visi GNA akcininkai iš anksto susitarė, kad GNA turės grąžinti išankstines Amsterdamo savivaldybės investicijas. Tai patvirtindamos, Nyderlandų valdžios institucijos nurodo, kad išankstinės investicijos buvo padalytos į dvi dalis. |
| --- | --- |

(54)

Išankstinių investicijų, siekiančių [...] EUR, klausimu Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad visi GNA akcininkai iš anksto susitarė, kad GNA turės grąžinti išankstines Amsterdamo savivaldybės investicijas. Tai patvirtindamos, Nyderlandų valdžios institucijos nurodo, kad išankstinės investicijos buvo padalytos į dvi dalis.

| (55) | Dėl pirmos investicijų dalies Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad, nors GNA steigimo sutartys, kuriomis visos šalys įsipareigojo investuoti [...] EUR, buvo pasirašytos tik 2006 m. gegužės 24 d., būsimieji GNA akcininkai savo [data] ketinimų protokoluose bendrai nusprendė avansu sumokėti [...] EUR (be PVM) sumą, skirtą projekto paruošimo darbams. Ši suma, be kitų išlaidų, taip pat padengė atviro konkurso procedūrų, skirtų atrinkti tinklo tiesėją (BAM/Draka) ir operatorių („BBned“), išlaidas, taip pat tam tikras išlaidas, susijusias su pranešimo procedūra, ir tam tikras kasimo darbų išlaidas. |
| --- | --- |

(55)

Dėl pirmos investicijų dalies Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad, nors GNA steigimo sutartys, kuriomis visos šalys įsipareigojo investuoti [...] EUR, buvo pasirašytos tik 2006 m. gegužės 24 d., būsimieji GNA akcininkai savo [data] ketinimų protokoluose bendrai nusprendė avansu sumokėti [...] EUR (be PVM) sumą, skirtą projekto paruošimo darbams. Ši suma, be kitų išlaidų, taip pat padengė atviro konkurso procedūrų, skirtų atrinkti tinklo tiesėją (BAM/Draka) ir operatorių („BBned“), išlaidas, taip pat tam tikras išlaidas, susijusias su pranešimo procedūra, ir tam tikras kasimo darbų išlaidas.

| (56) | Dėl antros išankstinių investicijų dalies, kuri sudarė [...] EUR, Nyderlandų valdžios institucijos paaiškino, kad panašios išankstinės investicijos visiškai atitinka įprastinę rinkos praktiką: apdairūs privatūs investuotojai tokiu pačiu būdu prisidėtų prie bendrų projektų, kadangi viena šalių paprasčiausiai turėtų imtis vadovauti. Be to, valdžios institucijos nurodė, kad išankstinės savivaldybės investicijos nesumažino kitų GNA akcininkų pradinės rizikos. |
| --- | --- |

(56)

Dėl antros išankstinių investicijų dalies, kuri sudarė [...] EUR, Nyderlandų valdžios institucijos paaiškino, kad panašios išankstinės investicijos visiškai atitinka įprastinę rinkos praktiką: apdairūs privatūs investuotojai tokiu pačiu būdu prisidėtų prie bendrų projektų, kadangi viena šalių paprasčiausiai turėtų imtis vadovauti. Be to, valdžios institucijos nurodė, kad išankstinės savivaldybės investicijos nesumažino kitų GNA akcininkų pradinės rizikos.

| (57) | Nyderlandų valdžios institucijos taip pat pareiškė, kad dėl išankstinių investicijų nė viena šalis negavo naudos, todėl jos negali būti laikomos valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Taigi taip buvo pradėti, pavyzdžiui, kasimo darbai, kadangi civilinės inžinerijos darbai buvo vykdomi tose srityse, kurios yra svarbios būsimam GNA tinklo tiesimui. Kadangi visi kasimo darbai koordinuojami Amsterdame, būtų buvę neįmanoma šiuos darbus pradėti keliais mėnesiais vėliau, dėl to būtų sulėtėjęs darbo tempas ir GNA būtų patyrusi papildomų išlaidų. |
| --- | --- |

(57)

Nyderlandų valdžios institucijos taip pat pareiškė, kad dėl išankstinių investicijų nė viena šalis negavo naudos, todėl jos negali būti laikomos valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Taigi taip buvo pradėti, pavyzdžiui, kasimo darbai, kadangi civilinės inžinerijos darbai buvo vykdomi tose srityse, kurios yra svarbios būsimam GNA tinklo tiesimui. Kadangi visi kasimo darbai koordinuojami Amsterdame, būtų buvę neįmanoma šiuos darbus pradėti keliais mėnesiais vėliau, dėl to būtų sulėtėjęs darbo tempas ir GNA būtų patyrusi papildomų išlaidų.

| (58) | Be to, Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad visos šios išlaidos buvo įtrauktos į verslo planą ir kad neatsirado jokių naujų išlaidų, apie kurias kiti GNA akcininkai nebuvo įspėti. |
| --- | --- |

(58)

Be to, Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad visos šios išlaidos buvo įtrauktos į verslo planą ir kad neatsirado jokių naujų išlaidų, apie kurias kiti GNA akcininkai nebuvo įspėti.

| (59) | Kad pagrįstų šiuos teiginius, Amsterdamo savivaldybė pateikė audito įmonės „Deloitte“2007 m. sausio 18 d. ataskaitą, kurioje buvo patikrintas išankstinių investicijų sumos grąžinimas. Šioje ataskaitoje teigiama, kad GNA 2006 m. pabaigoje visiškai grąžino minėtų išankstinių investicijų sumą, kuri siekia [...] EUR, ir palūkanas. Nyderlandų valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad taikyta pamatinė palūkanų norma (45) siekė [...] %, vadovaujantis Nyderlandų teise (46). GNA buvo skolinga [...] EUR palūkanų, kurias sumokėjo [...]. |
| --- | --- |

(59)

Kad pagrįstų šiuos teiginius, Amsterdamo savivaldybė pateikė audito įmonės „Deloitte“2007 m. sausio 18 d. ataskaitą, kurioje buvo patikrintas išankstinių investicijų sumos grąžinimas. Šioje ataskaitoje teigiama, kad GNA 2006 m. pabaigoje visiškai grąžino minėtų išankstinių investicijų sumą, kuri siekia [...] EUR, ir palūkanas. Nyderlandų valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad taikyta pamatinė palūkanų norma (45) siekė [...] %, vadovaujantis Nyderlandų teise (46). GNA buvo skolinga [...] EUR palūkanų, kurias sumokėjo [...].

| (60) | Be to, Nyderlandų valdžios institucijos savo atlikto galimybių tyrimo nelaiko išankstinių investicijų dalimi. Pagal Nyderlandų valdžios institucijas, kiekvienas apdairus rinkos investuotojas atliktų tokį tyrimą. Nyderlandų valdžios institucijos neigia, kad šis tyrimas sumažino arba panaikino kitų GNA akcininkų pradinę riziką, kadangi kiti potencialūs akcininkai turėjo patys priimti sprendimą ir patys įvertinti savo riziką ir projekto privalumus. |
| --- | --- |

(60)

Be to, Nyderlandų valdžios institucijos savo atlikto galimybių tyrimo nelaiko išankstinių investicijų dalimi. Pagal Nyderlandų valdžios institucijas, kiekvienas apdairus rinkos investuotojas atliktų tokį tyrimą. Nyderlandų valdžios institucijos neigia, kad šis tyrimas sumažino arba panaikino kitų GNA akcininkų pradinę riziką, kadangi kiti potencialūs akcininkai turėjo patys priimti sprendimą ir patys įvertinti savo riziką ir projekto privalumus.

| (61) | Lygiai taip pat kitų GNA akcininkų, pvz., ING RE ir „Reggefiber“, galimybių tyrimus, atliktus prieš jiems investuojant į GNA, finansavo įvairios šalys, šių išlaidų neperrašydamos GNA. |
| --- | --- |

(61)

Lygiai taip pat kitų GNA akcininkų, pvz., ING RE ir „Reggefiber“, galimybių tyrimus, atliktus prieš jiems investuojant į GNA, finansavo įvairios šalys, šių išlaidų neperrašydamos GNA.

| (62) | Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad ši informacija ir tai, jog minėtos išlaidos buvo grąžintos, išsklaido Komisijai iš pradžių kilusias abejones dėl išankstinių Amsterdamo savivaldybės investicijų „vienalaikiškumo“ ir „vienodų sąlygų“. |
| --- | --- |

(62)

Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad ši informacija ir tai, jog minėtos išlaidos buvo grąžintos, išsklaido Komisijai iš pradžių kilusias abejones dėl išankstinių Amsterdamo savivaldybės investicijų „vienalaikiškumo“ ir „vienodų sąlygų“.

| (63) | Apie GNA verslo planą Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad valdžios institucijų investicijos atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo sąlygas, jeigu investuojama tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios yra taikomos ir privatiems investuotojams. Privačių investuotojų dalyvavimas turi užtikrinti, kad projektas bus vykdomas pagal rinkos sąlygas. Dėl to valdžios institucijos mano, kad Komisijai nebuvo būtina atlikti GNA verslo plano analizę. |
| --- | --- |

(63)

Apie GNA verslo planą Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad valdžios institucijų investicijos atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo sąlygas, jeigu investuojama tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios yra taikomos ir privatiems investuotojams. Privačių investuotojų dalyvavimas turi užtikrinti, kad projektas bus vykdomas pagal rinkos sąlygas. Dėl to valdžios institucijos mano, kad Komisijai nebuvo būtina atlikti GNA verslo plano analizę.

| (64) | Antra, Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad visos GNA verslo plano prielaidos nebuvo optimistinės, nes anksčiau į jas buvo žiūrima konservatyviai. |
| --- | --- |

(64)

Antra, Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad visos GNA verslo plano prielaidos nebuvo optimistinės, nes anksčiau į jas buvo žiūrima konservatyviai.

| (65) | Apskritai verslo plano finansinių rodiklių klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą siekiamus finansinius rodiklius palygino su viešais lyginamaisiais duomenimis, t. y. panašios rūšies įmonių (47) vidutinėmis svertinėmis kapitalo išlaidomis (weighted average cost of capital – WACC) (48). Komisija priėjo prie laikinos išvados, kad apskritai GNA finansiniai tikslai neatrodo neįgyvendinami, tačiau stipriai priklauso nuo sėkmės veiksnių. Be to, Komisija paaiškino, kad svarbiausių verslo plano sėkmės veiksnių vertinimas greičiausiai yra labai netvirtas, turint omenyje Amsterdamo projekto naujoviškumą naudojamų technologijų atžvilgiu (stiklo pluošto technologijos), verslo modelį (trisluoksnis modelis), ribotą projekto apimtį (dėl to įmanoma tik riboto masto ekonomija) ir laukiamą greito plačiajuosčio ryšio paklausą. |
| --- | --- |

(65)

Apskritai verslo plano finansinių rodiklių klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą siekiamus finansinius rodiklius palygino su viešais lyginamaisiais duomenimis, t. y. panašios rūšies įmonių (47) vidutinėmis svertinėmis kapitalo išlaidomis (weighted average cost of capital – WACC) (48). Komisija priėjo prie laikinos išvados, kad apskritai GNA finansiniai tikslai neatrodo neįgyvendinami, tačiau stipriai priklauso nuo sėkmės veiksnių. Be to, Komisija paaiškino, kad svarbiausių verslo plano sėkmės veiksnių vertinimas greičiausiai yra labai netvirtas, turint omenyje Amsterdamo projekto naujoviškumą naudojamų technologijų atžvilgiu (stiklo pluošto technologijos), verslo modelį (trisluoksnis modelis), ribotą projekto apimtį (dėl to įmanoma tik riboto masto ekonomija) ir laukiamą greito plačiajuosčio ryšio paklausą.

| (66) | Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad projekto vidinė įplaukų norma (49) neturi būti lyginama su vertikalios integracijos įmonių WACC rodikliais, kaip tai daro Komisija savo sprendime pradėti procedūrą, kadangi šie rodikliai atspindi visų trijų sluoksnių, kuriuose veikia tinklo operatoriai, riziką. Tačiau GNA investuoja į pasyvųjį tinklą, kurio planuojama naudojimo trukmė yra 30 metų (arba net ir ilgesnė), o tai yra panašiau į investavimą į infrastruktūrą, kai investuotojai tenkinasi iš esmės mažesne grąža. |
| --- | --- |

(66)

Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad projekto vidinė įplaukų norma (49) neturi būti lyginama su vertikalios integracijos įmonių WACC rodikliais, kaip tai daro Komisija savo sprendime pradėti procedūrą, kadangi šie rodikliai atspindi visų trijų sluoksnių, kuriuose veikia tinklo operatoriai, riziką. Tačiau GNA investuoja į pasyvųjį tinklą, kurio planuojama naudojimo trukmė yra 30 metų (arba net ir ilgesnė), o tai yra panašiau į investavimą į infrastruktūrą, kai investuotojai tenkinasi iš esmės mažesne grąža.

| (67) | Dėl siekiamo skvarbos laipsnio Komisija sprendime pradėti procedūrą padarė laikiną išvadą, kad, remiantis turimais duomenimis, pagal GNA „minimalų veiksmų planą“ planuojama mažiausiai [...] % skvarba atrodo optimistiškai. Be to, tikslas po [...] mėnesių pasiekti [...] % skvarbą į namų ūkius atrodo labai ambicingas, tokį procentą pasiekti galima tik pasitelkus didelę „skvarbos tarifo“ strategiją, pagal kurią kitų bendrovių turimi klientai pereitų į GNA tinklą. |
| --- | --- |

(67)

Dėl siekiamo skvarbos laipsnio Komisija sprendime pradėti procedūrą padarė laikiną išvadą, kad, remiantis turimais duomenimis, pagal GNA „minimalų veiksmų planą“ planuojama mažiausiai [...] % skvarba atrodo optimistiškai. Be to, tikslas po [...] mėnesių pasiekti [...] % skvarbą į namų ūkius atrodo labai ambicingas, tokį procentą pasiekti galima tik pasitelkus didelę „skvarbos tarifo“ strategiją, pagal kurią kitų bendrovių turimi klientai pereitų į GNA tinklą.

| (68) | Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad Nyderlanduose jau vykdoma keletas labai sėkmingų stiklo pluošto prieigos projektų, pagal kuriuos pasiekta didelė stiklo pluošto tinklo skvarba. Pasak jų, pavyzdžiui, Niuneno arba Hilegomo miestuose stiklo pluošto tinklo skvarba po vienerių metų siekė daugiau kaip 80 %. Be to, valdžios institucijos mano, kad dabartinės plačiajuosčio ryšio skvarbos procentinis dydis šiuo atveju nėra aktualus: stiklo pluošto tinklu siūlomos paslaugos turi būti laikomos nauja rinka šiuo metu dabartinių operatorių siūlomų plačiajuosčio ryšio paslaugų atžvilgiu. Todėl dabartinė plačiajuosčio ryšio skvarbos procentinė išraiška neturi būti naudojama lyginant. Be to, pasak valdžios institucijų, yra daugybė naujų paslaugų ir pritaikymo galimybių (50), kurioms reikia greito simetrinio ryšio, o tai įgyvendinti galima tik FttH tinklu. Šiais argumentais Nyderlandų valdžios institucijos pažymi, kad maždaug [...] % skvarba [...] tose Amsterdamo dalyse, kuriose plečiamas tinklas, yra ne tik įmanomas įgyvendinti tikslas, bet taip pat gali būti laikomas konservatyviu tikslu. |
| --- | --- |

(68)

Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad Nyderlanduose jau vykdoma keletas labai sėkmingų stiklo pluošto prieigos projektų, pagal kuriuos pasiekta didelė stiklo pluošto tinklo skvarba. Pasak jų, pavyzdžiui, Niuneno arba Hilegomo miestuose stiklo pluošto tinklo skvarba po vienerių metų siekė daugiau kaip 80 %. Be to, valdžios institucijos mano, kad dabartinės plačiajuosčio ryšio skvarbos procentinis dydis šiuo atveju nėra aktualus: stiklo pluošto tinklu siūlomos paslaugos turi būti laikomos nauja rinka šiuo metu dabartinių operatorių siūlomų plačiajuosčio ryšio paslaugų atžvilgiu. Todėl dabartinė plačiajuosčio ryšio skvarbos procentinė išraiška neturi būti naudojama lyginant. Be to, pasak valdžios institucijų, yra daugybė naujų paslaugų ir pritaikymo galimybių (50), kurioms reikia greito simetrinio ryšio, o tai įgyvendinti galima tik FttH tinklu. Šiais argumentais Nyderlandų valdžios institucijos pažymi, kad maždaug [...] % skvarba [...] tose Amsterdamo dalyse, kuriose plečiamas tinklas, yra ne tik įmanomas įgyvendinti tikslas, bet taip pat gali būti laikomas konservatyviu tikslu.

| (69) | Dėl didmeninių paslaugų tarifų, kuriuos GNA taiko didmeninių paslaugų operatoriui, Komisija savo sprendime pradėti procedūrą pastebi, kad ekspertai iš tiesų užsimena, jog stiklo pluošto tinklo eksploatavimo išlaidos yra mažesnės nei dabartinių varinių telekomunikacijų tinklų ir kabelinių tinklų, tačiau GNA didmeninių paslaugų tarifai vis dėlto yra dar kur kas mažesni nei tie, apie kuriuos kalba rinkos duomenys. |
| --- | --- |

(69)

Dėl didmeninių paslaugų tarifų, kuriuos GNA taiko didmeninių paslaugų operatoriui, Komisija savo sprendime pradėti procedūrą pastebi, kad ekspertai iš tiesų užsimena, jog stiklo pluošto tinklo eksploatavimo išlaidos yra mažesnės nei dabartinių varinių telekomunikacijų tinklų ir kabelinių tinklų, tačiau GNA didmeninių paslaugų tarifai vis dėlto yra dar kur kas mažesni nei tie, apie kuriuos kalba rinkos duomenys.

| (70) | Nyderlandų valdžios institucijos pastebi, kad stiklo pluošto tinklų eksploatavimo išlaidos yra mažesnės, o eksploatavimo trukmė ilgesnė nei dabartinių tinklų. Todėl galima taikyti mažesnius didmeninių paslaugų tarifus, nei siūloma pagal dabartinių tinklų duomenis. Ši ekonominė nauda leidžia taikyti sąlygiškai žemus didmeninių paslaugų tarifus, lyginant su dabartiniais variniais tinklais siūlomų paslaugų tarifais. |
| --- | --- |

(70)

Nyderlandų valdžios institucijos pastebi, kad stiklo pluošto tinklų eksploatavimo išlaidos yra mažesnės, o eksploatavimo trukmė ilgesnė nei dabartinių tinklų. Todėl galima taikyti mažesnius didmeninių paslaugų tarifus, nei siūloma pagal dabartinių tinklų duomenis. Ši ekonominė nauda leidžia taikyti sąlygiškai žemus didmeninių paslaugų tarifus, lyginant su dabartiniais variniais tinklais siūlomų paslaugų tarifais.

| (71) | Dėl įvertintų investicinių išlaidų pagrįstumo Komisija savo sprendime pradėti procedūrą padarė išvadą, kad atskaitos duomenys rodo, jog GNA įvertintos vienai prieigai tenkančios investicinės išlaidos, lyginant su kitų šaltinių pateikiamais rinkos duomenimis, yra mažos. |
| --- | --- |

(71)

Dėl įvertintų investicinių išlaidų pagrįstumo Komisija savo sprendime pradėti procedūrą padarė išvadą, kad atskaitos duomenys rodo, jog GNA įvertintos vienai prieigai tenkančios investicinės išlaidos, lyginant su kitų šaltinių pateikiamais rinkos duomenimis, yra mažos.

| (72) | Pasak Nyderlandų valdžios institucijų, įvertintų investicinių išlaidų galimybės pagrįstos topologija ir geografinės srities, kurioje tiesiamas tinklas, požymiais: į projektą įtraukti Amsterdamo rajonai yra tankiai apgyvendinti, juose yra daug naujų arba renovuotų gyvenamųjų pastatų, todėl sumažėja kiekvienam namų ūkiui tenkančios tiesimo išlaidos. |
| --- | --- |

(72)

Pasak Nyderlandų valdžios institucijų, įvertintų investicinių išlaidų galimybės pagrįstos topologija ir geografinės srities, kurioje tiesiamas tinklas, požymiais: į projektą įtraukti Amsterdamo rajonai yra tankiai apgyvendinti, juose yra daug naujų arba renovuotų gyvenamųjų pastatų, todėl sumažėja kiekvienam namų ūkiui tenkančios tiesimo išlaidos.

| (73) | Dėl tinklo likutinės vertės apskaičiavimo Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad GNA verslo plane pateiktas vertinimas yra realistiškas, kadangi stiklo pluošto tinklo naudojimo trukmė gali siekti 30 metų arba netgi daugiau. Per šį laikotarpį, priešingai nei dabartiniams variniams ir kabeliniams tinklams, neprireiks jokių didelių papildomų investicinių arba techninės priežiūros išlaidų. Toliau valdžios institucijos aiškina, kad nutiestas tinklas turės didelę „strateginę vertę“ dėl „stiklo pluošto tinklų natūralios monopolijos požymių“, iš kurios GNA turės pelno „būdama šios srities iniciatore“. |
| --- | --- |

(73)

Dėl tinklo likutinės vertės apskaičiavimo Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad GNA verslo plane pateiktas vertinimas yra realistiškas, kadangi stiklo pluošto tinklo naudojimo trukmė gali siekti 30 metų arba netgi daugiau. Per šį laikotarpį, priešingai nei dabartiniams variniams ir kabeliniams tinklams, neprireiks jokių didelių papildomų investicinių arba techninės priežiūros išlaidų. Toliau valdžios institucijos aiškina, kad nutiestas tinklas turės didelę „strateginę vertę“ dėl „stiklo pluošto tinklų natūralios monopolijos požymių“, iš kurios GNA turės pelno „būdama šios srities iniciatore“.

| (74) | Nyderlandų valdžios institucijos išsakė savo pastabas dėl laikinos Komisijos išvados, kad visos prielaidos, kuriomis paremtas verslo planas, atrodo optimistinės ir kad, neįvykdžius bent vieno tikslų (pavyzdžiui, dėl skvarbos), kyla grėsmė projekto sėmei. |
| --- | --- |

(74)

Nyderlandų valdžios institucijos išsakė savo pastabas dėl laikinos Komisijos išvados, kad visos prielaidos, kuriomis paremtas verslo planas, atrodo optimistinės ir kad, neįvykdžius bent vieno tikslų (pavyzdžiui, dėl skvarbos), kyla grėsmė projekto sėmei.

| (75) | Nyderlandų valdžios institucijų užsakymu, prielaidų įgyvendinimo galimybės buvo ištirtos ir patvirtintos „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaitoje (51). Šioje ataskaitoje taip pat įvertintos planuojamos skvarbos įgyvendinimo galimybės. Remiantis panašių Europoje arba už jos ribų ir ypač Nyderlanduose vykdomų projektų tyrimu, kuriame taip pat įvertinta didelio juostos pločio simetrinių tinklų rinkos paklausa ateityje (pavyzdžiui, stiklo pluošto tinklų), pateiktoje ataskaitoje buvo nustatyta, kad planuojamas GNA skvarbos procentinis dydis gali būti laikomas konservatyviu vertinimu. Be to, ataskaitoje teigiama, kad stiklo pluošto tinklų paklausa, kaip išaugusios paslaugų, kurios gali būti teikiamos tik stiklo pluošto tinklais, rinkos paklausos pasekmė, taip pat atsižvelgiant į tai, kad atvira infrastruktūra skatina konkurencingumą, galbūt pradės dar greičiau augti ir pasieks aukštesnį lygį, nei buvo tikimasi prieš kelerius metus. |
| --- | --- |

(75)

Nyderlandų valdžios institucijų užsakymu, prielaidų įgyvendinimo galimybės buvo ištirtos ir patvirtintos „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaitoje (51). Šioje ataskaitoje taip pat įvertintos planuojamos skvarbos įgyvendinimo galimybės. Remiantis panašių Europoje arba už jos ribų ir ypač Nyderlanduose vykdomų projektų tyrimu, kuriame taip pat įvertinta didelio juostos pločio simetrinių tinklų rinkos paklausa ateityje (pavyzdžiui, stiklo pluošto tinklų), pateiktoje ataskaitoje buvo nustatyta, kad planuojamas GNA skvarbos procentinis dydis gali būti laikomas konservatyviu vertinimu. Be to, ataskaitoje teigiama, kad stiklo pluošto tinklų paklausa, kaip išaugusios paslaugų, kurios gali būti teikiamos tik stiklo pluošto tinklais, rinkos paklausos pasekmė, taip pat atsižvelgiant į tai, kad atvira infrastruktūra skatina konkurencingumą, galbūt pradės dar greičiau augti ir pasieks aukštesnį lygį, nei buvo tikimasi prieš kelerius metus.

