# Službeni list C 436/24.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 436 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.24. studenoga 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 436

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.24. studenoga 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2013.–2014.Dnevne sjednice od 18. do 21. studenoga 2013.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 53 E, 25.2.2014.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2013.–2014.Dnevne sjednice od 18. do 21. studenoga 2013.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 53 E, 25.2.2014.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 53 E, 25.2.2014.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 20. studenog 2013. |
| 2016/C 436/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o utvrđivanju sjedišta institucija Europske unije (2012/2308(INI)) | 2 |
| | Četvrtak, 21. studenog 2013. |
| 2016/C 436/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o stanju Razvojnog plana iz Dohe i pripremama za Devetu ministarsku konferenciju Svjetske trgovinske organizacije (2013/2740(RSP)) | 6 |
| 2016/C 436/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Akcijskom planu za razvoj poduzetništva 2020. – Ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi (2013/2532(RSP)) | 11 |
| 2016/C 436/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici Europskom parlamentu) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI)) | 17 |
| 2016/C 436/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o tehnološkoj i industrijskoj bazi europskog obrambenog sektora (2013/2125(INI)) | 26 |
| 2016/C 436/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Komunikaciji Komisije pod naslovom Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije (EMU) (2013/2841(RSP)) | 35 |
| 2016/C 436/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Bangladešu: ljudska prava i nadolazeći izbori (2013/2951(RSP)) | 39 |
| 2016/C 436/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Kataru: položaj radnika migranata (2013/2952(RSP)) | 42 |
| 2016/C 436/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o poštenom pravosuđu u Boliviji, posebno u vezi s predmetima Előda Tóásóa i Marija Tadića (2013/2953(RSP)) | 45 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Srijeda, 20. studenog 2013.

2016/C 436/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o utvrđivanju sjedišta institucija Europske unije (2012/2308(INI))

2

Četvrtak, 21. studenog 2013.

2016/C 436/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o stanju Razvojnog plana iz Dohe i pripremama za Devetu ministarsku konferenciju Svjetske trgovinske organizacije (2013/2740(RSP))

6

2016/C 436/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Akcijskom planu za razvoj poduzetništva 2020. – Ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi (2013/2532(RSP))

11

2016/C 436/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici Europskom parlamentu) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

17

2016/C 436/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o tehnološkoj i industrijskoj bazi europskog obrambenog sektora (2013/2125(INI))

26

2016/C 436/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Komunikaciji Komisije pod naslovom Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije (EMU) (2013/2841(RSP))

35

2016/C 436/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Bangladešu: ljudska prava i nadolazeći izbori (2013/2951(RSP))

39

2016/C 436/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Kataru: položaj radnika migranata (2013/2952(RSP))

42

2016/C 436/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o poštenom pravosuđu u Boliviji, posebno u vezi s predmetima Előda Tóásóa i Marija Tadića (2013/2953(RSP))

45

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 19. studenog 2013. |
| 2016/C 436/10 | Odluka Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o sklapanju međuinstitucionalnog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (2011/2152(ACI)) | 47 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 19. studenog 2013.

2016/C 436/10

Odluka Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o sklapanju međuinstitucionalnog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (2011/2152(ACI))

