# Uradni list C 403/2016

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 403 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 591. november 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 403

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 591. november 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 403/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8018 – Sony Corporation Of America/Sony-ATV Music Publishing) (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 403/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8210 – HNA Aviation/SR Technics) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 403/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8018 – Sony Corporation Of America/Sony-ATV Music Publishing) (
  1
  )

1

1

2016/C 403/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8210 – HNA Aviation/SR Technics) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 403/03 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2016/C 403/04 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 3 |
| 2016/C 403/05 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 3 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2016/C 403/03

Menjalni tečaji eura

2

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2016/C 403/04

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

3

2016/C 403/05

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

3

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 403/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8150 – Danone/The WhiteWave Foods Company) (
  1
  ) | 4 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2016/C 403/07 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 5 |
| 2016/C 403/08 | Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 9 |
| 2016/C 403/09 | Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 14 |
| 2016/C 403/10 | Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 20 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2016/C 403/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8150 – Danone/The WhiteWave Foods Company) (
  1
  )

1

4

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2016/C 403/07

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

5

2016/C 403/08

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

9

2016/C 403/09

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

14

2016/C 403/10

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

20

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2016/C 403/11 | Popravek Sporočila Komisije v okviru izvajanja Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta o radijski opremi in telekomunikacijski opremi terminalov ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po usklajeni zakonodaji Unije) ( UL C 249, 8.7.2016 ) | 26 |

Popravki

2016/C 403/11

Popravek Sporočila Komisije v okviru izvajanja Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta o radijski opremi in telekomunikacijski opremi terminalov ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po usklajeni zakonodaji Unije) ( UL C 249, 8.7.2016 )

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po usklajeni zakonodaji Unije)

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 1.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8018 – Sony Corporation Of America/Sony-ATV Music Publishing)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 403/01)

Komisija se je 1. avgusta 2016 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M8018. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M8018. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 1.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8210 – HNA Aviation/SR Technics)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 403/02)

Komisija se je 24. oktobra 2016 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M8210. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32016M8210. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 1.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

31. oktobra 2016

(2016/C 403/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0946 |
| JPY | japonski jen | 114,97 |
| DKK | danska krona | 7,4393 |
| GBP | funt šterling | 0,90050 |
| SEK | švedska krona | 9,8650 |
| CHF | švicarski frank | 1,0820 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,0345 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,024 |
| HUF | madžarski forint | 308,44 |
| PLN | poljski zlot | 4,3278 |
| RON | romunski leu | 4,5060 |
| TRY | turška lira | 3,3965 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4397 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4665 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4887 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5313 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5251 |
| KRW | južnokorejski won | 1 254,89 |
| ZAR | južnoafriški rand | 14,8482 |
| CNY | kitajski juan | 7,4156 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5093 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 273,82 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5970 |
| PHP | filipinski peso | 53,063 |
| RUB | ruski rubelj | 69,2498 |
| THB | tajski bat | 38,327 |
| BRL | brazilski real | 3,4836 |
| MXN | mehiški peso | 20,7150 |
| INR | indijska rupija | 73,0940 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0946

JPY

japonski jen

114,97

DKK

danska krona

7,4393

GBP

funt šterling

0,90050

SEK

švedska krona

9,8650

CHF

švicarski frank

1,0820

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,0345

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,024

HUF

madžarski forint

308,44

PLN

poljski zlot

4,3278

RON

romunski leu

4,5060

TRY

turška lira

3,3965

AUD

avstralski dolar

1,4397

CAD

kanadski dolar

1,4665

HKD

hongkonški dolar

8,4887

NZD

novozelandski dolar

1,5313

SGD

singapurski dolar

1,5251

KRW

južnokorejski won

1 254,89

ZAR

južnoafriški rand

14,8482

CNY

kitajski juan

7,4156

HRK

hrvaška kuna

7,5093

IDR

indonezijska rupija

14 273,82

MYR

malezijski ringit

4,5970

PHP

filipinski peso

53,063

RUB

ruski rubelj

69,2498

THB

tajski bat

38,327

BRL

brazilski real

3,4836

MXN

mehiški peso

20,7150

INR

indijska rupija

73,0940

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 1.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/3

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

(2016/C 403/04)

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 16.9.2016 |
| --- | --- |
| Trajanje | 16.9.2016–31.12.2016 |
| Država članica | Španija |
| Stalež ali skupina staležev | BSF/8910- |
| Vrsta | črni morski meč (Aphanopus carbo) |
| Cona | vode Unije in mednarodne vode območij VIII, IX in X |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 32/TQ1367 |

Datum in čas zaprtja

16.9.2016

Trajanje

16.9.2016–31.12.2016

Država članica

Španija

Stalež ali skupina staležev

BSF/8910-

Vrsta

črni morski meč (Aphanopus carbo)

Cona

vode Unije in mednarodne vode območij VIII, IX in X

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

32/TQ1367

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 1.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/3

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

(2016/C 403/05)

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 5.10.2016 |
| --- | --- |
| Trajanje | 5.10.2016 – 31.12.2016 |
| Država članica | Španija |
| Stalež ali skupina staležev | ALF/3X14- |
| Vrsta | sluzoglavka (Beryx spp.) |
| Cona | vode Unije in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 33/TQ1367 |

Datum in čas zaprtja

5.10.2016

Trajanje

5.10.2016 – 31.12.2016

Država članica

Španija

Stalež ali skupina staležev

ALF/3X14-

Vrsta

sluzoglavka (Beryx spp.)

Cona

vode Unije in mednarodne vode območij III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII in XIV

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

33/TQ1367

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 1.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/4

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8150 – Danone/The WhiteWave Foods Company)

(Besedilo velja za EGP)

(2016/C 403/06)

| 1. | Komisija je 26. oktobra 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Danone S.A. („Danone“, Francija) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem The WhiteWave Foods Company („WhiteWave“, ZDA). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 26. oktobra 2016 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Danone S.A. („Danone“, Francija) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem The WhiteWave Foods Company („WhiteWave“, ZDA).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za Danone: skupina podjetij, ki proizvajajo prehrambene proizvode in so prisotna po vsem svetu, zlasti pa so dejavna na naslednjih področjih: (i) sveži mlečni izdelki, (ii) voda, (iii) prehrambeni izdelki za otroke in (iv) medicinski prehrambeni izdelki,
  —   za WhiteWave: proizvodnja, trženje in distribucija živil rastlinskega izvora in mleka, mlečni izdelki za v kavo in pijače, premium mlečni izdelki in ekološki proizvodi, predvsem v Severni Ameriki. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za Danone: skupina podjetij, ki proizvajajo prehrambene proizvode in so prisotna po vsem svetu, zlasti pa so dejavna na naslednjih področjih: (i) sveži mlečni izdelki, (ii) voda, (iii) prehrambeni izdelki za otroke in (iv) medicinski prehrambeni izdelki,

—   za WhiteWave: proizvodnja, trženje in distribucija živil rastlinskega izvora in mleka, mlečni izdelki za v kavo in pijače, premium mlečni izdelki in ekološki proizvodi, predvsem v Severni Ameriki.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala Uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala Uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8150 – Danone/The WhiteWave Foods Company se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.8150 – Danone/The WhiteWave Foods Company se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 1.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/5

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 403/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„KOPI ARABIKA GAYO“

EU št.: PGI-ID-02115 – 26.1.2016

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Kopi Arabika Gayo“

2.   Država članica ali tretja država

Indonezija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Kava „Kopi Arabika Gayo“ se proizvaja na 900 do 1 700 metrih nadmorske višine v treh upravnih okrožjih: „Aceh Tengah“, „Bener Meriah“ in „Gayo Lues“, ki se nahajajo v višavju Gayo.

„Kopi Arabika Gayo“ je kava, ki izpolnjuje nacionalne standarde. Obdelana je z značilno „sumatransko metodo delnega pranja“, imenovano tudi „moker postopek“ (v nadaljnjem besedilu: metoda mokrega luščenja). Zanjo je značilno naslednje: ima enoten okus, je rahlo kisla (brez indikatorja, samo senzorični/organoleptični učinek med okušanjem kave) in manj grenka ter ima zelo močno aromo. Poleg tega je za kavo „Kopi Arabika Gayo“ značilna edinstvena kompleksnost okusa in arome, kot so okus po oreščkih, karameli, čokoladi in sadju, je rahlo kisla ter ima polno aromo in dolgotrajen pookus.

V višavju Gayo raste samo vrsta arabika. Sorte kave ali kavovcev vrste arabika, ki se gojijo za kavo „Kopi Arabica Gayo“, so: borbor, timtim, ateng jaluk, S 795 in P-88. Te sorte se lahko uporabljajo posamezno ali kot mešanice.

Geografska označba „Kopi Arabika Gayo“ zajema naslednje proizvode: kavna zrna, pridobljena z metodo mokrega luščenja.

Barva zrna pred mokrim luščenjem je sivobela in vsebnost vode je od 35 do 40 %.

Barva zrna po mokrem luščenju je modra do modrozelena in vsebnost vode je od 12 do 12,5 %).

Zrna kave „Kopi Arabika Gayo“, s katerimi se trguje na mednarodnih trgih, so 1. kakovostnega razreda (nacionalni standard, ki se nanaša na vrednost fizičnih poškodb), kar pomeni, da je vrednost fizičnih poškodb nižja od 11 na 300 g. S končnim razvrščanjem po preizkusu s šumenjem kavnih zrn se dobijo zrna velikosti najmanj 6,5 mm ali večja.

Samo kava, ki je predstavljena potrošniku in vsebuje izključno 100 % kave „Kopi Arabika Gayo“, ne glede na svoje stanje (zelena ali pražena), ima zgoraj navedene značilnosti.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Na geografskem območju kave „Kopi Arabika Gayo“ je treba izvajati naslednji fazi proizvodnje:

| — | pridelava kavnih zrn, |
| --- | --- |

—

pridelava kavnih zrn,

| — | predelovalni postopki do končne obdelave zrn. |
| --- | --- |

—

predelovalni postopki do končne obdelave zrn.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pakiranje kavnih zrn se izvaja na geografskem območju kave „Kopi Arabika Gayo“, da se ohrani kakovost zrn in zagotovi njihovo sledljivost.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Kava z oznako ZGO „Kopi Arabika Gayo“ bo kupcem ali končnim potrošnikom na tržišču predstavljena v embalažah in posodah, ki bodo jasno označene s sledečim navedkom: „Zaščitena geografska označba“ ali ZGO, samo imenom „Kopi Arabika Gayo“ ali po želji skupaj z njegovim prevodom v katerem koli od uradnih jezikov EU, logotipom „Kopi Arabika Gayo“, registriranim kot blagovna znamka Evropske unije, in po želji evropskim logotipom ZGO.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Kava „Kopi Arabika Gayo“ se proizvaja na 900 do 1 700 metrih nadmorske višine v treh upravnih okrožjih: „Aceh Tengah“, „Bener Meriah“ in „Gayo Lues“, ki se nahajajo v višavju Gayo.

Na zemljevidu na levi so prikazana tri okrožja, ki jih pokriva geografska označba. Siva in bela barva („Hutan Produksi“ in „APL“) prikazujeta območje treh okrožij, kjer se proizvaja kava.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

Za kavo „Kopi Arabika Gayo“ sta značilna edinstven kompleksen okus in aroma zaradi naravnih in človeških dejavnikov, prisotnih na geografskem območju. Zaradi teh lastnosti ima kava „Kopi Arabika Gayo“ ugled na trgu.

Vpliv naravnih dejavnikov:

„Kopi Arabika Gayo“ izvira z določenega območja na višini 900 do 1 700 metrov nad morsko gladino. Zaradi lokacije višavja Gayo je potrebna uporaba naravnih meja, kot so doline ali ceste na zahodnih in vzhodnih delih. „Kopi Arabika Gayo“ uspeva v senci dreves mimozovk Leucane sp. (lokalno imenovanih pete). Gojenje kavovca pod pogoji zaradi visoke nadmorske višine in pri manj intenzivni svetlobi (okrog 60 % sončne svetlobe) vpliva na počasnejši postopek zorenja. Ta postopek omogoča nastanek kemičnih spojin, ki tvorijo okus po oreščkih, karameli, čokoladi in sadju ter dajejo kavi rahlo kislost, polno aromo in dolgotrajen okus.