| (76) | Svarbiausia Nyderlandų valdžios institucijų pateikta tyrimo išvada yra ta, kad Amsterdamo savivaldybės investicija yra rentabili ir dėl to atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(76)

Svarbiausia Nyderlandų valdžios institucijų pateikta tyrimo išvada yra ta, kad Amsterdamo savivaldybės investicija yra rentabili ir dėl to atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

V.2.   Pastabos dėl suinteresuotų šalių pastabų

| (77) | Visų pirma Nyderlandų valdžios institucijos pakartoja savo nuomonę, kad Komisijos abejonė dėl Amsterdamo savivaldybės investicijų „vienalaikiškumo“ ir „vienodų sąlygų“, kurią sukėlė išankstinės investicijos, yra išsklaidyta, nes GNA grąžino iš anksto sumokėtas sumas. Be to, valdžios institucijos mano, kad GNA verslo planą įmanoma įgyvendinti ir jis yra realistiškas, todėl Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA projektą visiškai atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(77)

Visų pirma Nyderlandų valdžios institucijos pakartoja savo nuomonę, kad Komisijos abejonė dėl Amsterdamo savivaldybės investicijų „vienalaikiškumo“ ir „vienodų sąlygų“, kurią sukėlė išankstinės investicijos, yra išsklaidyta, nes GNA grąžino iš anksto sumokėtas sumas. Be to, valdžios institucijos mano, kad GNA verslo planą įmanoma įgyvendinti ir jis yra realistiškas, todėl Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA projektą visiškai atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

| (78) | Antra, Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžia, kad, pasak jų, vadovaujantis dabartine precedentų teise (52) ir Komisijos sprendimais (53), reikšmingas privačių investuotojų dalyvavimas projekte tokiomis pačiomis sąlygomis, kokiomis dalyvauja ir valstybės investuotojas, turi būti laikomas „įtikinamu argumentu“, kad investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, ir dėl to nėra valstybės parama. |
| --- | --- |

(78)

Antra, Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžia, kad, pasak jų, vadovaujantis dabartine precedentų teise (52) ir Komisijos sprendimais (53), reikšmingas privačių investuotojų dalyvavimas projekte tokiomis pačiomis sąlygomis, kokiomis dalyvauja ir valstybės investuotojas, turi būti laikomas „įtikinamu argumentu“, kad investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, ir dėl to nėra valstybės parama.

| (79) | Nurodydamos Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, Nyderlandų valdžios institucijos teigia (54), kad jeigu tiriamoji priemonė tiesiogiai nesusijusi su įmonės konkurencingumu, tokia įmonė negali būti laikoma suinteresuota šalimi. Todėl Nyderlandų valdžios institucijos kreipiasi į Komisiją, kad būtų neatsižvelgiama į ONO, „France Telecom“ (55) ir „Com Hem“ pastabas, kadangi šios įmonės nedalyvauja Nyderlandų ir ypač Amsterdamo plačiajuosčio ryšio rinkoje. |
| --- | --- |

(79)

Nurodydamos Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, Nyderlandų valdžios institucijos teigia (54), kad jeigu tiriamoji priemonė tiesiogiai nesusijusi su įmonės konkurencingumu, tokia įmonė negali būti laikoma suinteresuota šalimi. Todėl Nyderlandų valdžios institucijos kreipiasi į Komisiją, kad būtų neatsižvelgiama į ONO, „France Telecom“ (55) ir „Com Hem“ pastabas, kadangi šios įmonės nedalyvauja Nyderlandų ir ypač Amsterdamo plačiajuosčio ryšio rinkoje.

| (80) | Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad visos šioje byloje pastabas pareiškusios šalys neatsižvelgė į tai, kad norint padaryti išvadą, jog investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, pakanka vienintelio fakto, kad investuojama bendradarbiaujant su privačiais asmenimis. Be to, valdžios institucijos aiškina, kad, pagal susijusią teisminę praktiką, verslo plano analizė buvo nebūtina, atsižvelgiant į tai, kad dalyvauja privatūs investuotojai. |
| --- | --- |

(80)

Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad visos šioje byloje pastabas pareiškusios šalys neatsižvelgė į tai, kad norint padaryti išvadą, jog investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, pakanka vienintelio fakto, kad investuojama bendradarbiaujant su privačiais asmenimis. Be to, valdžios institucijos aiškina, kad, pagal susijusią teisminę praktiką, verslo plano analizė buvo nebūtina, atsižvelgiant į tai, kad dalyvauja privatūs investuotojai.

| (81) | Atsakydamos į UPC tvirtinimą, kad tose srityse, kurias aptarnaus GNA, plačiajuosčio ryšio skvarba jau siekia 65 %, ir dėl to GNA nesugebės pasiekti užsibrėžto skvarbos laipsnio, Nyderlandų valdžios institucijos pastebi, kad pasiekiama rinka yra kur kas didesnė, nes per GNA tinklą bus siūlomos ne tik plačiajuosčio ryšio, bet ir televizijos, telefonijos ir kitos naujos paslaugos. Kalbant apie sutarčių nutraukimo procentinius dydžius, kuriuos UPC nurodo kaip vangaus susidomėjimo paslaugomis, kurios būtų siūlomos GNA tinklu, pavyzdį, Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad šie duomenys yra netinkami, kadangi paslaugos tinklu buvo pradėtos teikti tik 2007 m. kovo mėn. ir todėl tuo remiantis dar negalima daryti jokių išvadų (56). |
| --- | --- |

(81)

Atsakydamos į UPC tvirtinimą, kad tose srityse, kurias aptarnaus GNA, plačiajuosčio ryšio skvarba jau siekia 65 %, ir dėl to GNA nesugebės pasiekti užsibrėžto skvarbos laipsnio, Nyderlandų valdžios institucijos pastebi, kad pasiekiama rinka yra kur kas didesnė, nes per GNA tinklą bus siūlomos ne tik plačiajuosčio ryšio, bet ir televizijos, telefonijos ir kitos naujos paslaugos. Kalbant apie sutarčių nutraukimo procentinius dydžius, kuriuos UPC nurodo kaip vangaus susidomėjimo paslaugomis, kurios būtų siūlomos GNA tinklu, pavyzdį, Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad šie duomenys yra netinkami, kadangi paslaugos tinklu buvo pradėtos teikti tik 2007 m. kovo mėn. ir todėl tuo remiantis dar negalima daryti jokių išvadų (56).

| (82) | Dėl šių svarstymų 79 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių Nyderlandų valdžios institucijos suabejojo, ar kitos keturios įmonės gali būti laikomos suinteresuotomis šalimis. Valdžios institucijos įrodinėja, kad šalys pateikė tik bendras pastabas, kurios yra nesusijusios su tiriamosios priemonės vertinimu. Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad dėl to nėra būtina į šias pastabas atsakyti. Lygiai taip pat jos nekomentuoja suinteresuotų šalių pastabų dėl galimos į priemonę įtrauktos valstybės pagalbos suderinamumo. Pasak Nyderlandų valdžios institucijų, šiuo atveju neprivalu tirti suderinamumo, kadangi priemonė nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(82)

Dėl šių svarstymų 79 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių Nyderlandų valdžios institucijos suabejojo, ar kitos keturios įmonės gali būti laikomos suinteresuotomis šalimis. Valdžios institucijos įrodinėja, kad šalys pateikė tik bendras pastabas, kurios yra nesusijusios su tiriamosios priemonės vertinimu. Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad dėl to nėra būtina į šias pastabas atsakyti. Lygiai taip pat jos nekomentuoja suinteresuotų šalių pastabų dėl galimos į priemonę įtrauktos valstybės pagalbos suderinamumo. Pasak Nyderlandų valdžios institucijų, šiuo atveju neprivalu tirti suderinamumo, kadangi priemonė nėra valstybės pagalba.

VI.   VERTINIMAS PAGAL KITAS VALSTYBĖS PAGALBOS TEIKIMO TAISYKLES

| (83) | Komisija ištyrė, ar priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. Iš to aišku, kad priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba tik tuomet, jeigu įvykdomi visi šie reikalavimai: 1) priemonė turi būti remiama iš valstybinių išteklių ir gali būti priskiriama valstybei; 2) priemonė turi teikti ekonominį pranašumą įmonėms; 3) pranašumas turi būti atrankinis ir iškraipyti arba galėti iškraipyti konkurenciją, ir 4) priemonė turi daryti neigiamą įtaką Bendrijos vidaus prekybai. |
| --- | --- |

(83)

Komisija ištyrė, ar priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. Iš to aišku, kad priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba tik tuomet, jeigu įvykdomi visi šie reikalavimai: 1) priemonė turi būti remiama iš valstybinių išteklių ir gali būti priskiriama valstybei; 2) priemonė turi teikti ekonominį pranašumą įmonėms; 3) pranašumas turi būti atrankinis ir iškraipyti arba galėti iškraipyti konkurenciją, ir 4) priemonė turi daryti neigiamą įtaką Bendrijos vidaus prekybai.

| (84) | Vertinant priemonę reikia atsižvelgti į rinkos aplinkybes: elektroninio ryšio sektorius prieš kelerius metus Europoje buvo visiškai liberalizuotas. Visų pirma, investuojant į plačiajuosčio ryšio tinklus vadinamosiose „juodosiose srityse“, kur įvairias plačiajuosčio ryšio paslaugas siūlo mažiausiai du konkuruojantys infrastruktūros tinklai (pavyzdžiui, telefono ir kabelinės televizijos tinklai) (57), paprastai pradeda vadovauti privačios įmonės. Pagal su tuo susijusią Komisijos strategiją, ji yra griežtesnė vertindama projektus tose srityse, kur į investavimą įtraukiamos visuomeninės lėšos dėl konkurenciją iškraipančio poveikio privačių rinkos dalyvių vykdomai veiklai (58). |
| --- | --- |

(84)

Vertinant priemonę reikia atsižvelgti į rinkos aplinkybes: elektroninio ryšio sektorius prieš kelerius metus Europoje buvo visiškai liberalizuotas. Visų pirma, investuojant į plačiajuosčio ryšio tinklus vadinamosiose „juodosiose srityse“, kur įvairias plačiajuosčio ryšio paslaugas siūlo mažiausiai du konkuruojantys infrastruktūros tinklai (pavyzdžiui, telefono ir kabelinės televizijos tinklai) (57), paprastai pradeda vadovauti privačios įmonės. Pagal su tuo susijusią Komisijos strategiją, ji yra griežtesnė vertindama projektus tose srityse, kur į investavimą įtraukiamos visuomeninės lėšos dėl konkurenciją iškraipančio poveikio privačių rinkos dalyvių vykdomai veiklai (58).

VI.1.   Valstybiniai ištekliai

| (85) | Visų pirma reikia įvertinti, ar priemonė tiesiogiai arba netiesiogiai remiama iš valstybinių išteklių ir turi būti priskirta valstybei (59). |
| --- | --- |

(85)

Visų pirma reikia įvertinti, ar priemonė tiesiogiai arba netiesiogiai remiama iš valstybinių išteklių ir turi būti priskirta valstybei (59).

| (86) | Šioje byloje Amsterdamo savivaldybė investuoja 6 mln. EUR į kooperatyvinę asociaciją GNA. Atsižvelgiant į tai, kad savivaldybė turi būti laikoma valdžios dalimi, šią investiciją reikia laikyti valstybinėmis lėšomis finansuojama investicija pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį (60). Nyderlandų valdžios institucijos valstybinių lėšų buvimo neužginčijo. |
| --- | --- |

(86)

Šioje byloje Amsterdamo savivaldybė investuoja 6 mln. EUR į kooperatyvinę asociaciją GNA. Atsižvelgiant į tai, kad savivaldybė turi būti laikoma valdžios dalimi, šią investiciją reikia laikyti valstybinėmis lėšomis finansuojama investicija pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį (60). Nyderlandų valdžios institucijos valstybinių lėšų buvimo neužginčijo.

VI.2.   Pranašumas

VI.2.1.   Rinkos ekonomikos investuotojo principas

| (87) | Kad nustatytų, ar valstybei investuojant lėšas į įmonę galima kalbėti apie pranašumą pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, Komisija, vadovaudamasi susijusia Teisingumo Teismo praktika, taiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. Pagal šį principą, sandoris nėra valstybės pagalba, jeigu pagalba suteikiama tuo pačiu metu, kai investuoja privatūs investuotojai, ir tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui, veikiančiam įprastinėmis rinkos sąlygomis (61). |
| --- | --- |

(87)

Kad nustatytų, ar valstybei investuojant lėšas į įmonę galima kalbėti apie pranašumą pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, Komisija, vadovaudamasi susijusia Teisingumo Teismo praktika, taiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. Pagal šį principą, sandoris nėra valstybės pagalba, jeigu pagalba suteikiama tuo pačiu metu, kai investuoja privatūs investuotojai, ir tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui, veikiančiam įprastinėmis rinkos sąlygomis (61).

| (88) | Pagal nusistovėjusią teisminę praktiką, kai valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai investuoja kapitalą įprastines rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, tai nelaikoma valstybės pagalba. Jeigu iš tiesų visuomeninio investuotojo įnešamas kapitalas taip pat ilgam laikui atima bet kokio rentabilumo perspektyvą, tai reikia laikyti valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį (62). |
| --- | --- |

(88)

Pagal nusistovėjusią teisminę praktiką, kai valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai investuoja kapitalą įprastines rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, tai nelaikoma valstybės pagalba. Jeigu iš tiesų visuomeninio investuotojo įnešamas kapitalas taip pat ilgam laikui atima bet kokio rentabilumo perspektyvą, tai reikia laikyti valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį (62).

| (89) | Tai reiškia, kad investavimas pasinaudojant visuomeninėmis lėšomis turi būti laikomas atitinkančiu rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nebūti laikomas valstybės pagalba, taip pat jeigu buvo investuota tuo pačiu metu, kai ir privatūs investuotojai panašiomis sąlygomis įnešė žymią kapitalo dalį („vienalaikiškumo“ patikrinimas) (63). |
| --- | --- |

(89)

Tai reiškia, kad investavimas pasinaudojant visuomeninėmis lėšomis turi būti laikomas atitinkančiu rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nebūti laikomas valstybės pagalba, taip pat jeigu buvo investuota tuo pačiu metu, kai ir privatūs investuotojai panašiomis sąlygomis įnešė žymią kapitalo dalį („vienalaikiškumo“ patikrinimas) (63).

| (90) | Šiuo atveju Amsterdamo savivaldybė investavo tuo pačiu metu kaip ir du privatūs investuotojai – ING RE ir „Reggefiber“. Todėl Komisija pirmiausia ištirs, ar savivaldybės investicija, atlikta tuo pačiu metu kaip ir stambi privačių investuotojų investicija, atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Tam Komisija remiasi šiais kriterijais: |
| --- | --- |

(90)

Šiuo atveju Amsterdamo savivaldybė investavo tuo pačiu metu kaip ir du privatūs investuotojai – ING RE ir „Reggefiber“. Todėl Komisija pirmiausia ištirs, ar savivaldybės investicija, atlikta tuo pačiu metu kaip ir stambi privačių investuotojų investicija, atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Tam Komisija remiasi šiais kriterijais:

| (91) | Visų pirma, reikia nustatyti, ar šie investuotojai yra rinkos investuotojai ir ar privačių investuotojų investicijos turi realų ekonominį poveikį. Šis poveikis turi būti įvertintas absoliučiais terminais (didžioji visos investicijos dalis), taip pat susijusio privataus investuotojo finansinės būklės atžvilgiu. |
| --- | --- |

(91)

Visų pirma, reikia nustatyti, ar šie investuotojai yra rinkos investuotojai ir ar privačių investuotojų investicijos turi realų ekonominį poveikį. Šis poveikis turi būti įvertintas absoliučiais terminais (didžioji visos investicijos dalis), taip pat susijusio privataus investuotojo finansinės būklės atžvilgiu.

| (92) | Antra, reikia ištirti, ar visos susijusios šalys investavo vienu metu („vienalaikiškumas“). |
| --- | --- |

(92)

Antra, reikia ištirti, ar visos susijusios šalys investavo vienu metu („vienalaikiškumas“).

| (93) | Trečia, turi būti patikrinta, ar visiems akcininkams buvo taikomos vienodos investavimo sąlygos. |
| --- | --- |

(93)

Trečia, turi būti patikrinta, ar visiems akcininkams buvo taikomos vienodos investavimo sąlygos.

| (94) | Ketvirta, jeigu valdžia, kiti investuotojai arba naudos gavėjai be šios investicijos yra užmezgę dar ir kitų santykių (pavyzdžiui, indėlio būdu, kai suteikiama valstybės garantija), galima suabejoti, ar pakanka investavimo sąlygų vienodumo (64). |
| --- | --- |

(94)

Ketvirta, jeigu valdžia, kiti investuotojai arba naudos gavėjai be šios investicijos yra užmezgę dar ir kitų santykių (pavyzdžiui, indėlio būdu, kai suteikiama valstybės garantija), galima suabejoti, ar pakanka investavimo sąlygų vienodumo (64).

| (95) | Todėl Komisija taip pat ištirs GNA verslo planą, ypač atsižvelgdama į skundą pateikusios šalies „Liberty Global/UPC“ ir kitų suinteresuotų šalių tvirtinimą, kad GNA verslo planas yra neįvykdomas. |
| --- | --- |

(95)

Todėl Komisija taip pat ištirs GNA verslo planą, ypač atsižvelgdama į skundą pateikusios šalies „Liberty Global/UPC“ ir kitų suinteresuotų šalių tvirtinimą, kad GNA verslo planas yra neįvykdomas.

VI.2.2.   Priemonės vertinimas pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą

VI.2.2.1.   Didelis privačių investuotojų dalyvavimas

| (96) | Kaip Komisija pripažino savo sprendime pradėti procedūrą (65), tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ neabejotinai galima laikyti „privačiais investuotojais“ (66). Be to, abiejų įmonių verslo interesai sutampa su GNA vykdomu projektu. ING RE investuoja į nekilnojamąjį turtą bei infrastruktūrą, o „Reggefiber“ yra įsitraukusi į keletą Nyderlanduose vykdomų stiklo pluošto tinklų projektų. Komisija taip pat pastebi, kad du privatūs investuotojai gali atlikti skirtingų rūšių ekspertizių, kurios gali prisidėti prie projekto sėkmės. |
| --- | --- |

(96)

Kaip Komisija pripažino savo sprendime pradėti procedūrą (65), tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ neabejotinai galima laikyti „privačiais investuotojais“ (66). Be to, abiejų įmonių verslo interesai sutampa su GNA vykdomu projektu. ING RE investuoja į nekilnojamąjį turtą bei infrastruktūrą, o „Reggefiber“ yra įsitraukusi į keletą Nyderlanduose vykdomų stiklo pluošto tinklų projektų. Komisija taip pat pastebi, kad du privatūs investuotojai gali atlikti skirtingų rūšių ekspertizių, kurios gali prisidėti prie projekto sėkmės.

| (97) | Absoliučiąja verte įmonės į kooperatyvinę asociaciją GNA investuoja didesniąją dalį sumos (kiekviena po 3 mln. EUR). Nors 3 mln. EUR investicija, lyginant su visa tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ finansine būkle, sąlygiškai yra nedidelė, ši suma, savaime suprantama, yra svarbi GNA kapitalizacijos bei Amsterdamo savivaldybės investuotos kapitalo dalies atžvilgiu. |
| --- | --- |

(97)

Absoliučiąja verte įmonės į kooperatyvinę asociaciją GNA investuoja didesniąją dalį sumos (kiekviena po 3 mln. EUR). Nors 3 mln. EUR investicija, lyginant su visa tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ finansine būkle, sąlygiškai yra nedidelė, ši suma, savaime suprantama, yra svarbi GNA kapitalizacijos bei Amsterdamo savivaldybės investuotos kapitalo dalies atžvilgiu.

| (98) | Du privatūs investuotojai drauge valdo trečdalį viso akcinio kapitalo. Pagal šį projektą, toks dalyvavimas sudaro didžiąją visos investicijos dalį, nors ir nesuteikia abiem įmonėms teisės visiškai kontroliuoti GNA. Todėl Komisija tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ laiko svarbiausiais GNA akcininkais. Vis dėlto didžiausias mažumos akcininkas (Amsterdamo savivaldybė) valdo 33 % GNA kapitalo. Tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ turimų akcijų kiekis siekia pusę didžiausio mažumos akcininko valdomų akcijų, abu kartu jie turi tokį patį akcijų kiekį kaip ir savivaldybė. Likusieji akcininkai, t. y. penkios būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijos, kiekviena atskirai turi mažiau akcijų nei ING RE ir „Reggefiber“. Iš to aišku, kad ne vienas GNA akcininkas gali kaip dauguma kontroliuoti įmonę. Be to, du privatūs investuotojai gali atskirai, o tuo labiau bendrai, turėti lemiamos reikšmės siekiant daugumos, kuri gali kontroliuoti GNA (67). |
| --- | --- |

(98)

Du privatūs investuotojai drauge valdo trečdalį viso akcinio kapitalo. Pagal šį projektą, toks dalyvavimas sudaro didžiąją visos investicijos dalį, nors ir nesuteikia abiem įmonėms teisės visiškai kontroliuoti GNA. Todėl Komisija tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ laiko svarbiausiais GNA akcininkais. Vis dėlto didžiausias mažumos akcininkas (Amsterdamo savivaldybė) valdo 33 % GNA kapitalo. Tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ turimų akcijų kiekis siekia pusę didžiausio mažumos akcininko valdomų akcijų, abu kartu jie turi tokį patį akcijų kiekį kaip ir savivaldybė. Likusieji akcininkai, t. y. penkios būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijos, kiekviena atskirai turi mažiau akcijų nei ING RE ir „Reggefiber“. Iš to aišku, kad ne vienas GNA akcininkas gali kaip dauguma kontroliuoti įmonę. Be to, du privatūs investuotojai gali atskirai, o tuo labiau bendrai, turėti lemiamos reikšmės siekiant daugumos, kuri gali kontroliuoti GNA (67).

| (99) | Komisija taip pat pastebi, kad, pagal Nyderlandų bendrovėms taikomą teisę, pakanka turėti trečdalį akcijų, kad būtų galima sudaryti blokuojančią mažumą priimant svarbius sprendimus dėl GNA. Dėl to du privatūs investuotojai drauge gali sudaryti blokuojančią mažumą. |
| --- | --- |

(99)

Komisija taip pat pastebi, kad, pagal Nyderlandų bendrovėms taikomą teisę, pakanka turėti trečdalį akcijų, kad būtų galima sudaryti blokuojančią mažumą priimant svarbius sprendimus dėl GNA. Dėl to du privatūs investuotojai drauge gali sudaryti blokuojančią mažumą.

| (100) | Trumpai tariant, ir ING RE, ir „Reggefiber“ yra rinkos investuotojai ir jų investicijos turi realų ekonominį poveikį, tiek absoliučiais terminais, tiek sąlygine prasme, GNA akcininkų struktūros srityje. |
| --- | --- |

(100)

Trumpai tariant, ir ING RE, ir „Reggefiber“ yra rinkos investuotojai ir jų investicijos turi realų ekonominį poveikį, tiek absoliučiais terminais, tiek sąlygine prasme, GNA akcininkų struktūros srityje.