47

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 19. studenog 2013. |
| 2016/C 436/11 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o nacrtu Uredbe Vijeća o Višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014. – 2020. (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP)) | 49 |
| 2016/C 436/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD)) | 52 |
| 2016/C 436/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o Stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 8/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD)) | 54 |
| 2016/C 436/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev za EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana građevinski materijali, Španjolska) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD)) | 56 |
| 2016/C 436/15 | P7_TA(2013)0460Program ERASMUS ZA SVE ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju programa ERASMUS ZA SVE, programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Erasmus+:programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, br. 1720/2006/EZ i br. 1298/2008/EZ | 59 |
| 2016/C 436/16 | P7_TA(2013)0461Program Kreativna Europa ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju programa Kreativna Europa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ | 60 |
| 2016/C 436/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o uspostavljanju programa Europa za građane za razdoblje 2014. – 2020. (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP)) | 61 |
| 2016/C 436/18 | P7_TA(2013)0463Instrument za povezivanje Europe ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013. s ciljem usvajanja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 | 62 |
| 2016/C 436/19 | P7_TA(2013)0464Razvoj transeuropske prometne mreže ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19 studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU | 63 |
| 2016/C 436/20 | P7_TA(2013)0465Poljoprivredna i ribarstvena statistika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni nekih zakonodavnih akata na području poljoprivredne i ribarstvene statistike (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni određenih zakonodavnih akata u području poljoprivredne i ribarstvene statistike | 64 |
| 2016/C 436/21 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju Protokola o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE)) | 65 |
| 2016/C 436/22 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o prihvaćanju u ime Europske Unije izmjena članaka 25. i 26. Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE)) | 66 |
| 2016/C 436/23 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o usvajanju Dopunskog istraživačkog programa za projekt ITER (2014. – 2018.) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE)) | 67 |
| 2016/C 436/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o programu za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2014. – 2018.) koji nadopunjuje Obzor 2020. – okvirni program za istraživanja i inovacije (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE)) | 76 |
| 2016/C 436/25 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o uspostavi Instrumenta suradnje za nuklearnu sigurnost (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS)) | 106 |
| 2016/C 436/26 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o potpori Unije programima pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE)) | 122 |
| | Srijeda, 20. studenog 2013. |
| 2016/C 436/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o zajedničkom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD)) | 140 |
| 2016/C 436/28 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD)) | 160 |
| 2016/C 436/29 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 9/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD)) | 162 |
| 2016/C 436/30 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju Fonda solidarnosti Europske unije u skladu s točkom 26. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (suša i šumski požari u Rumunjskoj te poplave u Njemačkoj, Austriji i Češkoj Republici). (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD)) | 203 |
| 2016/C 436/31 | Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenog 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD)) | 204 |
| 2016/C 436/32 | P7_TA(2013)0477Europski sustavi za satelitsku navigaciju: uvođenje i primjena***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i primjeni europskih sustava za satelitsku navigaciju (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća | 206 |
| 2016/C 436/33 | P7_TA(2013)0478Makrofinancijska pomoć Jordanu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Odluke br .../2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu | 208 |
| 2016/C 436/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma između Europske unije i Ruske Federacije o prekursorima za droge (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE)) | 209 |
| 2016/C 436/35 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2009/935/PUP u vezi s popisom trećih zemalja i organizacija s kojima Europol sklapa sporazume (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS)) | 210 |
| 2016/C 436/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća kojom se izmjenjuje Uredba (EZ) br. 723/2009 o pravnom okviru Zajednice za Europski konzorcij za istraživačku infrastrukturu (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE)) | 211 |
| 2016/C 436/37 | P7_TA(2013)0482Zajedničke odredbe o Europskim fondovima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o izmijenjenom prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, obuhvaćenima Zajedničkim strateškim okvirom, o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Stajalište Europskog parlamenta doneseno u prvom čitanju. 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 | 212 |
| 2016/C 436/38 | P7_TA(2013)0483Europski socijalni fond ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 | 216 |
| 2016/C 436/39 | P7_TA(2013)0484Europski fond za regionalni razvoj i cilj Ulaganje u rast i radna mjesta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama o Europskom fondu za regionalni razvoj i cilju Ulaganje u rast i radna mjesta kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju Ulaganje za rast i radna mjesta te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 | 217 |
| 2016/C 436/40 | P7_TA(2013)0485Europski fond za regionalni razvoj i cilj Europska teritorijalna suradnja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za potporu Europskog fonda za regionalni razvoj cilju Europska teritorijalna suradnja (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju Europska terirorijalna suradnja | 219 |
| 2016/C 436/41 | P7_TA(2013)0486Kohezijski fond ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006 | 221 |
| 2016/C 436/42 | P7_TA(2013)0487Europska grupacija za teritorijalnu suradnju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjima, pojednostavljenjima i poboljšanjima osnivanja i provedbe takvih grupacija (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija | 223 |
| 2016/C 436/43 | P7_TA(2013)0488Ravnoteža spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenog 2013. u pogledu donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o povezanim mjerama(Tekst značajan za EGP) | 225 |
| 2016/C 436/44 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 20. studenoga 2013. na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o dokumentima s ključnim informacijama za investicijske proizvode (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) | 241 |
| 2016/C 436/45 | P7_TA(2013)0490Financiranje, upravljanje i nadzor zajedničke poljoprivredne politike ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financiranju, upravljanju i praćenju zajedničke poljoprivredne politike (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 | 270 |
| 2016/C 436/46 | P7_TA(2013)0491Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 | 272 |
| 2016/C 436/47 | P7_TA(2013)0492Zajednička organizacija tržišta poljoprivrednih proizvoda ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 | 274 |
| 2016/C 436/48 | P7_TA(2013)0493Izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru ZPP-a (*) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552– C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 | 277 |
| 2016/C 436/49 | P7_TA(2013)0494Prijelazne odredbe o potpori ruralnom razvoju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju određenih prijelaznih odredaba o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i o izmjenama Uredbe (EU) br. [RR] u pogledu sredstava i njihove raspodjele za godinu 2014. i o izmjenama Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 i uredaba (EU) br. [IP], (EU) br. [HR] i (EU) br. [jZOT] u pogledu njihove primjene u godini 2014. (COM(2013)0226 – C7–0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o o utvrđivanju određenih prijelaznih odredaba o potpori ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i o izmjenama Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu sredstava i njihove raspodjele za godinu 2014. i o izmjenama Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 i Uredaba (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1306/2013 i (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu njihove primjene u godini 2014. | 279 |
| 2016/C 436/50 | P7_TA(2013)0495Odredbe u vezi s financijskim upravljanjem za određene države članice koje proživljavaju ozbiljne poteškoće ili im prijeti nastajanje takvih poteškoća u pogledu njihove financijske stabilnosti i s pravilima za opoziv sredstava za određene države ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 glede određenih odredbi u vezi s financijskim upravljanjem za određene države članice koje proživljavaju ozbiljne poteškoće ili im prijeti nastajanje takvih poteškoća u pogledu njihove financijske stabilnosti i s pravilima za opoziv sredstava za određene države članice (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu određenih odredbi o financijskom upravljanju za određene države članice u ozbiljnim poteškoćama ili kojima prijete takve poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost, pravilima o opozivu sredstava za određene države članice i pravilima o s konačnoj isplati | 281 |
| 2016/C 436/51 | P7_TA(2013)0496Financijska sredstva za određene države članice iz Europskog socijalnog fonda ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu dodjele financijskih sredstava iz Europskog socijalnog fonda za određene države članice (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu financijskih sredstava za određene države članice iz Europskog socijalnog fonda | 282 |
| 2016/C 436/52 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o donošenju Protokola kojim se utvrđuju mogućnosti ribolova i financijski doprinos predviđeni Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice s jedne strane i Republike Kiribati s druge strane (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE)) | 283 |
| | Četvrtak, 21. studenog 2013. |
| 2016/C 436/53 | P7_TA(2013)0499Obzor 2020. – okvirni program za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvirnog programa za istraživanje i inovacije – Obzor 2020. (2014. – 2020.) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Stajalište Eurospkog parlamenta usvojeno u prvom čitanju od 21. studenog 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ | 284 |
| 2016/C 436/54 | P7_TA(2013)0500Pravila za sudjelovanje i širenje programa Obzor 2020. ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravilima za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanje i inovacije – Obzor 2020. (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006 | 288 |
| 2016/C 436/55 | P7_TA(2013)0501Program strateških inovacija Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Programu strateških inovacija Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT): EIT-ov doprinos inovativnijoj Europi (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Stajalište Europskog parlamenta usvojeno na prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Odluke br.../2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća o Strateškom inovacijskom programu Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT): doprinos EIT-a inovativnijoj Europi | 292 |
| 2016/C 436/56 | P7_TA(2013)0502Europski institut za inovacije i tehnologiju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 294/2008 o osnivanju Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 294/2008 o osnivanju Europskog instituta za inovacije i tehnologiju | 293 |
| 2016/C 436/57 | P7_TA(2013)0503Konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (2014. – 2020.) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ | 294 |
| 2016/C 436/58 | P7_TA(2013)0504Poseban program za provedbu programa Obzor 2020. *Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o uspostavljanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Horizont 2020. (2014. – 2020.) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja OdlukeVijeća o uspostavi Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Horizont 2020. (2014. – 2020.)(tekst značajan za EGP) | 295 |
| 2016/C 436/59 | P7_TA(2013)0505Europska statistika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici(Tekst značajan za EGP i Švicarsku) | 380 |
| 2016/C 436/60 | P7_TA(2013)0506Program EU-a za socijalne promjene i inovacije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Programu Europske unije za socijalne promjene i inovacije (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress | 390 |
| 2016/C 436/61 | P7_TA(2013)0507Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 | 392 |
| 2016/C 436/62 | P7_TA(2013)0508Akcijski program za oporezivanje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o donošenju akcijskog programa za oporezivanje u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Fiscalis 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1482/2007/EZ (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br, .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o donošenju akcijskog programa za poboljšanje rada poreznih sustava u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Fiscalis 2020) i ukidanju Odluke br. 1482/2007/EZ | 394 |
| 2016/C 436/63 | P7_TA(2013)0509Akcijski program za carine ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o donošenju akcijskog programa za carinu u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Carina 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 624/2007/EZ (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AStajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o o uspostavi programa djelovanja za carinu u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Carina 2020.) i stavljanju izvan snage Odluke br. 624/2007/EZ | 395 |
| 2016/C 436/64 | P7_TA(2013)0510Osiguranje i reosiguranje (Solventnosti II) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuje Direktiva 2009/138/EZ o pokretanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) u pogledu roka za njezino prenošenje i primjenu te datuma stavljanja izvan snage pojedinih direktiva (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Stajalište Europskog parlamenta doneseno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/138/EZ (Solventnost II) u pogledu roka za njezino prenošenje i roka za njezinu primjenu te datuma stavljanja izvan snage određenih direktiva (Solventnost I) | 397 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 19. studenog 2013.

2016/C 436/11

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o nacrtu Uredbe Vijeća o Višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014. – 2020. (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

49

2016/C 436/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

52

2016/C 436/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o Stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 8/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

54

2016/C 436/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev za EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana građevinski materijali, Španjolska) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

56

2016/C 436/15

P7_TA(2013)0460Program ERASMUS ZA SVE ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju programa ERASMUS ZA SVE, programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Erasmus+:programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, br. 1720/2006/EZ i br. 1298/2008/EZ

Erasmus+

59

2016/C 436/16

P7_TA(2013)0461Program Kreativna Europa ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju programa Kreativna Europa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ

60

2016/C 436/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o uspostavljanju programa Europa za građane za razdoblje 2014. – 2020. (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

61

2016/C 436/18

P7_TA(2013)0463Instrument za povezivanje Europe ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013. s ciljem usvajanja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010

62

2016/C 436/19

P7_TA(2013)0464Razvoj transeuropske prometne mreže ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19 studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU

63

2016/C 436/20

P7_TA(2013)0465Poljoprivredna i ribarstvena statistika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni nekih zakonodavnih akata na području poljoprivredne i ribarstvene statistike (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni određenih zakonodavnih akata u području poljoprivredne i ribarstvene statistike

u području

64

2016/C 436/21

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju Protokola o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

65

2016/C 436/22

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o prihvaćanju u ime Europske Unije izmjena članaka 25. i 26. Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

66

2016/C 436/23

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o usvajanju Dopunskog istraživačkog programa za projekt ITER (2014. – 2018.) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

67

2016/C 436/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o programu za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2014. – 2018.) koji nadopunjuje Obzor 2020. – okvirni program za istraživanja i inovacije (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

76

2016/C 436/25

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o uspostavi Instrumenta suradnje za nuklearnu sigurnost (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

106

2016/C 436/26

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o potpori Unije programima pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

122

Srijeda, 20. studenog 2013.