Na tem območju je zrak hladen in suh in letna količina padavin znaša 1 834 mm; dežuje 149 dni v letu in v povprečju pade 60–347 mm dežja mesečno. Temperatura se giblje med 16 in 24 °C skozi vse leto, medtem ko relativna vlažnost znaša več kot 80 %. V višavju Gayo največja temperaturna razlika med dnevom in nočjo znaša približno 5 °C. Posledično grm „Kopi Arabika Gayo“ rodi jagode skozi vse leto, z dvema viškoma obiralne sezone, in sicer od marca do aprila ter od oktobra do novembra Razporeditev zorenja jagod skozi vse leto preprečuje preobilnost in vpliva na posebno aromo kave (okus po oreščkih, karameli, čokoladi in sadju, rahla kislost, polna aroma in dolgotrajen okus).

Višavje Gayo sodi v vlažno tropsko območje. Tvorijo ga rodovitna vulkanska tla (andosol, inseptisol, ultisol in oxisol). Z vidika fizikalnih lastnosti, teksturo tal na območju tvori predvsem ravnotežje med peskom, muljem in glino. To koreninam kavovcev omogoča dobro rast. Večina prsti v višavju Gayo ima tudi dobre kemične lastnosti, kot so visoka do zelo visoka stopnja organskih snovi/materiala (C-organic), srednje do zelo visoka vsebnost dušika (N-total) in nizko do srednje razmerje med ogljikom in dušikom ter optimalne pH vrednosti za gojenje kavovca (5,5–7,0).

Zahvaljujoč navedenim fizikalnim in kemičnim lastnostim prsti ima „Kopi Arabika Gayo“ bujno rast. Zdrava rastlina ima običajno dovolj zdravih listov, da kavna zrna rastejo do dozoritve. Zaradi tega plod doseže maksimalno velikost in ustvarijo se primerne snovi za najboljši okus.

Zato specifičnega okusa kave ne določa samo en dejavnik. Nanj vpliva interakcija različnih dejavnikov, ki vključujejo predvsem tla (zlasti rodovitnost tal in nadmorska višina), rast rastlin (bujnost in zdravje) in proizvodne metode, kot je gojenje v senci dreves, napadi škodljivcev in bolezni (vključno s fiziološkimi motnjami), obiranje jagod (stopnja zrelosti in svežina) ter obdelava po obiranju (preko postopka delnega pranja/mokrega luščenja).

Vpliv človeških dejavnikov:

Poleg zgoraj navedenih dejavnikov je „Kopi Arabika Gayo“ pomembna tudi z vidika človeških dejavnikov. Kava „Kopi Arabika Gayo“ je proizvod z velikim ugledom, ker jo pridelujejo ljudje, ki cenijo njeno kakovost.

Znanje in izkušnje ljudi z območja Gayo, ki vplivajo na kakovost kave, v glavnem temeljijo na načinih gojenja kavovca, obiranju jagod in obdelavi s postopkom delnega pranja/mokrega luščenja po obiranju.

Z vidika kmetijskih praks ljudje z območja Gayo gojijo kavovce v senci dreves, kot so bela mimozovka (lamtorogung), avokado in mandarinovec (jeruk keprok), dobro vzdržujejo rodovitnosti tal ter kavovce redno obrezujejo.

Nadalje proizvajalci za plantaže kavovcev tradicionalno uporabljajo nenamakana zemljišča. Poleg tega imajo kmetje navado gnojiti rastline kavovcev le z organskimi gnojili, posebej tistimi, ki vsebujejo kombinacijo kavnih lupin in različnih lokalnih materialov, kot so kosi bele mimozovke (lamtorogung) in gnoj (Karim, et al., 2000). Večina kmetov mora uporabljati več organskih gnojil, saj ima veliko zemljišč malo fosfornih hranil.

Pridelovalci kave z območja Gayo vedno selekcionirajo rdeče jagode, saj dobro razumejo vpliv prebiranja na obdelavo po obiranju ter tudi kakovost kave (izgled, okus in aroma).

Kar zadeva obdelavo po obiranju, pridelovalci kave iz višavja Gayo izvajajo postopek mokrega luščenja. S tem postopkom se izvede odstranitev membrane ali „luščenje“, ko so neoluščena kavna zrna še vedno vlažna (z vsebnostjo vlage med 35 in 40 %) Kava, proizvedena iz kavnih zrn, obdelanih s postopkom mokrega luščenja, je rahlo kisla ter ima poln in kompleksen okus, kot je okus po oreščkih, čokoladi, karameli in sadju, ter ima dolgotrajen pookus. Vsebnost vlage je od 12 do 12,5 % in te lastnosti so zaradi trženja nadzorovane.

Sloves kave „Kopi Arabika Gayo“:

Ime „Gayo“ je povezano s proizvodnjo kave in ta je na tem območju tradicionalna ter je del kulturnih navad ljudi.

„Kopi Arabika Gayo“ ima dolgo zgodovino. Proizvodnja se je začela s poskusnim vrtom v vasi Berendal, v okrožju Aceh Tengah, v dobi nizozemskega kolonializma in se razvila na vseh območjih višavja Gayo. Zaradi tradicije lokalne pridelave regija prideluje kakovostno kavo. Zato ima kava „Kopi Arabika Gayo“ dober ugled in je v Indoneziji znana kot ena izmed izvirnih in posebnih vrst kave.

Ugled kave „Kopi Arabika Gayo“ potrjuje več znanstvenih objav:

Evaluation Criteria of Land Suitability to Arabica Gayo coffee in the Gayo Highlands/Evaluasi Kriteria Kesesuaian Lahan Kopi Arabika Gayo di Dataran Tinggi Gayo - R Salima, A Karim, S Sugianto - Jurnal Manajemen ..., 2012 - jurnal.unsyiah.ac.id; Guide to raise and process Gayo Arabica Coffee/Panduan Budidaya dan Pengolahan Kopí Arabika Gayo - S Mawardi, R Hulupi, A Wibawa, S Wiryaputra - 2008.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 1.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/9

---

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 403/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek (1).

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„RHEINISCHES ZUCKERRÜBENKRAUT“ / „RHEINISCHER ZUCKERRÜBENSIRUP“ / „RHEINISCHES RÜBENKRAUT“

EU št.: DE-PGI-0105-01288 – 1.12.2014

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Schutzgemeinschaft Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Apfelkraut |
| --- |
| Wormersdorfer Straße 22-26 |
| 53340 Meckenheim |
| DEUTSCHLAND |

Schutzgemeinschaft Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Apfelkraut

Wormersdorfer Straße 22-26

53340 Meckenheim

DEUTSCHLAND

Pravni interes:

Združenje za zaščito je isto kot prvotni vložnik. Gre za združenje proizvajalcev in predelovalcev zadevnega proizvoda.

2.   Država članica ali tretja država

Nemčija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba(-e) nanaša(-jo)

| — | ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☐ | Geografsko območje |
| — | ☐ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☐ | Metoda proizvodnje |
| — | ☒ | Povezava z geografskim območjem |
| — | ☐ | Označevanje |
| — | ☐ | Drugo |

—

☐

Ime proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☐

Geografsko območje

—

☐

Dokazilo o poreklu

—

☐

Metoda proizvodnje

—

☒

Povezava z geografskim območjem

—

☐

Označevanje

—

☐

Drugo

4.   Vrsta sprememb(-e)

| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Sprememba(-e)

(b)   Opis

Trenutna specifikacija proizvoda določa naslednjo najmanjšo vsebnost železa, magnezija in folne kisline:

—   železo: najmanj 10 mg/100 g,

—   magnezij: najmanj 70 mg/100 g,

—   folna kislina: najmanj 90 μg/100 g.

Najmanjša vsebnost železa in magnezija se zmanjša, kot sledi:

—   železo: najmanj 4 mg/100 g

—   magnezij: najmanj 60 mg/100 g

Obveznost glede minimalne vsebnosti folne kisline se opusti v celoti.

Razlogi

Trenutne vrednosti temeljijo na meritvah, ki so bile izvedene na sladkorni pesi iz določenega leta pred registracijo ZGO. Poznejše meritve so pokazale, da zaradi naravnih nihanj vsebnosti opredeljenih snovi ni mogoče zagotoviti, da bi bile navedene vrednosti vedno dosežene. Količina železa, magnezija in folne kisline v sladkorni pesi, ki je zrela za spravilo, in s tem v končnem proizvodu, se spreminja glede na to, ali je bilo leto suho ali deževno. Obstaja tudi možnost vpliva temperature, števila ur sončne svetlobe in drugih dejavnikov. Vzrok za potrebo po znižanju najmanjše vsebnosti železa in magnezija so ta naravna nihanja.

Glede folne kisline je treba upoštevati dejstvo, da slednja naravno propada. „Rheinisches Zuckerrübenkraut“ ima zelo dolg rok trajanja, kar pomeni, da se po določenem času lahko izmeri le omejena količina vsebnosti folne kisline v gotovem proizvodu. Poleg tega vsebnost folne kisline, izmerjena v rezervoarju proizvodnega podjetja, ne bi bila relevantna za potrošnika, saj v času prodaje ne bi bila več prisotna. Zato ni ustrezno, da se zahteva določena vsebnost folne kisline.

(f)   Povezava z geografskim območjem:

V pododstavku (2), „Posebnosti proizvoda“, se stavek

„Proizvod vsebuje tudi kalij in folno kislino.“

spremeni:

„Proizvod vsebuje tudi kalij in folno kislino, vendar je njena vsebnost različna in med skladiščenjem upada.“

Razlogi

Razlogi

Glej razloge pod (b) Opis.

ENOTNI DOKUMENT

„RHEINISCHES ZUCKERRÜBENKRAUT“ / „RHEINISCHER ZUCKERRÜBENSIRUP“ / „RHEINISCHES RÜBENKRAUT“

„RHEINISCHES ZUCKERRÜBENKRAUT“ / „RHEINISCHER ZUCKERRÜBENSIRUP“ / „RHEINISCHES RÜBENKRAUT“

EU št.: DE-PGI-0105-01288 – 1.12.2014

EU št.: DE-PGI-0105-01288 – 1.12.2014

ZOP ( ) ZGO ( X )

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime(-na)

Ime(-na)

„Rheinisches Zuckerrübenkraut“/„Rheinischer Zuckerrübensirup“/„Rheinisches Rübenkraut“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.6: Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Čisti, naravni, koncentrirani sok sveže spravljene sladkorne pese brez rastlinskih vlaken ali drugih aditivov.

| — | Videz: temno rjav, visoko viskozen sirup |
| --- | --- |

—

Videz: temno rjav, visoko viskozen sirup

| — | Okus: sladek in sladast |
| --- | --- |

—

Okus: sladek in sladast

| — | Vonj: sladek, po sladu in karameli |
| --- | --- |

—

Vonj: sladek, po sladu in karameli

| — | Končna vsebnost sladkorja (odstopanje ± 3 %)

  Saharoza: 33 %

  Glukoza: 17 %

  Fruktoza: 16 % |
| --- | --- |

—

Končna vsebnost sladkorja (odstopanje ± 3 %)