VI.2.2.2.   Vienalaikiškumas

| (101) | Savo sprendime pradėti procedūrą (68) Komisija pripažino, kad de jure savivaldybė investavo į kooperatyvinę asociaciją GNA tuo pačiu metu kaip ir privatūs investuotojai, tačiau darsyk pareiškė abejojanti de facto visų GNA akcininkų investicijų vienalaikiškumu, kadangi savivaldybė jau buvo ėmusis iniciatyvos ir investavusi lėšų prieš sudarant galutines sutartis su visais kitais akcininkais. |
| --- | --- |

(101)

Savo sprendime pradėti procedūrą (68) Komisija pripažino, kad de jure savivaldybė investavo į kooperatyvinę asociaciją GNA tuo pačiu metu kaip ir privatūs investuotojai, tačiau darsyk pareiškė abejojanti de facto visų GNA akcininkų investicijų vienalaikiškumu, kadangi savivaldybė jau buvo ėmusis iniciatyvos ir investavusi lėšų prieš sudarant galutines sutartis su visais kitais akcininkais.

| (102) | Komisija nurodė, kad ruošdama projektą savivaldybė 2003 m. ir 2004 m. užsakė atlikti įvairius tyrimus. Savivaldybė taip pat ėmėsi keleto iniciatyvų, kurių nebegalima vadinti vien tik paruošiamaisiais veiksmais. Nors nė vienas privatus investuotojas tvirtai neįsipareigojo, savivaldybė pradėjo skelbti, organizuoti viešus konkursus ir derėtis dėl tinklo tiesimo ir eksploatavimo sutarčių. Be to, savivaldybė finansavo tam tikrus kasimo darbus ir nupirko tinklo tiesimui reikalingą programinę įrangą. |
| --- | --- |

(102)

Komisija nurodė, kad ruošdama projektą savivaldybė 2003 m. ir 2004 m. užsakė atlikti įvairius tyrimus. Savivaldybė taip pat ėmėsi keleto iniciatyvų, kurių nebegalima vadinti vien tik paruošiamaisiais veiksmais. Nors nė vienas privatus investuotojas tvirtai neįsipareigojo, savivaldybė pradėjo skelbti, organizuoti viešus konkursus ir derėtis dėl tinklo tiesimo ir eksploatavimo sutarčių. Be to, savivaldybė finansavo tam tikrus kasimo darbus ir nupirko tinklo tiesimui reikalingą programinę įrangą.

| (103) | Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Nyderlandų valdžios institucijos suteikė smulkesnės informacijos (patikrintos „Deloitte“) apie išankstines investicijas ir jų grąžinimą. Pagal „Deloitte“ audito ataskaitą, GNA akcininkų bendrai iš anksto padengtos išlaidos siekė [...] EUR, o bendra išankstinių investicijų suma buvo [...] EUR. Likusią [...] EUR sumą savivaldybė iš pradžių dengė tik savo lėšomis (69). |
| --- | --- |

(103)

Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Nyderlandų valdžios institucijos suteikė smulkesnės informacijos (patikrintos „Deloitte“) apie išankstines investicijas ir jų grąžinimą. Pagal „Deloitte“ audito ataskaitą, GNA akcininkų bendrai iš anksto padengtos išlaidos siekė [...] EUR, o bendra išankstinių investicijų suma buvo [...] EUR. Likusią [...] EUR sumą savivaldybė iš pradžių dengė tik savo lėšomis (69).

| (104) | Nauji oficialiame tyrime gauti duomenys padėjo Komisijai nustatyti toliau pateiktus faktus. Visų pirma didžioji dalis darbų ir išankstinių investicijų ([...] EUR) buvo aiškiai apibrėžta būsimų GNA akcininkų pasirašytuose ketinimų protokoluose ir investuotojai šias sumas įmokėjo atsižvelgdami į savo dalyvavimą dar prieš steigiant įmonę, kadangi visos į projektą įsitraukusios šalys manė, kad visoms joms reikia vienodai prisidėti apmokant paruošiamųjų GNA darbų išlaidas. |
| --- | --- |

(104)

Nauji oficialiame tyrime gauti duomenys padėjo Komisijai nustatyti toliau pateiktus faktus. Visų pirma didžioji dalis darbų ir išankstinių investicijų ([...] EUR) buvo aiškiai apibrėžta būsimų GNA akcininkų pasirašytuose ketinimų protokoluose ir investuotojai šias sumas įmokėjo atsižvelgdami į savo dalyvavimą dar prieš steigiant įmonę, kadangi visos į projektą įsitraukusios šalys manė, kad visoms joms reikia vienodai prisidėti apmokant paruošiamųjų GNA darbų išlaidas.

| (105) | Antra, visos išankstinės investicijos (įskaitant [...] EUR sumą, kurią iš anksto įnešė tik Amsterdamo savivaldybė) buvo įtrauktos į verslo planą, kuriuo ir buvo remiamasi investuojant. Taigi dėl to visi GNA akcininkai susitarė. Visos į projektą įsitraukusios šalys šias išankstines investicijas laikė naudingais žingsniais, skirtais pasiruošti GNA steigimui. Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, visi akcininkai susitarė, kad savivaldybės pradžioje sumokėtą investicinę sumą grąžins GNA. Kitaip tariant, savivaldybės dalyvavimo būdas niekam nepakenkė ir neturėjo įtakos kitų rinkos investuotojų elgesiui. |
| --- | --- |

(105)

Antra, visos išankstinės investicijos (įskaitant [...] EUR sumą, kurią iš anksto įnešė tik Amsterdamo savivaldybė) buvo įtrauktos į verslo planą, kuriuo ir buvo remiamasi investuojant. Taigi dėl to visi GNA akcininkai susitarė. Visos į projektą įsitraukusios šalys šias išankstines investicijas laikė naudingais žingsniais, skirtais pasiruošti GNA steigimui. Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, visi akcininkai susitarė, kad savivaldybės pradžioje sumokėtą investicinę sumą grąžins GNA. Kitaip tariant, savivaldybės dalyvavimo būdas niekam nepakenkė ir neturėjo įtakos kitų rinkos investuotojų elgesiui.

| (106) | Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad dėl išankstinės Amsterdamo savivaldybės investicijos prieš oficialiai įsteigiant GNA nereikia diskutuoti, ar buvo laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo pricipo, kadangi visi akcininkai susitarė, jog tokios išankstinės investicijos turės būti grąžintos Amsterdamo savivaldybei. |
| --- | --- |

(106)

Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad dėl išankstinės Amsterdamo savivaldybės investicijos prieš oficialiai įsteigiant GNA nereikia diskutuoti, ar buvo laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo pricipo, kadangi visi akcininkai susitarė, jog tokios išankstinės investicijos turės būti grąžintos Amsterdamo savivaldybei.

VI.2.2.3.   Sąlygos

| (107) | Savo sprendime pradėti procedūrą (70) Komisija iš pradžių suabejojo, ar visi akcininkai investavo vienodomis sąlygomis. Komisija pirmiausia iškėlė klausimą, ar Amsterdamo savivaldybės išankstinės investicijos negalėjo sumažinti arba panaikinti dalies kitų investuojančių šalių pradinės rizikos, susijusios su projektu. |
| --- | --- |

(107)

Savo sprendime pradėti procedūrą (70) Komisija iš pradžių suabejojo, ar visi akcininkai investavo vienodomis sąlygomis. Komisija pirmiausia iškėlė klausimą, ar Amsterdamo savivaldybės išankstinės investicijos negalėjo sumažinti arba panaikinti dalies kitų investuojančių šalių pradinės rizikos, susijusios su projektu.

| (108) | Šią iš pradžių kilusią abejonę nulėmė tai, kad, nors Komisija keletą kartų prašė pateikti visą išankstinių investicijų išlaidų apžvalgą (71), o Nyderlandų valdžios institucijos suteikė kažkiek informacijos apie atitinkamus susitarimus tarp Amsterdamo, GNA ir jos akcininkų, savivaldybės „išankstinio finansavimo“ veiksmai vis tiek liko ne visai aiškūs, pavyzdžiui, liko klausimų dėl realiai savivaldybės išmokėtų sumų. |
| --- | --- |

(108)

Šią iš pradžių kilusią abejonę nulėmė tai, kad, nors Komisija keletą kartų prašė pateikti visą išankstinių investicijų išlaidų apžvalgą (71), o Nyderlandų valdžios institucijos suteikė kažkiek informacijos apie atitinkamus susitarimus tarp Amsterdamo, GNA ir jos akcininkų, savivaldybės „išankstinio finansavimo“ veiksmai vis tiek liko ne visai aiškūs, pavyzdžiui, liko klausimų dėl realiai savivaldybės išmokėtų sumų.

| (109) | Remdamasi dokumentais, kuriuos Nyderlandų valdžios institucijos pateikė tam, kad būtų pradėta oficiali tyrimo procedūra, Komisija negalėjo apskaičiuoti ir patikrinti bendros išankstinių investicijų sumos, kurią šios įvertino maždaug 1,5 mln. EUR. Komisijai taip pat nebuvo visiškai aišku, kaip akcininkai šias išlaidas pasidalijo tarpusavyje ir įtraukė į GNA verslo planą. |
| --- | --- |

(109)

Remdamasi dokumentais, kuriuos Nyderlandų valdžios institucijos pateikė tam, kad būtų pradėta oficiali tyrimo procedūra, Komisija negalėjo apskaičiuoti ir patikrinti bendros išankstinių investicijų sumos, kurią šios įvertino maždaug 1,5 mln. EUR. Komisijai taip pat nebuvo visiškai aišku, kaip akcininkai šias išlaidas pasidalijo tarpusavyje ir įtraukė į GNA verslo planą.

| (110) | Komisija ypač baiminosi, kad išankstinės savivaldybės investicijos, iš dalies padarytos neturint aiškaus kai kurių kitų investuotojų sutikimo, galėjo sumažinti kitų GNA investuotojų investicinę riziką ir paskatinti pasirengimą investicijoms. Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija šią pradžioje kilusią abejonę panaikino. |
| --- | --- |

(110)

Komisija ypač baiminosi, kad išankstinės savivaldybės investicijos, iš dalies padarytos neturint aiškaus kai kurių kitų investuotojų sutikimo, galėjo sumažinti kitų GNA investuotojų investicinę riziką ir paskatinti pasirengimą investicijoms. Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija šią pradžioje kilusią abejonę panaikino.

| (111) | Visų pirma Komisija pastebi, kad, kaip rodo Nyderlandų valdžios institucijų pateikti duomenys apie dėl išankstinio investavimo patirtų išlaidų grąžinimą bei audito ataskaita, visa išankstinių išlaidų suma buvo [...] EUR – ją galima išskirti į dvi dalis: [...] EUR sumą, kurią turėjo pari passu apmokėti visi būsimi GNA akcininkai, kaip tai numatyta ketinimų protokoluose ir proporcingai savo daliai, ir [...] EUR sumą, kuri būtų apmokama tik iš Amsterdamo savivaldybės lėšų. Visos šios išlaidos, įskaitant ir palūkanas, buvo perrašytos GNA (72); tačiau neatrodo, kad būtų neatsižvelgta į papildomas projekto išlaidas. |
| --- | --- |

(111)

Visų pirma Komisija pastebi, kad, kaip rodo Nyderlandų valdžios institucijų pateikti duomenys apie dėl išankstinio investavimo patirtų išlaidų grąžinimą bei audito ataskaita, visa išankstinių išlaidų suma buvo [...] EUR – ją galima išskirti į dvi dalis: [...] EUR sumą, kurią turėjo pari passu apmokėti visi būsimi GNA akcininkai, kaip tai numatyta ketinimų protokoluose ir proporcingai savo daliai, ir [...] EUR sumą, kuri būtų apmokama tik iš Amsterdamo savivaldybės lėšų. Visos šios išlaidos, įskaitant ir palūkanas, buvo perrašytos GNA (72); tačiau neatrodo, kad būtų neatsižvelgta į papildomas projekto išlaidas.

| (112) | Antra, visos su išankstinėmis investicijomis susijusios išlaidos taip pat buvo iš anksto įtrauktos į GNA verslo planą ir dėl to, pasirašius GNA sutartį, kuri būtų galėjusi pakeisti kitų akcininkų investavimo sąlygas, nepaaiškėjo jokių naujų išlaidų. Tai atitinka tvirtinimą, kad visi akcininkai susitarė, jog išankstinės Amsterdamo savivaldybės investicijos turės būti grąžintos. |
| --- | --- |

(112)

Antra, visos su išankstinėmis investicijomis susijusios išlaidos taip pat buvo iš anksto įtrauktos į GNA verslo planą ir dėl to, pasirašius GNA sutartį, kuri būtų galėjusi pakeisti kitų akcininkų investavimo sąlygas, nepaaiškėjo jokių naujų išlaidų. Tai atitinka tvirtinimą, kad visi akcininkai susitarė, jog išankstinės Amsterdamo savivaldybės investicijos turės būti grąžintos.

| (113) | Trečia, šios iniciatyvos ir investicijos negalėjo sumažinti kitų akcininkų rizikos dėl projekto, nors Amsterdamo savivaldybė pradėjo vadovauti ir iš anksto apmokėjo dalį projekto išlaidų. Nepaisant iš pradžių sprendime pradėti procedūrą išsakytos abejonės, Komisija daro išvadą, kad savivaldybės investicijos į tam tikrus pradinius tiesimo darbus bei programinę įrangą dėl jų pobūdžio ir mažos finansinės reikšmės negali pakeisti projekto rizikos. Tas pats taikoma išankstinėms investicijoms, kurių išlaidos, kaip buvo sutarta pasirašant ketinimų protokolus, teks visiems būsimiems akcininkams. Verslo plano analizė aiškiai rodo, kad investavimo į GNA rizika yra susijusi su projekto sėkme ateinančiais metais, ypač su rinkos kitimu, o ne su pirmais paruošiamaisiais projekto darbais. |
| --- | --- |

(113)

Trečia, šios iniciatyvos ir investicijos negalėjo sumažinti kitų akcininkų rizikos dėl projekto, nors Amsterdamo savivaldybė pradėjo vadovauti ir iš anksto apmokėjo dalį projekto išlaidų. Nepaisant iš pradžių sprendime pradėti procedūrą išsakytos abejonės, Komisija daro išvadą, kad savivaldybės investicijos į tam tikrus pradinius tiesimo darbus bei programinę įrangą dėl jų pobūdžio ir mažos finansinės reikšmės negali pakeisti projekto rizikos. Tas pats taikoma išankstinėms investicijoms, kurių išlaidos, kaip buvo sutarta pasirašant ketinimų protokolus, teks visiems būsimiems akcininkams. Verslo plano analizė aiškiai rodo, kad investavimo į GNA rizika yra susijusi su projekto sėkme ateinančiais metais, ypač su rinkos kitimu, o ne su pirmais paruošiamaisiais projekto darbais.

| (114) | Ketvirta, Komisija nesutinka su UPC argumentu, kad savivaldybės atlikta ekonominio pagrįstumo analizė kažkokiu būdu sumažino kitų GNA akcininkų riziką, kadangi jie galėjo tik po tokio tyrimo nutarti, ar verta investuoti į GNA. Komisija pastebi, kad apdairus rinkos investuotojas paprastai pats užsako galimybių tyrimą, kad įvertintų investicinio projekto strategiją bei grąžos perspektyvas (73), tačiau tai nėra laikoma priemone, padedančia sumažinti kitų investuotojų dėl projekto patiriamą riziką. Taigi, jeigu projektas patirtų nesėkmę, dėl blogų veiklos rezultatų arba, blogiausiu atveju, dėl GNA bankroto patirti nuostoliai tektų visiems investuotojams bendrai. |
| --- | --- |

(114)

Ketvirta, Komisija nesutinka su UPC argumentu, kad savivaldybės atlikta ekonominio pagrįstumo analizė kažkokiu būdu sumažino kitų GNA akcininkų riziką, kadangi jie galėjo tik po tokio tyrimo nutarti, ar verta investuoti į GNA. Komisija pastebi, kad apdairus rinkos investuotojas paprastai pats užsako galimybių tyrimą, kad įvertintų investicinio projekto strategiją bei grąžos perspektyvas (73), tačiau tai nėra laikoma priemone, padedančia sumažinti kitų investuotojų dėl projekto patiriamą riziką. Taigi, jeigu projektas patirtų nesėkmę, dėl blogų veiklos rezultatų arba, blogiausiu atveju, dėl GNA bankroto patirti nuostoliai tektų visiems investuotojams bendrai.

| (115) | Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad visi GNA akcininkai investavo vienodomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(115)

Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad visi GNA akcininkai investavo vienodomis sąlygomis.

VI.2.2.4.   Kiti ryšiai

| (116) | UPC aiškino, kad ING RE galėjo nuspręsti investuoti į GNA projektą ne dėl ekonominių priežasčių, bet greičiau įgyvendindama dalį marketingo strategijos – siekdama palaikyti gerus santykius su Amsterdamo savivaldybe, kuri, pasak UPC, yra svarbi ING RE verslo partnerė. |
| --- | --- |

(116)

UPC aiškino, kad ING RE galėjo nuspręsti investuoti į GNA projektą ne dėl ekonominių priežasčių, bet greičiau įgyvendindama dalį marketingo strategijos – siekdama palaikyti gerus santykius su Amsterdamo savivaldybe, kuri, pasak UPC, yra svarbi ING RE verslo partnerė.

| (117) | Reikia patikrinti, ar be bendradarbiavimo ir investavimo sutarties buvo kitokių santykių, svarbių vertinant, ar investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Sprendime pradėti procedūrą (74) nurodoma, kad Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad tarp šalių nebuvo jokių kitokių santykių nei numatyti sutartyse, kurie yra svarbūs vertinant, ar investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(117)

Reikia patikrinti, ar be bendradarbiavimo ir investavimo sutarties buvo kitokių santykių, svarbių vertinant, ar investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Sprendime pradėti procedūrą (74) nurodoma, kad Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad tarp šalių nebuvo jokių kitokių santykių nei numatyti sutartyse, kurie yra svarbūs vertinant, ar investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

| (118) | Komisijos atliktas tyrimas ir suinteresuotų šalių pateikta informacija nesuteikė jokių duomenų, įrodančių, kad Nyderlandų valdžios institucijų teiginys neatitinka tikrovės. |
| --- | --- |

(118)

Komisijos atliktas tyrimas ir suinteresuotų šalių pateikta informacija nesuteikė jokių duomenų, įrodančių, kad Nyderlandų valdžios institucijų teiginys neatitinka tikrovės.

| (119) | Todėl Komisija daro išvadą, kad Amsterdamo savivaldybė investavo tuo pačiu metu, kai privatūs investuotojai įnešė didžiąją dalį investicijų, ir panašiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(119)

Todėl Komisija daro išvadą, kad Amsterdamo savivaldybė investavo tuo pačiu metu, kai privatūs investuotojai įnešė didžiąją dalį investicijų, ir panašiomis sąlygomis.

| (120) | Vadinasi, Amsterdamo savivaldybės investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(120)

Vadinasi, Amsterdamo savivaldybės investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nėra valstybės pagalba.

VI.2.2.5.   Verslo plano vertinimas

| (121) | Taip pat Komisija įvertino GNA verslo planą, ypač atsižvelgdama į sprendime pradėti procedūrą išsakytą savo abejonę ir suinteresuotų šalių „Liberty Global/UPC“, ONO, FT, COM HEM ir pageidavusios likti nežinoma šalies tvirtinimus (75). |
| --- | --- |

(121)

Taip pat Komisija įvertino GNA verslo planą, ypač atsižvelgdama į sprendime pradėti procedūrą išsakytą savo abejonę ir suinteresuotų šalių „Liberty Global/UPC“, ONO, FT, COM HEM ir pageidavusios likti nežinoma šalies tvirtinimus (75).

| (122) | Sprendime pradėti procedūrą (76) Komisija, atlikusi pirminę GNA verslo plano analizę ir atsižvelgdama į kritiškas UPC pastabas dėl jo, buvo tos nuomonės, kad optimistiški atrodo ne tik rezultatų rodikliai, bet ir prielaidos, kuriomis paremtas verslo planas. Be to, Komisija manė, kad, jeigu nebus pasiekti užsibrėžti rodikliai (pavyzdžiui, dėl skvarbos), jau nekalbant apie tai, kad jeigu bent viena iš pateiktų hipotezių dėl siekiamų lygių skirsis nuo realybės, projekto sėkmei iškils grėsmė. |
| --- | --- |

(122)

Sprendime pradėti procedūrą (76) Komisija, atlikusi pirminę GNA verslo plano analizę ir atsižvelgdama į kritiškas UPC pastabas dėl jo, buvo tos nuomonės, kad optimistiški atrodo ne tik rezultatų rodikliai, bet ir prielaidos, kuriomis paremtas verslo planas. Be to, Komisija manė, kad, jeigu nebus pasiekti užsibrėžti rodikliai (pavyzdžiui, dėl skvarbos), jau nekalbant apie tai, kad jeigu bent viena iš pateiktų hipotezių dėl siekiamų lygių skirsis nuo realybės, projekto sėkmei iškils grėsmė.

| (123) | Komisija gavo tiek Nyderlandų valdžios institucijų, tiek UPC pastabas dėl sprendime pradėti procedūrą atliktos verslo plano analizės, todėl galėjo imtis detalesnio tyrimo. |
| --- | --- |

(123)

Komisija gavo tiek Nyderlandų valdžios institucijų, tiek UPC pastabas dėl sprendime pradėti procedūrą atliktos verslo plano analizės, todėl galėjo imtis detalesnio tyrimo.

| (124) | Komisija nurodo, kad GNA verslo planas yra susijęs su ką tik įsteigta ir komercinės patirties neturinčia įmone, kuri aktyviai dalyvauja naujame ir pažangiame verslo segmente, t. y. siūlo FttH technologijos paslaugas naudodamasi trisluoksniu modeliu, pagal kurį aktyvioji ir pasyvioji infrastruktūros eksploatuojamos ir valdomos atskirai, visiems mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams suteikiant laisvą ir nediskriminacinę prieigą, kaip aprašyta 21–30 konstatuojamosiose dalyse. Tokiu atveju ką tik įsteigtos įmonės verslo plano vertinimas būtinai ir neišvengiamai paremtas rinkos prognozėmis ir hipotezėmis dėl laukiamo FttH paslaugų paklausos augimo. |
| --- | --- |

(124)

Komisija nurodo, kad GNA verslo planas yra susijęs su ką tik įsteigta ir komercinės patirties neturinčia įmone, kuri aktyviai dalyvauja naujame ir pažangiame verslo segmente, t. y. siūlo FttH technologijos paslaugas naudodamasi trisluoksniu modeliu, pagal kurį aktyvioji ir pasyvioji infrastruktūros eksploatuojamos ir valdomos atskirai, visiems mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams suteikiant laisvą ir nediskriminacinę prieigą, kaip aprašyta 21–30 konstatuojamosiose dalyse. Tokiu atveju ką tik įsteigtos įmonės verslo plano vertinimas būtinai ir neišvengiamai paremtas rinkos prognozėmis ir hipotezėmis dėl laukiamo FttH paslaugų paklausos augimo.

| (125) | Komisija pastebi, kad verslo plano metodologiją patikrino ir patvirtino nepriklausoma audito įmonė „PricewaterhouseCoopers“ (77). Atlikusi pirminę pirmos GNA verslo plano versijos analizę, „PricewaterhouseCoopers“ pasiūlė padaryti keletą pakeitimų, kad būtų panaikinti tam tikri prieštaravimai. Papildytame GNA verslo plane į šiuos pasiūlymus buvo atsižvelgta. Atlikus pakeitimus, „PricewaterhouseCoopers“ patvirtino, kad verslo plane nėra jokių trūkumų, susijusių su techniniu arba ekonominiu vientisumu. Tuomet verslo planas buvo pateiktas Komisijai. |
| --- | --- |

(125)

Komisija pastebi, kad verslo plano metodologiją patikrino ir patvirtino nepriklausoma audito įmonė „PricewaterhouseCoopers“ (77). Atlikusi pirminę pirmos GNA verslo plano versijos analizę, „PricewaterhouseCoopers“ pasiūlė padaryti keletą pakeitimų, kad būtų panaikinti tam tikri prieštaravimai. Papildytame GNA verslo plane į šiuos pasiūlymus buvo atsižvelgta. Atlikus pakeitimus, „PricewaterhouseCoopers“ patvirtino, kad verslo plane nėra jokių trūkumų, susijusių su techniniu arba ekonominiu vientisumu. Tuomet verslo planas buvo pateiktas Komisijai.

| (126) | Komisijai paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, Nyderlandų valdžios institucijos pateikė „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaitą (78), kurioje buvo ištirtos ir patvirtintos GNA verslo plano įgyvendinimo galimybės, ypač dėmesį kreipiant į tas prielaidas, kurias Komisija sprendime pradėti procedūrą pavadino „optimistinėmis“. Ataskaitoje padaryta išvada, kad verslo planą įmanoma įgyvendinti ir jame pateiktos prielaidos tinkamai paremtos dabartiniu rinkos augimu, todėl turi būti laikomos „konservatyviu“ vertinimu. |
| --- | --- |

(126)