2016/C 436/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o zajedničkom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

140

2016/C 436/28

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

160

2016/C 436/29

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 9/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

162

2016/C 436/30

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju Fonda solidarnosti Europske unije u skladu s točkom 26. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (suša i šumski požari u Rumunjskoj te poplave u Njemačkoj, Austriji i Češkoj Republici). (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

203

2016/C 436/31

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenog 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

204

2016/C 436/32

P7_TA(2013)0477Europski sustavi za satelitsku navigaciju: uvođenje i primjena***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i primjeni europskih sustava za satelitsku navigaciju (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća

206

2016/C 436/33

P7_TA(2013)0478Makrofinancijska pomoć Jordanu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Odluke br .../2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu

208

2016/C 436/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma između Europske unije i Ruske Federacije o prekursorima za droge (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

209

2016/C 436/35

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2009/935/PUP u vezi s popisom trećih zemalja i organizacija s kojima Europol sklapa sporazume (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

210

2016/C 436/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća kojom se izmjenjuje Uredba (EZ) br. 723/2009 o pravnom okviru Zajednice za Europski konzorcij za istraživačku infrastrukturu (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

211

2016/C 436/37

P7_TA(2013)0482Zajedničke odredbe o Europskim fondovima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o izmijenjenom prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, obuhvaćenima Zajedničkim strateškim okvirom, o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Stajalište Europskog parlamenta doneseno u prvom čitanju. 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006

212

2016/C 436/38

P7_TA(2013)0483Europski socijalni fond ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006

216

2016/C 436/39

P7_TA(2013)0484Europski fond za regionalni razvoj i cilj Ulaganje u rast i radna mjesta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama o Europskom fondu za regionalni razvoj i cilju Ulaganje u rast i radna mjesta kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju Ulaganje za rast i radna mjesta te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006

217

2016/C 436/40

P7_TA(2013)0485Europski fond za regionalni razvoj i cilj Europska teritorijalna suradnja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za potporu Europskog fonda za regionalni razvoj cilju Europska teritorijalna suradnja (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju Europska terirorijalna suradnja

219

2016/C 436/41

P7_TA(2013)0486Kohezijski fond ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006

221

2016/C 436/42

P7_TA(2013)0487Europska grupacija za teritorijalnu suradnju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjima, pojednostavljenjima i poboljšanjima osnivanja i provedbe takvih grupacija (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija

223

2016/C 436/43

P7_TA(2013)0488Ravnoteža spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenog 2013. u pogledu donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o povezanim mjerama(Tekst značajan za EGP)

225

2016/C 436/44

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 20. studenoga 2013. na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o dokumentima s ključnim informacijama za investicijske proizvode (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD))

241

2016/C 436/45

P7_TA(2013)0490Financiranje, upravljanje i nadzor zajedničke poljoprivredne politike ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financiranju, upravljanju i praćenju zajedničke poljoprivredne politike (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008

270

2016/C 436/46

P7_TA(2013)0491Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005

272

2016/C 436/47

P7_TA(2013)0492Zajednička organizacija tržišta poljoprivrednih proizvoda ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007

274

2016/C 436/48

P7_TA(2013)0493Izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru ZPP-a (*) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552– C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009

277

2016/C 436/49

P7_TA(2013)0494Prijelazne odredbe o potpori ruralnom razvoju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju određenih prijelaznih odredaba o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i o izmjenama Uredbe (EU) br. [RR] u pogledu sredstava i njihove raspodjele za godinu 2014. i o izmjenama Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 i uredaba (EU) br. [IP], (EU) br. [HR] i (EU) br. [jZOT] u pogledu njihove primjene u godini 2014. (COM(2013)0226 – C7–0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o o utvrđivanju određenih prijelaznih odredaba o potpori ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i o izmjenama Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu sredstava i njihove raspodjele za godinu 2014. i o izmjenama Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 i Uredaba (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1306/2013 i (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu njihove primjene u godini 2014.

279

2016/C 436/50

P7_TA(2013)0495Odredbe u vezi s financijskim upravljanjem za određene države članice koje proživljavaju ozbiljne poteškoće ili im prijeti nastajanje takvih poteškoća u pogledu njihove financijske stabilnosti i s pravilima za opoziv sredstava za određene države ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 glede određenih odredbi u vezi s financijskim upravljanjem za određene države članice koje proživljavaju ozbiljne poteškoće ili im prijeti nastajanje takvih poteškoća u pogledu njihove financijske stabilnosti i s pravilima za opoziv sredstava za određene države članice (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu određenih odredbi o financijskom upravljanju za određene države članice u ozbiljnim poteškoćama ili kojima prijete takve poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost, pravilima o opozivu sredstava za određene države članice i pravilima o s konačnoj isplati

281

2016/C 436/51

P7_TA(2013)0496Financijska sredstva za određene države članice iz Europskog socijalnog fonda ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu dodjele financijskih sredstava iz Europskog socijalnog fonda za određene države članice (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu financijskih sredstava za određene države članice iz Europskog socijalnog fonda

282

2016/C 436/52

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o donošenju Protokola kojim se utvrđuju mogućnosti ribolova i financijski doprinos predviđeni Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice s jedne strane i Republike Kiribati s druge strane (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

283

Četvrtak, 21. studenog 2013.

2016/C 436/53

P7_TA(2013)0499Obzor 2020. – okvirni program za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvirnog programa za istraživanje i inovacije – Obzor 2020. (2014. – 2020.) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Stajalište Eurospkog parlamenta usvojeno u prvom čitanju od 21. studenog 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ

284

2016/C 436/54

P7_TA(2013)0500Pravila za sudjelovanje i širenje programa Obzor 2020. ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravilima za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanje i inovacije – Obzor 2020. (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006

288

2016/C 436/55

P7_TA(2013)0501Program strateških inovacija Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Programu strateških inovacija Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT): EIT-ov doprinos inovativnijoj Europi (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Stajalište Europskog parlamenta usvojeno na prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Odluke br.../2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća o Strateškom inovacijskom programu Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT): doprinos EIT-a inovativnijoj Europi

292

2016/C 436/56

P7_TA(2013)0502Europski institut za inovacije i tehnologiju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 294/2008 o osnivanju Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 294/2008 o osnivanju Europskog instituta za inovacije i tehnologiju

293

2016/C 436/57

P7_TA(2013)0503Konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (2014. – 2020.) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ

294

2016/C 436/58

P7_TA(2013)0504Poseban program za provedbu programa Obzor 2020. *Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o uspostavljanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Horizont 2020. (2014. – 2020.) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja OdlukeVijeća o uspostavi Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Horizont 2020. (2014. – 2020.)(tekst značajan za EGP)