Saharoza: 33 %

Saharoza

Glukoza: 17 %

Glukoza

Fruktoza: 16 %

Fruktoza

| — | Stopnja Brix: najmanj 78 ° Brix |
| --- | --- |

—

Stopnja Brix: najmanj 78 ° Brix

| — | pH: od 4,4. do 5,0 |
| --- | --- |

—

pH: od 4,4. do 5,0

| — | Vsebnost vode: največ 22 % |
| --- | --- |

—

Vsebnost vode: največ 22 %

| — | Železo: najmanj 4 mg/100 g |
| --- | --- |

—

Železo: najmanj 4 mg/100 g

| — | Magnezij: najmanj 60 mg/100 g |
| --- | --- |

—

Magnezij: najmanj 60 mg/100 g

| — | Kalij: najmanj 50 mg/100 g |
| --- | --- |

—

Kalij: najmanj 50 mg/100 g

| — | Sirup sladkorne pese se proizvaja brez dodatkov. Proizvod se proizvaja v obdobju spravila pese od poznega poletja do pomladi. Tradicionalna metoda proizvodnje na podlagi sodobne živilske zakonodaje je:
  —   sprejem blaga/kakovost: dobava sveže spravljene pese;
  —   preskušanje ustreznosti: določitev vsebnosti sladkorja, da se opredelijo potrebni operativni parametri (temperatura, trajanja postopka kuhanja itd.). Vizualni pregled za ugotavljanje prisotnosti zemlje in listja;
  —   skladiščenje: kratkotrajno skladiščenje na kmetiji in v proizvodnem obratu, usklajevanje spravila in dobave;
  —   obdelava pred nadaljnjo predelavo: predhodno čiščenje; odstranitev listja, zemlje in kamenja; nadaljnje čiščenje v stroju za pranje sladkorne pese;
  —   predelava: predelava se izvaja na geografskem območju. Pesa se predela cela ali narezana. Kaša se več ur segreva in rahlo vre. Poskrbeti je treba, da kaša dovolj časa počiva. Trajanje in temperatura vretja pese sta odvisna od tradicije podjetja. Nato se sirup ekstrahira pod visokim tlakom, da se pridobi surov sok. Z uporabo filtrirne opreme se odstranijo skoraj vsi trdni delci iz ekstrahiranega surovega soka. Bistri sok se pošlje v uparjalno postajo, kjer se iz njega v vakuumu pazljivo odstrani voda. Vsebnost suhe snovi v končnem proizvodu je najmanj 78 ° Brix. Pred skladiščenjem se v proizvodnem obratu analizirajo pH, barva, saharoza, fruktoza, glukoza in suha snov v končnem proizvodu. Končni proizvod redno pregleduje tudi zunanji laboratorij. Pridobljeni sirup sladkorne pese se shrani v rezervoarjih, iz katerih se lahko pošlje v pakiranje. |
| --- | --- |

—

Sirup sladkorne pese se proizvaja brez dodatkov. Proizvod se proizvaja v obdobju spravila pese od poznega poletja do pomladi. Tradicionalna metoda proizvodnje na podlagi sodobne živilske zakonodaje je:

—   sprejem blaga/kakovost: dobava sveže spravljene pese;

sprejem blaga/kakovost

—   preskušanje ustreznosti: določitev vsebnosti sladkorja, da se opredelijo potrebni operativni parametri (temperatura, trajanja postopka kuhanja itd.). Vizualni pregled za ugotavljanje prisotnosti zemlje in listja;

preskušanje ustreznosti

—   skladiščenje: kratkotrajno skladiščenje na kmetiji in v proizvodnem obratu, usklajevanje spravila in dobave;

skladiščenje

—   obdelava pred nadaljnjo predelavo: predhodno čiščenje; odstranitev listja, zemlje in kamenja; nadaljnje čiščenje v stroju za pranje sladkorne pese;

obdelava pred nadaljnjo predelavo

—   predelava: predelava se izvaja na geografskem območju. Pesa se predela cela ali narezana. Kaša se več ur segreva in rahlo vre. Poskrbeti je treba, da kaša dovolj časa počiva. Trajanje in temperatura vretja pese sta odvisna od tradicije podjetja. Nato se sirup ekstrahira pod visokim tlakom, da se pridobi surov sok. Z uporabo filtrirne opreme se odstranijo skoraj vsi trdni delci iz ekstrahiranega surovega soka. Bistri sok se pošlje v uparjalno postajo, kjer se iz njega v vakuumu pazljivo odstrani voda. Vsebnost suhe snovi v končnem proizvodu je najmanj 78 ° Brix. Pred skladiščenjem se v proizvodnem obratu analizirajo pH, barva, saharoza, fruktoza, glukoza in suha snov v končnem proizvodu. Končni proizvod redno pregleduje tudi zunanji laboratorij. Pridobljeni sirup sladkorne pese se shrani v rezervoarjih, iz katerih se lahko pošlje v pakiranje.

predelava

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Vsa sladkorna pesa, uporabljena za surovino, mora brez izjeme izvirati z zadevnega geografskega območja.

Sladkorna pesa, ki se uporablja za izdelavo sirupa sladkorne pese, tradicionalno prihaja izključno od proizvajalcev pese v regiji.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje potekajo na opredeljenem geografskem območju.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

V zvezni državi Severno Porenje-Vestfalija to območje vključuje upravne regije Kölna (brez okrožja Oberbergisch) in naslednja okrožja v upravni regiji Düsseldorf: Mettmann, mesto Düsseldorf, Porensko okrožje Neuss, mesto Mönchengladbach, Viersen, mesto Krefeld, okrožje Kleve in okrožje Wesel. V zvezni državi Porenje-Pfalz vključuje podeželski okrožji Ahrweiler in Mayen-Koblenz.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Posebnosti geografskega območja

Skozi večstoletno tradicijo proizvodnje sirupa v Porenju sta se izpopolnila proizvodni proces in okus. Ustrezne spretnosti se prenašajo iz roda v rod. V 14. in 15. stoletju se je sladkorna pesa uveljavila kot poljščina. V Porenju je bila pesa ena od desetin, ki so jih morali kmetje plačati svojim fevdalnim gospodarjem od 15. stoletja naprej. V začetku 17. stoletja je tridesetletna vojna povzročila obdobje lakote; gojenje pese se je izkazalo za lažje in bolj produktivno od pridelave žitaric. V Porenju in drugih območjih, na katere so nemiri manj vplivali, so ljudje lahko namenili potreben čas in trud za gojenje te sladke, bele pese.

Danes ni mogoče natančno opredeliti, kdaj se je začela proizvodnja pesnega sirupa v Porenju, vendar je verjetno splošno razširjena od 18. stoletja. Center proizvodnje sorte „Rübenkraut“ je regija spodnjega Porenja. Okoli leta 1860 je bilo samo v okrožju Grevenbroich približno 63 registriranih stiskalnic (v tistem času je bilo v Prusiji 309 proizvajalcev sirupa). Pesni sirup so najprej proizvajali iz krmne pese ali korenja. V 19. stoletju pa se je uveljavila „Lanker Rübe“, sorta krmne pese, ki raste v spodnjem Porenju. V zadnjem delu stoletja je sladkorna pesa postala bolj priljubljena surovina. Iz letopisov gospodarske zbornice v Kölnu iz obdobja okoli leta 1870 je razvidno, da je bilo vsako leto proizvedenih med 6 000 in 10 000 centov (= 300 in 500 ton) pesnega sirupa.

Nadalje je pesni sirup pomembna tradicionalna sestavina v več značilnih porenskih receptih, npr. za marinirano jed iz govedine „Rheinischer Sauerbraten“ in medenjake „Aachener Printen“. Dolgotrajna tradicija proizvodnje sirupa sladkorne pese v Porenju se jasno kaže tudi v lokalnem jeziku: ljudje iz Porenja ga imenujejo „Rübenkraut“ (v starih časih „Rüöwenkrut“ ali „Röbenkraut“). Ta izraz se še zmeraj uporablja in razume tudi izven Porenja. Pred odkritjem, da se krmna pesa lahko uporablja za proizvodnjo sladkorja, se je uporabljala kot zelenjava. Sirupu, proizvedenemu iz krmne pese, so dali ime „Rübenkraut“ po zgledu besede „Apfelkraut“, tj. imena za sirup, proizveden iz jabolk.

Slika 2 v Blockovi publikaciji z naslovom Rübensirup – Seine Herstellung, Beurteilung und Verwendung („Pesni sirup – njegova proizvodnja, ocenjevanje in uporaba“), Leipzig 1920, prikazuje, da so bile tovarne pesnega sirupa koncentrirane v Porenju (v zatemnjenih krožcih). Tovarne sladkorja so bile močno razširjene po nemškem cesarstvu, v Porenju pa so bile le redke. Zato pa so bile v Porenju daleč najbolj koncentrirane tovarne pesnega soka. Celo danes se v Porenju še zmeraj proizvajajo velike količine pesnega soka.

Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Pazljiva metoda proizvodnje, ki je prek tradicije močno ukoreninjena v regiji, zagotavlja, da se v končnem proizvodu ohranijo dragoceni minerali, kot sta magnezij in železo. Proizvod vsebuje tudi kalij in folno kislino, vendar je njena vsebnost različna in med skladiščenjem upada. Proizvaja se brez dodatkov.

Zaradi svojega enkratnega, značilno sladkega in sladastega okusa, ki je tako kot njegova sladka, sladasta in karamelna aroma rezultat pazljive metode proizvodnje, ni samo izjemno primeren za uporabo kot namaz, ampak tudi kot dodatek za izboljšanje okusa pri kuhanju in peki.

Proizvod že dolgo časa uživa zelo velik sloves in ugled predvsem v Porenju in tudi prek njegovih meja. Sloves in ugled proizvoda izhajata iz njegove dolge zgodovine v geografskem območju.

Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Odličen sloves proizvoda izhaja iz njegovega geografskega porekla.

„Rübenkraut“ je bil iznajden v Porenju in se od nekdaj proizvaja v tej pokrajini. Vedno se je proizvajal iz sladkorne pese iz Porenja. Dejstvo, da pesa izvira iz območja proizvodnje, je eden od ključnih razlogov za tako velik sloves proizvoda. Lokalni izvor edine surovine (sladkorne pese) je neločljivo povezan s pristnostjo proizvoda.

Danes se pesni sirup še zmeraj proizvaja na skoraj natančno isti način kot v preteklih stoletjih. Predelovala se je samo pesa iz geografskega območja. To je tudi razlog za tako veliko koncentracijo tovarn pesnega soka v Porenju. V Porenju se še zmeraj prideluje velika količina sladkorne pese – večina se je porabi za proizvodnjo sladkorja, vendar se pomembna količina predeluje tudi za proizvodnjo „Rübenkraut“.

Sladkorna pesa, ki se uporablja za izdelavo sirupa sladkorne pese, tradicionalno prihaja izključno od proizvajalcev pese v regiji. Sladkorna pesa se prideluje na podlagi pogodbenih dogovorov med predelovalci in kmeti, kar omogoča celovito kmetijsko svetovanje. Sodelovanje med proizvajalci in predelovalci je zdaj poenostavljeno, pregledno in odgovorno. Zajamčena prodaja pridelovalcem pese zagotavlja osnovno varnost, ki jo potrebujejo za načrtovanje prihodnje dejavnosti. Kemijska kakovost sladkorne pese se redno pregleduje z identičnimi postopki za analizo kemičnih parametrov.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40829

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 1.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/14

---

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 403/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek (1).

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„PISTACCHIO VERDE DI BRONTE“

EU št.: PDO-IT-02144 – 7.6.2016

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Consorzio tutela Pistacchio Verde di Bronte DOP

| Naslov | : | Piazza Nunzio Azzia 14 |
| --- | --- | --- |
| 95034 Bronte (CT) |
| ITALIA |

Naslov

:

Piazza Nunzio Azzia 14

95034 Bronte (CT)

ITALIA

E-naslov

:

presidente@consorziopistacchioverde.it

Konzorcij Consorzio di Tutela Pistacchio Verde di Bronte DOP je pooblaščen za vložitev zahtevka za spremembo na podlagi člena 13(1) odloka italijanskega ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo št. 12511 z dne 14. oktobra 2013.

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☐ | Geografsko območje |
| — | ☐ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — | ☐ | Povezava |
| — | ☒ | Označevanje |
| — | ☒ | Drugo [posodobitve] |

—

☐

Ime proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☐

Geografsko območje

—

☐

Dokazilo o poreklu

—

☒

Metoda proizvodnje

—

☐

Povezava

—

☒

Označevanje

—

☒

Drugo [posodobitve]

4.   Vrsta sprememb

| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opis proizvoda

Člen 6 – Značilnosti proizvoda

| 1. | Naslednje postavke člena 6 specifikacije proizvoda:






  — | „barva kličnih listov: živo zelena; razmerje med klorofilom a in b med 1,3 in 1,5;“ |
| --- | --- | --- |

1.