Komisijai paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, Nyderlandų valdžios institucijos pateikė „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaitą (78), kurioje buvo ištirtos ir patvirtintos GNA verslo plano įgyvendinimo galimybės, ypač dėmesį kreipiant į tas prielaidas, kurias Komisija sprendime pradėti procedūrą pavadino „optimistinėmis“. Ataskaitoje padaryta išvada, kad verslo planą įmanoma įgyvendinti ir jame pateiktos prielaidos tinkamai paremtos dabartiniu rinkos augimu, todėl turi būti laikomos „konservatyviu“ vertinimu.

| (127) | Kad nustatytų projekto sėkmingumą, GNA rėmėsi trimis svarbiais rezultatų rodikliais: būsimais pinigų srautais, nuosavo kapitalo rentabilumu ir vidine įplaukų norma (angl. internal rate of return – IRR). |
| --- | --- |

(127)

Kad nustatytų projekto sėkmingumą, GNA rėmėsi trimis svarbiais rezultatų rodikliais: būsimais pinigų srautais, nuosavo kapitalo rentabilumu ir vidine įplaukų norma (angl. internal rate of return – IRR).

| (128) | Komisija mano, kad IRR koeficientas yra tinkamiausias kriterijus verslo plano analizei. Vidinė įplaukų norma (IRR) naudojama norint priimti sprendimą dėl ilgalaikių investicijų ir tarpusavyje palyginti skirtingus investavimo projektus. GNA verslo plano IRR yra [...] %. |
| --- | --- |

(128)

Komisija mano, kad IRR koeficientas yra tinkamiausias kriterijus verslo plano analizei. Vidinė įplaukų norma (IRR) naudojama norint priimti sprendimą dėl ilgalaikių investicijų ir tarpusavyje palyginti skirtingus investavimo projektus. GNA verslo plano IRR yra [...] %.

| (129) | Kadangi tai yra naujas projektas, o plačiajuosčio ryšio rinka yra itin dinamiška, sunku atlikti lyginamąją analizę. Panašių projektų IRR rodikliai retai yra viešai prieinami, jau vien dėl to, kad tai laikoma komercine paslaptimi. Panašiausi viešai skelbiami lyginamieji duomenys yra susiję su kitų tos pačios verslo srities įmonių vidutinėmis svertinėmis kapitalo išlaidomis (angl. weighted average cost of capital – WACC). Duomenys apie WACC gali būti naudingas kriterijus, kadangi yra verta vykdyti projektą, jeigu IRR yra aukštesnis už WACC. Remiantis Komisijos turimais duomenimis, šios verslo srities rodikliai svyruoja nuo 8,1 % iki 10,6 % (79). Todėl atrodo, kad IRR patenka į priimtinas ribas. |
| --- | --- |

(129)

Kadangi tai yra naujas projektas, o plačiajuosčio ryšio rinka yra itin dinamiška, sunku atlikti lyginamąją analizę. Panašių projektų IRR rodikliai retai yra viešai prieinami, jau vien dėl to, kad tai laikoma komercine paslaptimi. Panašiausi viešai skelbiami lyginamieji duomenys yra susiję su kitų tos pačios verslo srities įmonių vidutinėmis svertinėmis kapitalo išlaidomis (angl. weighted average cost of capital – WACC). Duomenys apie WACC gali būti naudingas kriterijus, kadangi yra verta vykdyti projektą, jeigu IRR yra aukštesnis už WACC. Remiantis Komisijos turimais duomenimis, šios verslo srities rodikliai svyruoja nuo 8,1 % iki 10,6 % (79). Todėl atrodo, kad IRR patenka į priimtinas ribas.

| (130) | Savo pastabose UPC aiškino, kad tik ką veiklą pradedančios GNA siekiamas IRR dėl projekto naujoviškumo ir didelės rizikos turi būti aukštesnis nei jau ilgą laiką egzistuojančios įmonės, kuri turi didelį klientų ratą ir generuoja didelius pinigų srautus (pavyzdžiui, KPN arba UPC), WACC rodiklis. |
| --- | --- |

(130)

Savo pastabose UPC aiškino, kad tik ką veiklą pradedančios GNA siekiamas IRR dėl projekto naujoviškumo ir didelės rizikos turi būti aukštesnis nei jau ilgą laiką egzistuojančios įmonės, kuri turi didelį klientų ratą ir generuoja didelius pinigų srautus (pavyzdžiui, KPN arba UPC), WACC rodiklis.

| (131) | Nyderlandų valdžios institucijos suabejojo Komisijos vertinimu, sprendime pradėti procedūrą kaip vertinimo kriterijų pasirenkant IRR. Jos mano, kad WACC rodiklis yra susijęs su vertikalios integracijos įmonėmis, o GNA investuoja tik į pasyvųjį tinklą – tokia investicija panašesnė į investiciją į infrastruktūrą, kai investuotojai tenkinasi mažesniu rentabilumu. |
| --- | --- |

(131)

Nyderlandų valdžios institucijos suabejojo Komisijos vertinimu, sprendime pradėti procedūrą kaip vertinimo kriterijų pasirenkant IRR. Jos mano, kad WACC rodiklis yra susijęs su vertikalios integracijos įmonėmis, o GNA investuoja tik į pasyvųjį tinklą – tokia investicija panašesnė į investiciją į infrastruktūrą, kai investuotojai tenkinasi mažesniu rentabilumu.

| (132) | Komisija nustatė, kad verslo plane užsibrėžtas IRR atrodo atitinkantis rinkos perspektyvas telekomunikacijų sektoriaus įmonėms. Be to, Komisija pripažįsta, kad šis investicinis projektas skiriasi nuo vertikalios integracijos įmonių projektų ir yra panašesnis į investavimą į infrastruktūrą, kuriam taikytinas mažesnis IRR. |
| --- | --- |

(132)

Komisija nustatė, kad verslo plane užsibrėžtas IRR atrodo atitinkantis rinkos perspektyvas telekomunikacijų sektoriaus įmonėms. Be to, Komisija pripažįsta, kad šis investicinis projektas skiriasi nuo vertikalios integracijos įmonių projektų ir yra panašesnis į investavimą į infrastruktūrą, kuriam taikytinas mažesnis IRR.

| (133) | Komisija taip pat ištyrė verslo plane panaudotus alternatyvius finansinius rodiklius, tokius kaip teigiami būsimi pinigų srautai ir nuosavo kapitalo rentabilumas. Kadangi trūksta viešai skelbiamų duomenų (80), Komisija negalėjo atlikti išsamaus lyginamojo tyrimo pagal šiuos rodiklius, todėl, remdamasi jų pagrįstumu ir neprieštaravimu, nusprendė, kad jie atitinka verslo planą. Remdamasi šia analize, Komisija padarė išvadą, kad verslo plane pateikti skaičiai yra priimtini privačiam investuotojui į rinkos ekonomiką. |
| --- | --- |

(133)

Komisija taip pat ištyrė verslo plane panaudotus alternatyvius finansinius rodiklius, tokius kaip teigiami būsimi pinigų srautai ir nuosavo kapitalo rentabilumas. Kadangi trūksta viešai skelbiamų duomenų (80), Komisija negalėjo atlikti išsamaus lyginamojo tyrimo pagal šiuos rodiklius, todėl, remdamasi jų pagrįstumu ir neprieštaravimu, nusprendė, kad jie atitinka verslo planą. Remdamasi šia analize, Komisija padarė išvadą, kad verslo plane pateikti skaičiai yra priimtini privačiam investuotojui į rinkos ekonomiką.

| (134) | Vienas svarbiausių verslo plano aspektų yra planuojama skvarba. Kadangi GNA pajamos nemažai priklausys nuo realizuotos skvarbos, t. y. nuo prijungtų namų ūkių procento, nepaprastai svarbu nustatyti GNA veiklos sėkmės galimybes. |
| --- | --- |

(134)

Vienas svarbiausių verslo plano aspektų yra planuojama skvarba. Kadangi GNA pajamos nemažai priklausys nuo realizuotos skvarbos, t. y. nuo prijungtų namų ūkių procento, nepaprastai svarbu nustatyti GNA veiklos sėkmės galimybes.

| (135) | GNA nori per [...] mėnesius pasiekti [...] % visų namų ūkių skvarbą (tikimasi, kad pasiekus šį lygį, skvarba bus optimali). Be to, turi [...] (81). |
| --- | --- |

(135)

GNA nori per [...] mėnesius pasiekti [...] % visų namų ūkių skvarbą (tikimasi, kad pasiekus šį lygį, skvarba bus optimali). Be to, turi [...] (81).

| (136) | Pateiktuose dokumentuose UPC tvirtina stipriai abejojanti, ar projektas užkariaus pastebimą rinkos dalį, kaip kad yra siekiama užsibrėžiant investavimo ataskaitoje nurodytą 40 % skvarbos tikslą (82). Remiantis RBB ataskaita ir duomenimis apie bendrą nutrauktų sutarčių skaičių tose vietovėse, kuriose GNA jau siūlo trijų paslaugų paketą, UPC aiškina, kad dabartinė bendra plačiajuosčio ryšio skvarba tose vietovėse, į kurias orientuojasi GNA, jau yra 65 %. Savo nuomonę, kad mažmeninių paslaugų teikėjai, kurie per „BBned“ naudojasi GNA tinklu, nesugebės pritraukti pakankamai klientų, UPC grindžia gana didele konkurencija tose vietovėse ir ribotu naujų paslaugų, siūlomų GNA stiklo pluošto tinklu, skaičiumi. |
| --- | --- |

(136)

Pateiktuose dokumentuose UPC tvirtina stipriai abejojanti, ar projektas užkariaus pastebimą rinkos dalį, kaip kad yra siekiama užsibrėžiant investavimo ataskaitoje nurodytą 40 % skvarbos tikslą (82). Remiantis RBB ataskaita ir duomenimis apie bendrą nutrauktų sutarčių skaičių tose vietovėse, kuriose GNA jau siūlo trijų paslaugų paketą, UPC aiškina, kad dabartinė bendra plačiajuosčio ryšio skvarba tose vietovėse, į kurias orientuojasi GNA, jau yra 65 %. Savo nuomonę, kad mažmeninių paslaugų teikėjai, kurie per „BBned“ naudojasi GNA tinklu, nesugebės pritraukti pakankamai klientų, UPC grindžia gana didele konkurencija tose vietovėse ir ribotu naujų paslaugų, siūlomų GNA stiklo pluošto tinklu, skaičiumi.

| (137) | Toliau UPC pabrėžia, kad nemato jokio naujo stiklo pluošto tinklo konkurencinio pranašumo prieš dabartinių plačiajuosčio ryšio tinklo operatorių paslaugų pasiūlą, išskyrus kol kas nepaklausią paslaugą – simetrinius plačiajuosčius tinklus mažmeninių paslaugų klientams. Be to, UPC tvirtina, kad pažangiausias naujojo tinklo plačiajuosčio ryšio produktas turimo juostos pločio terminais (83) iki šiol nebuvo sėkmingas, o rinkoje pasirodžius pažangiems produktams, klientai yra linkę rinktis pigesnius ir ne tokius kokybiškus produktus. |
| --- | --- |

(137)

Toliau UPC pabrėžia, kad nemato jokio naujo stiklo pluošto tinklo konkurencinio pranašumo prieš dabartinių plačiajuosčio ryšio tinklo operatorių paslaugų pasiūlą, išskyrus kol kas nepaklausią paslaugą – simetrinius plačiajuosčius tinklus mažmeninių paslaugų klientams. Be to, UPC tvirtina, kad pažangiausias naujojo tinklo plačiajuosčio ryšio produktas turimo juostos pločio terminais (83) iki šiol nebuvo sėkmingas, o rinkoje pasirodžius pažangiems produktams, klientai yra linkę rinktis pigesnius ir ne tokius kokybiškus produktus.

| (138) | Nyderlandų valdžios institucijos aiškino priešingai – kad simetriniu stiklo pluošto ryšiu galima siūlyti naujas paslaugas, pavyzdžiui, rinkmenų mainus („file sharing“) ir kitus „peer-to-peer“ pritaikymus, HDTV bei skaitmeninę televiziją, kuri priklauso jau kitai rinkai nei dabartine asimetrine prieiga siūlomos paslaugos. Be to, Nyderlandų valdžios institucijos, remdamosi „Stratx Consulting“ ir Delfto technikos universiteto atliktu tyrimu, pabrėžė, kad įvairūs sėkmingi pavyzdžiai ne tik Nyderlanduose, bet ir JAV bei Japonijoje, rodo, jog užsibrėžtas skvarbos lygis yra realus. |
| --- | --- |

(138)

Nyderlandų valdžios institucijos aiškino priešingai – kad simetriniu stiklo pluošto ryšiu galima siūlyti naujas paslaugas, pavyzdžiui, rinkmenų mainus („file sharing“) ir kitus „peer-to-peer“ pritaikymus, HDTV bei skaitmeninę televiziją, kuri priklauso jau kitai rinkai nei dabartine asimetrine prieiga siūlomos paslaugos. Be to, Nyderlandų valdžios institucijos, remdamosi „Stratx Consulting“ ir Delfto technikos universiteto atliktu tyrimu, pabrėžė, kad įvairūs sėkmingi pavyzdžiai ne tik Nyderlanduose, bet ir JAV bei Japonijoje, rodo, jog užsibrėžtas skvarbos lygis yra realus.

| (139) | Komisija išnagrinėjo įvairių šalių argumentus. Ji pastebi, kad GNA tam, kad nustatytų skvarbos augimo kreivę, [...]. Į šį planą, kuriame vertinamas būsimas skvarbos laipsnis, įtrauktos visos reikalingos hipotezės, tokios kaip susidomėjimo rodikliai, šių rodiklių augimo greitis ir nutraukiamų sutarčių procentinis dydis, taip pat prielaidos, kurias UPC manė esant reikalingas verslo plano galimybėms įvertinti. Todėl į verslo planą yra įtraukti tiesiogiai susiję veiksniai, reikalingi skvarbai įvertinti. |
| --- | --- |

(139)

Komisija išnagrinėjo įvairių šalių argumentus. Ji pastebi, kad GNA tam, kad nustatytų skvarbos augimo kreivę, [...]. Į šį planą, kuriame vertinamas būsimas skvarbos laipsnis, įtrauktos visos reikalingos hipotezės, tokios kaip susidomėjimo rodikliai, šių rodiklių augimo greitis ir nutraukiamų sutarčių procentinis dydis, taip pat prielaidos, kurias UPC manė esant reikalingas verslo plano galimybėms įvertinti. Todėl į verslo planą yra įtraukti tiesiogiai susiję veiksniai, reikalingi skvarbai įvertinti.

| (140) | Dėl to, ar verslo plane numatyta skvarba yra įgyvendinama, Komisija pastebi, kad tai nemažai priklausys nuo rinkos pakitimų, nuo to, ar greitai paslaugų teikėjai pritaikys naujas technologijas, kurioms reikalingos itin greitos simetrinės stiklo pluošto plačiajuosčio ryšio prieigos, ir nuo klientų reakcijos į šias naujoves. Kaip rodo skirtingos suinteresuotų šalių pozicijos – UPC, kuri rinkos perspektyvas vertina skeptiškiau, ir „Reggefiber“, ING RE bei Delfto technikos universiteto, kurie verslo plano vertinimus pateikė, viena vertus, kaip investuotojai, antra vertus, kaip nepriklausomi konsultantai – šių veiksnių kol kas negalima tinkamai įvertinti. |
| --- | --- |

(140)

Dėl to, ar verslo plane numatyta skvarba yra įgyvendinama, Komisija pastebi, kad tai nemažai priklausys nuo rinkos pakitimų, nuo to, ar greitai paslaugų teikėjai pritaikys naujas technologijas, kurioms reikalingos itin greitos simetrinės stiklo pluošto plačiajuosčio ryšio prieigos, ir nuo klientų reakcijos į šias naujoves. Kaip rodo skirtingos suinteresuotų šalių pozicijos – UPC, kuri rinkos perspektyvas vertina skeptiškiau, ir „Reggefiber“, ING RE bei Delfto technikos universiteto, kurie verslo plano vertinimus pateikė, viena vertus, kaip investuotojai, antra vertus, kaip nepriklausomi konsultantai – šių veiksnių kol kas negalima tinkamai įvertinti.

| (141) | Dėl nutrauktų sutarčių skaičių, kuriuos UPC pateikė norėdama parodyti, kad projektas nepasieks reikšmingo skvarbos lygio, Komisija pastebi, jog pateikti rodikliai atspindi situaciją nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2007 m. birželio 1 d., o mažmeninių paslaugų operatoriai, kurie naudojasi GNA tinklu, pradėjo teikti paslaugas klientams tam tikrose Amsterdamo dalyse tik nuo 2007 m. kovo mėn. Kadangi nuo tada, kai buvo pradėtos teikti paslaugos GNA tinklu, prabėgo labai mažai laiko, Komisija nėra įsitikinusi, kad pateikti rodikliai apie nutrauktas sutartis gali būti informatyvūs. |
| --- | --- |

(141)

Dėl nutrauktų sutarčių skaičių, kuriuos UPC pateikė norėdama parodyti, kad projektas nepasieks reikšmingo skvarbos lygio, Komisija pastebi, jog pateikti rodikliai atspindi situaciją nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2007 m. birželio 1 d., o mažmeninių paslaugų operatoriai, kurie naudojasi GNA tinklu, pradėjo teikti paslaugas klientams tam tikrose Amsterdamo dalyse tik nuo 2007 m. kovo mėn. Kadangi nuo tada, kai buvo pradėtos teikti paslaugos GNA tinklu, prabėgo labai mažai laiko, Komisija nėra įsitikinusi, kad pateikti rodikliai apie nutrauktas sutartis gali būti informatyvūs.

| (142) | Apie UPC argumentą, kad nereikia atsižvelgti į sėkmingus stiklo pluošto tinklų tokiose mažose Nyderlandų vietovėse kaip Hilegomas ir Niunenas pavyzdžius (84), nes šie miestai savo dydžiu, konkurencine situacija ir gaunamomis subsidijomis negali lygintis su Amsterdamo projektu, Komisija mano, jog šie projektai, nors ir skiriasi nuo Amsterdamo, vis dėlto kaip Nyderlandų stiklo pluošto tinklų projektai pateikia naudingų duomenų, tinkamų lyginamajai analizei atlikti. |
| --- | --- |

(142)

Apie UPC argumentą, kad nereikia atsižvelgti į sėkmingus stiklo pluošto tinklų tokiose mažose Nyderlandų vietovėse kaip Hilegomas ir Niunenas pavyzdžius (84), nes šie miestai savo dydžiu, konkurencine situacija ir gaunamomis subsidijomis negali lygintis su Amsterdamo projektu, Komisija mano, jog šie projektai, nors ir skiriasi nuo Amsterdamo, vis dėlto kaip Nyderlandų stiklo pluošto tinklų projektai pateikia naudingų duomenų, tinkamų lyginamajai analizei atlikti.

| (143) | Šios verslo srities analizė (85) parodė, kad vidutiniškai nuo 20 iki 25 % gyventojų yra pasiruošę pereiti prie naujo tinklo. [...]. |
| --- | --- |

(143)

Šios verslo srities analizė (85) parodė, kad vidutiniškai nuo 20 iki 25 % gyventojų yra pasiruošę pereiti prie naujo tinklo. [...].

| (144) | Taip pat atsižvelgiant į dabartinius pokyčius stiklo pluošto tinklais plačiajuosčiu ryšiu teikiamų paslaugų paklausa auga greičiau, nei rinkos ekspertai tikėjosi prieš kelerius metus. Dabartiniai stiklo pluošto tinklų tiesimo planai, ypač Nyderlanduose ir kitose Europos šalyse (86), rodo, kad investicijos į stiklo pluošto tinklus yra patrauklios. Todėl pasiekti [...] % visų namų ūkių skvarbą per [...] mėnesius nėra nerealu. |
| --- | --- |

(144)

Taip pat atsižvelgiant į dabartinius pokyčius stiklo pluošto tinklais plačiajuosčiu ryšiu teikiamų paslaugų paklausa auga greičiau, nei rinkos ekspertai tikėjosi prieš kelerius metus. Dabartiniai stiklo pluošto tinklų tiesimo planai, ypač Nyderlanduose ir kitose Europos šalyse (86), rodo, kad investicijos į stiklo pluošto tinklus yra patrauklios. Todėl pasiekti [...] % visų namų ūkių skvarbą per [...] mėnesius nėra nerealu.

| (145) | Todėl Komisija daro išvadą, kad privatus investuotojas į rinkos ekonomiką galėtų investuoti į projektą remdamasis verslo plane nurodyta laukiama skvarba, kaip tai padarė „Reggefiber“ ir ING RE. |
| --- | --- |

(145)

Todėl Komisija daro išvadą, kad privatus investuotojas į rinkos ekonomiką galėtų investuoti į projektą remdamasis verslo plane nurodyta laukiama skvarba, kaip tai padarė „Reggefiber“ ir ING RE.

| (146) | Didmeninių paslaugų tarifai už vieną prieigą, pagal kuriuos „BBned“ turi mokėti asociacijai GNA už pasyviojo tinklo naudojimą [...]. |
| --- | --- |

(146)

Didmeninių paslaugų tarifai už vieną prieigą, pagal kuriuos „BBned“ turi mokėti asociacijai GNA už pasyviojo tinklo naudojimą [...].

| (147) | Pagal UPC apskaičiavimus, GNA turi nustatyti mažiausiai 20–22 EUR per mėnesį tarifą už didmeninę prieigą, kuria jos tinklu teikiamas trijų paslaugų paketas. Pagal šią kainą, galutinių mažmeninių paslaugų tarifai turėtų būti didesni nei dabartinių operatorių siūlomų paslaugų tarifai, dėl to, pasak UPC, kyla abejonių dėl užsibrėžto skvarbos lygio įgyvendinimo. |
| --- | --- |

(147)

Pagal UPC apskaičiavimus, GNA turi nustatyti mažiausiai 20–22 EUR per mėnesį tarifą už didmeninę prieigą, kuria jos tinklu teikiamas trijų paslaugų paketas. Pagal šią kainą, galutinių mažmeninių paslaugų tarifai turėtų būti didesni nei dabartinių operatorių siūlomų paslaugų tarifai, dėl to, pasak UPC, kyla abejonių dėl užsibrėžto skvarbos lygio įgyvendinimo.

| (148) | Patvirtindama savo argumentus, UPC pateikė didmeninių paslaugų tarifų apskaičiavimus (87), kurie paremti mažmeninių paslaugų teikėjų, siūlančių savo paslaugas GNA tinklu, tarifais (88). UPC mano, kad kai mažmeninių paslaugų tarifai yra tokie, visi trys sluoksniai (pasyvusis, aktyvusis ir mažmeninių paslaugų) bus pelningi tuo pačiu metu. |
| --- | --- |

(148)

Patvirtindama savo argumentus, UPC pateikė didmeninių paslaugų tarifų apskaičiavimus (87), kurie paremti mažmeninių paslaugų teikėjų, siūlančių savo paslaugas GNA tinklu, tarifais (88). UPC mano, kad kai mažmeninių paslaugų tarifai yra tokie, visi trys sluoksniai (pasyvusis, aktyvusis ir mažmeninių paslaugų) bus pelningi tuo pačiu metu.

| (149) | Tam prieštaraudamos Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad, naudojant naują stiklo pluošto technologiją, reikalingi kitokie išlaidų apskaičiavimai, nei yra naudojami tradiciniuose variniuose arba kabeliniuose tinkluose. Pavyzdžiui, stiklo pluošto tinklų naudojimo (valdymo ir techninės priežiūros) išlaidos yra žymiai mažesnės, naudojimo trukmė ilgesnė, t. y. ilgesnis amortizacijos laikotarpis (iki 30 metų). |
| --- | --- |

(149)

Tam prieštaraudamos Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad, naudojant naują stiklo pluošto technologiją, reikalingi kitokie išlaidų apskaičiavimai, nei yra naudojami tradiciniuose variniuose arba kabeliniuose tinkluose. Pavyzdžiui, stiklo pluošto tinklų naudojimo (valdymo ir techninės priežiūros) išlaidos yra žymiai mažesnės, naudojimo trukmė ilgesnė, t. y. ilgesnis amortizacijos laikotarpis (iki 30 metų).