295

2016/C 436/59

P7_TA(2013)0505Europska statistika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici(Tekst značajan za EGP i Švicarsku)

380

2016/C 436/60

P7_TA(2013)0506Program EU-a za socijalne promjene i inovacije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Programu Europske unije za socijalne promjene i inovacije (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress

390

2016/C 436/61

P7_TA(2013)0507Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007

392

2016/C 436/62

P7_TA(2013)0508Akcijski program za oporezivanje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o donošenju akcijskog programa za oporezivanje u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Fiscalis 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1482/2007/EZ (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BStajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br, .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o donošenju akcijskog programa za poboljšanje rada poreznih sustava u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Fiscalis 2020) i ukidanju Odluke br. 1482/2007/EZ

394

2016/C 436/63

P7_TA(2013)0509Akcijski program za carine ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o donošenju akcijskog programa za carinu u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Carina 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 624/2007/EZ (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AStajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o o uspostavi programa djelovanja za carinu u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Carina 2020.) i stavljanju izvan snage Odluke br. 624/2007/EZ

395

2016/C 436/64

P7_TA(2013)0510Osiguranje i reosiguranje (Solventnosti II) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuje Direktiva 2009/138/EZ o pokretanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) u pogledu roka za njezino prenošenje i primjenu te datuma stavljanja izvan snage pojedinih direktiva (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Stajalište Europskog parlamenta doneseno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/138/EZ (Solventnost II) u pogledu roka za njezino prenošenje i roka za njezinu primjenu te datuma stavljanja izvan snage određenih direktiva (Solventnost I)

397

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

24.11.2016

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 436/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2013.–2014.

Dnevne sjednice od 18. do 21. studenoga 2013.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 53 E, 25.2.2014.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Srijeda, 20. studenog 2013.

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/2

---

P7_TA(2013)0498

Sjedište institucija Europske unije

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o utvrđivanju sjedišta institucija Europske unije (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 232. i 341. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 232. i 341. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 6 priložen Ugovorima o utvrđivanju sjedišta institucija i određenih tijela, ureda, agencija i službi Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 6 priložen Ugovorima o utvrđivanju sjedišta institucija i određenih tijela, ureda, agencija i službi Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 10., 14. i 48. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 10., 14. i 48. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir stajalište koje je zauzeo po tom pitanju, posebno u preporuci od 21. lipnja 1958 (1)., rezoluciji od 7. srpnja 1981. o sjedištu institucija EZ-a, posebno Europskog parlamenta (2), u preporukama za međuvladinu konferenciju od 13. travnja 2000. (3) te rezolucijama koje su priložene sljedećim dokumentima: Rezoluciji od 8. lipnja 2011. naslovljenoj „Ulaganje u budućnost: novi višegodišnji financijski okvir (VFO) za konkurentnu, održivu i uključivu Europu” (4), Rezoluciji od 10. svibnja 2012. o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2010., dio I. – Europski parlament (5), Rezoluciji od 16. veljače 2012. o smjernicama za proračunski postupak 2013., dio I. – Europski parlament, dio II. – Vijeće, dio IV – Sud, dio V. – Revizorski sud, dio VI. – Gospodarski i socijalni odbor, dio VII. – Odbor regija, dio VIII. – Europski ombudsman, dio IX. – Europski nadzornik za zaštitu podataka, dio X. – Europska služba za vanjsko djelovanje (6), Rezoluciji od 29. ožujka 2012. o procjeni Parlamenta o prihodima i rashodima za financijsku godinu 2013. (7) te Rezoluciji od 4. srpnja 2012. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2013. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište koje je zauzeo po tom pitanju, posebno u preporuci od 21. lipnja 1958 (1)., rezoluciji od 7. srpnja 1981. o sjedištu institucija EZ-a, posebno Europskog parlamenta (2), u preporukama za međuvladinu konferenciju od 13. travnja 2000. (3) te rezolucijama koje su priložene sljedećim dokumentima: Rezoluciji od 8. lipnja 2011. naslovljenoj „Ulaganje u budućnost: novi višegodišnji financijski okvir (VFO) za konkurentnu, održivu i uključivu Europu” (4), Rezoluciji od 10. svibnja 2012. o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2010., dio I. – Europski parlament (5), Rezoluciji od 16. veljače 2012. o smjernicama za proračunski postupak 2013., dio I. – Europski parlament, dio II. – Vijeće, dio IV – Sud, dio V. – Revizorski sud, dio VI. – Gospodarski i socijalni odbor, dio VII. – Odbor regija, dio VIII. – Europski ombudsman, dio IX. – Europski nadzornik za zaštitu podataka, dio X. – Europska služba za vanjsko djelovanje (6), Rezoluciji od 29. ožujka 2012. o procjeni Parlamenta o prihodima i rashodima za financijsku godinu 2013. (7) te Rezoluciji od 4. srpnja 2012. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2013. (8),

| — | uzimajući u obzir pisana pitanja E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 i E-004135-2012 Europskoj komisiji i Vijeću, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisana pitanja E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 i E-004135-2012 Europskoj komisiji i Vijeću,

| — | uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika iz rujna 2002. i kolovoza 2013. o troškovima održavanja triju mjesta rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika iz rujna 2002. i kolovoza 2013. o troškovima održavanja triju mjesta rada,

| — | uzimajući u obzir izvješće zajedničke radne skupine Predsjedništva i Odbora za proračun o proračunu Parlamenta za 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće zajedničke radne skupine Predsjedništva i Odbora za proračun o proračunu Parlamenta za 2012.,

| — | uzimajući u obzir izvješća o svojim aktivnostima za razdoblja 1993. – 1999., 1999. – 2004, 2004. – 2009. i 2009.– 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o svojim aktivnostima za razdoblja 1993. – 1999., 1999. – 2004, 2004. – 2009. i 2009.– 2011.,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda europske unije, a posebno predmete C-230/81 (9), C-345/95 (10) i spojeni predmeti C-237/11 i C-238/11 (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda europske unije, a posebno predmete C-230/81 (9), C-345/95 (10) i spojeni predmeti C-237/11 i C-238/11 (11),

| — | uzimajući u obzir predstavku 630/2006 u okviru kampanje za jedno sjedište, koju je podržalo više od jednog milijuna građana EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstavku 630/2006 u okviru kampanje za jedno sjedište, koju je podržalo više od jednog milijuna građana EU-a,

| — | uzimajući u obzir glasovanje na sjednici od 23. listopada 2012., na kojoj je većina zastupnika (njih 78 %) pozvala države članice da preispitaju svoje stajalište o Strasbourgu kao službenom sjedištu Parlamenta; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje na sjednici od 23. listopada 2012., na kojoj je većina zastupnika (njih 78 %) pozvala države članice da preispitaju svoje stajalište o Strasbourgu kao službenom sjedištu Parlamenta;

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 3., članke 29., 41., 48., 74.a, 201. te članak 202. stavak 4. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 3., članke 29., 41., 48., 74.a, 201. te članak 202. stavak 4. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za predstavke (A7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za predstavke (A7-0350/2013),

| A. | budući da je člankom 341. UFEU-a utvrđeno da sjedišta institucija Unije zajedničkom suglasnošću utvrđuju vlade država članica; |
| --- | --- |

A.

budući da je člankom 341. UFEU-a utvrđeno da sjedišta institucija Unije zajedničkom suglasnošću utvrđuju vlade država članica;

| B. | budući da su države članice u Protokolu 6. priloženom Ugovorima odredile Bruxelles kao sjedište Komisije, Vijeća (čije se sjednice u travnju, lipnju i listopadu održavaju u Luxembourgu), Gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora regija, Luxembourg kao sjedište suda Europske unije, Revizorskog suda i Europske investicijske banke, Frankfurt kao sjedište Europske središnje banke i Haag kao sjedište Europskog policijskog ureda; |
| --- | --- |