Naslednje postavke člena 6 specifikacije proizvoda:

—

„barva kličnih listov: živo zelena; razmerje med klorofilom a in b med 1,3 in 1,5;“

| — | „vsebnost vlage med 4 % in 6 %“ |
| --- | --- |

—

„vsebnost vlage med 4 % in 6 %“

| — | „visoka vsebnost mononenasičenih maščobnih kislin (prevladuje oleinska kislina z 72 %, sledita ji linolenska kislina s 15 % in palmitinska kislina z 10 %).“ |
| --- | --- |

—

„visoka vsebnost mononenasičenih maščobnih kislin (prevladuje oleinska kislina z 72 %, sledita ji linolenska kislina s 15 % in palmitinska kislina z 10 %).“

so spremenjene tako:

| — | „barva kličnih listov: živo zelena; razmerje med klorofilom a in b najmanj 1,3;“ |
| --- | --- |

—

„barva kličnih listov: živo zelena; razmerje med klorofilom a in b najmanj 1,3;“

| — | „vsebnost vlage največ 6 %“; |
| --- | --- |

—

„vsebnost vlage največ 6 %“;

| — | „visoka vsebnost mononenasičenih maščobnih kislin (prevladujejo palmitinska kislina z najmanj 10 %, linolenska kislina z najmanj 15 % in oleinska kislina z največ 72 %).“ |
| --- | --- |

—

„visoka vsebnost mononenasičenih maščobnih kislin (prevladujejo palmitinska kislina z najmanj 10 %, linolenska kislina z najmanj 15 % in oleinska kislina z največ 72 %).“

„Pistacchio Verde di Bronte“ se od drugih vrst pistacij bistveno razlikuje v tem, da živo zeleno barvo ohrani do popolne zrelosti, kar zagotavlja sladek proizvod (brez priokusa po zelenem ali po fenolih). Zelena barva ni samo posledica visoke koncentracije klorofila, ampak predvsem veliko višje vsebnosti klorofila a v primerjavi s klorofilom b. Višje kot je razmerje med klorofilom a in b, višja je kakovost pistacij z označbo „Pistacchio Verde di Bronte“ (M. G. Bellomo in B. Fallico. „Antocianini, klorofili in ksantofili v jedrcih pistacij (Pistacia vera) z različnim geografskim poreklom.“ Journal of Food Composition and Analysis (2007): str. 352–359). Posledično je bilo treba povečati dovoljeno najvišje razmerje, da se preprečijo zavržki proizvoda, ki z vidika kakovosti niso upravičeni.

Vsebnost vlage v pistacijah se je znižala, da se proizvod bolje zavaruje pred plesnimi.

Ker so na delež maščobnih kislin vplivali različni parametri, odvisni od nadmorske višine, sestave tal in spremenljivih vremenskih razmer, se je s tehničnega vidika zdelo nujno različno izraziti vsebnost palmitinske, linolenske in oleinske kisline. V spremembi je bilo predlagano, da se za palmitinsko in linolensko kislino navede najnižja dovoljena vrednost (najmanj 10-odstotna vsebnost palmitinske kisline in najmanj 15-odstotna vsebnost linolenske kisline), za oleinsko kislino pa najvišja vrednost (največ 72 %).

Metoda proizvodnje

Člen 5 – Priprava zemljišč

| 2. | Stavek:
  „V novih nasadih priprava zemljišča vključuje poravnavo površin, da se olajša odtekanje vode, nato se zemlja obdela in pognoji.“
  je spremenjen tako:
  „V novih nasadih priprava zemljišča po možnosti vključuje poravnavo površin, da se olajša odtekanje vode, nato pa se zemlja obdela in pognoji.“
  Tako se upoštevajo značilnosti zemljišč v novih nasadih, kjer ni vedno mogoče pripraviti zemljišča, ker so tla vulkanskega izvora ali ker leži v nacionalnem parku Etna. |
| --- | --- |

2.

Stavek:

„V novih nasadih priprava zemljišča vključuje poravnavo površin, da se olajša odtekanje vode, nato se zemlja obdela in pognoji.“

je spremenjen tako:

„V novih nasadih priprava zemljišča po možnosti vključuje poravnavo površin, da se olajša odtekanje vode, nato pa se zemlja obdela in pognoji.“

Tako se upoštevajo značilnosti zemljišč v novih nasadih, kjer ni vedno mogoče pripraviti zemljišča, ker so tla vulkanskega izvora ali ker leži v nacionalnem parku Etna.

Člen 5 – Pravila gojenja

| 3. | Odstavek:
  „Posebnosti tal in podnebja ter tehnika obrezovanja, ki se uporablja na območju pridelave ZOP ‚Pistacchio Verde di Bronte‘ iz člena 3, dodatno krepijo naravno izmenično rodnost sorte in pripomorejo k zatiranju škodljivih organizmov.“
  je spremenjen tako:
  „Rujevine, namenjene pridelavi ‚Pistacchio Verde di Bronte‘, se lahko obdelujejo po:






  — | konvencionalnem sistemu v skladu s pravili dobre kmetijske prakse pokrajine Sicilija in/ali mednarodnih organizacij; |
| --- | --- | --- |

3.

Odstavek:

„Posebnosti tal in podnebja ter tehnika obrezovanja, ki se uporablja na območju pridelave ZOP ‚Pistacchio Verde di Bronte‘ iz člena 3, dodatno krepijo naravno izmenično rodnost sorte in pripomorejo k zatiranju škodljivih organizmov.“

je spremenjen tako:

„Rujevine, namenjene pridelavi ‚Pistacchio Verde di Bronte‘, se lahko obdelujejo po:

—

konvencionalnem sistemu v skladu s pravili dobre kmetijske prakse pokrajine Sicilija in/ali mednarodnih organizacij;

| — | sistemu integriranega zatiranja v skladu z obveznostmi na podlagi Uredbe (ES) št. 1257/99 ter njenih naknadnih sprememb in dopolnitev; |
| --- | --- |

—

sistemu integriranega zatiranja v skladu z obveznostmi na podlagi Uredbe (ES) št. 1257/99 ter njenih naknadnih sprememb in dopolnitev;

| — | sistemu biološkega nadzora v skladu z obveznostmi na podlagi Uredbe (ES) št. 834/2007 ter njenih naknadnih sprememb in dopolnitev. |
| --- | --- |

—

sistemu biološkega nadzora v skladu z obveznostmi na podlagi Uredbe (ES) št. 834/2007 ter njenih naknadnih sprememb in dopolnitev.

Pridelovalci morajo izvajati:

| — | letno trebljenje; |
| --- | --- |

—

letno trebljenje;

| — | pletje; |
| --- | --- |

—

pletje;

| — | redčenje plodičev v letu, ko je manj pridelka, kar dodatno krepi izmenično rodnost sorte in pripomore k zatiranju škodljivih organizmov; |
| --- | --- |

—

redčenje plodičev v letu, ko je manj pridelka, kar dodatno krepi izmenično rodnost sorte in pripomore k zatiranju škodljivih organizmov;

| — | dejavnosti za učinkovito obvladovanje abiotskih in biotskih nevarnosti.“ |
| --- | --- |

—

dejavnosti za učinkovito obvladovanje abiotskih in biotskih nevarnosti.“

S spremenjenim odstavkom so natančneje opisani pravila kmetovanja, dovoljena v specifikaciji, in postopki, ki jih mora pridelovalec izvajati na zemljišču.

| 4. | Dodan je stavek:
  „Na hektar se lahko v dveh letih pridela največ 1 700 kg neoluščenega proizvoda.“
  Največji dovoljeni pridelek neoluščenega proizvoda na hektar je dodan zaradi: – odvrnitve od uporabe intenzivnih kmetijskih praks, namenjenih izboljšanju pridelka, ki bi lahko škodovale kakovosti proizvoda, in – zagotovitve dodatnega elementa nadzora nad proizvodnjo pistacij „Pistacchio Verde di Bronte“ za boljši nadzor v primeru goljufij. |
| --- | --- |

4.

Dodan je stavek:

„Na hektar se lahko v dveh letih pridela največ 1 700 kg neoluščenega proizvoda.“

Največji dovoljeni pridelek neoluščenega proizvoda na hektar je dodan zaradi: – odvrnitve od uporabe intenzivnih kmetijskih praks, namenjenih izboljšanju pridelka, ki bi lahko škodovale kakovosti proizvoda, in – zagotovitve dodatnega elementa nadzora nad proizvodnjo pistacij „Pistacchio Verde di Bronte“ za boljši nadzor v primeru goljufij.

Člen 5 – Obiranje, skladiščenje in predelava

| 5. | Stavek:
  „Obiranje je ročno, in sicer s klatenjem s palico na mreže ali ročnim obiranjem v košare, pri čemer se pazi, da plodovi ne padejo na tla.“
  je spremenjen tako:
  „Obiranje poteka s klatenjem s palico na mreže ali ročnim obiranjem v košare, pri čemer se pazi, da plodovi ne padejo na tla.“
  Ta sprememba omogoča, da se pri obiranju uporabijo mehanski stroji, kot so vejalniki in tresilniki na motorni pogon, ki pridelovalcem olajšajo obiranje, ne da bi se poslabšala kakovost proizvoda. |
| --- | --- |

5.

Stavek:

„Obiranje je ročno, in sicer s klatenjem s palico na mreže ali ročnim obiranjem v košare, pri čemer se pazi, da plodovi ne padejo na tla.“

je spremenjen tako:

„Obiranje poteka s klatenjem s palico na mreže ali ročnim obiranjem v košare, pri čemer se pazi, da plodovi ne padejo na tla.“

Ta sprememba omogoča, da se pri obiranju uporabijo mehanski stroji, kot so vejalniki in tresilniki na motorni pogon, ki pridelovalcem olajšajo obiranje, ne da bi se poslabšala kakovost proizvoda.

| 6. | Stavek:
  „Po luščenju je treba plod v lupini takoj posušiti na neposredni sončni svetlobi ali z uporabo drugih sistemov za izsuševanje, pri čemer je treba paziti, da temperatura ploda ostane med 40 in 50 °C. Sušenje se zaključi, ko je vlažnost ploda med 4 in 6 %.“
  je spremenjen tako:
  „Po luščenju je treba plod v lupini takoj posušiti na neposredni sončni svetlobi ali z uporabo drugih sistemov za izsuševanje, pri čemer je treba paziti, da temperatura ploda ostane pod 50 °C. Sušenje se zaključi, ko je vlažnost ploda največ 6 %.“
  Ker je proizvod dovoljeno sušiti tudi pri temperaturah, nižjih od 40 °C, se bolje ohrani barva pistacije.
  Sprememba vsebnosti vlage omogoča, da se proizvod bolje zavaruje pred plesnimi, s tem pa se izboljša njegova ohranljivost. |
| --- | --- |

6.

Stavek:

„Po luščenju je treba plod v lupini takoj posušiti na neposredni sončni svetlobi ali z uporabo drugih sistemov za izsuševanje, pri čemer je treba paziti, da temperatura ploda ostane med 40 in 50 °C. Sušenje se zaključi, ko je vlažnost ploda med 4 in 6 %.“

je spremenjen tako:

„Po luščenju je treba plod v lupini takoj posušiti na neposredni sončni svetlobi ali z uporabo drugih sistemov za izsuševanje, pri čemer je treba paziti, da temperatura ploda ostane pod 50 °C. Sušenje se zaključi, ko je vlažnost ploda največ 6 %.“

Ker je proizvod dovoljeno sušiti tudi pri temperaturah, nižjih od 40 °C, se bolje ohrani barva pistacije.

Sprememba vsebnosti vlage omogoča, da se proizvod bolje zavaruje pred plesnimi, s tem pa se izboljša njegova ohranljivost.

| 7. | Stavek:
  „Posušen proizvod se v prezračevanih in suhih prostorih zapakira v novo embalažo iz jute, kartona ali polietilena, pri tem se je treba izogibati stiku s tlemi ali zidovi.“
  je spremenjen tako:
  „Posušen proizvod se v primerno prezračevanih in suhih prostorih zapakira v novo embalažo, ki ustreza veljavnim predpisom, pri čemer se je treba izogibati stiku s tlemi ali zidovi.“
  Ta sprememba je nujna, da se omogoči uporaba vseh vrst embalaže, ki so dovoljene z veljavnimi predpisi. |
| --- | --- |

7.