| (150) | UPC taip pat teigė, kad visi trys sluoksniai (89) negali būti pelningi vienu metu. Komisija pastebi, kad ji gali įvertinti didmeninių paslaugų tarifus už prieigą prie pasyviojo sluoksnio, kadangi šis sluoksnis yra įtrauktas į čia tiriamą verslo planą ir iš dalies finansuojamas visuomeninėmis lėšomis. Komisija priėjo išvadą, kad tokie didmeninių paslaugų tarifai nėra nerealūs (90). Privačių operatorių eksploatuojamų kitų dviejų sluoksnių rentabilumui tam tikru mastu įtakos turi didmeninių paslaugų tarifai, skaičiuojami už pasyviojo sluoksnio naudojimą. Kadangi naudojimasis antruoju sluoksniu viešo konkurso būdu buvo perduotas „BBned“, kuri suteikia laisvą ir nediskriminacinę prieigą visiems mažmeninių paslaugų sluoksnio operatoriams, taip pat atsižvelgiant į GNA didmeninių paslaugų tarifus, Komisijos nuomone, nepanašu, kad kiti du sluoksniai būtų eksploatuojami nepelningai. |
| --- | --- |

(150)

UPC taip pat teigė, kad visi trys sluoksniai (89) negali būti pelningi vienu metu. Komisija pastebi, kad ji gali įvertinti didmeninių paslaugų tarifus už prieigą prie pasyviojo sluoksnio, kadangi šis sluoksnis yra įtrauktas į čia tiriamą verslo planą ir iš dalies finansuojamas visuomeninėmis lėšomis. Komisija priėjo išvadą, kad tokie didmeninių paslaugų tarifai nėra nerealūs (90). Privačių operatorių eksploatuojamų kitų dviejų sluoksnių rentabilumui tam tikru mastu įtakos turi didmeninių paslaugų tarifai, skaičiuojami už pasyviojo sluoksnio naudojimą. Kadangi naudojimasis antruoju sluoksniu viešo konkurso būdu buvo perduotas „BBned“, kuri suteikia laisvą ir nediskriminacinę prieigą visiems mažmeninių paslaugų sluoksnio operatoriams, taip pat atsižvelgiant į GNA didmeninių paslaugų tarifus, Komisijos nuomone, nepanašu, kad kiti du sluoksniai būtų eksploatuojami nepelningai.

| (151) | Kalbant apie GNA už didmenines paslaugas skaičiuojamus tarifus, panašu, kad stiklo pluošto tinklų naudojimo išlaidos gali būti mažesnės nei dabartinių telekomunikacijų ir kabelinių tinklų išlaidos. Remdamasi šiais svarstymais ir atsižvelgdama į rodiklius bei „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaitos rezultatais, Komisija daro išvadą, kad verslo plane pateikti didmeninių paslaugų tarifai yra realūs, lyginant juos su kitų operatorių siūlomų panašių paslaugų tarifais. |
| --- | --- |

(151)

Kalbant apie GNA už didmenines paslaugas skaičiuojamus tarifus, panašu, kad stiklo pluošto tinklų naudojimo išlaidos gali būti mažesnės nei dabartinių telekomunikacijų ir kabelinių tinklų išlaidos. Remdamasi šiais svarstymais ir atsižvelgdama į rodiklius bei „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaitos rezultatais, Komisija daro išvadą, kad verslo plane pateikti didmeninių paslaugų tarifai yra realūs, lyginant juos su kitų operatorių siūlomų panašių paslaugų tarifais.

| (152) | Komisija taip pat įvertino planuojamas investicines išlaidas. GNA apskaičiavo [...]. Dėl to bendros pasyviojo sluoksnio sąnaudos vienam namų ūkiui yra [...] EUR. Komisijos surinkti visos infrastruktūros (aktyviojo ir pasyviojo sluoksnių kartu) atskaitos duomenys įvairuoja nuo 1 000 iki 2 000 EUR (91), o investicinių poreikių pasyviajai ir aktyviajai prieigai santykis yra maždaug vienas su dviem. |
| --- | --- |

(152)

Komisija taip pat įvertino planuojamas investicines išlaidas. GNA apskaičiavo [...]. Dėl to bendros pasyviojo sluoksnio sąnaudos vienam namų ūkiui yra [...] EUR. Komisijos surinkti visos infrastruktūros (aktyviojo ir pasyviojo sluoksnių kartu) atskaitos duomenys įvairuoja nuo 1 000 iki 2 000 EUR (91), o investicinių poreikių pasyviajai ir aktyviajai prieigai santykis yra maždaug vienas su dviem.

| (153) | UPC sutinka su sprendime pradėti procedūrą pateikta laikina Komisijos nuomone, kad verslo plano rentabilumas nemažai priklauso nuo investicinių išlaidų, ir nurodo, kad apskaičiuotos išlaidos yra nepakankamai įvertintos. Tam prieštaraudamos, Nyderlandų valdžios institucijos nurodo, kad investicinių išlaidų priežastis yra susijusių teritorijų topologija, didelis gyventojų tankumas ir gyvenamieji pastatai, todėl kiekvienam namų ūkiui tenkančios tinklo tiesimo išlaidos yra mažesnės. Be to, valdžios institucijos pabrėžia, kad GNA jau 2006 m. [...] sudarė sutartį su technologinėmis įmonėmis „Van den Berg/BAM“ ir „Draka Comteq“ (92), numatydamos ypatingas sąlygas, turinčias užtikrinti, kad tinklo tiesimo išlaidos neviršytų verslo plane nustatytų ribų. |
| --- | --- |

(153)

UPC sutinka su sprendime pradėti procedūrą pateikta laikina Komisijos nuomone, kad verslo plano rentabilumas nemažai priklauso nuo investicinių išlaidų, ir nurodo, kad apskaičiuotos išlaidos yra nepakankamai įvertintos. Tam prieštaraudamos, Nyderlandų valdžios institucijos nurodo, kad investicinių išlaidų priežastis yra susijusių teritorijų topologija, didelis gyventojų tankumas ir gyvenamieji pastatai, todėl kiekvienam namų ūkiui tenkančios tinklo tiesimo išlaidos yra mažesnės. Be to, valdžios institucijos pabrėžia, kad GNA jau 2006 m. [...] sudarė sutartį su technologinėmis įmonėmis „Van den Berg/BAM“ ir „Draka Comteq“ (92), numatydamos ypatingas sąlygas, turinčias užtikrinti, kad tinklo tiesimo išlaidos neviršytų verslo plane nustatytų ribų.

| (154) | Be to, jeigu atsižvelgiama į susijusių teritorijų topografiją (tankiai apgyvendinta lygi teritorija), į tai, kad sutartį pasirašiusios technologinės įmonės sutiko atlikti darbus už kainą, kuri atitinka numatytąją verslo plane, taip pat į turimus atskaitos duomenis, Komisija nustato, kad įvertintos investicinės išlaidos yra realios. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad GNA apskaičiavimus atliko palikdama tam tikras svyravimo ribas tam atvejui, jeigu investicinės išlaidos būtų viršytos – tai atitinka apdairaus rinkos investuotojo elgesį ir darsyk patvirtina, kad investicinių išlaidų vertinimas yra patikimas. |
| --- | --- |

(154)

Be to, jeigu atsižvelgiama į susijusių teritorijų topografiją (tankiai apgyvendinta lygi teritorija), į tai, kad sutartį pasirašiusios technologinės įmonės sutiko atlikti darbus už kainą, kuri atitinka numatytąją verslo plane, taip pat į turimus atskaitos duomenis, Komisija nustato, kad įvertintos investicinės išlaidos yra realios. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad GNA apskaičiavimus atliko palikdama tam tikras svyravimo ribas tam atvejui, jeigu investicinės išlaidos būtų viršytos – tai atitinka apdairaus rinkos investuotojo elgesį ir darsyk patvirtina, kad investicinių išlaidų vertinimas yra patikimas.

| (155) | Pagal GNA verslo planą, įvertinta pasyviojo tinklo likutinė vertė yra gyvybiškai svarbi tam, kad būtų pasiekti finansiniai tikslai ir suteikta garantija investuotojams. GNA tinklo likutinės vertės apskaičiavimus grindžia daugybe duomenų. Įvertinta tinklo vertė [metai] sieks [...] EUR. GNA verslo plane vertė priklauso tik nuo pasiektos skvarbos. Komisija, remdamas alternatyviu daugialypiu metodu, taip pat įvertino GNA tinklo likutinę vertę ir nustatė, kad kai skvarba bus [...] %, likutinė vertė sieks [...] EUR, taigi priėjo prie panašios išvados kaip ir GNA. |
| --- | --- |

(155)

Pagal GNA verslo planą, įvertinta pasyviojo tinklo likutinė vertė yra gyvybiškai svarbi tam, kad būtų pasiekti finansiniai tikslai ir suteikta garantija investuotojams. GNA tinklo likutinės vertės apskaičiavimus grindžia daugybe duomenų. Įvertinta tinklo vertė [metai] sieks [...] EUR. GNA verslo plane vertė priklauso tik nuo pasiektos skvarbos. Komisija, remdamas alternatyviu daugialypiu metodu, taip pat įvertino GNA tinklo likutinę vertę ir nustatė, kad kai skvarba bus [...] %, likutinė vertė sieks [...] EUR, taigi priėjo prie panašios išvados kaip ir GNA.

| (156) | Pagal UPC, sprendime pradėti procedūrą Komisijos naudoti rodikliai (93) tinklo likutinei vertei įvertinti yra pernelyg optimistiniai, kadangi šie skaičiai yra susiję su ilgamete įmone, kuri yra pelninga ir turi savo klientų ratą. Toliau UPC teigia, kad, kalbant apie laukiamą tinklo rentabilumą, racionalus atrodo ne ilgesnis nei 20 metų vertinimas, o ne [...], kuriais remiamasi GNA verslo plane. Be to, UPC pataria tinklo likutinę vertę patikrinti pagal vertinimą, kuris paremtas pinigų srautais. |
| --- | --- |

(156)

Pagal UPC, sprendime pradėti procedūrą Komisijos naudoti rodikliai (93) tinklo likutinei vertei įvertinti yra pernelyg optimistiniai, kadangi šie skaičiai yra susiję su ilgamete įmone, kuri yra pelninga ir turi savo klientų ratą. Toliau UPC teigia, kad, kalbant apie laukiamą tinklo rentabilumą, racionalus atrodo ne ilgesnis nei 20 metų vertinimas, o ne [...], kuriais remiamasi GNA verslo plane. Be to, UPC pataria tinklo likutinę vertę patikrinti pagal vertinimą, kuris paremtas pinigų srautais.

| (157) | Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad tinklo likutinės vertės apskaičiavimas pagal verslo planą yra realus ir paremtas teisingu metodu. Be to, jos teigia, kad stiklo pluošto tinklas gali būti rentabilus [...] metų arba net ir ilgiau. Valdžios institucijos taip pat aiškina, kad nutiestas tinklas turės likutinę vertę, nes GNA bus „šios srities iniciatorė“, ir antro panašaus tinklo nutiesimas greičiausiai nebūtų rentabilus, nes stiklo pluošto tinklai turi natūralios monopolijos požymių. Pasak valdžios institucijų, pastarieji veiksniai darsyk įrodo, kad nutiestas tinklas turės nemažą vertę, net jeigu būtų nevisiškai įgyvendinti verslo plano tikslai. |
| --- | --- |

(157)

Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad tinklo likutinės vertės apskaičiavimas pagal verslo planą yra realus ir paremtas teisingu metodu. Be to, jos teigia, kad stiklo pluošto tinklas gali būti rentabilus [...] metų arba net ir ilgiau. Valdžios institucijos taip pat aiškina, kad nutiestas tinklas turės likutinę vertę, nes GNA bus „šios srities iniciatorė“, ir antro panašaus tinklo nutiesimas greičiausiai nebūtų rentabilus, nes stiklo pluošto tinklai turi natūralios monopolijos požymių. Pasak valdžios institucijų, pastarieji veiksniai darsyk įrodo, kad nutiestas tinklas turės nemažą vertę, net jeigu būtų nevisiškai įgyvendinti verslo plano tikslai.

| (158) | Kadangi šiam kriterijui buvo prieinami tik riboti atitinkami rinkos duomenys, Komisija tinklo likutinę vertę analizavo remdamasi įvairiais alternatyviais metodais, pavyzdžiui, vertinimu, kuris paremtas laukiamais pinigų srautais (94). Be to, Nyderlandų valdžios institucijų nuomonė, kad stiklo pluošto tinklai gali būti rentabilūs [...] metų, buvo paremta ir šios verslo srities ataskaitose (95). Remiantis turimais duomenimis, likutinė vertė nedaug skiriasi nuo svyravimo ribų, aiškėjančių iš atskaitos duomenų. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tinklas kaip materialus turtas greičiausiai turės didelės vertės GNA akcininkams, [...] (96). |
| --- | --- |

(158)

Kadangi šiam kriterijui buvo prieinami tik riboti atitinkami rinkos duomenys, Komisija tinklo likutinę vertę analizavo remdamasi įvairiais alternatyviais metodais, pavyzdžiui, vertinimu, kuris paremtas laukiamais pinigų srautais (94). Be to, Nyderlandų valdžios institucijų nuomonė, kad stiklo pluošto tinklai gali būti rentabilūs [...] metų, buvo paremta ir šios verslo srities ataskaitose (95). Remiantis turimais duomenimis, likutinė vertė nedaug skiriasi nuo svyravimo ribų, aiškėjančių iš atskaitos duomenų. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tinklas kaip materialus turtas greičiausiai turės didelės vertės GNA akcininkams, [...] (96).

| (159) | Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė keletą laikinų GNA verslo plano metodologinių trūkumų. Pavyzdžiui, verslo plane neatsižvelgiama į bendrovių apmokestinimą. Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad GNA akcininkai juridine forma pasirinko „uždarąją ribotos atsakomybės bendrovę“, kuri neprivalo mokėti pelno mokesčio. Todėl visi akcininkai GNA pelną konsoliduoja ir projektas vertinamas remiantis „pelnu prieš mokant mokesčius“. |
| --- | --- |

(159)

Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė keletą laikinų GNA verslo plano metodologinių trūkumų. Pavyzdžiui, verslo plane neatsižvelgiama į bendrovių apmokestinimą. Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad GNA akcininkai juridine forma pasirinko „uždarąją ribotos atsakomybės bendrovę“, kuri neprivalo mokėti pelno mokesčio. Todėl visi akcininkai GNA pelną konsoliduoja ir projektas vertinamas remiantis „pelnu prieš mokant mokesčius“.

| (160) | Oficialaus tyrimo metu išsamiau patikrinusi priemonę, Komisija nustatyti metodologiniai trūkumai yra nereikšmingi, yra susiję su GNA pasirinkta metodologija ir nekelia abejonių bendru verslo plano rentabilumu. Be to, Komisija pastebi, kad tiek privatūs investuotojai, tiek verslo planą tikrinusi „PriceWaterhouseCoopers“ pritarė pasirinktai metodologijai, kuria paremtas verslo planas (97). |
| --- | --- |

(160)

Oficialaus tyrimo metu išsamiau patikrinusi priemonę, Komisija nustatyti metodologiniai trūkumai yra nereikšmingi, yra susiję su GNA pasirinkta metodologija ir nekelia abejonių bendru verslo plano rentabilumu. Be to, Komisija pastebi, kad tiek privatūs investuotojai, tiek verslo planą tikrinusi „PriceWaterhouseCoopers“ pritarė pasirinktai metodologijai, kuria paremtas verslo planas (97).

| (161) | Komisija nurodo, kad Nyderlandų valdžios institucijos taip pat pateikė keletą projekto jautrumo analizių ir veiksmų planų (98), kad patvirtintų GNA verslo plano patikimumą. Ši informacija dar kartą parodė, kad GNA verslo planas atsižvelgia į bet kokią iš projekto kylančią riziką bei tikimybes. |
| --- | --- |

(161)

Komisija nurodo, kad Nyderlandų valdžios institucijos taip pat pateikė keletą projekto jautrumo analizių ir veiksmų planų (98), kad patvirtintų GNA verslo plano patikimumą. Ši informacija dar kartą parodė, kad GNA verslo planas atsižvelgia į bet kokią iš projekto kylančią riziką bei tikimybes.

| (162) | UPC pateiktuose dokumentuose taip pat kritikavo tam tikras GNA verslo plano prielaidas, kurios nėra aiškiai įvardijamos 121 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse pateikiamame verslo plano įvertinime; UPC daro išvadą, kad verslo planas nėra įgyvendinamas komercine prasme. Komisija norėtų pakartoti, kad nei UPC, nei konsultavimo įmonė RBB, UPC užsakymu sudariusi įvairių ataskaitų apie tyrimą šioje byloje, nebuvo leista susipažinti su tikruoju GNA verslo planu. Todėl jų analizės rėmėsi viešai skelbiama informacija, visų pirma analitikų ataskaitomis apie stiklo pluošto tinklo Amsterdame projekto galimybes (99). |
| --- | --- |

(162)

UPC pateiktuose dokumentuose taip pat kritikavo tam tikras GNA verslo plano prielaidas, kurios nėra aiškiai įvardijamos 121 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse pateikiamame verslo plano įvertinime; UPC daro išvadą, kad verslo planas nėra įgyvendinamas komercine prasme. Komisija norėtų pakartoti, kad nei UPC, nei konsultavimo įmonė RBB, UPC užsakymu sudariusi įvairių ataskaitų apie tyrimą šioje byloje, nebuvo leista susipažinti su tikruoju GNA verslo planu. Todėl jų analizės rėmėsi viešai skelbiama informacija, visų pirma analitikų ataskaitomis apie stiklo pluošto tinklo Amsterdame projekto galimybes (99).

| (163) | Komisija pastebi, kad svarbiausius verslo plano lemiamus veiksnius, į kuriuos UPC kreipia dėmesį, arba Komisija jau aptarė GNA verslo plano įvertinime (pavyzdžiui, skvarba, abonentų augimo procentas, sutarčių nutraukimo procentas, didmeninių paslaugų pajamos, investicinės išlaidos, laukiamas tinklo rentabilumas ir likutinės vertės apskaičiavimas), arba jie neturi didelės reikšmės (pavyzdžiui, verslo plane pasirinktas metodas) (100). |
| --- | --- |

(163)

Komisija pastebi, kad svarbiausius verslo plano lemiamus veiksnius, į kuriuos UPC kreipia dėmesį, arba Komisija jau aptarė GNA verslo plano įvertinime (pavyzdžiui, skvarba, abonentų augimo procentas, sutarčių nutraukimo procentas, didmeninių paslaugų pajamos, investicinės išlaidos, laukiamas tinklo rentabilumas ir likutinės vertės apskaičiavimas), arba jie neturi didelės reikšmės (pavyzdžiui, verslo plane pasirinktas metodas) (100).

| (164) | UPC taip pat parėžė, kad Komisija turėjo atsižvelgti ne tik į skirtingas prielaidas, bet taip pat į jų tarpusavio ryšį. Pavyzdžiui, UPC aiškina, kad didelės skvarbos ir aukštų kainų derinys yra neįmanomas. Komisija įvertino metodą bei rodiklius, kuriais paremtas verslo planas, ir priėjo išvadą, kad jie gali būti laikomi priimtinais privačiam investuotojui, veikiančiam įprastinėmis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(164)

UPC taip pat parėžė, kad Komisija turėjo atsižvelgti ne tik į skirtingas prielaidas, bet taip pat į jų tarpusavio ryšį. Pavyzdžiui, UPC aiškina, kad didelės skvarbos ir aukštų kainų derinys yra neįmanomas. Komisija įvertino metodą bei rodiklius, kuriais paremtas verslo planas, ir priėjo išvadą, kad jie gali būti laikomi priimtinais privačiam investuotojui, veikiančiam įprastinėmis rinkos sąlygomis.

| (165) | UPC toliau teigia, kad, atlikdama su verslo planu susijusius skaičiavimus, neatsižvelgė į tai, kad GNA pirmais metais ketina taikyti nuolaidas tinklo vartotojams, kadangi šie duomenys buvo paskelbti tik Komisijos sprendime pradėti procedūrą. UPC mano, kad toks GNA indėlis į viso projekto rinkodaros išlaidas vėliau daro poveikį projekto rentabilumui investuotojų atžvilgiu, be to, rodo, kad GNA verslo planas yra neįgyvendinamas. Komisija pastebi, kad tai, jog naujos paslaugos iš pradžių siūlomos taikant su nuolaida, siekiant sukurti tam tikrą klientų ratą, atitinka įprastinę rinkos praktiką. Be to, Komisijos analizuotame verslo plane buvo visiškai atsižvelgta į tokių nuolaidų finansinį poveikį. |
| --- | --- |

(165)

UPC toliau teigia, kad, atlikdama su verslo planu susijusius skaičiavimus, neatsižvelgė į tai, kad GNA pirmais metais ketina taikyti nuolaidas tinklo vartotojams, kadangi šie duomenys buvo paskelbti tik Komisijos sprendime pradėti procedūrą. UPC mano, kad toks GNA indėlis į viso projekto rinkodaros išlaidas vėliau daro poveikį projekto rentabilumui investuotojų atžvilgiu, be to, rodo, kad GNA verslo planas yra neįgyvendinamas. Komisija pastebi, kad tai, jog naujos paslaugos iš pradžių siūlomos taikant su nuolaida, siekiant sukurti tam tikrą klientų ratą, atitinka įprastinę rinkos praktiką. Be to, Komisijos analizuotame verslo plane buvo visiškai atsižvelgta į tokių nuolaidų finansinį poveikį.

| (166) | Dėl „Arcadis“ modelio (101), kurį UPC nurodo kaip galimą GNA verslo plano modelį, Komisija nurodo, kad šis modelis nebuvo įtrauktas į Nyderlandų valdžios institucijų pateiktus dokumentus, o valdžios institucijos pareiškė, kad nėra jokio ryšio tarp tiriamo projekto ir „Arcadis“ modelio. |
| --- | --- |

(166)

Dėl „Arcadis“ modelio (101), kurį UPC nurodo kaip galimą GNA verslo plano modelį, Komisija nurodo, kad šis modelis nebuvo įtrauktas į Nyderlandų valdžios institucijų pateiktus dokumentus, o valdžios institucijos pareiškė, kad nėra jokio ryšio tarp tiriamo projekto ir „Arcadis“ modelio.

| (167) | Be to, Komisija neturi įrodymų, kad [...] EUR paskola, kurią suteikė [...], buvo paskirta nesilaikant rinkos sąlygų. [...] (102) apskaičiuota palūkanų norma ir galima materialaus užstato vertė yra pakankamas įrodymas, kad paskola buvo skirta laikantis rinkos sąlygų. |
| --- | --- |

(167)

Be to, Komisija neturi įrodymų, kad [...] EUR paskola, kurią suteikė [...], buvo paskirta nesilaikant rinkos sąlygų. [...] (102) apskaičiuota palūkanų norma ir galima materialaus užstato vertė yra pakankamas įrodymas, kad paskola buvo skirta laikantis rinkos sąlygų.

| (168) | Atlikusi oficialų tyrimą ir įvertinusi papildomai gautą informaciją, Komisija daro išvadą, kad GNA verslo planas atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(168)

Atlikusi oficialų tyrimą ir įvertinusi papildomai gautą informaciją, Komisija daro išvadą, kad GNA verslo planas atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

| (169) | Svarbiausia prognozė, kuria paremtas verslo planas, yra ta, kad dėl Nyderlandų telekomunikacijų ir žiniasklaidos rinkos vystymosi išaugs greitų plačiajuosčio ryšio paslaugų poreikis, kurio didžiąją dalį galės patenkinti FttH tinklai. Iš šios prognozės, kurią patvirtina „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaita, kyla prielaidos dėl GNA tinklo tarifų ir skvarbos. Kartu su kitomis prielaidomis (pavyzdžiui, dėl investicinių išlaidų) šie veiksniai lemia išvadą, kad projektas bus pakankamai pelningas investuotojams. |
| --- | --- |

(169)

Svarbiausia prognozė, kuria paremtas verslo planas, yra ta, kad dėl Nyderlandų telekomunikacijų ir žiniasklaidos rinkos vystymosi išaugs greitų plačiajuosčio ryšio paslaugų poreikis, kurio didžiąją dalį galės patenkinti FttH tinklai. Iš šios prognozės, kurią patvirtina „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaita, kyla prielaidos dėl GNA tinklo tarifų ir skvarbos. Kartu su kitomis prielaidomis (pavyzdžiui, dėl investicinių išlaidų) šie veiksniai lemia išvadą, kad projektas bus pakankamai pelningas investuotojams.