B.

budući da su države članice u Protokolu 6. priloženom Ugovorima odredile Bruxelles kao sjedište Komisije, Vijeća (čije se sjednice u travnju, lipnju i listopadu održavaju u Luxembourgu), Gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora regija, Luxembourg kao sjedište suda Europske unije, Revizorskog suda i Europske investicijske banke, Frankfurt kao sjedište Europske središnje banke i Haag kao sjedište Europskog policijskog ureda;

| C. | budući da je odluka država članica o tim sjedištima donesena unutar šireg konteksta, uzimajući u obzir povijesni razvoj Europske unije i njezinih institucija kao i parametre zemljopisne raspršenosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je odluka država članica o tim sjedištima donesena unutar šireg konteksta, uzimajući u obzir povijesni razvoj Europske unije i njezinih institucija kao i parametre zemljopisne raspršenosti;

| D. | budući da Europski parlament ima specifičnu i jedinstvenu ulogu kao jedina institucija koju europski građani izravno biraju i kojima ona odgovara, te budući da je ta uloga pretrpjela najveće promjene u usporedbi s ostalim institucijama, u ovom će izvješću naglasak u prvom redu biti na sjedištu i organizaciji rada Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

D.

budući da Europski parlament ima specifičnu i jedinstvenu ulogu kao jedina institucija koju europski građani izravno biraju i kojima ona odgovara, te budući da je ta uloga pretrpjela najveće promjene u usporedbi s ostalim institucijama, u ovom će izvješću naglasak u prvom redu biti na sjedištu i organizaciji rada Europskog parlamenta;

| E. | budući da se u Protokolu 6. priloženom Ugovorima utvrđuje da je sjedište Parlamenta u Strasbourgu, gdje se održava dvanaest mjesečnih plenarnih zasjedanja, uključujući sjednicu o proračunu, da se dodatne plenarne sjednice održavaju u Bruxellesu, da odbori Europskog parlamenta zasjedaju u Bruxellesu te da se Glavno tajništvo i njegove službe i dalje nalaze u Luxembourgu; |
| --- | --- |

E.

budući da se u Protokolu 6. priloženom Ugovorima utvrđuje da je sjedište Parlamenta u Strasbourgu, gdje se održava dvanaest mjesečnih plenarnih zasjedanja, uključujući sjednicu o proračunu, da se dodatne plenarne sjednice održavaju u Bruxellesu, da odbori Europskog parlamenta zasjedaju u Bruxellesu te da se Glavno tajništvo i njegove službe i dalje nalaze u Luxembourgu;

| F. | budući da se u člancima 10. i 14. UEU-a navodi da je EU predstavnička demokracija i da Parlament izravno predstavlja europske građane na razini Unije te da je, kao suzakonodavac, Parlament ravnopravan s Vijećem; |
| --- | --- |

F.

budući da se u člancima 10. i 14. UEU-a navodi da je EU predstavnička demokracija i da Parlament izravno predstavlja europske građane na razini Unije te da je, kao suzakonodavac, Parlament ravnopravan s Vijećem;

| G. | budući da se člankom 232. UFEU-a Parlamentu omogućuje da donese svoj Poslovnik, u skladu s kojim može odrediti trajanje plenarnih sjednica, sukladno ugovorima i sudskoj praksi Suda Europske unije; |
| --- | --- |

G.

budući da se člankom 232. UFEU-a Parlamentu omogućuje da donese svoj Poslovnik, u skladu s kojim može odrediti trajanje plenarnih sjednica, sukladno ugovorima i sudskoj praksi Suda Europske unije;

| H. | budući da je Sud Europske unije utvrdio da utvrđivanje sjedišta ne smije ometati pravilan rad Parlamenta; budući da je također utvrdio da bi, iako postoje nedostaci i troškovi prouzročeni postojanjem više mjesta rada, svaka promjena sjedišta ili mjesta rada zahtijevala izmjenu Ugovora, a time i pristanak država članica; |
| --- | --- |

H.

budući da je Sud Europske unije utvrdio da utvrđivanje sjedišta ne smije ometati pravilan rad Parlamenta; budući da je također utvrdio da bi, iako postoje nedostaci i troškovi prouzročeni postojanjem više mjesta rada, svaka promjena sjedišta ili mjesta rada zahtijevala izmjenu Ugovora, a time i pristanak država članica;

| I. | budući da je Parlament prošao kroz korjenitu promjenu iz savjetodavnog tijela sa 78 imenovanih zastupnika, koji su, u prvom redu zbog praktičnih razloga, dijelili prostor s Parlamentarnom skupštinom Vijeća Europe u Strasbourgu, u punopravni, neposredno izabran Parlament s današnjih 766 zastupnika, koji ima ulogu suzakonodavca i koji je ravnopravan Vijeću; |
| --- | --- |

I.

budući da je Parlament prošao kroz korjenitu promjenu iz savjetodavnog tijela sa 78 imenovanih zastupnika, koji su, u prvom redu zbog praktičnih razloga, dijelili prostor s Parlamentarnom skupštinom Vijeća Europe u Strasbourgu, u punopravni, neposredno izabran Parlament s današnjih 766 zastupnika, koji ima ulogu suzakonodavca i koji je ravnopravan Vijeću;

| J. | budući da se rast zakonodavnih kapaciteta očituje u porastu postupaka suodlučivanja (trenutno redovni zakonodavni postupci) koji se od 165 u parlamentarnom sazivu 1993. – 1999. popeo na 454 u parlamentarnom sazivu 2004. – 2009., a još je veći u trenutnom sazivu; |
| --- | --- |

J.

budući da se rast zakonodavnih kapaciteta očituje u porastu postupaka suodlučivanja (trenutno redovni zakonodavni postupci) koji se od 165 u parlamentarnom sazivu 1993. – 1999. popeo na 454 u parlamentarnom sazivu 2004. – 2009., a još je veći u trenutnom sazivu;

| K. | budući da se, promjene u ulozi Parlamenta, odražavaju u povećanju broja međuinstitucionalnih sastanaka za 150 %, odnosno sa 16 000 na 40 000 u razdoblju od 2009. do 2013. te u broju stalnih dijaloga i trijaloga s Komisijom, Vijećem i pojedinim državama članicama, koji danas ulaze u okvir zakonodavnog postupka i koji su doveli do velikog porasta broja sporazuma sklopljenih u prvom čitanju, točnije s 28 % na 72 % u razdoblju od 2004. – 2009.; |
| --- | --- |

K.

budući da se, promjene u ulozi Parlamenta, odražavaju u povećanju broja međuinstitucionalnih sastanaka za 150 %, odnosno sa 16 000 na 40 000 u razdoblju od 2009. do 2013. te u broju stalnih dijaloga i trijaloga s Komisijom, Vijećem i pojedinim državama članicama, koji danas ulaze u okvir zakonodavnog postupka i koji su doveli do velikog porasta broja sporazuma sklopljenih u prvom čitanju, točnije s 28 % na 72 % u razdoblju od 2004. – 2009.;

| L. | budući da struktura vremenskog rasporeda Europskog parlamenta (utvrđena na sastanku na vrhu u Edinburghu 1992. godine) prethodi razvoju njegove uloge koja proizlazi iz usvajanja Ugovora iz Mastrichta, Amsterdama, Nice i Lisabona; |
| --- | --- |

L.