Stavek:

„Posušen proizvod se v prezračevanih in suhih prostorih zapakira v novo embalažo iz jute, kartona ali polietilena, pri tem se je treba izogibati stiku s tlemi ali zidovi.“

je spremenjen tako:

„Posušen proizvod se v primerno prezračevanih in suhih prostorih zapakira v novo embalažo, ki ustreza veljavnim predpisom, pri čemer se je treba izogibati stiku s tlemi ali zidovi.“

Ta sprememba je nujna, da se omogoči uporaba vseh vrst embalaže, ki so dovoljene z veljavnimi predpisi.

| 8. | Stavek:
  „V obdobju od marca do oktobra je treba – odvisno od vremenskih razmer – različne vrste neoluščenih, oluščenih ali olupljenih plodov shranjevati pri temperaturi od 13 do 17 °C oziroma jih pakirati vakuumsko ali v modificirani atmosferi.“
  je spremenjen tako:
  „V obdobju od marca do oktobra je treba – odvisno od vremenskih razmer – različne vrste neoluščenih, oluščenih ali olupljenih plodov shranjevati pri temperaturi največ 15 °C oziroma jih pakirati vakuumsko ali v modificirani atmosferi.“
  S spremembo temperature skladiščenja se upošteva temperatura v skladišču. Natančneje, s skladiščenjem pri temperaturah 15 °C ali manj je proizvod bolje in dlje obstojen. |
| --- | --- |

8.

Stavek:

„V obdobju od marca do oktobra je treba – odvisno od vremenskih razmer – različne vrste neoluščenih, oluščenih ali olupljenih plodov shranjevati pri temperaturi od 13 do 17 °C oziroma jih pakirati vakuumsko ali v modificirani atmosferi.“

je spremenjen tako:

„V obdobju od marca do oktobra je treba – odvisno od vremenskih razmer – različne vrste neoluščenih, oluščenih ali olupljenih plodov shranjevati pri temperaturi največ 15 °C oziroma jih pakirati vakuumsko ali v modificirani atmosferi.“

S spremembo temperature skladiščenja se upošteva temperatura v skladišču. Natančneje, s skladiščenjem pri temperaturah 15 °C ali manj je proizvod bolje in dlje obstojen.

Označevanje

Člen 8 – Embalaža in označevanje

| 9. | Stavek:
  „Prav tako morajo biti nedvoumno navedeni ime, firma in naslov pakirnice ter morebitno ime kmetijskih gospodarstev, od koder izvirajo plodovi, bruto teža ob pridelavi in leto pridelave.“
  je spremenjen tako:
  „Prav tako morajo biti nedvoumno navedeni ime, firma in naslov pakirnice ter morebitno ime kmetijskih gospodarstev, od koder izvirajo plodovi, neto teža ob pridelavi in leto pridelave.“
  Ta odstavek je bil usklajen s predpisi Unije o označevanju, ki določajo, da mora biti navedena neto količina živila in ne njegova bruto količina. |
| --- | --- |

9.

Stavek:

„Prav tako morajo biti nedvoumno navedeni ime, firma in naslov pakirnice ter morebitno ime kmetijskih gospodarstev, od koder izvirajo plodovi, bruto teža ob pridelavi in leto pridelave.“

je spremenjen tako:

„Prav tako morajo biti nedvoumno navedeni ime, firma in naslov pakirnice ter morebitno ime kmetijskih gospodarstev, od koder izvirajo plodovi, neto teža ob pridelavi in leto pridelave.“

Ta odstavek je bil usklajen s predpisi Unije o označevanju, ki določajo, da mora biti navedena neto količina živila in ne njegova bruto količina.

Posodobitve

Sklicevanja na Uredbo (ES) št. 510/2006 so bila nadomeščena s sklicevanji na Uredbo (EU) št. 1151/2012.

Organ, pristojen za izvajanje preverjanj, je nadomeščen z Istituto Zooprofilattico Sperimentale della Sicilia „A. Mirri“ – Via G. Marinuzzi 3, 90129 Palermo, tel. +39 0916565328, faks +39 0916565437, e-naslov: servizio certificazioni@izssicilia.it

ENOTNI DOKUMENT

„PISTACCHIO VERDE DI BRONTE“

EU št.: PDO-IT-02144 – 7.6.2016

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„Pistacchio Verde di Bronte“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena označba porekla „Pistacchio Verde di Bronte“ se uporablja za neoluščen, oluščen ali olupljen plod rastlin vrste Pistacia vera, kultivarja napoletana, znane tudi pod imenom bianca ali nostrale, ki so cepljene na lihopernato rujevino (Pistacia terebinthus). V nasadu je dovoljenih največ 5 % rastlin drugih vrst in/ali podlag za cepiče, ki niso vrste Pistacia terebinthus. Ta odstotek velja za vse rastline v nasadu. Za plodove rastlin, ki ne pripadajo kultivarju napoletana, se certifikat v nobenem primeru ne podeli.

„Pistacchio Verde di Bronte“ mora ob sprostitvi na trg poleg skladnosti s skupnimi standardi kakovosti imeti tudi naslednje fizikalne in organoleptične značilnosti: barva kličnih listov: živo zelena; razmerje med klorofilom a in b 1,3 ali več; izrazito aromatičen okus brez znakov plesni ali nenavadnih vonjav; vsebnost vlage največ 6 %; visoka vsebnost mononenasičenih maščobnih kislin (prevladujejo palmitinska kislina z najmanj 10 %, linolenska kislina z najmanj 15 % in oleinska kislina z največ 72 %).

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Faze proizvodnega postopka (gojenje, obiranje in predelava) „Pistacchio Verde di Bronte“ potekajo na območju proizvodnje iz točke 4.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvod se daje na trg v novi embalaži različnih vrst, ki je v skladu z veljavno zakonodajo, in sicer v dveh letih po obiranju.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvod „Pistacchio Verde di Bronte“ se lahko trži le v embalaži, na kateri je logotip zaščitene označbe porekla.

Označba „Pistacchio Verde di Bronte“ mora biti navedena z jasnimi in neizbrisnimi črkami, tako da se jasno loči od vseh drugih navedb.

Prav tako morajo biti nedvoumno navedeni ime, firma in naslov pakirnice ter morebitno ime kmetijskih gospodarstev, od koder izvirajo plodovi, neto teža ob pridelavi in leto pridelave.

Navedba tedna obiranja proizvoda ni obvezna. Logotip ZOP vključuje napis „Denominazione d’Origine Protetta DOP.“, pod napisom so podobi vulkana Etna in pistacije ter napis „Pistacchio Verde di Bronte“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

„Pistacchio Verde di Bronte“ se prideluje na ozemlju občin Bronte, Adrano in Biancavilla v pokrajini Catania na nadmorski višini med 400 in 900 m.

5.   Povezava z geografskim območjem

Območje pridelave sestavljajo tla vulkanskega izvora, zanj pa je značilno polsuho subtropsko sredozemsko podnebje z dolgimi in sušnimi poletji, dežuje večinoma jeseni in pozimi, značilne pa so tudi velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami. Ti pedoklimatski dejavniki, skupaj z lihopernato rujevino (Pistacia terebinthus), ki jo je v teh krajih posadil človek, dajejo plodu posebne odlike (živo zeleno barvo, ki je značilna za to območje, podolgovato obliko, aromatičen okus in visoko vsebnost mononenasičenih maščobnih kislin), ki jih je težko najti na drugih območjih pridelave in celo drugje na pobočju Etne. Ta posebna kombinacija pedoloških, podnebnih in človeških dejavnikov daje proizvodu „Pistacchio Verde di Bronte“ posebne značilnosti, zaradi katerih je edinstven na svojem področju.

Gojenje pistacije se je na Siciliji razširilo med arabsko vladavino (8. in 9. stoletje po našem štetju). Ko je zaradi vpadov barbarov razpadlo Rimsko cesarstvo, so Sicilijo zavzeli Arabci (Berberi iz Tunizije, muslimani, črnci iz Sudana), ki so otok opisovali kot rajski vrt. Prav Arabci so bili tisti, ki so poleg drugih kultur, kot so limone, pomaranče, sladkorni trs, bombaž, palme, papirjevec in jajčevci, začeli gojiti tudi pistacije. Še danes daje pistacija „Pistacchio Verde di Bronte“ značilen okus slaščicam s Sicilije, zlasti tistim z območja Catanie.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Ta uprava je začela nacionalni postopek ugovora z objavo predlaganih sprememb specifikacije za ZGO „Pistacchio Verde di Bronte“ v Uradnem listu Italijanske republike št. 56 z dne 8. marca 2016.

Prečiščeno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletnem mestu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335.

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Prodotti DOP e IGP“ (Proizvodi ZOP in ZGO) v desnem zgornjem kotu zaslona, nato „Prodotti DOP IGP e STG“ (Proizvodi ZOP, ZGO in ZTP) ob robu na levi strani zaslona in nazadnje „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE“ (Specifikacije, predložene Evropski uniji).

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 1.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/20

---

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2016/C 403/10)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek (1).

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„SCHWÄBISCHE SPÄTZLE“/„SCHWÄBISCHE KNÖPFLE“

EU št.: DE-PGI-0105-01384 – 12.10.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

Schutzgemeinschaft Schwäbische Spätzle

| Naslov | : | Dottingerstraße 69 |
| --- | --- | --- |
| 72525 Münsingen |
| NEMČIJA |

Naslov

:

Dottingerstraße 69

72525 Münsingen

NEMČIJA

Pravni interes:

Vložnik je isti kot prvotni vložnik. Schutzgemeinschaft Schwäbische Spätzle je združenje proizvajalcev oziroma predelovalcev zadevnega proizvoda.

2.   Država članica ali tretja država

Nemčija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☐ | Geografsko območje |
| — | ☐ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — | ☒ | Povezava z geografskim območjem |
| — | ☐ | Označevanje |
| — | ☐ | Drugo (Navedite.) |

—

☐

Ime proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☐

Geografsko območje

—

☐

Dokazilo o poreklu

—

☒

Metoda proizvodnje

—

☒

Povezava z geografskim območjem

—

☐

Označevanje

—

☐

Drugo (Navedite.)

4.   Vrsta sprememb

| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

b)   Opis:

| (1) | V prvem stavku se za „... jajčne testenine iz svežih jajc“ vstavi: „(suhe testenine) oziroma celih jajc in/ali svežih jajc (sveže testenine)“. |
| --- | --- |

(1)

V prvem stavku se za „... jajčne testenine iz svežih jajc“ vstavi: „(suhe testenine) oziroma celih jajc in/ali svežih jajc (sveže testenine)“.

| (2) | Na koncu prvega odstavka se vstavijo naslednji stavki, ki so bili prvotno v odstavku e) Metoda proizvodnje:
  „Proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘ je na voljo v obliki svežih testenin neposredno za porabo ali tudi v pasterizirani in/ali ohlajeni ali zamrznjeni obliki. Poleg tega je proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘ na voljo tudi v obliki suhih testenin, ki so zelo primerne za shranjevanje.“ |
| --- | --- |

(2)

Na koncu prvega odstavka se vstavijo naslednji stavki, ki so bili prvotno v odstavku e) Metoda proizvodnje:

„Proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘ je na voljo v obliki svežih testenin neposredno za porabo ali tudi v pasterizirani in/ali ohlajeni ali zamrznjeni obliki. Poleg tega je proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘ na voljo tudi v obliki suhih testenin, ki so zelo primerne za shranjevanje.“

| (3) | V odstavku „Sestava“:






  — | se v prvem stavku za „... so zdrob, sveža jajca“ vstavi: „(suh proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘) oziroma cela jajca in/ali sveža jajca (svež proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘)“; |
| --- | --- | --- |

(3)

V odstavku „Sestava“:

—

se v prvem stavku za „... so zdrob, sveža jajca“ vstavi: „(suh proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘) oziroma cela jajca in/ali sveža jajca (svež proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘)“;

| — | na koncu odstavka se vstavi naslednji stavek:

  „Svežemu proizvodu ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘ se lahko doda tudi jedilno olje, ki ne vpliva na okus ali barvo proizvoda.“ |
| --- | --- |

—

na koncu odstavka se vstavi naslednji stavek:

„Svežemu proizvodu ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘ se lahko doda tudi jedilno olje, ki ne vpliva na okus ali barvo proizvoda.“

| (4) | v odstavku „Značilnosti“:






  — | navedbe v oddelku „Kakovost jajc“ se nadomestijo z naslednjim:

  „Kakovost jajc za suh proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘: sveža jajca v skladu z običajnimi pravili za izdelavo testenin.
  Kakovost jajc za svež proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘: cela jajca in/ali sveža jajca v skladu z običajnimi pravili za izdelavo testenin.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

v odstavku „Značilnosti“:

—

navedbe v oddelku „Kakovost jajc“ se nadomestijo z naslednjim:

„Kakovost jajc za suh proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘: sveža jajca v skladu z običajnimi pravili za izdelavo testenin.