| (170) | Komisija įvertino verslo planą ir jame pateiktas prielaidas lygindama su panašaus pobūdžio projektais ir patikrindama prielaidų tarpusavio ryšį bei galimybes. Įvertinus buvo padaryta išvada, kad verslo planas metodologiškai yra teisingas ir atsižvelgia į visus aktualius veiksnius, kurie gali turėti įtakos projekto sėkmei. |
| --- | --- |

(170)

Komisija įvertino verslo planą ir jame pateiktas prielaidas lygindama su panašaus pobūdžio projektais ir patikrindama prielaidų tarpusavio ryšį bei galimybes. Įvertinus buvo padaryta išvada, kad verslo planas metodologiškai yra teisingas ir atsižvelgia į visus aktualius veiksnius, kurie gali turėti įtakos projekto sėkmei.

| (171) | Be to, Komisija mano, kad GNA verslo plane nėra aiškiai neteisingų prielaidų. Hipotezės, kuriomis paremtas planas, yra realios, jeigu jos pasirinktos atsižvelgiant į svarbiausią telekomunikacijų ir žiniasklaidos rinkos vystymosi prognozę. Be to, jos atitinka tikrovę, jeigu yra lyginamos su panašiais projektais. Galimi protestai, kurie dėl esminių priežasčių arba remiantis kita aktualios rinkos vystymosi prognoze gali kilti dėl tam tikrų verslo plano prielaidų, nėra tokie dideli, kad pakenktų plano patikimumui. Panašūs nuomonių nesutapimai yra būdingi, kai priimant nutarimus dėl investavimo įmonininkų naudojamos vertinimo ribos yra plačios. |
| --- | --- |

(171)

Be to, Komisija mano, kad GNA verslo plane nėra aiškiai neteisingų prielaidų. Hipotezės, kuriomis paremtas planas, yra realios, jeigu jos pasirinktos atsižvelgiant į svarbiausią telekomunikacijų ir žiniasklaidos rinkos vystymosi prognozę. Be to, jos atitinka tikrovę, jeigu yra lyginamos su panašiais projektais. Galimi protestai, kurie dėl esminių priežasčių arba remiantis kita aktualios rinkos vystymosi prognoze gali kilti dėl tam tikrų verslo plano prielaidų, nėra tokie dideli, kad pakenktų plano patikimumui. Panašūs nuomonių nesutapimai yra būdingi, kai priimant nutarimus dėl investavimo įmonininkų naudojamos vertinimo ribos yra plačios.

| (172) | Pažymėtina, kad du privatūs investuotojai ING RE ir „Reggefiber“, kurie taip pat investuoja būtent į ryšių infrastruktūrą, pagal verslo planą tapo svarbiais projekto dalyviais. [...] (103). Be finansinio pelno, įmanoma, kad projekto, kaip nedidelio masto „bandomojo projekto“, skirto išbandyti FttH technologijos galimybes tankiai apgyvendintose vietovėse ir šį naują verslo modelį (104), strateginė vertė turėjo įtakos tiek visuomeninio, tiek privačių investuotojų nutarimui imtis sąlyginai didelės rizikos (105). |
| --- | --- |

(172)

Pažymėtina, kad du privatūs investuotojai ING RE ir „Reggefiber“, kurie taip pat investuoja būtent į ryšių infrastruktūrą, pagal verslo planą tapo svarbiais projekto dalyviais. [...] (103). Be finansinio pelno, įmanoma, kad projekto, kaip nedidelio masto „bandomojo projekto“, skirto išbandyti FttH technologijos galimybes tankiai apgyvendintose vietovėse ir šį naują verslo modelį (104), strateginė vertė turėjo įtakos tiek visuomeninio, tiek privačių investuotojų nutarimui imtis sąlyginai didelės rizikos (105).

| (173) | Remdamasi šiais svarstymais, Komisija daro išvadą, kad įprastinėmis rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas galėtų investuoti pagal GNA verslo planą. Tai patvirtina dviejų privačių rinkos šalių investavimas į GNA. |
| --- | --- |

(173)

Remdamasi šiais svarstymais, Komisija daro išvadą, kad įprastinėmis rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas galėtų investuoti pagal GNA verslo planą. Tai patvirtina dviejų privačių rinkos šalių investavimas į GNA.

| (174) | UPC, ONO, FT, COM HEM ir pageidavusios likti nežinoma suinteresuotos šalies pastabų, kuriose jie prašė Komisijos šiuo atveju griežtai taikyti rinkos ekonomikos investuotojo principą, kadangi šis atvejis sukuria precedentą kitų investicijų į plačiajuostį ryšį Europoje, klausimu Komisija pabrėžia, kad rinkos ekonomikos investuotojo principas turi būti taikomas kiekvienam atvejui atskirai, vadovaujantis dabartine teisena ir atitinkama Komisijos sprendimų praktika. |
| --- | --- |

(174)

UPC, ONO, FT, COM HEM ir pageidavusios likti nežinoma suinteresuotos šalies pastabų, kuriose jie prašė Komisijos šiuo atveju griežtai taikyti rinkos ekonomikos investuotojo principą, kadangi šis atvejis sukuria precedentą kitų investicijų į plačiajuostį ryšį Europoje, klausimu Komisija pabrėžia, kad rinkos ekonomikos investuotojo principas turi būti taikomas kiekvienam atvejui atskirai, vadovaujantis dabartine teisena ir atitinkama Komisijos sprendimų praktika.

| (175) | Todėl Komisija daro bendrą išvadą, kad Amsterdamo savivaldybės investicija nėra valstybės pagalba, kadangi savivaldybė investavo tuo pačiu metu kaip ir kiti investuotojai, tomis pačiomis sąlygomis kaip ir savivaldybė įnešdami dideles investicines sumas. Be to, verslo plano tyrimas parodė, kad investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. |
| --- | --- |

(175)

Todėl Komisija daro bendrą išvadą, kad Amsterdamo savivaldybės investicija nėra valstybės pagalba, kadangi savivaldybė investavo tuo pačiu metu kaip ir kiti investuotojai, tomis pačiomis sąlygomis kaip ir savivaldybė įnešdami dideles investicines sumas. Be to, verslo plano tyrimas parodė, kad investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

VII.   IŠVADA

| (176) | Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Nyderlandų valdžios institucijos Komisiją tenkinančiu būdu išsklaidė sprendime pradėti procedūrą išsakytą abejonę. Visų pirma paaiškėjo, kad GNA grąžino visas išankstines Amsterdamo savivaldybės investicijas. Komisija nustato, kad Amsterdamo savivaldybė į GNA investavo tomis pačiomis sąlygomis kaip ir prie projekto prisijungę privatūs investuotojai, dalyvaujantys projekte pagal GNA verslo planą. |
| --- | --- |

(176)

Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Nyderlandų valdžios institucijos Komisiją tenkinančiu būdu išsklaidė sprendime pradėti procedūrą išsakytą abejonę. Visų pirma paaiškėjo, kad GNA grąžino visas išankstines Amsterdamo savivaldybės investicijas. Komisija nustato, kad Amsterdamo savivaldybė į GNA investavo tomis pačiomis sąlygomis kaip ir prie projekto prisijungę privatūs investuotojai, dalyvaujantys projekte pagal GNA verslo planą.

| (177) | Todėl Komisija daro išvadą, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kadangi atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, |
| --- | --- |

(177)

Todėl Komisija daro išvadą, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kadangi atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2005 m. gegužės 17 d. Amsterdamo savivaldybės investicija į „Glasvezelnet Amsterdam“, siekiant tiesti stiklo pluošto tinklą Amsterdame, apie kurią Komisijai buvo pranešta 2005 m. gegužės 17 d., nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

Todėl priemonę galima įgyvendinti.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gruodžio 11 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Komisijos narė

---

(1)  OL C 134, 2007 6 16, p. 9. Valstybės pagalba – Nyderlandai – Valstybės pagalba C 53/06 (ex N 262/05) – Citynet Amsterdam: Amsterdamo miesto savivaldybės investicija į stiklo pluošto kabelių tinklą – Kvietimas pateikti pastabas vadovaujantis EB sutarties 88 straipsnio 2 dalimi.

1

Citynet Amsterdam

(2)  VECAI pateikė daugiau informacijos elektroniniais laiškais, užregistruotais 2005 m. gruodžio 27 d., 2006 m. sausio 11 d. ir 2006 m. sausio 31 d.

2

(3)  „UPS Nederland BV“ yra „Liberty Global Inc.“ pavaldžioji bendrovė. Nyderlanduose „UPC Nederland BV“ veikia „UPC“ pavadinimu. „Liberty Global Inc.“ („Liberty Global“) yra tarptautinis kabelinio tinklo operatorius, teikiantis vaizdo, telefonijos ir interneto prieigos paslaugas. Ji valdo plačiajuosčio ryšio tinklus keletoje šalių.

3

(4)  2006 m. gegužės 12 d. UPC pateikta informacija (užregistruota 2006 m. gegužės 15 d.).

4

(5)  2006 m. gegužės 19 ir 31 d. bei birželio 1, 7 ir 13 d.

5

(6)  2006 m. rugpjūčio 18, 25 ir 29 d.

6

(7)  Remiantis viešai prieinama informacija, pvz., laikraščių Parool (2006 m. liepos 7 d.) ir Trouw (2006 m. spalio 13 d.) straipsniai.

7

Parool

Trouw

(8)  Šis elektroninis laiškas užregistruotas 2006 m. rugsėjo 22 d.

8

(9)  2006 m. lapkričio 21 d. apeliacinio teismo protokolas Nr. 200601252.

9

(10)  2007 m. sausio 18 d. apeliacinio teismo sprendimas byloje 1252/06 KG.

10

(11)  Duomenų saugojimo patalpomis naudojamasi, pavyzdžiui, atliekant išsamų patikrinimą, kai įmonės jungiasi arba yra perimamos, tai suteikia galimybę potencialiems kandidatams susipažinti su konfidencialia įmonės informacija.

11

(12)  Žr. 1 išnašą.

12

(13)  2007 m. liepos 17 d. raštu, registruotu tą pačią dieną.

13

(14)  2007 m. liepos 16 d. raštu, registruotu tą pačią dieną.

14

(15)  2007 m. liepos 17 d. raštu, registruotu tą pačią dieną.

15

(16)  2007 m. liepos 17 d. raštu, registruotu tą pačią dieną.

16

(17)  2007 m. liepos 17 d. raštu, registruotu tą pačią dieną, nekonfidenciali versija gauta 2007 m. liepos 27 d.

17

(18)  Stiklo pluošto prieigos tinklų tiesimas yra laikomas kitu svarbiu žingsniu elektroninio ryšio sektoriuje. Palyginti su jau egzistuojančiais tinklais, kuriuos sudaro variniai laidai (pavyzdžiui, ADSL arba kabelis), nauji stiklo pluošto tinklai suteikia daug didesnę spartą ir simetrines paslaugas; tikimasi, kad tai leis teikti daugybę naujoviškų paslaugų naudojantis IP technologijomis (IP TV, vaizdo perdavimas pagal pareikalavimą, priežiūra per atstumą ir t. t.).

18

(19)  Sutartis dėl tinklo tiesimo pasirašyta su „Van den Berg Infrastructuren“ (BAM)/„Draka Comteq Telecom“. „Van den Berg“ yra BAM, didelei statybos bendrovei, pavaldi įmonė, o „Draka Comteq“ yra kabelių gamintoja. Tinklo eksploatacijai pasirinkta „BBned“ (viešojo pirkimo procedūra 2005/S 79–076325).

19

(20)  „ING RE“ yra bendrovei ING, finansinių paslaugų srities konglomeratui (bankų ir draudimo veikla), pavaldi įmonė.

20

(21)  „Reggefiber“ dalyvauja įvairiuose stiklo pluošto tinklo projektuose Nyderlanduose ir yra susivienijusi su statybos koncernu „Volker Wessels“.

21

(22)  Būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijos finansavimas Nyderlanduose šiuo metu pateiktas Komisijos dabartinei paramos procedūrai (byla E-2/2005 „Dabartinis gyvenamojo būsto įstatymas ir būsto socialiai remtiniems žmonėms statybos korporacijų finansavimo metodai“). 2005 m. gruodžio 20 d. laišku Komisijai „VECAI“ paprašė ištirti būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijų juridinį statusą pagal valstybės paramos taisykles. Į šį laišką Komisija atsakė 2006 m. vasario 3 d. laišku, kuriame paaiškino, kad tai tiria Konkurencijos generalinis direktoratas pagal minėtą vis dar vykstančią procedūrą.

22

„Dabartinis gyvenamojo būsto įstatymas ir būsto socialiai remtiniems žmonėms statybos korporacijų finansavimo metodai“

(23)  Apie trečdalis būstų (13 000) šioje srityje yra būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijų nuosavybė.

23

(24)  [...]: Skliausteliuose pateikta informacija yra konfidenciali.

24

(25)  [...]

25

(26)  „BBned“ yra privati plačiajuosčio ryšio eksploatuotoja, bendrovei „Telecom Italia“ pavaldi įmonė. „BBned“ buvo pasirinkta pagal viešojo pirkimo procedūrą, kuri Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbta 2004 m. liepos 17 d., skelbimo nuoroda 2004/S 138 – 118456.

26

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(27)  [...]

27

(28)  Telekomunikacijų sektoriuje trijų paslaugų paketu (angl. „Triple play“) vadinama sparti interneto prieiga, televizijos ir telefono paslaugos, teikiamos tik vienu plačiajuosčiu ryšiu.

28

(29)  Pirmos instancijos teismo sprendimas byloje T-73/98, Société chimique Prayon-Rupel SA prieš Komisiją, 2001, Rink. II-867 p., 93 konstatuojamojoje dalyje teigiama: „Tai, kad pirmam tyrimui pagal Sutarties 93 straipsnio 3 dalies nuostatas reikia kur kas ilgesnio laikotarpio nei įprastai, kartu su kitais veiksniais gali paskatinti padaryti išvadą, kad Komisija susidūrė su rimtomis vertinimo problemomis, jeigu teko pradėti Sutarties 93 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą.“

29

Société chimique Prayon-Rupel SA

Komisiją

(30)  2003 m. ir 2004 m. savivaldybė pavedė atlikti įvairias studijas, skirtas projektui paruošti, ir organizavo atvirus konkursus dėl tinklo tiesimo ir eksploatavimo. Be to, savivaldybė finansavo tam tikrus kasimo darbus ir įsigijo tinklui tiesti reikalingą programinę įrangą. Tokios savivaldybės „išankstinės investicijos“ sudarė [...] EUR.

30

(31)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 30 ir kitas konstatuojamąsias dalis.

31

(32)  Kadangi GNA verslo planas, Nyderlandų valdžios institucijų prašymu, buvo konfidencialus, firmai „RBB Economics“ nebuvo leista susipažinti su realiu GNA verslo planu ir šios firmos tyrimai rėmėsi viešai skelbiama informacija bei vieša Komisijos sprendimo pradėti procedūrą versija.

32

(33)  Žr. sprendimo pradėti procedūrą 30 ir kitas konstatuojamąsias dalis.

33

(34)  Bendras nutraukusių sutartis vartotojų procentas apima visus klientus, iš UPC perėjusius pas kitą operatorių (pavyzdžiui, KPN, GNA, išvykusius į kitą teritoriją ir t. t.). Todėl UPC šį skaičių laiko didžiausiu galimu nutraukusių sutartis asmenų procentu, kurį šiuo metu galėjo pritraukti GNA.

34

(35)  GNA tinklo plėtrą pradėjo 2006 m. spalio mėn., o mažmenines paslaugas teikiantys operatoriai, kurie GNA tinklu naudojosi per „BBned“, savo paslaugas siūlyti pradėjo 2007 m. kovo mėn.

35

(36)  Tam tikrose Nuenen ir Hillegom dalyse įsiskverbimas į paslaugų teikimo stiklo pluošto tinklu rinką, pavyzdžiui, po metų, siekia 80 %. Projektų Nuenen ir Hillegom miestuose pagrindiniai faktai yra kitokie nei Amsterdamo projekto, Hillegom mieste į projektą nėra įtrauktas joks valstybinis investuotojas.

36

(37)  Stiklo pluošto tinklas Nuenen mieste apima 7 400 namų ūkių, mažiau nei 25 % dabartinės Amsterdamo projekto apimties.

37

(38)  Žr. 2006 m. liepos 19 d. Komisijos sprendimą C 35/05 „Plačiajuosčio ryšio tinklo tiesimas Appingedam savivaldybėje“ (OL L 86, 2007 3 27, p. 1), kuriame Komisija nusprendė, kad pagalba tiesiant optinį prieigos tinklą prieštarauja bendrajai rinkai, nes Appingedam savivaldybė tinklą tiesė padedama valstybės, nors privatūs plačiajuosčio ryšio tinklų operatoriai jau siūlė panašias paslaugas toje pačioje teritorijoje. Appingedam byloje į projekto finansavimą nebuvo įtraukti privatūs asmenys ir Nyderlandų valdžios institucijos nesirėmė rinkos ekonomikos investuotojo principu.

38

(39)  Arcadis – tai technologijų įmonė, teikianti projektų valdymo, konsultavimo ir inžinerines paslaugas tiesiant stiklo pluošto tinklus.

39

(40)  Modelis pateikiamas šiame tinklalapyje http://ngn.arcadis.nl/

40

(41)  Žr. 37 išnašą.

41

(42)  Sričių skirstymas į „baltąsias“, „pilkąsias“ ir „juodąsias“ priklauso nuo turimos plačiajuosčio ryšio paslaugų pasiūlos. Bendrąja prasme „baltosios sritys“ – tai mažai apgyvendintos kaimo vietovės, kuriose iš esmės nėra jokio plačiajuosčio ryšio; „pilkosios sritys“ – tai zonos, kuriose bendros plačiajuosčio ryšio paslaugos jau siūlomos tam tikrose tokios vietovės dalyse; „juodosios sritys“ – tai zonos, kuriose įvairias plačiajuosčio ryšio paslaugas siūlo mažiausiai du konkuruojantys infrastruktūros tinklai (pavyzdžiui, telefono ir kabelinės televizijos).

42

(43)  Komisijos pranešimas Tarybai ir Europos Parlamentui „Bendri veiksmai augimui ir užimtumui skatinti: Bendrijos Lisabonos programa“, 2005 m. liepos 20 d., COM(2005) 330 galutinis.

43

(44)  2007 m. kovo 8 d. paskelbtoje ir 2007 m. kovo 16 d. Komisijai pateiktoje „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaitoje Nyderlandų valdžios institucijoms pranešama, kad 2006 m. gruodžio mėn. Nyderlanduose buvo vykdoma apie 50 stiklo pluošto tinklų tiesimo projektų ir kad paskelbta, jog toks pat skaičius projektų bus pradėta vykdyti nuo 2007 m.

44

(45)  2007 m. lapkričio 9 d. ir 2007 m. lapkričio 12 d. pateikta informacija.

45

(46)  [...]

46

(47)  Komisijos atliktoje lyginamojoje analizėje GNA verslo plano hipotezės buvo palygintos su turima informacija apie panašios rūšies įmones, visų pirma Europos telekomunikacijų bendroves.

47

(48)  Vidutinės svertinės kapitalo išlaidos (WACC) parodo bendrovės nuosavo ir svetimo kapitalo sąlygines išlaidas. WACC yra visuotinai pripažintas finansinis rodiklis, skirtas apskaičiuoti specifinės bendrovės arba projekto investicijų grąžai, kurios tikisi investuotojai (investuojantys tiek nuosavą, tiek svetimą kapitalą), atsižvelgiant į projekto rizikos požymius. Bendrovės arba projektai, kurių investicijų grąža (pavyzdžiui, matuojama remiantis vidine įplaukų norma (internal rate of return – IRR)), viršija kapitalo išlaidas, investuotojams suteikia pridėtinę vertę. Priešingai, bendrovės ir projektai, kurie, nors ir gali būti pelningi, tačiau jų investicijų grąža yra mažesnė nei kapitalo išlaidos ir „naikina“ investavimo vertę.

48

internal rate of return

(49)  Vidinė įplaukų norma (IRR) naudojama norint priimti sprendimą dėl ilgalaikių investicijų ir tarpusavyje palyginti skirtingus investavimo projektus.

49

(50)  Pavyzdžiui, „peer-to-peer“ pritaikymas, dokumentų siuntimasis, HDTV paslaugos ir t. t.

50

(51)  Žr. 44 išnašą.

51

(52)  Nyderlandų valdžios institucijos visų pirma nurodo Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje T-296/97 „Alitalia“ prieš Komisiją, 2000 m., Rink. p. II-3871. 80 ir 81 konstatuojamosios dalys; Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-303/88 Italija prieš Komisiją, 1991, Rink. p. I-1433, 20 konstatuojamoji dalis; ir Pirmosios instancijos teismo sprendimas byloje T-358/94 „Air France“ prieš Komisiją, 1996 m., Rink. p. II-2109, 70 konstatuojamoji dalis.

52

„Alitalia“ prieš Komisiją

Italija prieš Komisiją

„Air France“ prieš Komisiją

(53)  Nyderlandų valdžios institucijos nurodo Komisijos sprendimą 95/404/EB dėl procedūros pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2407/92 („Swissair/Sabena“), (OL L 239, 1995 10 7, p. 28) ir sprendimą byloje Nr. 172/00 (Airija), „Seed and Venture Capital Scheme“, (OL C 37, 2001 2 3, p. 48).

53

(54)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

54

(55)  „France Telecom“ sau pavaldžias įmones „Orange Netherlands“ ir „Nederland Breedband“ neseniai pardavė įmonei „Deutsche Telecom“. 2007 m. rugpjūčio 20 d. sandorį patvirtino Komisija.

55

(56)  Naujausi UPC pateikti duomenys apie nutraukiamų sutarčių procentą rodo 2007 m. birželio 1 d. situaciją.

56

(57)  Taip pat žr. 41 išnašą.

57

(58)  Pavyzdžiui, žr. 2006 m. liepos 19 d. Komisijos sprendimą, C 35/05, „Plačiajuosčio ryšio tinklo tiesimas Appingedam savivaldybėje“ (OL L 86, 2007 3 27, p. 1); taip pat žr. 37 išnašą.

58

(59)  Byla C-345/02, „Pearl BV“ ir kt., 2004 m., Rink. p. I-7139, 35 konstatuojamoji dalis, nurodant bylą C-303/88 Italija prieš Komisiją, 1991 m. Rink. p. I-1433, 11 konstatuojamąją dalį ir bylą C-482/99 Prancūzija prieš Komisiją, „Stardust Marine“, 2002 m., Rink. p. I-4379, 24 konstatuojamąją dalį.

59

„Pearl BV“ ir kt

Italija

Komisiją

Prancūzija

Komisiją

(60)  Teisine prasme savivaldybė ne pati investuoja GNA, o tai daro pasinaudodama specialiosios paskirties priemone (angl. „special purpose vehicle“), kuri yra sukurta šiam projektui [...] ir kuri per Amsterdamo plėtros įmonę yra Amsterdamo savivaldybės nuosavybė (OGA, įmonė, kuri yra Amsterdamo savivaldybės nuosavybė). Todėl investicija yra finansuojama valstybinėmis lėšomis ir gali būti priskiriama valstybei (pavaldi įmonė yra savivaldybės nuosavybė, nutarimą dėl investavimo priėmė savivaldybė ir savo iniciatyva perdavė pavaldžiai įmonei). Todėl investicija atitinka byloje C-482/99 „Stardust Marine“ (žr. 58 išnašą) 37 konstatuojamojoje dalyje trumpai aprašytas sąlygas.

60

(61)  Žr., pavyzdžiui, teismo sprendimą sujungtose bylose C-328/99 ir C-399/10: Italijos Respublika ir „SIM 2 Multimedia SpA“ prieš Komisiją, 2003 m., Rink. p. I-4035, 37 ir 38 konstatuojamosios dalys, teismo sprendimas dėl „Seleco“; teismo sprendimas sujungtose bylose C-296 ir 318/82, „Nederlands en Leeuwarder Papierwarenfabriek BV“ prieš Komisiją, 1985 m., Rink. p. 809, 17 konstatuojamoji dalis; EB sutarties 92 ir 93 straipsnių bei EEE sutarties 61 straipsnio taikymas valstybių pagalbai aviacijos sektoriuje, 25 ir 26 konstatuojamosios dalys; Komisijos sprendimas 2006/621/EB dėl Prancūzijos suteiktos pagalbos „France Telecom“, (OL L 257, 2006 9 20, p. 11); Komisijos pranešimas valstybėms narėms dėl EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių bei Komisijos direktyvos 80/723/EEB 5 straipsnio taikymo gamybos sektoriaus valstybinėms įmonėms (OL C 307, 1993 11 13, p. 3) 2 dalis.