budući da struktura vremenskog rasporeda Europskog parlamenta (utvrđena na sastanku na vrhu u Edinburghu 1992. godine) prethodi razvoju njegove uloge koja proizlazi iz usvajanja Ugovora iz Mastrichta, Amsterdama, Nice i Lisabona;

| M. | budući da je rad Vijeća i Europskog vijeća već koncentriran u Bruxellesu, danas jedinom mjestu održavanja svih sjednica Europskog vijeća, koje su se prije uvijek održavale u zemlji koja predsjeda na temelju rotirajućeg predsjedništva; |
| --- | --- |

M.

budući da je rad Vijeća i Europskog vijeća već koncentriran u Bruxellesu, danas jedinom mjestu održavanja svih sjednica Europskog vijeća, koje su se prije uvijek održavale u zemlji koja predsjeda na temelju rotirajućeg predsjedništva;

| N. | budući da je zemljopisna udaljenost između službenih sjedišta suzakonodavnih tijela, koja iznosi 435 km, uzrok izoliranosti Parlamenta, ne samo s obzirom na Vijeće i Komisiju, nego i na ostale dionike, kao što su nevladine organizacije, organizacije civilnog društva i predstavništva država članica, i na jednu od najbrojnijih međunarodnih novinarskih zajednica na svijetu; |
| --- | --- |

N.

budući da je zemljopisna udaljenost između službenih sjedišta suzakonodavnih tijela, koja iznosi 435 km, uzrok izoliranosti Parlamenta, ne samo s obzirom na Vijeće i Komisiju, nego i na ostale dionike, kao što su nevladine organizacije, organizacije civilnog društva i predstavništva država članica, i na jednu od najbrojnijih međunarodnih novinarskih zajednica na svijetu;

| O. | budući da se dodatni godišnji troškovi koji proizlaze iz geografske raspršenosti Parlamenta procjenjuju na iznos između 156 i 204 milijuna EUR (12), što je otprilike jednako iznosu od 10 % godišnjeg proračuna Parlamenta, a postoji i znatan ekološki učinak, s emisijama CO2 povezanima s prijevozom u tri mjesta rada i iz njih, čija je procijenjena količina između 11 000 (13) i 19 000 tona (14); |
| --- | --- |

O.

budući da se dodatni godišnji troškovi koji proizlaze iz geografske raspršenosti Parlamenta procjenjuju na iznos između 156 i 204 milijuna EUR (12), što je otprilike jednako iznosu od 10 % godišnjeg proračuna Parlamenta, a postoji i znatan ekološki učinak, s emisijama CO2 povezanima s prijevozom u tri mjesta rada i iz njih, čija je procijenjena količina između 11 000 (13) i 19 000 tona (14);

| P. | budući da trenutna organizacija rada Europskog parlamenta nameće i dodatne troškove i putovanja ostalim institucijama Europske unije, posebno Europskoj komisiji i Vijeću, predstavništvima država članica EU-a, novinarima i predstavnicima civilnog društva; |
| --- | --- |

P.

budući da trenutna organizacija rada Europskog parlamenta nameće i dodatne troškove i putovanja ostalim institucijama Europske unije, posebno Europskoj komisiji i Vijeću, predstavništvima država članica EU-a, novinarima i predstavnicima civilnog društva;

| Q. | budući da je 78 % svih misija statutornog osoblja Parlamenta (u prosjeku 3 172 svaki mjesec), izravna posljedica njegove geografske raspršenosti; budući da zgrade Europskog parlamenta u Strasbourgu treba grijati, u njima smještati osoblje i održavati ih kroz cijelu godinu i ako se koriste samo 42 dana godišnje (a neiskorištene ostaju 89 % vremena); |
| --- | --- |

Q.

budući da je 78 % svih misija statutornog osoblja Parlamenta (u prosjeku 3 172 svaki mjesec), izravna posljedica njegove geografske raspršenosti; budući da zgrade Europskog parlamenta u Strasbourgu treba grijati, u njima smještati osoblje i održavati ih kroz cijelu godinu i ako se koriste samo 42 dana godišnje (a neiskorištene ostaju 89 % vremena);

| R. | budući da troškovi koji proizlaze iz geografske raspršenosti Parlamenta predstavljaju važno područje za moguće uštede, posebno u sadašnjoj gospodarskoj klimi; |
| --- | --- |

R.

budući da troškovi koji proizlaze iz geografske raspršenosti Parlamenta predstavljaju važno područje za moguće uštede, posebno u sadašnjoj gospodarskoj klimi;

| S. | budući da je, još od svojeg prijedloga 1958. da bude smješten u blizini Vijeća i Komisije, Parlament u brojnim izvješćima, deklaracijama i izjavama u više navrata izražavao želju da se utvrdi praktičnija i učinkovitija organizacija rada; |
| --- | --- |

S.

budući da je, još od svojeg prijedloga 1958. da bude smješten u blizini Vijeća i Komisije, Parlament u brojnim izvješćima, deklaracijama i izjavama u više navrata izražavao želju da se utvrdi praktičnija i učinkovitija organizacija rada;

| T. | budući da su građani EU-a, uključujući više od jednoga milijuna građana koji su podržali peticiju u korist jedinstvenog sjedišta, u više navrata izražavali svoje nezadovoljstvo trenutačnom organizacijom; |
| --- | --- |

T.

budući da su građani EU-a, uključujući više od jednoga milijuna građana koji su podržali peticiju u korist jedinstvenog sjedišta, u više navrata izražavali svoje nezadovoljstvo trenutačnom organizacijom;

| U. | budući da odredbe koje se odnose na pravo na Parlamenta da samostalno odlučuje o unutarnjem ustroju predstavljaju jedno od glavnih pitanja parlamentarnog sustava; |
| --- | --- |

U.

budući da odredbe koje se odnose na pravo na Parlamenta da samostalno odlučuje o unutarnjem ustroju predstavljaju jedno od glavnih pitanja parlamentarnog sustava;

| V. | budući da pored ovdje razmatranih pitanja postoje i druga bitna pitanja izravno povezana s položajem Europskog parlamenta i njegovom funkcijom u institucionalnom ustrojstvu EU-a koja za koja dosad nije pronađeno uvjerljivo rješenje; budući da su spomenuta neriješena pitanja povezna s problematikom izbornih zakona, pravilima kojima se uređuju područja zabrane okupljanja, pitanjima imuniteta, problemima vezanim uz Statut zastupnika; budući da bi odgovore na ta pitanja trebalo tražiti u okviru prava Parlamenta da samostalno odlučuje o unutarnjem ustroju u vidu općih ovlasti za donošenje odluka ili barem u okviru redovnog zakonodavnog postupka zasnovanog na suodlučivanju; |
| --- | --- |

V.

budući da pored ovdje razmatranih pitanja postoje i druga bitna pitanja izravno povezana s položajem Europskog parlamenta i njegovom funkcijom u institucionalnom ustrojstvu EU-a koja za koja dosad nije pronađeno uvjerljivo rješenje; budući da su spomenuta neriješena pitanja povezna s problematikom izbornih zakona, pravilima kojima se uređuju područja zabrane okupljanja, pitanjima imuniteta, problemima vezanim uz Statut zastupnika; budući da bi odgovore na ta pitanja trebalo tražiti u okviru prava Parlamenta da samostalno odlučuje o unutarnjem ustroju u vidu općih ovlasti za donošenje odluka ili barem u okviru redovnog zakonodavnog postupka zasnovanog na suodlučivanju;

| 1. | vjeruje da Europskom parlamentu, kao jedinom izravnom predstavničkom organu europskih građana, treba priznati isključivo pravo da odlučuje o organizaciji svoga rada, uključujući i pravo da odlučuje gdje i kada zasjeda; |
| --- | --- |