Kakovost jajc za svež proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘: cela jajca in/ali sveža jajca v skladu z običajnimi pravili za izdelavo testenin.“;

| — | v besedilu za „Kakovost zdroba:“ se besedilo „... ali pirin zdrob“ glasi: „... in/ali pirin zdrob“; |
| --- | --- |

—

v besedilu za „Kakovost zdroba:“ se besedilo „... ali pirin zdrob“ glasi: „... in/ali pirin zdrob“;

| — | besedilo za „Kakovost zdroba za svež proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘ Spätzle“ se namesto „pšenični zdrob ali pirin zdrob“ glasi „pšenična in/ali pirina moka“; |
| --- | --- |

—

besedilo za „Kakovost zdroba za svež proizvod ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘ Spätzle“ se namesto „pšenični zdrob ali pirin zdrob“ glasi „pšenična in/ali pirina moka“;

| — | na koncu odstavka se doda:

  „Jedilno olje, ki ne vpliva na okus ali barvo proizvoda: neobvezno za naoljitev svežega proizvoda ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘.“ |
| --- | --- |

—

na koncu odstavka se doda:

„Jedilno olje, ki ne vpliva na okus ali barvo proizvoda: neobvezno za naoljitev svežega proizvoda ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘.“

Obrazložitev:

| (1) | Zamenjava izraza „sveža jajca“ z izrazom „cela jajca“ pri svežem proizvodu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“
  Čeprav številni proizvajalci suhih testenin sami razbijajo kokošja jajca in jih nato kmalu zatem uporabijo kot sveža jajca, razbijanje kokošjih jajc pri proizvajalcih svežih testenin ni običajno, razen če ne gre za gostinske obrate ali mala obrtna podjetja.
  Ker je nepasterizirana jajčna masa zelo dovzetna za mikrobiološko kontaminacijo, obstaja predvsem pri proizvajalcih svežih testenin zelo velika nevarnost negativnega vplivanja te surovine in s tem tudi končnega proizvoda. Zato proizvajalci svežih testenin uporabljajo pasterizirana cela jajca priznanih dobaviteljev.
  Ti morajo biti odobreni v skladu z veterinarsko in živilsko zakonodajo EU ter izvajati številne redne inšpekcijske preglede surovin (jajc v lupini) in tudi končnega proizvoda. Inšpekcijski pregled surovin vključuje obsežne redne preglede prispelega blaga, ki zajemajo pogoje skladiščenja, velikost zračne komore in analize škodljivih snovi s strani akreditiranih zunanjih laboratorijev. Po pasterizaciji se na posameznih serijah opravijo nadaljnje fizikalno-kemijske in mikrobiološke analize, ki zagotavljajo, da so dobavljeni proizvodi zelo varni, kar zadeva svežino, trajnost in konstantnost lastnosti. V zvezi s tem je dober pokazatelj svežine zlasti določitev organskih kislin (mlečna kislina, beta hidroksi butanojska kislina in jantarna kislina).
  Sveža jajca v smislu običajnih pravil za izdelavo testenin se lahko dobavijo tudi iz odobrenih obratov, če se pasterizirani jajčni proizvodi proizvajalcu testenin dostavijo v 24 urah in nato kmalu zatem uporabijo.
  Vendar je lahko uresničitev tega v operativnem postopku za proizvajalce svežih testenin zlasti po vikendih in praznikih težavna.
  Po drugi strani pa v zvezi s tem v pravilih za izdelavo testenin ni določbe glede starosti jajc, ampak je določen le čas od razbitja jajca do njegove predelave.
  Vendar je starost jajc v povezavi s pogoji njihovega skladiščenja pred razbitjem odločilna za njihovo kakovost. Ta dejavnik pa v pravilih ni upoštevan. Nesporno je, da se lahko kot cela jajca ter tudi kot sveža jajca uporabljajo samo jajca razreda A. Pasterizirana cela jajca, ki se uporabijo za pripravo svežih jajčnih testenin, se lahko skladiščijo največ 14 dni od datuma znesitve. Navedena obdobja skladiščenja ne odstopajo za sveža jajca.
  Glede na navedeno velja, da uporaba celih jajc pri pripravi svežega proizvoda „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ po eni strani ustreza zahtevam glede varnosti proizvodnje, po drugi strani pa je vsaj enakovredna uporabi svežih jajc, ne da bi to negativno vplivalo na kakovost končnega proizvoda. |
| --- | --- |

(1)

Zamenjava izraza „sveža jajca“ z izrazom „cela jajca“ pri svežem proizvodu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“

Čeprav številni proizvajalci suhih testenin sami razbijajo kokošja jajca in jih nato kmalu zatem uporabijo kot sveža jajca, razbijanje kokošjih jajc pri proizvajalcih svežih testenin ni običajno, razen če ne gre za gostinske obrate ali mala obrtna podjetja.

Ker je nepasterizirana jajčna masa zelo dovzetna za mikrobiološko kontaminacijo, obstaja predvsem pri proizvajalcih svežih testenin zelo velika nevarnost negativnega vplivanja te surovine in s tem tudi končnega proizvoda. Zato proizvajalci svežih testenin uporabljajo pasterizirana cela jajca priznanih dobaviteljev.

Ti morajo biti odobreni v skladu z veterinarsko in živilsko zakonodajo EU ter izvajati številne redne inšpekcijske preglede surovin (jajc v lupini) in tudi končnega proizvoda. Inšpekcijski pregled surovin vključuje obsežne redne preglede prispelega blaga, ki zajemajo pogoje skladiščenja, velikost zračne komore in analize škodljivih snovi s strani akreditiranih zunanjih laboratorijev. Po pasterizaciji se na posameznih serijah opravijo nadaljnje fizikalno-kemijske in mikrobiološke analize, ki zagotavljajo, da so dobavljeni proizvodi zelo varni, kar zadeva svežino, trajnost in konstantnost lastnosti. V zvezi s tem je dober pokazatelj svežine zlasti določitev organskih kislin (mlečna kislina, beta hidroksi butanojska kislina in jantarna kislina).

Sveža jajca v smislu običajnih pravil za izdelavo testenin se lahko dobavijo tudi iz odobrenih obratov, če se pasterizirani jajčni proizvodi proizvajalcu testenin dostavijo v 24 urah in nato kmalu zatem uporabijo.

Vendar je lahko uresničitev tega v operativnem postopku za proizvajalce svežih testenin zlasti po vikendih in praznikih težavna.

Po drugi strani pa v zvezi s tem v pravilih za izdelavo testenin ni določbe glede starosti jajc, ampak je določen le čas od razbitja jajca do njegove predelave.

Vendar je starost jajc v povezavi s pogoji njihovega skladiščenja pred razbitjem odločilna za njihovo kakovost. Ta dejavnik pa v pravilih ni upoštevan. Nesporno je, da se lahko kot cela jajca ter tudi kot sveža jajca uporabljajo samo jajca razreda A. Pasterizirana cela jajca, ki se uporabijo za pripravo svežih jajčnih testenin, se lahko skladiščijo največ 14 dni od datuma znesitve. Navedena obdobja skladiščenja ne odstopajo za sveža jajca.

Glede na navedeno velja, da uporaba celih jajc pri pripravi svežega proizvoda „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ po eni strani ustreza zahtevam glede varnosti proizvodnje, po drugi strani pa je vsaj enakovredna uporabi svežih jajc, ne da bi to negativno vplivalo na kakovost končnega proizvoda.

| (2) | Opis različnih oblik, v katerih so na voljo sveže in suhe testenine „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“, vsebinsko spada v oddelek b) specifikacije in je bil zato tja prestavljen iz oddelka e). |
| --- | --- |

(2)

Opis različnih oblik, v katerih so na voljo sveže in suhe testenine „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“, vsebinsko spada v oddelek b) specifikacije in je bil zato tja prestavljen iz oddelka e).

| (3) | Jedilno olje kot neobvezna sestavina
  Sveže testenine se po proizvodnji ne sušijo ali delno sušijo. Ker vsebujejo več vode kot suhe testenine, se rade sprijemajo. Da bi se temu izognili, je treba dodati jedilno olje. Tako ohranijo sveže testenine čvrstost in obliko, s čimer se izboljša kakovost proizvoda, ko se pripravi za končno porabo. Testenine se z lahkoto vzamejo iz embalaže in segrejejo.
  Uporaba jedilnega olja, ki ne vpliva na okus ali barvo proizvoda, zagotavlja, da ostaneta okus in barva proizvoda „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ nespremenjena.
  Tudi v gostinstvu in gospodinjstvu je dodajanje olja splošna praksa pri pripravi in shranjevanju testenin. Pri pripravi suhih testenin se prav tako v vrelo vodo običajno doda nekaj olja, da se prepreči sprijemanje.
  Dodajanje jedilnega olja svežim testeninam „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ tako ustreza tehnološkim zahtevam ter ne vpliva negativno na kakovost in značilnosti proizvoda. |
| --- | --- |

(3)

Jedilno olje kot neobvezna sestavina

Sveže testenine se po proizvodnji ne sušijo ali delno sušijo. Ker vsebujejo več vode kot suhe testenine, se rade sprijemajo. Da bi se temu izognili, je treba dodati jedilno olje. Tako ohranijo sveže testenine čvrstost in obliko, s čimer se izboljša kakovost proizvoda, ko se pripravi za končno porabo. Testenine se z lahkoto vzamejo iz embalaže in segrejejo.

Uporaba jedilnega olja, ki ne vpliva na okus ali barvo proizvoda, zagotavlja, da ostaneta okus in barva proizvoda „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ nespremenjena.

Tudi v gostinstvu in gospodinjstvu je dodajanje olja splošna praksa pri pripravi in shranjevanju testenin. Pri pripravi suhih testenin se prav tako v vrelo vodo običajno doda nekaj olja, da se prepreči sprijemanje.

Dodajanje jedilnega olja svežim testeninam „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ tako ustreza tehnološkim zahtevam ter ne vpliva negativno na kakovost in značilnosti proizvoda.

| (4) | Pri spremembi besedila „... ali pirin zdrob“ v besedilo „... in/ali pirin zdrob“ gre po eni strani za popravek očitne napake, po drugi strani pa za pojasnilo v skladu z običajem proizvajalcev, da se lahko pšenični in pirin zdrob uporabljata tudi skupaj.
  To velja tudi za spremembo besedila „pšenični zdrob ali pirin zdrob“ v besedilo „pšenična in/ali pirina moka“. |
| --- | --- |

(4)

Pri spremembi besedila „... ali pirin zdrob“ v besedilo „... in/ali pirin zdrob“ gre po eni strani za popravek očitne napake, po drugi strani pa za pojasnilo v skladu z običajem proizvajalcev, da se lahko pšenični in pirin zdrob uporabljata tudi skupaj.

To velja tudi za spremembo besedila „pšenični zdrob ali pirin zdrob“ v besedilo „pšenična in/ali pirina moka“.

e)   Metoda proizvodnje:

Metoda proizvodnje:

Na koncu odstavka se besedilo „... Pri izdelavi svežih testenin se proizvod po potrebi ohladi, pasterizira in nato ohladi na 2–7 °C.“ spremeni:

„... Pri proizvodnji svežih testenin se proizvod po potrebi pasterizira in nato ohladi na 2 °C–7 °C ali zamrzne.“

Obrazložitev:

Pri tem gre za redakcijsko spremembo in dopolnitev s pojasnilom, da se sveže testenine lahko tudi zamrznejo. V oddelku b) Opis je že navedeno, da je proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ lahko na voljo tudi v zamrznjeni obliki.

f)   Povezava z geografskim območjem:

Povezava z geografskim območjem:

Posebnosti proizvoda:

V prvem stavku se za „... jajčne testenine iz svežih jajc“ vstavi: „(suhe testenine) oziroma celih jajc in/ali svežih jajc (sveže testenine)“.