61

Italijos Respublika ir „SIM 2 Multimedia SpA“

Komisiją

„Nederlands en Leeuwarder Papierwarenfabriek BV“

Komisiją

(62)  Žr., pavyzdžiui, teismo sprendimus byloje C-303/88 Italija prieš Komisiją, 1991 m., Rink. p. I-1433, 20 konstatuojamoji dalis, teismo sprendimą dėl „ENI-Lanerossi“; ir byloje T-358/94 „Air France“ prieš Komisija, 1996 m., Rink. p. II-2109, 70 konstatuojamoji dalis.

62

Italija

Komisiją

„Air France“

Komisija

(63)  Byla T-296/97, „Alitalia“, 2000 m. Rink. p. II-3871, 81 dalis; byla T-385/94, „Air France“, 1996, Rink. p. II-2109, 148 ir 149 konstatuojamosios dalys. Taip pat žr. Komisijos nuomonę, „EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymas valstybinėms įmonėms“, biuletenis EB-9/1984, 3.2 punkto i ir iii papunkčiai.

63

„Alitalia“

„Air France“

(64)  Kitaip tariant, tam tikroje sutartyje numatytos sąlygos gali būti vienodos, tačiau kitose sutartyse gali būti nustatytos papildomos sąlygos su kitomis teisėmis ir pareigomis.

64

(65)  Sprendimo pradėti procedūrą 48 išnaša.

65

(66)  100 % ING akcijų yra išleistos į biržą, o nė vienas akcininkas neturi daugiau nei 5 % visų įmonės akcijų. „Reggefiber“ yra pavaldi bendrovei „Reggeborgh“, „Wessels“ šeimai priklausančiai investavimo struktūrai. Taip pat žr. 20 ir 21 išnašas.

66

(67)  Privataus kapitalo dalyvavimo svarba taip pat susijusi su tuo, kad investicijos į plačiajuostį ryšį „juodosiose“ srityse visų pirma yra privačių operatorių reikalas. Taip pat žr. 84 konstatuojamąją dalį.

67

(68)  Sprendimo 49 ir kitos konstatuojamosios dalys.

68

(69)  Taip pat žr. 51 ir 52 konstatuojamąsias dalis.

69

(70)  52 ir kitos konstatuojamosios dalys.

70

(71)  Pavyzdžiui, 2006 m. rugsėjo 29 d. laišku Nyderlandų valdžios institucijoms.

71

(72)  Taip pat žr. 56 konstatuojamąją dalį. Nyderlandų valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad palūkanos buvo [...] EUR ir GNA jas sumokėjo [...].

72

(73)  Žr., pavyzdžiui, 2005 m. liepos 7 d. Komisijos sprendimą dėl įmonės „Alitalia“ restruktūrizavimo plano (OL L 69, 2006 3 8, p. 1), 194 konstatuojamoji dalis. „Pristatydamas savo pasiūlymą, „Deutsche Bank“ atliko kompanijos strategijos ir ateityje laukiamos grąžos vertinimą. Be to, prieš pasirašydamas galutinę sutartį, jis nori atlikti išsamų patikrinimą (angl. „due dilligence“) – tai privaloma visiems investuotojams prieš pradedant operaciją“.

73

(74)  62 konstatuojamoji dalis.

74

(75)  Toliau pateikiamame vertinime daugiausia minima UPC, kadangi ši įmonė pateikė išsamiausius dokumentus. Vertinimas taip pat susijęs su bendresnėmis kitų suinteresuotų šalių pastabomis.

75

(76)  63 konstatuojamoji dalis ir toliau.

76

(77)  Patikrinimas atliktas 2006 m. gegužės 2 d. Nyderlandų valdžios institucijų pavedimu; ataskaita Komisijai pateikta 2006 m. gegužės 11 d.

77

(78)  Pateikta 2007 m. kovo 16 d., taip pat žr. 71 konstatuojamąją dalį.

78

(79)  UPC (Nyderlandų kabelinė bendrovė) – 10,6 %, „Fastweb“ (Italijos plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius) – 9 %, „Telenet“ (Flandrijos kabelinė bendrovė) – 8,5 %, KPN (ilgametė Nyderlandų telekomunikacijų bendrovė) – 8,1 %.

79

(80)  Reikia pastebėti, kad UPC taip pat nesirėmė šiais rodikliais pateiktuose pastebėjimuose dėl GNA verslo plano.

80

(81)  [...]

81

(82)  UPC/RBB savo analizėje remiasi viešai skelbiamais duomenimis, ypač ING analitikų 2006 m. vasario 26 d. ataskaita „European Telecoms“ apie FttH projekto Amsterdame galimybes.

82

(83)  Ypač „Cello Extreme“, kuri šiuo metu siūlo 2 Mbps duomenų siuntimo ir 20 Mbps duomenų atsisiuntimo greitį.

83

(84)  Kur stiklo pluošto tinklo skvarba pasiekė daugiau kaip 80 %.

84

(85)  Pagal „JPMorgan“ tyrimą (2006 m.): „The fibre battle – Changing Dynamics in European Wirelines“, 2006 m. spalio 4 d.„JPMorgan“ taip pat apskaičiavo, kad kai nevaržomas dalyvavimas vidutinėje miesto rinkoje, į FttH infrastruktūrą investuotos lėšos sugrįžtų, kai rinkos dalis pasiektų 25 %.

85

(86)  Tai rodo, pavyzdžiui, „Reggefiber“ investicijos Nyderlanduose arba kitų operatorių investicijos Prancūzijoje bei kitose Europos šalyse. Taip pat žr. „The Netherlands: FTTH deployment overview“, 4Q2006, atliko „Stratix“, 2007 m. sausio mėn.

86

(87)  Šaltinis: „Supplement to the RBB report on Amsterdam’s investment in the FttH Citynet project“, 2006 m. lapkričio 7 d.

87

(88)  Tokios įmonės kaip „Pilmo“, „Unet“ arba „InterNLnet“ jau siūlo paslaugas GNA tinklu tam tikrose geografinėse ribose.

88

(89)  Trisluoksnio modelio aprašymas pateiktas 23 konstatuojamojoje dalyje ir toliau.

89

(90)  Didmeninių paslaugų tarifų vertinimas pateikiamas 146 konstatuojamojoje dalyje ir toliau.

90

(91)  Visos infrastruktūros (aktyviosios ir pasyviosios) išlaidas UPC/RBB vertina 1 500 EUR vienam prijungtam būstui (atitinkamai 1 000 EUR/500 EUR), KPN – 1 300 EUR, Hillegom (Nyderlandų FttH projektas) – 1 200 EUR, „Corning“ (stiklo pluošto gamintojas) – 1 200 EUR, Arthur D. Little (konsultavimo įmonė) – 1 000 EUR (atitinkamai 600 EUR/400 EUR), „Fastweb“ (Italijos plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius) – 1 200 EUR, ARCEP (Prancūzijos reguliuotojas) – 2 000 EUR (2005 m. ir 2006 metų duomenys), „JPMorgan“ (konsultavimo įmonė) – 1 000–2 000 EUR.

91

(92)  Taip pat žr. 19 išnašą.

92

(93)  Sprendimo pradėti procedūrą 37 išnaša.

93

(94)  Vertinant remiantis pinigų srautais nustatyta [...] EUR likutinė vertė (atitinkanti UPC pastabas).

94

(95)  Žr., pavyzdžiui, „FttH council“ dokumentus, kuriuos galima rasti http://www.ftthcouncil.org/, arba „Gartner“2006 m. vasario 14 d. tyrimą: „Governments Can Bring Moore’s Law to Broadband Access“.

95

(96)  Nyderlandų valdžios institucijos kaip GNA verslo plano dalį taip pat pateikė įvairias projekto jautrumo analizes ir veiksmų planus. Nyderlandų valdžios institucijos aiškino, kad net ir blogiausiu atveju infrastruktūros vertė bus pakankama [...].

96

(97)  GNA užsakymu 2006 m. gegužės 2 d. atliktas auditas, ataskaita pateikta Komisijai 2006 m. gegužės 11 d. Taip pat žr. 125 konstatuojamąją dalį.

97

(98)  Sprendžiant dėl verslo plano, jautrumo analizės leidžia įvertinti, kiek verslo plano finansiniai rezultatai yra jautrūs jame pateiktų prielaidų pokyčiams. Lygiai taip pat įvairūs veiksmų planai atkreipia dėmesį į įvairius projekto rezultatus, kurie priklauso nuo skirtingų rinkos prielaidų.

98

(99)  Šioje ING ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad FttH tinklas Amsterdame yra finansine prasme įgyvendinamas ir rentabilus projektas (ING analitikų ataskaita „European Telecoms“, 2006 m. vasario 24 d.). Analitikų ataskaitoje naudotas verslo planas iš tiesų labai skiriasi nuo GNA verslo plano (pavyzdžiui, taikytu metodu, planuojama laiko schema, finansiniais tikslais ir t. t.).

99

(100)  GNA taiko kitą metodą, nei naudojamas 98 išnašoje nurodytoje ING ataskaitoje. Pagal GNA metodą, kapitalo išlaidų rodiklis yra nereikalingas. Iš tiesų Komisija savo analizėje panaudojo kapitalo išlaidas nurodančius skaičius, kuriuos palygino su GNA verslo plano IRR. Taip pat žr. 134 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis.

100

(101)  Taip pat žr. 41 konstatuojamąją dalį.

101

(102)  Valdžios institucijos [...] pateikė Komisijai paskolos sutartį; joje nurodoma, kad apskaičiuotos palūkanos yra [...] %.

102

(103)  [...]

103

(104)  Būtent trisluoksnis modelis, kuriame pasyvusis ir aktyvusis sluoksniai eksploatuojami ir valdomi atskirai ir suteikiama laisva ir nediskriminancinė prieiga visiems mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams, žr. 1 paveikslą.

104

(105)  Mažas, rizikingas investicijas taip pat galima aiškinti pasitelkus „pagrįstos galimybės“ teoriją, pagal kurią rizikingos investicijos gali būti atliekamos dviem etapais. Pirmu etapu padaroma tik nedidelė investicija (t. y. įmonė nusiperka galimybę). Po kiek laiko, surinkus daugiau informacijos, įmonė gali padaryti didesnę investiciją (t. y. pasinaudoti galimybe) arba pasiduoti, tokiu atveju ji bus patyrusi ribotą nuostolį, lygų pradinės nedidelės investicijos sumai (t. y. galimybės išlaidos). Labiau rizikuodamos ir leisdamosi į didesnę nežinomybę pirmu etapu (kai investicija nedidelė), įmonės sumažina ateities (didesnių) investicijų riziką.

105

---

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/50

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. rugsėjo 8 d.

dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojos pupelių A2704–12 (ACS-GMØØ5–3), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 4735)

(Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/730/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. liepos 1 d.Bayer CropScience AG pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius kompetentingai Nyderlandų institucijai pateikė prašymą dėl maisto produktų, maisto ingredientų ir pašarų, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba yra pagaminti iš sojos pupelių A2704–12, pateikimo rinkai (toliau – prašymas). |
| --- | --- |

(1)

2005 m. liepos 1 d.Bayer CropScience AG pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius kompetentingai Nyderlandų institucijai pateikė prašymą dėl maisto produktų, maisto ingredientų ir pašarų, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba yra pagaminti iš sojos pupelių A2704–12, pateikimo rinkai (toliau – prašymas).

| (2) | Prašymas pateiktas ir dėl kitų produktų, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš sojos pupelių A2704–12, pateikimo rinkai naudoti ta pačia paskirtimi kaip ir bet kurias kitas sojos pupeles, išskyrus auginimą. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 straipsnio 5 dalį ir 17 straipsnio 5 dalį jame pateikiami duomenys ir informacija, kurių reikalaujama pagal 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančios Tarybos direktyvą 90/220/EEB (2) III ir IV priedus, taip pat informacija apie remiantis Direktyvos 2001/18/EB II priede nustatytais principais atliktą rizikos vertinimą ir jo išvados. |
| --- | --- |

(2)

Prašymas pateiktas ir dėl kitų produktų, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš sojos pupelių A2704–12, pateikimo rinkai naudoti ta pačia paskirtimi kaip ir bet kurias kitas sojos pupeles, išskyrus auginimą. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 straipsnio 5 dalį ir 17 straipsnio 5 dalį jame pateikiami duomenys ir informacija, kurių reikalaujama pagal 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančios Tarybos direktyvą 90/220/EEB (2) III ir IV priedus, taip pat informacija apie remiantis Direktyvos 2001/18/EB II priede nustatytais principais atliktą rizikos vertinimą ir jo išvados.

| (3) | 2007 m. rugpjūčio 10 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog pateikus rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš prašyme aprašytų sojos pupelių A2704–12, bus padarytas neigiamas poveikis žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai, jei jie bus naudojami pagal numatytą paskirtį (3). Pateikdama nuomonę EMST apsvarstė visus konkrečius konsultuojantis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis valstybių narių iškeltus klausimus ir problemas, kaip nustatyta to reglamento 6 straipsnio 4 dalyje ir 18 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. rugpjūčio 10 d. Europos maisto saugos tarnyba (toliau – EMST) pateikė palankią nuomonę pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius ir padarė išvadą, kad nėra tikėtina, jog pateikus rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš prašyme aprašytų sojos pupelių A2704–12, bus padarytas neigiamas poveikis žmonių ar gyvūnų sveikatai arba aplinkai, jei jie bus naudojami pagal numatytą paskirtį (3). Pateikdama nuomonę EMST apsvarstė visus konkrečius konsultuojantis su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis valstybių narių iškeltus klausimus ir problemas, kaip nustatyta to reglamento 6 straipsnio 4 dalyje ir 18 straipsnio 4 dalyje.

| (4) | Visų pirma, EMST padarė išvadą, kad apsvarsčius visus prašyme pateiktus molekulinės sandaros, sudėties analizės ir agronominius duomenis, sojos pupelės A2704–12 yra lygiavertės jų genetiškai nemodifikuotiems analogams, todėl tolesni gyvūnų saugos tyrimai su maistu ir (arba) pašarais (pvz., 90 dienų toksiškumo tyrimas su žiurkėmis) nėra reikalingi. |
| --- | --- |

(4)

Visų pirma, EMST padarė išvadą, kad apsvarsčius visus prašyme pateiktus molekulinės sandaros, sudėties analizės ir agronominius duomenis, sojos pupelės A2704–12 yra lygiavertės jų genetiškai nemodifikuotiems analogams, todėl tolesni gyvūnų saugos tyrimai su maistu ir (arba) pašarais (pvz., 90 dienų toksiškumo tyrimas su žiurkėmis) nėra reikalingi.

| (5) | EMST savo nuomonėje padarė išvadą, kad pareiškėjo pateiktas aplinkos stebėsenos planas, kurį sudaro bendrosios priežiūros planas, atitinka numatomą produktų naudojimo paskirtį. |
| --- | --- |

(5)

EMST savo nuomonėje padarė išvadą, kad pareiškėjo pateiktas aplinkos stebėsenos planas, kurį sudaro bendrosios priežiūros planas, atitinka numatomą produktų naudojimo paskirtį.

| (6) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes reikėtų suteikti leidimą šiuos produktus tiekti rinkai. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į šias aplinkybes reikėtų suteikti leidimą šiuos produktus tiekti rinkai.

| (7) | Kaip numatyta 2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 65/2004, nustatančiame genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą (4), kiekvienam GMO turėtų būti priskirtas unikalus identifikatorius. |
| --- | --- |

(7)

Kaip numatyta 2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 65/2004, nustatančiame genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą (4), kiekvienam GMO turėtų būti priskirtas unikalus identifikatorius.

| (8) | Remiantis EMST nuomone, maisto produktams, maisto ingredientams ir pašarams, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar pagaminti iš sojos pupelių A2704–12, netaikomi jokie specialūs ženklinimo reikalavimai, išskyrus nustatytuosius Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje. Tačiau, siekiant užtikrinti produktų naudojimą pagal paskirtį, kuri leidžiama šiuo sprendimu, pašarų, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš GMO, ir kitų nei maistas ir pašarai produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie susideda iš GMO, kuriems naudoti prašoma leidimo, ženklinimas turėtų būti papildytas aiškiu nurodymu, kad svarstomi produktai neturi būti naudojami auginimui. |
| --- | --- |

(8)

Remiantis EMST nuomone, maisto produktams, maisto ingredientams ir pašarams, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar pagaminti iš sojos pupelių A2704–12, netaikomi jokie specialūs ženklinimo reikalavimai, išskyrus nustatytuosius Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje. Tačiau, siekiant užtikrinti produktų naudojimą pagal paskirtį, kuri leidžiama šiuo sprendimu, pašarų, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš GMO, ir kitų nei maistas ir pašarai produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie susideda iš GMO, kuriems naudoti prašoma leidimo, ženklinimas turėtų būti papildytas aiškiu nurodymu, kad svarstomi produktai neturi būti naudojami auginimui.

| (9) | EMST nuomonė taip pat negali būti pagrindas taikyti specialias teikimo rinkai ir (arba) specialias naudojimo ir tvarkymo sąlygas ar apribojimus, įskaitant jau pateiktų rinkai produktų stebėsenos reikalavimus, ar specialias Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 straipsnio 5 dalies e punkte ir 18 straipsnio 5 dalies e punkte nurodytas konkrečių ekosistemų (aplinkos) ir (arba) geografinių regionų apsaugos sąlygas. |
| --- | --- |

(9)

EMST nuomonė taip pat negali būti pagrindas taikyti specialias teikimo rinkai ir (arba) specialias naudojimo ir tvarkymo sąlygas ar apribojimus, įskaitant jau pateiktų rinkai produktų stebėsenos reikalavimus, ar specialias Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 straipsnio 5 dalies e punkte ir 18 straipsnio 5 dalies e punkte nurodytas konkrečių ekosistemų (aplinkos) ir (arba) geografinių regionų apsaugos sąlygas.

| (10) | Visa reikiama informacija dėl produktų leidimų turėtų būti įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Visa reikiama informacija dėl produktų leidimų turėtų būti įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1829/2003.

| (11) | 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiančio Direktyvą 2001/18/EB (5) 4 straipsnio 6 dalyje nustatyti ženklinimo reikalavimai produktams, kurių sudėtyje yra arba kurie susideda iš GMO. |
| --- | --- |

(11)

2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo ir iš dalies pakeičiančio Direktyvą 2001/18/EB (5) 4 straipsnio 6 dalyje nustatyti ženklinimo reikalavimai produktams, kurių sudėtyje yra arba kurie susideda iš GMO.

| (12) | Pagal 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1946/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų tarpvalstybinio judėjimo (6) 9 straipsnio 1 dalį ir 15 straipsnio 2 dalies c punktą apie šį sprendimą per Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centrą turėtų būti pranešta Biologinės įvairovės konvencijos Kartagenos biosaugos protokolą pasirašiusioms šalims. |
| --- | --- |

(12)

Pagal 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1946/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų tarpvalstybinio judėjimo (6) 9 straipsnio 1 dalį ir 15 straipsnio 2 dalies c punktą apie šį sprendimą per Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centrą turėtų būti pranešta Biologinės įvairovės konvencijos Kartagenos biosaugos protokolą pasirašiusioms šalims.

| (13) | Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikė nuomonės per Komiteto pirmininko nustatytą terminą. Todėl 2008 m. balandžio 28 d. Komisija pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB (7) 5 straipsnį Tarybai pateikė pasiūlymą, prašydama Tarybos per tris mėnesius priimti sprendimą. |
| --- | --- |

(13)

Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikė nuomonės per Komiteto pirmininko nustatytą terminą. Todėl 2008 m. balandžio 28 d. Komisija pagal Tarybos sprendimo 1999/468/EB (7) 5 straipsnį Tarybai pateikė pasiūlymą, prašydama Tarybos per tris mėnesius priimti sprendimą.

| (14) | Tačiau per nustatytą laiką Taryba sprendimo nepriėmė; todėl sprendimą turi priimti Komisija, |
| --- | --- |

(14)

Tačiau per nustatytą laiką Taryba sprendimo nepriėmė; todėl sprendimą turi priimti Komisija,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Genetiškai modifikuotas organizmas ir unikalus identifikatorius

Šio sprendimo priedo b punkte nurodytoms genetiškai modifikuotoms sojos pupelėms (Glycine max) A2704–12 yra priskiriamas unikalus identifikatorius ACS-GMØØ5–3, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 65/2004.

2 straipsnis

Leidimai

Leidimai Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 4 straipsnio 2 dalyje ir 16 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais, laikantis šiame sprendime nurodytų sąlygų, suteikiami dėl toliau nurodytų produktų:

| a) | maisto produktų ir maisto ingredientų, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar pagaminti iš sojos pupelių ACS-GMØØ5–3; |
| --- | --- |

a)

maisto produktų ir maisto ingredientų, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar pagaminti iš sojos pupelių ACS-GMØØ5–3;

| b) | pašarams, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar pagaminti iš sojos pupelių ACS-GMØØ5–3; |
| --- | --- |

b)

pašarams, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar pagaminti iš sojos pupelių ACS-GMØØ5–3;

| c) | kitų nei maistas ir pašarai produktų, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš sojos pupelių ACS-GMØØ5–3, naudojamų ta pačia paskirtimi kaip bet kurios kitos sojos pupelės, išskyrus auginimą. |
| --- | --- |

c)

kitų nei maistas ir pašarai produktų, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš sojos pupelių ACS-GMØØ5–3, naudojamų ta pačia paskirtimi kaip bet kurios kitos sojos pupelės, išskyrus auginimą.

3 straipsnis

Ženklinimas

1.   Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje bei 25 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „sojos pupelės“.

2.   Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti parašyti 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie susideda iš sojos pupelių ACS-GMØØ5–3, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.

4 straipsnis

Poveikio aplinkai stebėsena

1.   Leidimo turėtojas užtikrina, kad būtų parengtas ir įgyvendintas priedo h punkte nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas.

2.   Leidimo turėtojas pateikia Komisijai metines nustatytas stebėsenos veiklos įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitas.

5 straipsnis

Bendrijos registras

Šio sprendimo priede nurodyta informacija įrašoma į Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registrą, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 28 straipsnyje.

6 straipsnis

Leidimo turėtojas

Leidimo turėtojas yra Bayer CropScience AG.

7 straipsnis

Galiojimas

Šis sprendimas taikomas 10 metų nuo pranešimo apie jį dienos.

8 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Strasse 50, D-40789 Monheim am Rhein, Vokietija.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 8 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

1

(2)  OL L 106, 2001 4 17, p. 1.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785771.htm

3

(4)  OL L 10, 2004 1 16, p. 5.

4

(5)  OL L 268, 2003 10 18, p. 24.

5

(6)  OL L 287, 2003 11 5, p. 1.

6

(7)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

7

---

PRIEDAS

a)   Pareiškėjas ir leidimo turėtojas:

| Pavadinimas | : | Bayer CropScience AG |
| --- | --- | --- |
| Adresas | : | Alfred-Nobel-Strasse 50, D – 40789 Monheim am Rhein, Vokietija |

Pavadinimas

:

Bayer CropScience AG

Adresas

:

Alfred-Nobel-Strasse 50, D – 40789 Monheim am Rhein, Vokietija

b)   Produktų kilmė ir specifikacija:

1)   maisto produktų ir maisto ingredientų, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar pagaminti iš sojos pupelių ACS-GMØØ5–3;

2)   pašarams, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar pagaminti iš sojos pupelių ACS-GMØØ5–3;

3)   kiti nei maistas ir pašarai produktai, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš sojos pupelių ACS-GMØØ5–3, naudojamų ta pačia paskirtimi kaip bet kurios kitos sojos pupelės, išskyrus auginimą.

Prašyme aprašytos genetiškai modifikuotos sojos pupelės ACS–GMØØ5–3 išreiškia PAT baltymą, kuris suteikia toleranciją herbicidui amonio gliufosinatui.

c)   Ženklinimas:

1)   Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje bei Reglamento (EB) Nr. 1830/2003 4 straipsnio 6 dalyje nustatytų specialių ženklinimo reikalavimų, „organizmo pavadinimas“ yra „sojos pupelės“.