1.

vjeruje da Europskom parlamentu, kao jedinom izravnom predstavničkom organu europskih građana, treba priznati isključivo pravo da odlučuje o organizaciji svoga rada, uključujući i pravo da odlučuje gdje i kada zasjeda;

| 2. | suglasan je s načelom da bi Europski parlament bio djelotvorniji, troškovno učinkovitiji i obzirniji prema okolišu kad bi imao sjedište u samo jednom mjestu rada; primjećuje da je stalna mjesečna selidba između Bruxellesa i Strasbourga postala negativni simbol među građanima EU-a koji šteti ugledu Europske unije, osobito u vrijeme u kojem je financijska kriza dovela do ozbiljnih i oštrih rezova u proračunima država članica; |
| --- | --- |

2.

suglasan je s načelom da bi Europski parlament bio djelotvorniji, troškovno učinkovitiji i obzirniji prema okolišu kad bi imao sjedište u samo jednom mjestu rada; primjećuje da je stalna mjesečna selidba između Bruxellesa i Strasbourga postala negativni simbol među građanima EU-a koji šteti ugledu Europske unije, osobito u vrijeme u kojem je financijska kriza dovela do ozbiljnih i oštrih rezova u proračunima država članica;

| 3. | smatra da je potpuno legitimno pokrenuti raspravu o svojem pravu da određuje organizaciju svoga rada, uključujući i pravo da odlučuje gdje i kada zasjeda; |
| --- | --- |

3.

smatra da je potpuno legitimno pokrenuti raspravu o svojem pravu da određuje organizaciju svoga rada, uključujući i pravo da odlučuje gdje i kada zasjeda;

| 4. | stoga se obvezuje pokrenuti redoviti postupak revizije ugovora u skladu s člankom 48. UEU-a da bi predložio izmjene članka 341. TFEU-a i Protokola br. 6, koje su nužne kako bi se Parlamentu omogućilo da odlučuje o utvrđivanju svoga sjedišta i o svojoj unutarnjoj organizaciji; |
| --- | --- |

4.

stoga se obvezuje pokrenuti redoviti postupak revizije ugovora u skladu s člankom 48. UEU-a da bi predložio izmjene članka 341. TFEU-a i Protokola br. 6, koje su nužne kako bi se Parlamentu omogućilo da odlučuje o utvrđivanju svoga sjedišta i o svojoj unutarnjoj organizaciji;

| 5. | odlučuje da neće davati preporuke u vezi sjedišta ostalih institucija EU-a; |
| --- | --- |

5.

odlučuje da neće davati preporuke u vezi sjedišta ostalih institucija EU-a;

| 6. | tvrdi da je nužno ocijeniti financijske i ekonomske posljedice promjene sjedišta ili mjesta rada Europskog parlamenta i da se mora pronaći odgovarajuća kompenzacija kojom će se osigurati daljnja upotreba postojećih zgrada Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

6.

tvrdi da je nužno ocijeniti financijske i ekonomske posljedice promjene sjedišta ili mjesta rada Europskog parlamenta i da se mora pronaći odgovarajuća kompenzacija kojom će se osigurati daljnja upotreba postojećih zgrada Europskog parlamenta.

| 7. | prepoznaje da je za svaku buduću odluku Parlamenta vezanu uz organizaciju njegovog rada potrebno osigurati dovoljno vremena za raspravu i razmatranje, kao i za nesmetani prijelaz na novo rješenje; |
| --- | --- |

7.

prepoznaje da je za svaku buduću odluku Parlamenta vezanu uz organizaciju njegovog rada potrebno osigurati dovoljno vremena za raspravu i razmatranje, kao i za nesmetani prijelaz na novo rješenje;

| 8. | traži od Revizorskog suda ili slične nezavisne agencije da osigura sveobuhvatnu analizu mogućih ušteda u proračunu EU-a koje bi se postigle kad bi Parlament imao samo jedno sjedište, traži da se analizom obuhvate proračunski aspekti i sporedni troškovi poput ušteda proizašlih iz smanjenja gubitka radnog vremena i veće učinkovitosti; |
| --- | --- |

8.

traži od Revizorskog suda ili slične nezavisne agencije da osigura sveobuhvatnu analizu mogućih ušteda u proračunu EU-a koje bi se postigle kad bi Parlament imao samo jedno sjedište, traži da se analizom obuhvate proračunski aspekti i sporedni troškovi poput ušteda proizašlih iz smanjenja gubitka radnog vremena i veće učinkovitosti;

| 9. | poziva Predsjedništvo Parlamenta da do 1. siječnja 2014. naruči istraživanje Eurobarometra ili druge slične službe za ispitivanje javnog mnijenja o stajalištu građana EU-a o održavanju radnog uređenja Parlamenta prema kojem on ima tri mjesta rada, s posebnom uputom na financijske i ekološke troškove te troškove koji se odnose na učinkovitost takvog uređenja; |
| --- | --- |

9.

poziva Predsjedništvo Parlamenta da do 1. siječnja 2014. naruči istraživanje Eurobarometra ili druge slične službe za ispitivanje javnog mnijenja o stajalištu građana EU-a o održavanju radnog uređenja Parlamenta prema kojem on ima tri mjesta rada, s posebnom uputom na financijske i ekološke troškove te troškove koji se odnose na učinkovitost takvog uređenja;

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskom vijeću i čelnicima država i vlada te parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskom vijeću i čelnicima država i vlada te parlamentima država članica.

---

(1)  SL 9, 26.7.1958., str. 210. i 234.

(2)  SL C 234, 14.9.1981., str. 22.

(3)  SL C 40, 7.2.2001., str. 409.

(4)  SL C 380 E, 11.12.2012., str. 89.

(5)  SL L 286, 17.10.2012., str. 3.

(6)  SL C 249 E, 30.8. 2013., str. 18.

(7)  SL C 257 E, 6.9.2013., str. 104.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0289.

(9)  Predmet C-230/81, Veliko Vojvodstvo Luksemburg protiv Parlamenta.

(10)  Predmet C-345/95, Francuska Republika protiv Parlamenta

(11)  Predmet C-237/11 i C-238/11, Francuska Republika protiv Parlamenta.

(12)  Izvješće glavnoga tajnika Europskog parlamenta iz 2002. posljednja je dostupna sveobuhvatna procjena troškova. Raspon od 169 do 204 milijuna EUR godišnje potvrđen je u izvješću zajedničke radne skupine Predsjedništva i Odbora za proračune iz 2012. ako se procjena od 148 milijuna EUR dopuni iznosom od 28,3 milijuna EUR godišnjih troškova amortizacije zgrada u Strasbourgu, koji se moraju uzeti u obzir od trenutka kupnje tih zgrada. U odgovoru glavnog tajnika od 30. kolovoza 2013. na zahtjeve iz stavka 10. rezolucije Parlamenta od 6. veljače 2013. o smjernicama za proračunski postupak za 2014. dodatni troškovi sjedišta u Strasbourgu procjenjuju se na 103 milijuna EUR, što ukupno iznosi 156 milijuna EUR kada se dodaju procjene amortizacije i nekorištenog kata navedene u izvješću zajedničke radne skupine iz 2012.

(13)  „Tri mjesta rada Europskog parlamenta – financijski, ekološki i regionalni učinci geografske raspršenosti”, bilješka glavnog tajnika Europskog parlamenta od 30. kolovoza 2013. u odgovoru na zahtjev iz stavka 10. rezolucije Parlamenta od 6. veljače 2013. o smjernicama za proračunski postupak za 2014.