Obrazložitev:

Glej obrazložitev glede zamenjave izraza „sveža jajca“ z izrazom „cela jajca“ pri svežem proizvodu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“.

ENOTNI DOKUMENT

„SCHWÄBISCHE SPÄTZLE“/„SCHWÄBISCHE KNÖPFLE“

„SCHWÄBISCHE SPÄTZLE“/„SCHWÄBISCHE KNÖPFLE“

EU št.: DE-PGI-0105-01384 – 12.10.2015

EU št.: DE-PGI-0105-01384 – 12.10.2015

ZOP ( ) ZGO ( X )

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

Ime

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 2.5 Testenine.

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ so jajčne testenine iz svežih jajc (suhe testenine) oziroma celih jajc in/ali svežih jajc (sveže testenine), izdelane na tradicionalen način. Proizvod je nepravilne oblike in ima hrapavo, porozno površino. Testo se takoj položi v vrelo vodo/nad soparo. Ti dve imeni se običajno uporabljata za enak proizvod iz enakega testa in imata enak pomen. Jajčne testenine so lahko debele ali tanke, dolge ali kratke. Pri rabi teh dveh imen ni jasnega razlikovanja, poleg tega pa se raba med regijami razlikuje.

Proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ je na voljo v obliki svežih testenin neposredno za porabo ali tudi v pasterizirani in/ali ohlajeni ali zamrznjeni obliki. Poleg tega je proizvod „Schwäbische Spätzle“ na voljo tudi v obliki suhih testenin, ki so zelo primerne za shranjevanje.

Značilnosti:

Barva/videz: naravna, zlatorumena do svetlo rumena.

Barva/videz

Oblika: jajčne testenine nepravilne oblike; hrapava in porozna površina; tradicionalen način izdelave; debele ali tanke, dolge ali kratke.

Oblika

Čvrstost/tekstura: čvrste testenine, lahko se kuhajo/se ne lepijo, imajo hrapavo površino.

Čvrstost/tekstura

Kakovost jajc za proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (suhe testenine): sveža jajca v skladu z običajnimi pravili za izdelavo testenin.

Kakovost jajc za proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (suhe testenine)

Kakovost jajc za proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (sveže testenine): cela jajca in/ali sveža jajca v skladu z običajnimi pravili za izdelavo testenin.

Kakovost jajc za proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (sveže testenine)

Vsebnost jajc na kilogram zdroba/moke:

proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (suhe testenine): vsaj 2 jajci na kilogram zdroba, običajno se na kilogram zdroba dodajo 4 jajca ali 6 jajc;

proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (suhe testenine)

proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (sveže testenine): vsaj 8 jajc na kilogram zdroba in moke.

proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (sveže testenine)

Kakovost zdroba: zdrob pšenice durum in/ali pirin zdrob.

Kakovost zdroba

Kakovost moke pri svežem proizvodu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“: pšenična in/ali pirina moka.

Kakovost moke pri svežem proizvodu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“

Kakovost vode: sveža pitna voda.

Kakovost vode

Sol: neobvezno, največ 1 %.

Sol

Začimbe, zelišča, špinača: neobvezno.

Začimbe, zelišča, špinača

Citronska kislina: neobvezno pri svežem proizvodu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“.

Citronska kislina

Jedilno olje, ki ne vpliva na okus ali barvo proizvoda: neobvezno pri svežem proizvodu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“.

Jedilno olje, ki ne vpliva na okus ali barvo proizvoda

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Sestavine za pripravo proizvoda „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ so zdrob, sveža jajca (suh proizvod) oziroma cela jajca in/ali sveža jajca (svež proizvod) ter pitna voda. Dodajo se lahko sol (največ 1 %), začimbe, zelišča in špinača. Pri pripravi svežega proizvoda „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ se lahko doda citronska kislina, zdrob pa se lahko v celoti ali delno nadomesti z moko. Svežemu proizvodu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ se lahko doda tudi jedilno olje, ki ne vpliva na okus ali barvo proizvoda.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Za zagotovitev pristnosti tega tradicionalnega proizvoda, ki je značilen za svojo regijo, in stalne visoke kakovosti je treba „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ proizvajati na opredeljenem geografskem območju. Stopnje proizvodnje svežih in suhih testenin so enake vse do hlajenja oziroma sušenja. Proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ se tradicionalno izdeluje ročno. Strojna proizvodnja se je začela šele v začetku 20. stoletja. Sestavine se zmešajo, nato se testo gnete, dokler ne postane čvrsto. Z uvedbo strojev za gnetenje testa je postal ta postopek večinoma mehanski. Testo se oblikuje in položi v vrelo vodo ali nad soparo. Za čvrstost testa, pravi čas in temperaturo kuhanja so potrebni občutek in izkušnje, ki jih je težko standardizirati. Obrtne spretnosti proizvajalca in regionalne izkušnje v zvezi s predelavo imajo v tem postopku posebno vlogo. Pri izdelavi suhih testenin se proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ predhodno in naknadno suši. Pri izdelavi svežih testenin se proizvod po potrebi pasterizira in nato ohladi na 2 °C–7 °C ali zamrzne.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje Švabske zajema celoten Baden-Württemberg in celotno švabsko regijo na Bavarskem.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja:

Posebnosti geografskega območja:

Proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ se na geografskem območju proizvaja več stoletij in ima zelo pomembno vlogo v švabski kulinariki. Obrtne spretnosti proizvajalcev in regionalne izkušnje v zvezi s predelavo imajo v tem postopku posebno vlogo. Testo za testenine „Spätzle“ se je tradicionalno ročno razrezalo, pri čemer ročno rezanje testa na deski še danes velja za poseben simbol kakovosti. Strojna proizvodnja testenin „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ na tradicionalen način, tj., kot da bi bilo testo ročno razrezano, se je na začetku 20. stoletja uvedla zaradi gospodarskih razlogov. Registrirani so bili prvi patenti na podlagi praktičnih izkušenj (glej na primer Deutsches Reichpatent 471046), da bi se ohranila pristnost in tradicionalen značaj proizvoda „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“. Več razstav vključuje zapise o tradicionalnih spretnostih, ki se na Švabskem uporabljajo pri izdelavi proizvoda, od davne preteklosti do danes (glej „Spätzle und Knöpfle – Geschichte(n) rund um das Leibgericht der Schwaben“, zlasti: Alte Zeiten, Ofterdingen; „Spätzle – Schaben, pressen, hobeln“, Freilichtmuseum Beuren). S številnimi kuharskimi tekmovanji in več svetovnimi rekordi v rezanju testa za testenine „Spätzle“ se poudarja specifičnost geografskega območja v povezavi s človeškimi dejavniki. Lokalno strokovno znanje v zvezi s pripravo testa se je prenašalo iz generacije v generacijo in pomembno vpliva na značilnosti končnega proizvoda. Tradicija izdelave testenin „Spätzle“ izhaja iz 18. stoletja. Leta 1725 je Rosino Lentilio, svétnik in osebni zdravnik iz Württemberga, sklenil, da „Knöpflein“ in „Spazen“ vključujejo „vse proizvode iz moke“. Takrat je bilo na švabsko-nemškem območju razširjeno gojenje pire. Žito uspeva v revni zemlji in je bilo v regiji, ki so jo naseljevali mali kmetje in za katero je bila značilna revščina, zelo priljubljeno. Ker pirina moka vsebuje visoke vrednosti glutena, zaradi česar se je lahko testo v času pomanjkanja pripravljalo brez jajc, se je proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ izdeloval predvsem iz pire. Proizvod je zaslovel na hribovitem območju Münsinger Alb. Z začetkom industrializacije in povečanjem blaginje se je proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ iz navadne, vsakdanje jedi spremenil v kulinarično specialiteto, ki se je jedla ob prazničnih dneh. V opisu švabske kmečke vasi iz leta 1937 so testenine „Spätzle“ opisane kot praznična jed. Leto pred tem je lokalni pesnik Sebastian Blau testenine „Spätzle“ imenoval za simbol švabske regionalne identitete: „... ‚Spätzle‘ so temelj naše kuhinje, slave naše države itd., alfa in omega švabskega jedilnika ...“. V naravno bolj omejenih krajih znotraj geografskega območja so tradicionalne regionalne metode proizvodnje testenin „Spätzle“ skupaj z visoko razvitimi obrtnimi spretnostmi omogočile izdelavo proizvoda z visoko vrednostjo. Proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ danes na Švabskem proizvajajo skoraj vsi proizvajalci testenin in uporabljajo skoraj vsi lastniki restavracij. Od osemdesetih let 20. stoletja se proizvod tudi uspešno izvaža. Proizvod je postal simbol identitete ljudi, ki živijo na geografskem območju. Velik pomen proizvoda „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ v švabski kulinariki je med drugim izražen v knjigi „Die Geschichte von den Sieben Schwaben“, prvič izdani leta 1827, v kateri je zapisano, da je na Švabskem navada jesti petkrat na dan, in sicer petkrat juho, poleg katere se dvakrat jedo testenine „Knöpfle“ ali „Spätzle“. Leta 1892 je Elise Henle zapisala, da mora vsaka ženska na Švabskem znati pripraviti testenine „Spätzle“, pri čemer je menila, da tista, ki teh testenin ne zna pripraviti, ni pravo švabsko dekle. Švabski avtor Siegfried Ruoss je v svojo nedavno izdano kuharsko knjigo „Schwäbische Spätzleküche“ vključil več kot 50 različnih švabskih receptov s testeninami „Spätzle“.

Posebnosti proizvoda:

Posebnosti proizvoda:

V nasprotju z drugimi testeninami so proizvodi „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ jajčne testenine iz svežih jajc (suhe testenine) oziroma celih jajc in/ali svežih jajc (sveže testenine), izdelane na tradicionalen način. Proizvod je nepravilne oblike in ima hrapavo, porozno površino. Testo se takoj položi v vrelo vodo/nad soparo. Testenine so lahko tanke ali debele, dolge ali kratke. To so edine testenine, ki se prvič kuhajo že med proizvodnjo. Vlažno testo se stisne ali teče skozi luknjičaste plošče v posodo z vročo vodo. Po potrebi se testo med tem postopkom razreže.

Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Vzročna povezava posebnosti proizvoda „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ z geografskim izvorom se lahko pripiše posebnemu obravnavanju proizvodov na podlagi njihovega izvora. Proizvodi so testeninske specialitete z dolgoletno tradicijo, ki imajo na Švabskem simbolično vrednost ter so predvsem znani in visoko cenjeni v regiji in zunaj nje. To potrjuje večina mnenj, ki so jih prejeli nacionalni organi in ki so bila pridobljena s potrošniško raziskavo, izvedeno leta 2002.

Poleg tega se z veliko sklicevanji v literaturi, časopisnih člankih in regionalnih kuharskih knjigah potrjujeta temeljni pomen testenin „Spätzle“ in „Knöpfle“ za švabsko kulinariko in visoka cenjenost proizvoda kot „švabske nacionalne jedi“.

Proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ danes na Švabskem proizvajajo skoraj vsi proizvajalci testenin in uporabljajo skoraj vsi lastniki restavracij. Od osemdesetih let 20. stoletja se proizvod tudi uspešno izvaža. Proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ je zelo cenjen predvsem zaradi tradicionalnih regionalnih metod proizvodnje in visoko razvitih obrtnih spretnosti, ki se na Švabskem uporabljajo pri pripravi testenin „Spätzle“, pri čemer imajo posebno prednost ročno razrezane testenine. Pri strojni proizvodnji so prav tako potrebni občutek in izkušnje, zato so obrtne spretnosti proizvajalca in regionalno strokovno znanje v zvezi s predelavo še zlasti pomembni. Na podlagi tega je mogoče domnevati, da je prepoznavnost proizvoda „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ tesno povezana z regijo proizvodnje.