2)   Žodžiai „neskirti auginimui“ turi būti parašyti šio sprendimo 2 straipsnio b ir c punktuose nurodytų produktų, kurių sudėtyje yra arba kurie susideda iš sojos pupelių ACS-GMØØ5–3, etiketėje ir prie tokių produktų pridedamuose dokumentuose.

d)   Aptikimo metodas:

| — | Konkretaus įvykio realiojo laiko PGR pagrįstas metodas, taikomas sojos pupelių ACS-GMØØ5–3 kiekybiniam vertinimui atlikti. |
| --- | --- |

—

Konkretaus įvykio realiojo laiko PGR pagrįstas metodas, taikomas sojos pupelių ACS-GMØØ5–3 kiekybiniam vertinimui atlikti.

| — | Įteisintas sėkloms Bendrijos etaloninės laboratorijos, įkurtos Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003, paskelbtas adresu: http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm |
| --- | --- |

—

Įteisintas sėkloms Bendrijos etaloninės laboratorijos, įkurtos Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003, paskelbtas adresu: http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm

| — | Etaloninė medžiaga AOCS 0707–A, AOCS 0707–B ir AOCS 0707–C, kurias galima rasti American Oil Chemists Society (AOCS) interneto svetainėje adresu http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm |
| --- | --- |

—

Etaloninė medžiaga AOCS 0707–A, AOCS 0707–B ir AOCS 0707–C, kurias galima rasti American Oil Chemists Society (AOCS) interneto svetainėje adresu http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_soy.cfm

e)   Unikalus identifikatorius:

ACS–GMØØ5–3

f)   Informacija, kurios reikalaujama pagal Biologinės įvairovės konvencijos Kartagenos biosaugos protokolo II priedą:

Biologinės saugos informacijos rinkimo, apdorojimo ir skleidimo centras, įrašo Nr.: Žr. (užpildyti gavus pranešimą).

g)   Produktų tiekimo rinkai, naudojimo arba tvarkymo sąlygos arba ribojimai:

Nereikalaujama.

h)   Stebėsenos planas:

Direktyvos 2001/18/EB VII priede nurodytas poveikio aplinkai stebėsenos planas.

(Nuoroda: internete paskelbtas planas).

i)   Rinkai pateikto žmonėms vartoti skirto maisto stebėsenos reikalavimai:

Nereikalaujama.

Pastaba: nuorodos į susijusius dokumentus laikui bėgant gali keistis. Visuomenė su šiais pakeitimais galės susipažinti nuolat atnaujinamame Bendrijos genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų registre.

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/54

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS CHAD/4/2008

2008 m. rugsėjo 2 d.

iš dalies keičiantis Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/1/2008 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priėmimo bei Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/2/2008 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje Prisidedančių šalių komiteto sudarymo

(2008/731/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 15 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2007/677/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje (1) (operacija EUFOR Tchad/RCA), ypač į jų 10 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 13 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/1/2008 dėl trečiųjų valstybių įnašo į Europos Sąjungos karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priėmimo (2) bei į 2008 m. kovo 18 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimą CHAD/2/2008 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje Prisidedančių šalių komiteto sudarymo (3),

kadangi:

| (1) | ES operacijos vadui ir Europos Sąjungos kariniam komitetui pateikus rekomendaciją dėl Kroatijos Respublikos įnašo, Kroatijos Respublikos įnašas turėtų būti priimtas. |
| --- | --- |

(1)

ES operacijos vadui ir Europos Sąjungos kariniam komitetui pateikus rekomendaciją dėl Kroatijos Respublikos įnašo, Kroatijos Respublikos įnašas turėtų būti priimtas.

| (2) | Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus, |
| --- | --- |

(2)

Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Politinio ir saugumo komiteto sprendimo CHAD/1/2008 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Trečiųjų valstybių įnašai

Remiantis pajėgų kūrimo konferencijų rezultatais ir tolesnėmis konsultacijomis, Albanijos Respublikos, Rusijos Federacijos ir Kroatijos Respublikos įnašai į ES karinę operaciją Čado Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje priimami.“

2 straipsnis

Politinio ir saugumo komiteto sprendimo CHAD/2/2008 priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

2 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTŲ TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ SĄRAŠAS

| — | Albanijos Respublika |
| --- | --- |

—

Albanijos Respublika

| — | Rusijos Federacija |
| --- | --- |

—

Rusijos Federacija

| — | Kroatijos Respublika“. |
| --- | --- |

—

Kroatijos Respublika“.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 2 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

C. ROGER

---

(1)  OL L 279, 2007 10 23, p. 21.

1

(2)  OL L 56, 2008 2 29, p. 64.

2

(3)  OL L 107, 2008 4 17, p. 60.

3

---

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/56 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/56

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2008/732/BUSP

2008 m. rugsėjo 15 d.

įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/293/BUSP, atnaujinančią priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato įgyvendinimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Bendrąją poziciją 2004/293/BUSP (1), ypač į jos 2 straipsnį kartu su Europos Sąjungos sutarties 23 straipsnio 2 dalimi,

kadangi:

| (1) | Bendrąja pozicija 2004/293/BUSP Taryba patvirtino priemones, skirtas užkirsti kelią atvykti į valstybių narių teritorijas ar per jas vykti tranzitu fiziniams asmenims, kurie dalyvauja veikloje, padedančioje laisvėje esantiems asmenims ir toliau išvengti teisingumo už nusikaltimus, dėl kurių Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) jiems yra pareiškęs oficialius kaltinimus, arba kurie veikia kitokiais būdais, galinčiais trukdyti Tribunolui veiksmingai įgyvendinti savo mandatą. |
| --- | --- |

(1)

Bendrąja pozicija 2004/293/BUSP Taryba patvirtino priemones, skirtas užkirsti kelią atvykti į valstybių narių teritorijas ar per jas vykti tranzitu fiziniams asmenims, kurie dalyvauja veikloje, padedančioje laisvėje esantiems asmenims ir toliau išvengti teisingumo už nusikaltimus, dėl kurių Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) jiems yra pareiškęs oficialius kaltinimus, arba kurie veikia kitokiais būdais, galinčiais trukdyti Tribunolui veiksmingai įgyvendinti savo mandatą.

| (2) | Radovan KARADZIC perdavus TBTBJ 2008 m. liepos 30 d., iš Bendrosios pozicijos 2004/293/BUSP priede esančio sąrašo turėtų būti išbrauktos tam tikrų asmenų, susijusių su R. KARADZIC, pavardės. |
| --- | --- |

(2)

Radovan KARADZIC perdavus TBTBJ 2008 m. liepos 30 d., iš Bendrosios pozicijos 2004/293/BUSP priede esančio sąrašo turėtų būti išbrauktos tam tikrų asmenų, susijusių su R. KARADZIC, pavardės.

| (3) | Todėl Bendrosios pozicijos 2004/293/BUSP priede pateiktas sąrašas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

Todėl Bendrosios pozicijos 2004/293/BUSP priede pateiktas sąrašas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Bendrosios pozicijos 2004/293/BUSP priede pateiktas asmenų sąrašas pakeičiamas šio sprendimo priede pateiktu sąrašu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 94, 2004 3 31, p. 65.

1

---

PRIEDAS

1.   BILBIJA, Milorad

Svetko BILBIJA sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1956 m. rugpjūčio 13 d., Sanski Mostas, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 3715730

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GCD9986

Asmens tapatybės Nr.: 1308956163305

Slapyvardžiai:

Adresas: Brace Pantica 7, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina

2.   BJELICA, Milovan

Gimimo data/Gimimo vieta: 1958 m. spalio 19 d., Rogatica, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 0000148, išduotas 1998 m. liepos 26 d. Srpsko Sarajeve (paskelbtas negaliojančiu)

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03ETA0150

Asmens tapatybės Nr.: 1910958130007

Slapyvardžiai: Cicko

Adresas: CENTREK bendrovė Pale, Bosnija ir Hercegovina

3.   ECIM (EĆIM), Ljuban

Gimimo data/Gimimo vieta: 1964 m. sausio 6 d., Sviljanacas, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 0144290, išduotas 1998 m. lapkričio 21 d. Bania Luka (paskelbtas negaliojančiu)

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GCE3530

Asmens tapatybės Nr.: 0601964100083

Slapyvardžiai:

Adresas: Ulica Stevana Mokranjca 26, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina

4.   HADZIC (HADŽIĆ), Goranka

Branko ir Milena HADZIC (HADŽIĆ) duktė

Gimimo data/Gimimo vieta: 1962 m. birželio 18 d., Vinkovcų savivaldybė, Kroatija

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 1806962308218 (JMBG), asmens tapatybės kortelės Nr. 569934/03

Slapyvardžiai:

Adresas: Aranj Janosa 9, Novi Sadas, Serbija

Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Goran HADZIC (HADŽIĆ) sesuo

5.   HADZIC (HADŽIĆ), Ivana

Goran ir Zivka HADZIC (HADŽIĆ) duktė

Gimimo data/Gimimo vieta: 1983 m. vasario 25 d., Vukovaras, Kroatija

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.:

Slapyvardžiai:

Adresas: Aranj Janosa 9, Novi Sadas, Serbija

Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Goran HADZIC (HADŽIĆ) duktė

6.   HADZIC (HADŽIĆ), Srecko (Srećko)

Goran ir Živka HADZIC (HADŽIĆ) sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1987 m. spalio 8 d., Vukovaras, Kroatija

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.:

Slapyvardžiai:

Adresas: Aranj Janosa 9, Novi Sadas, Serbija

Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Goran HADZIC (HADŽIĆ) sūnus

7.   HADZIC (HADŽIĆ), Zivka (Živka)

Branislav NUDIC (NUDIĆ) duktė

Gimimo data/Gimimo vieta: 1957 m. birželio 9 d., Vinkovcai, Kroatija

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.:

Slapyvardžiai:

Adresas: Aranj Janosa 9, Novi Sadas, Serbija

Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Goran HADZIC (HADŽIĆ) sutuoktinė

8.   JOVICIC (JOVIČIĆ), Predrag

Desmir JOVICIC (JOVIČIĆ) sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1963 m. kovo 1 d., Palė, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 4363551

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03DYA0852

Asmens tapatybės Nr.: 0103963173133

Slapyvardžiai:

Adresas: Milana Simovica 23, Palė, Bosnija ir Hercegovina

9.   KESEROVIC (KESEROVIĆ), Dragomir

Slavko sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1957 m. birželio 8 d., Piskavica/Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 4191306

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04GCH5156

Asmens tapatybės Nr.: 0806957100028

Slapyvardžiai:

Adresas:

10.   KIJAC, Dragan

Gimimo data/Gimimo vieta: 1955 m. spalio 6 d., Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.:

Asmens tapatybės Nr.:

Slapyvardžiai:

Adresas:

11.   KOJIC (KOJIĆ), Radomir

Milanko ir Zlatana sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1950 m. lapkričio 23 d., Bijela Voda, Sokolacas, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 4742002. Išduotas 2002 m. Sarajeve (galiojo iki 2007 m.)

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03DYA1935. Išduota 2003 m. liepos 7 d. Sarajeve.

Asmens tapatybės Nr.: 2311950173133

Slapyvardžiai: Mineur arba Ratko

Adresas: Trifka Grabeza 115, Palė, arba viešbutis KRISTAL, Jahorina, Bosnija ir Hercegovina

12.   KOVAC (KOVAČ), Tomislav

Vaso sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1959 m. gruodžio 4 d., Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.:

Asmens tapatybės Nr.: 0412959171315

Slapyvardžiai: Tomo

Adresas: Bijela, Juodkalnija, ir Palė, Bosnija ir Hercegovina

13.   KUJUNDZIC (KUJUNDŽIĆ), Predrag

Vasilija sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1961 m. sausio 30 d., Suho Pole, Dobojus, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GFB1318

Asmens tapatybės Nr.: 3001961120044

Slapyvardžiai: Predo

Adresas: Dobojus, Bosnija ir Hercegovina

14.   LUKOVIC (LUKOVIĆ), Milorad Ulemek

Gimimo data/Gimimo vieta: 1968 m. gegužės 15 d., Belgradas, Serbija

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.:

Asmens tapatybės Nr.:

Slapyvardžiai: Legija (padirbta nacionalinė asmens tapatybės kortelė IVANIC, Zeljko (IVANIĆ, Željko) vardu)

Adresas: įkalintas (Belgrado regiono kalėjimas, Bacvanska 14, Belgradas)

15.   MALIS (MALIŠ), Milomir

Dejan Malis (MALIŠ) sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1966 m. rugpjūčio 3 d., Bjelice

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.:

Asmens tapatybės Nr.: 0308966131572

Slapyvardžiai:

Adresas: Vojvode Putnika, Foča, Bosnija ir Hercegovina

16.   MANDIC (MANDIĆ), Momcilo (Momčilo)

Gimimo data/Gimimo vieta: 1954 m. gegužės 1 d., Kalinovik, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 0121391. Išduotas 1999 m. gegužės 12 d. Srpsko Sarajeve, Bosnija ir Hercegovina (paskelbtas negaliojančiu)

Asmens tapatybės kortelės Nr.:

Asmens tapatybės Nr.: 0105954171511

Slapyvardžiai: Momo

Adresas: įkalintas

17.   MARIC (MARIĆ), Milorad

Vinko Maric (Marić) sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1957 m. rugsėjo 9 d., Visokas, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 4587936

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04GKB5268

Asmens tapatybės Nr.: 0909957171778

Slapyvardžiai:

Adresas: Vuka Karadzica 148, Zvornikas, Bosnija ir Hercegovina

18.   MICEVIC (MIČEVIĆ), Jelenko

Luka ir Desanka, mergautinė pavardė Simic (Simić), sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1947 m. rugpjūčio 8 d., Borci, prie Konjic, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 4166874

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03BIA3452

Asmens tapatybės Nr.: 0808947710266

Slapyvardžiai: Filaret

Adresas: Milesevo vienuolynas, Serbija

19.   MLADIC (MLADIĆ), Biljana (mergautinė pavardė STOJCEVSKA (STOJČEVSKA))

Strahilo STOJCEVSKI (STOJČEVSKI) ir Svetlinka STOJCEVSKA (STOJČEVSKA) duktė

Gimimo data/Gimimo vieta: 1972 m. gegužės 30 d., Skopjė, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 3005972455086 (JMBG)

Slapyvardžiai:

Adresas: registruota adresu Blagoja Parovica 117a, Belgradas, tačiau gyvena adresu Vidikovacki venac 83, Belgradas, Serbija

Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Ratko MLADIC (MLADIĆ) marti

20.   MLADIC (MLADIĆ), Bosiljka; (mergautinė pavardė: JEGDIC (JEGDIĆ))

Petar JEGDIC (JEGDIĆ) duktė

Gimimo data/Gimimo vieta: 1947 m. liepos 20 d., Okrugljaca, Virovitica savivaldybė, Kroatija

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 2007947455100 (JMBG)

Asmens tapatybės kortelė: T77619, išduota 1992 m. gegužės 31 d. Belgrado SUP

Adresas: Blagoja Parovica 117a, Belgradas, Serbija

Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Ratko MLADIC (MLADIĆ) žmona

21.   MLADIC (MLADIĆ), Darko

Ratko ir Bosiljka MLADIC (MLADIĆ) sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1969 m. rugpjūčio 19 d., Skopjė, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija

Paso Nr.: SCG paso Nr. 003220335, išduotas 2002 m. vasario 26 d.

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 1908969450106 (JMBG); asmens tapatybės kortelė B112059, išduota 1994 m. balandžio 8 d. Belgrado SUP

Slapyvardžiai:

Adresas: Vidikovacki venac 83, Belgradas, Serbija

Ryšys su asmeniu, kuriam pareikšti kaltinimai dėl karo nusikaltimų: Ratko MLADIC (MLADIĆ) sūnus

22.   NINKOVIC (NINKOVIĆ), Milan

Simo sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1943 m. birželio 15, Dobojus, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 3944452

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04GFE3783

Asmens tapatybės Nr.: 1506943120018

Slapyvardžiai:

Adresas:

23.   OSTOJIC (OSTOJIĆ), Velibor

Jozo sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1945 m. rugpjūčio 8 d., Celebici, Foča, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.:

Asmens tapatybės Nr.:

Slapyvardžiai:

Adresas:

24.   OSTOJIC (OSTOJIĆ), Zoran

Mico OSTOJIC (OSTOJIĆ) sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1961 m. kovo 29 d., Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04BSF6085

Asmens tapatybės Nr.: 2903961172656

Slapyvardžiai:

Adresas: Malta 25, Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina

25.   PAVLOVIC (PAVLOVIĆ), Petko

Milovan PAVLOVIC (PAVLOVIĆ) sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1957 m. birželio 6 d., Ratkovici, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 4588517

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GKA9274

Asmens tapatybės Nr.: 0606957183137

Slapyvardžiai:

Adresas: Vuka Karadzica 148, Zvornikas, Bosnija ir Hercegovina

26.   POPOVIC (POPOVIĆ), Cedomir (Čedomir)

Radomir POPOVIC (POPOVIĆ) sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1950 m. kovo 24 d., Petrovici

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04FAA3580

Asmens tapatybės Nr.: 2403950151018

Slapyvardžiai:

Adresas: Crnogorska 36, Bilečia, Bosnija ir Hercegovina

27.   PUHALO, Branislav

Djuro sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1963 m. rugpjūčio 30 d., Foča, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.:

Asmens tapatybės Nr.: 3008963171929

Slapyvardžiai:

Adresas:

28.   RADOVIC (RADOVIĆ), Nade

Milorad RADOVIC (RADOVIĆ) sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1951 m. sausio 26 d., Foča, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: senas 0123256 (paskelbtas negaliojančiu)

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GJA2918

Asmens tapatybės Nr.: 2601951131548

Slapyvardžiai:

Adresas: Stepe Stepanovica 12, Foča/Srbinje, Bosnija ir Hercegovina

29.   RATIC (RATIĆ), Branko

Gimimo data/Gimimo vieta: 1957 m. lapkričio 26 d., MIHALJEVCI SLAVONSKA POZEGA, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 0442022. Išduotas 1999 m. rugsėjo 17 d. Bania Luka.

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GCA8959

Asmens tapatybės Nr.: 2611957173132

Slapyvardžiai:

Adresas: Ulica Krfska 42, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina

30.   ROGULJIC (ROGULJIĆ), Slavko

Gimimo data/Gimimo vieta: 1952 m. gegužės 15 d., Srpska Crnia Hetin, Serbija

Negaliojantys pasai: Nr. 3747158, išduotas 2002 m. balandžio 12 d. Bania Luka, kurio galiojimas baigėsi 2007 m. balandžio 12 d., ir Nr. 0020222, išduotas 1988 m. rugpjūčio 25 d. Bania Luka, kurio galiojimas baigėsi 2003 m. rugpjūčio 25 d.

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04EFA1053

Asmens tapatybės Nr.: 1505952103022

Slapyvardžiai:

Adresas: Vojvode Misica 21, Laktašai, Bosnija ir Hercegovina

31.   SAROVIC (ŠAROVIĆ), Mirko

Gimimo data/Gimimo vieta: 1956 m. rugsėjo 16 d., Rusanovici-Rogatica, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 4363471. Išduotas Istocno Sarajeve. Galioja iki 2008 m. spalio 8 d.

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04PEA4585

Asmens tapatybės Nr.: 1609956172657

Slapyvardžiai:

Adresas: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevas, Bosnija ir Hercegovina

32.   SKOCAJIC (SKOČAJIĆ), Mrksa (Mrkša)

Dejan SKOCAJIC (SKOČAJIĆ) sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1953 m. rugpjūčio 5 d., Blagajus, Bosnija ir Hercegovina

Paso Nr.: 3681597

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 04GDB9950

Asmens tapatybės Nr.: 0508953150038

Slapyvardžiai:

Adresas: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosnija ir Hercegovina

33.   VRACAR (VRAČAR), Milenko

Gimimo data/Gimimo vieta: 1956 m. gegužės 15 d., Nisavici, Prijedoras, Bosnija ir Hercegovina

Negaliojantys pasai: Nr. 3865548, išduotas 2002 m. rugpjūčio 29 d. Bania Luka, kurio galiojimas baigėsi 2007 m. rugpjūčio 29 d., Nr. 0280280, išduotas 1999 m. gruodžio 4 d. Bania Luka, kurio galiojimas baigėsi 2004 m. gruodžio 4 d., ir Nr. 0062130, išduotas 1998 m. rugsėjo 16 d. Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina

Asmens tapatybės kortelės Nr.: 03GCE6934

Asmens tapatybės Nr.: 1505956160012

Slapyvardžiai:

Adresas: Save Ljuboje 14, Bania Luka, Bosnija ir Hercegovina

34.   ZOGOVIC (ZOGOVIĆ), Milan

Jovan sūnus

Gimimo data/Gimimo vieta: 1939 m. spalio 7 d., Dobrusa

Paso Nr.:

Asmens tapatybės kortelės Nr.:

Asmens tapatybės Nr.:

Slapyvardžiai:

Adresas:

---

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/63 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/63

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2008/733/BUSP

2008 m. rugsėjo 15 d.

įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato vykdymą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP (1), ypač į jos 2 straipsnį kartu su Europos Sąjungos sutarties 23 straipsnio 2 dalies antra įtrauka,

kadangi:

| (1) | Bendrąja pozicija 2004/694/BUSP Taryba patvirtino priemones, skirtas įšaldyti visas lėšas ir ekonominius išteklius, priklausančius tos bendrosios pozicijos priede išvardytiems fiziniams asmenims, kuriems pareikštas TBTBJ kaltinimas. |
| --- | --- |

(1)

Bendrąja pozicija 2004/694/BUSP Taryba patvirtino priemones, skirtas įšaldyti visas lėšas ir ekonominius išteklius, priklausančius tos bendrosios pozicijos priede išvardytiems fiziniams asmenims, kuriems pareikštas TBTBJ kaltinimas.

| (2) | 2008 m. liepos 30 d. Radovan KARADZIC perdavus TBTBJ, jo pavardė turėtų būti išbraukta iš sąrašo. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. liepos 30 d. Radovan KARADZIC perdavus TBTBJ, jo pavardė turėtų būti išbraukta iš sąrašo.

| (3) | Todėl reikia atitinkamai patikslinti Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktą sąrašą, |
| --- | --- |

(3)

Todėl reikia atitinkamai patikslinti Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktą sąrašą,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priedas pakeičiamas šio sprendimo priedu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. KOUCHNER

---

(1)  OL L 315, 2004 10 14, p. 52.

1

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

1 straipsnyje minimų asmenų sąrašas

| | Asmuo | Motyvas |
| --- | --- | --- |
| 1. | Pavardė, vardas: HADZIC Goran (vyras)
  Gimimo data: 1958 9 7
  Gimimo vieta: Vinkovci, Kroatija
  Serbijos pilietis | Pareikštas TBTBJ kaltinimas, tebėra laisvėje
  Kaltinimas: 2004 m. birželio 4 d.
  Byla Nr. IT-04-75 |
| 2. | Pavardė, vardas: MLADIC Ratko (vyras)
  Gimimo data: 1948 3 12
  Gimimo vieta: Bozanovici, Kalinovik savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina
  Bosnijos ir Hercegovinos pilietis | Pareikštas TBTBJ kaltinimas, tebėra laisvėje
  Pirmasis kaltinimas: 1995 m. liepos 25 d.; antrasis kaltinimas: 1995 m. lapkričio 16 d.; pakeistas kaltinimas: 2002 m. lapkričio 8 d.
  Byla Nr. IT-95-5/18“ |

Asmuo

Motyvas

1.

Pavardė, vardas: HADZIC Goran (vyras)

Gimimo data: 1958 9 7

Gimimo vieta: Vinkovci, Kroatija

Serbijos pilietis

Pareikštas TBTBJ kaltinimas, tebėra laisvėje

Kaltinimas: 2004 m. birželio 4 d.

Byla Nr. IT-04-75

2.

Pavardė, vardas: MLADIC Ratko (vyras)

Gimimo data: 1948 3 12

Gimimo vieta: Bozanovici, Kalinovik savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina

Bosnijos ir Hercegovinos pilietis

Pareikštas TBTBJ kaltinimas, tebėra laisvėje

Pirmasis kaltinimas: 1995 m. liepos 25 d.; antrasis kaltinimas: 1995 m. lapkričio 16 d.; pakeistas kaltinimas: 2002 m. lapkričio 8 d.

Byla Nr. IT-95-5/18“

---

16.9.2008

| 16.9.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 247/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUI

Institucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.

Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---