Proizvod „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ je potrošnikom dobro znan in je na podlagi regionalnega izvora visoko cenjen zaradi dolgoletne tradicije, ki jo ima kot švabska specialiteta, in lokalnih obrtnih spretnosti v zvezi s proizvodnjo testenin, ki se jim pripisuje posebna kakovost, če so ročno razrezane. Raziskava na nacionalni ravni, ki jo je leta 1965 podjetje Konsumgenossenschaft Stuttgart e.G. izvedlo na področju Stuttgarta in Reutlingena, je pokazala, da so testenine „Spätzle“ zelo visoko cenjene. Tudi v švabski literaturi veliko pesmi opeva to najbolj priljubljeno švabsko jed, na primer pesem, ki je bila leta 1838 objavljena v zbirki Schwarzwälder Boten, z naslovom „Das Lob der Schwabenknöpfle“ ter pesmi „Schwäbische Leibspeisa“ in „Spätzles-Lied“. Obstaja veliko prazničnih dejavnosti in običajev, ki so povezani s proizvodom „Schwäbiche Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“, pri čemer se v turistični industriji proizvodi tržijo v okviru tednov kulinaričnih specialitet, tečajev, seminarjev in tekmovanj v rezanju testenin „Spätzle“. V zadnjem času se proizvod „Schwäbiche Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ obravnava kot „kulinarični ambasador“ Švabske.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://register.dpma.de/DPMAregister/blattdownload/marken/2016/26/Teil-7/20160701

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

Popravki

| 1.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 403/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 403/26

---

Popravek Sporočila Komisije v okviru izvajanja Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta o radijski opremi in telekomunikacijski opremi terminalov ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme

(Objava naslovov in sklicev harmoniziranih standardov po usklajeni zakonodaji Unije)

(
  Uradni list Evropske unije C 249 z dne 8. julija 2016
  )

(2016/C 403/11)

Stran 4, standard EN 60065:2014:

besedilo:

| „Cenelec | EN 60065:2014
  Avdio, video in podobni elektronski aparati - Varnostne zahteve
  IEC 60065:2014 (Spremenjen) | 17.4.2015 | EN 60065:2002
  - A11:2008
  - A12:2011
  - A1:2006
  - A1:2006
  - A2:2010
  Opomba 2.1 | 17.11.2017 | Člen 3.1.a
  (& Člen 2 2006/95/ES) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EN 60065:2014/AC:2016 | To je prva objava“ | | | |

„Cenelec

EN 60065:2014

Avdio, video in podobni elektronski aparati - Varnostne zahteve

IEC 60065:2014 (Spremenjen)

17.4.2015

EN 60065:2002

- A11:2008

- A12:2011

- A1:2006

- A1:2006

- A2:2010

Opomba 2.1

17.11.2017

Člen 3.1.a

(& Člen 2 2006/95/ES)

EN 60065:2014/AC:2016

To je prva objava“

se glasi:

se glasi:

| „Cenelec | EN 60065:2014
  Avdio, video in podobni elektronski aparati - Varnostne zahteve
  IEC 60065:2014 (Spremenjen) | 17.4.2015 | EN 60065:2002
  - A11:2008
  - A12:2011
  - A1:2006
  - A1:2006
  - A2:2010
  Opomba 2.1 | 12.6.2017 | Člen 3.1.a
  (& Člen 2 2006/95/ES) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EN 60065:2014/AC:2016 | 8.7.2016“ | | | |

„Cenelec

EN 60065:2014

Avdio, video in podobni elektronski aparati - Varnostne zahteve

IEC 60065:2014 (Spremenjen)

17.4.2015

EN 60065:2002

- A11:2008

- A12:2011

- A1:2006

- A1:2006

- A2:2010

Opomba 2.1

12.6.2017

Člen 3.1.a

(& Člen 2 2006/95/ES)

EN 60065:2014/AC:2016

8.7.2016“

Stran 4, standard EN 60825-1:2014:

besedilo:

besedilo:

| „Cenelec | EN 60825-1:2014
  Varnost laserskih izdelkov - 1. del: Klasifikacija opreme in zahteve
  IEC 60825-1:2014 | 10.7.2015 | EN 60825-1:2007
  Opomba 2.1 | 19.6.2017 | Člen 3.1.a
  (& Člen 2 2006/95/ES)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„Cenelec

EN 60825-1:2014

Varnost laserskih izdelkov - 1. del: Klasifikacija opreme in zahteve

IEC 60825-1:2014

10.7.2015

EN 60825-1:2007

Opomba 2.1

19.6.2017

Člen 3.1.a

(& Člen 2 2006/95/ES)“

se glasi:

se glasi:

| „Cenelec | EN 60825-1:2014
  Varnost laserskih izdelkov - 1. del: Klasifikacija opreme in zahteve
  IEC 60825-1:2014 | 10.7.2015 | EN 60825-1:2007
  Opomba 2.1 | 12.6.2017 | Člen 3.1.a
  (& Člen 2 2006/95/ES)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„Cenelec

EN 60825-1:2014

Varnost laserskih izdelkov - 1. del: Klasifikacija opreme in zahteve

IEC 60825-1:2014

10.7.2015

EN 60825-1:2007

Opomba 2.1

12.6.2017

Člen 3.1.a

(& Člen 2 2006/95/ES)“

Stran 6, standard EN 61000-3-2:2014:

besedilo:

besedilo:

| „Cenelec | EN 61000-3-2:2014
  Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-2. del: Mejne vrednosti – Mejne vrednosti za oddajanje harmonskih tokov (vhodni tok opreme do vključno 16 A na fazo)
  IEC 61000-3-2:2014 | 17.4.2015 | EN 61000-3-2:2006
  - A1:2009
  - A2:2009
  Opomba 2.1 | 30.6.2017 | Člen 3.1.b“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„Cenelec

EN 61000-3-2:2014

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-2. del: Mejne vrednosti – Mejne vrednosti za oddajanje harmonskih tokov (vhodni tok opreme do vključno 16 A na fazo)

IEC 61000-3-2:2014

17.4.2015

EN 61000-3-2:2006

- A1:2009

- A2:2009

Opomba 2.1

30.6.2017

Člen 3.1.b“

se glasi:

se glasi:

| „Cenelec | EN 61000-3-2:2014
  Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-2. del: Mejne vrednosti – Mejne vrednosti za oddajanje harmonskih tokov (vhodni tok opreme do vključno 16 A na fazo)
  IEC 61000-3-2:2014 | 17.4.2015 | EN 61000-3-2:2006
  - A1:2009
  - A2:2009
  Opomba 2.1 | 12.6.2017 | Člen 3.1.b“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„Cenelec

EN 61000-3-2:2014

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3-2. del: Mejne vrednosti – Mejne vrednosti za oddajanje harmonskih tokov (vhodni tok opreme do vključno 16 A na fazo)

IEC 61000-3-2:2014

17.4.2015

EN 61000-3-2:2006

- A1:2009

- A2:2009

Opomba 2.1

12.6.2017

Člen 3.1.b“

Strani 8 in 9, standard EN 62368-1:2014:

besedilo:

besedilo:

| „Cenelec | EN 62368-1:2014
  Oprema za avdio/video, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo - Varnost - Varnostne zahteve
  IEC 62368-1:2014 (Spremenjen) | 17.4.2015 | EN 60065:2014
  EN 60950-1:2006
  - A11:2009
  - A12:2011
  - A1:2010
  - A2:2013
  Opomba 2.1 | 20.6.2019 | Člen 3.1.a
  (& Člen 2 2006/95/ES) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EN 62368-1:2014/AC:2015 | To je prva objava | | | |
| | EN 62368-1:2014/AC:2015 | To je prva objava | | | |
| | EN 62368-1:2014/AC:2015 | 10.7.2015“ | | | |

„Cenelec

EN 62368-1:2014

Oprema za avdio/video, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo - Varnost - Varnostne zahteve

IEC 62368-1:2014 (Spremenjen)

17.4.2015

EN 60065:2014

EN 60950-1:2006

- A11:2009

- A12:2011

- A1:2010

- A2:2013

Opomba 2.1

20.6.2019

Člen 3.1.a

(& Člen 2 2006/95/ES)

EN 62368-1:2014/AC:2015

To je prva objava

EN 62368-1:2014/AC:2015

To je prva objava

EN 62368-1:2014/AC:2015

10.7.2015“

se glasi:

se glasi:

| „Cenelec | EN 62368-1:2014
  Oprema za avdio/video, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo - Varnost - Varnostne zahteve
  IEC 62368-1:2014 (Spremenjen) | 17.4.2015 | EN 60065:2014
  EN 60950-1:2006
  - A11:2009
  - A12:2011
  - A1:2010
  - A2:2013
  Opomba 2.1 | 12.6.2017 | Člen 3.1.a
  (& Člen 2 2006/95/ES) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EN 62368-1:2014/AC:2015 | 10.7.2015 | | | |
| | EN 62368-1:2014/AC:2015 | 8.7.2016 | | | |
| | EN 62368-1:2014/AC:2015 | 8.7.2016“ | | | |

„Cenelec

EN 62368-1:2014

Oprema za avdio/video, informacijsko in komunikacijsko tehnologijo - Varnost - Varnostne zahteve

IEC 62368-1:2014 (Spremenjen)

17.4.2015

EN 60065:2014

EN 60950-1:2006

- A11:2009

- A12:2011

- A1:2010

- A2:2013

Opomba 2.1

12.6.2017

Člen 3.1.a

(& Člen 2 2006/95/ES)

EN 62368-1:2014/AC:2015

10.7.2015

EN 62368-1:2014/AC:2015

8.7.2016

EN 62368-1:2014/AC:2015

8.7.2016“

Stran 34, standard EN 301908-13 V7.1.1:

besedilo:

besedilo:

| „ETSI | EN 301908-2 V7.1.1
  Celična omrežja IMT - Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE - 2. del: CDMA z neposrednim razprševanjem (‚Direct Spread‘) (UTRA FDD) (UE) | To je prva objava | EN 301908-2 V6.2.1
  Opomba 2.1 | 30.9.2017 | Člen 3.2“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„ETSI

EN 301908-2 V7.1.1

Celična omrežja IMT - Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE - 2. del: CDMA z neposrednim razprševanjem (‚Direct Spread‘) (UTRA FDD) (UE)

To je prva objava

EN 301908-2 V6.2.1

Opomba 2.1

30.9.2017

Člen 3.2“

se glasi:

se glasi:

| „ETSI | EN 301908-2 V7.1.1
  Celična omrežja IMT - Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE - 2. del: CDMA z neposrednim razprševanjem (‚Direct Spread‘) (UTRA FDD) (UE) | 8.7.2016 | EN 301908-2 V6.2.1
  Opomba 2.1 | 12.6.2017 | Člen 3.2“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„ETSI

EN 301908-2 V7.1.1

Celična omrežja IMT - Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE - 2. del: CDMA z neposrednim razprševanjem (‚Direct Spread‘) (UTRA FDD) (UE)

8.7.2016

EN 301908-2 V6.2.1

Opomba 2.1

12.6.2017

Člen 3.2“

Stran 36, standard EN 301908-2 V7.1.1:

besedilo:

besedilo:

| „ETSI | EN 301908-2 V7.1.1
  Celična omrežja IMT - Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE - 2. del: CDMA z neposrednim razprševanjem (‚Direct Spread‘) (UTRA FDD) (UE) | To je prva objava | EN 301908-2 V6.2.1
  Opomba 2.1 | 30.9.2017 | Člen 3.2“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„ETSI

EN 301908-2 V7.1.1

Celična omrežja IMT - Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE - 2. del: CDMA z neposrednim razprševanjem (‚Direct Spread‘) (UTRA FDD) (UE)

To je prva objava

EN 301908-2 V6.2.1

Opomba 2.1

30.9.2017

Člen 3.2“

se glasi:

se glasi:

| „ETSI | EN 301908-2 V7.1.1
  Celična omrežja IMT - Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE - 2. del: CDMA z neposrednim razprševanjem (‚Direct Spread‘) (UTRA FDD) (UE) | 8.7.2016 | EN 301908-2 V6.2.1
  Opomba 2.1 | 12.6.2017 | Člen 3.2“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„ETSI

EN 301908-2 V7.1.1

Celična omrežja IMT - Harmonizirani EN, ki zajema bistvene zahteve člena 3.2 direktive R&TTE - 2. del: CDMA z neposrednim razprševanjem (‚Direct Spread‘) (UTRA FDD) (UE)

8.7.2016

EN 301908-2 V6.2.1

Opomba 2.1

12.6.2017

Člen 3.2“

---