(14)  „Djelovanje Europskog parlamenta u dva sjedišta: „ekološki troškovi, prijevoz i energija”, izvješće koje je izradilo poduzeće Eco-Logica Ltd. za klub zastupnika Zeleni/ALE, studeni 2007.

---

Četvrtak, 21. studenog 2013.

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/6

---

P7_TA(2013)0511

Stanje Razvojnog plana iz Dohe

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o stanju Razvojnog plana iz Dohe i pripremama za Devetu ministarsku konferenciju Svjetske trgovinske organizacije (2013/2740(RSP))

(2016/C 436/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju Svjetske trgovinske organizacije (WTO) iz Dohe od 14. studenog 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju Svjetske trgovinske organizacije (WTO) iz Dohe od 14. studenog 2001.,

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju WTO-a iz Hong Konga od 18. prosinca 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju WTO-a iz Hong Konga od 18. prosinca 2005.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2006. o procjeni Kruga pregovora u Dohi nakon ministarske konferencije WTO-a u Hong Kongu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2006. o procjeni Kruga pregovora u Dohi nakon ministarske konferencije WTO-a u Hong Kongu (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. travnja 2008. pod nazivom „Prema reformi Svjetske trgovinske organizacije” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. travnja 2008. pod nazivom „Prema reformi Svjetske trgovinske organizacije” (2),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Razvojnom planu iz Dohe (DDA), a osobito one od 9. listopada 2008. (3), 16. prosinca 2009. (4) i od 14. rujna 2011. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Razvojnom planu iz Dohe (DDA), a osobito one od 9. listopada 2008. (3), 16. prosinca 2009. (4) i od 14. rujna 2011. (5),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju donesenu 29. svibnja 2013. na 28. sjednici Upravnog odbora Parlamentarne konferencije o WTO-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju donesenu 29. svibnja 2013. na 28. sjednici Upravnog odbora Parlamentarne konferencije o WTO-u,

| — | uzimajući u obzir izjave donesene na neslužbenim sastancima Odbora za trgovinske pregovore (TNC) od 11. travnja i 3. lipnja 2013. te na službenom sastanku tog odbora održanom 22. srpnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave donesene na neslužbenim sastancima Odbora za trgovinske pregovore (TNC) od 11. travnja i 3. lipnja 2013. te na službenom sastanku tog odbora održanom 22. srpnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Milenijske razvojne ciljeve Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijske razvojne ciljeve Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Četvrtu globalnu reviziju pomoći za trgovinu koja je provedena od 8. do 10. srpnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Četvrtu globalnu reviziju pomoći za trgovinu koja je provedena od 8. do 10. srpnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 110. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Krug pregovora u Dohi pokrenut 2001. u cilju stvaranja novih mogućnosti trgovanja, jačanja multilateralnih pravila trgovanja i rješavanja trenutačnih neravnoteža u trgovinskom sustavu stavljanjem potreba i interesa zemalja u razvoju, a osobito najslabije razvijenih zemalja, u središte pregovora; budući da ti ciljevi potječu iz uvjerenja da multilateralan sustav utemeljen na poštenijim i pravednijim pravilima može doprinijeti poštenoj i slobodnoj trgovini u službi gospodarskog razvoja svih kontinenata i ublažavanja siromaštva; |
| --- | --- |

A.

budući da je Krug pregovora u Dohi pokrenut 2001. u cilju stvaranja novih mogućnosti trgovanja, jačanja multilateralnih pravila trgovanja i rješavanja trenutačnih neravnoteža u trgovinskom sustavu stavljanjem potreba i interesa zemalja u razvoju, a osobito najslabije razvijenih zemalja, u središte pregovora; budući da ti ciljevi potječu iz uvjerenja da multilateralan sustav utemeljen na poštenijim i pravednijim pravilima može doprinijeti poštenoj i slobodnoj trgovini u službi gospodarskog razvoja svih kontinenata i ublažavanja siromaštva;

| B. | budući da je EU dosljedno zagovarao snažan multilateralan pristup trgovini utemeljen na pravilima, istodobno priznajući da dopunski pristupi, kao što su bilateralni, regionalni i plurilateralni sporazumi, mogu također potaknuti otvaranje trgovine, osobito pokretanjem liberalizacije i unapređenjem pravila i disciplina u političkim područjima, kojima se u WTO-u bavilo manje detaljno, te mogu poduprijeti multilateralni sustav pod uvjetom da su takvi sporazumi u skladu s WTO-om; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU dosljedno zagovarao snažan multilateralan pristup trgovini utemeljen na pravilima, istodobno priznajući da dopunski pristupi, kao što su bilateralni, regionalni i plurilateralni sporazumi, mogu također potaknuti otvaranje trgovine, osobito pokretanjem liberalizacije i unapređenjem pravila i disciplina u političkim područjima, kojima se u WTO-u bavilo manje detaljno, te mogu poduprijeti multilateralni sustav pod uvjetom da su takvi sporazumi u skladu s WTO-om;

| C. | budući da su WTO i pravila sadržana u sporazumima WTO-a pomogli u izbjegavanju sveobuhvatnog i sveprisutnog protekcionizma kao odgovora na najozbiljniju financijsku i gospodarsku krizu od 1930-ih; |
| --- | --- |

C.

budući da su WTO i pravila sadržana u sporazumima WTO-a pomogli u izbjegavanju sveobuhvatnog i sveprisutnog protekcionizma kao odgovora na najozbiljniju financijsku i gospodarsku krizu od 1930-ih;

| D. | budući da razne necarinske prepreke predstavljaju veća ograničenja za otvorenu i pravednu multilateralnu trgovinu nego što to čine trgovinske carine koje se s napretkom globalizacije u velikoj mjeri napuštaju; |
| --- | --- |

D.

budući da razne necarinske prepreke predstavljaju veća ograničenja za otvorenu i pravednu multilateralnu trgovinu nego što to čine trgovinske carine koje se s napretkom globalizacije u velikoj mjeri napuštaju;

| E. | budući da je ministarski sastanak WTO-a radi zaključenja Kruga pregovora iz Dohe zastao krajem srpnja 2008.; |
| --- | --- |

E.

budući da je ministarski sastanak WTO-a radi zaključenja Kruga pregovora iz Dohe zastao krajem srpnja 2008.;

| F. | budući da su postojali razni pokušaji i inicijative u posljednjih nekoliko godina kojima je cilj bio pružiti mnogo tražen poticaj stalom Razvojnom planu iz Dohe; |
| --- | --- |

F.

budući da su postojali razni pokušaji i inicijative u posljednjih nekoliko godina kojima je cilj bio pružiti mnogo tražen poticaj stalom Razvojnom planu iz Dohe;

| G. | budući da će se Deveta ministarska konferencija Svjetske trgovinske organizacije održati od 3. do 6. prosinca 2013. u Indoneziji; |
| --- | --- |

G.

budući da će se Deveta ministarska konferencija Svjetske trgovinske organizacije održati od 3. do 6. prosinca 2013. u Indoneziji;

| 1. | ponovno naglašava svoju potpunu predanost trajnoj vrijednosti multilateralizma, no smatra da je strukturna reforma WTO-a potrebna da bi se uspješnije jamčio otvoren, pošten i nediskriminirajući trgovinski sustav utemeljen na zajedničkim pravilima, koji u većoj mjeri uzima u obzir ulogu malih i srednjih poduzeća i njihove interese; |
| --- | --- |

1.

ponovno naglašava svoju potpunu predanost trajnoj vrijednosti multilateralizma, no smatra da je strukturna reforma WTO-a potrebna da bi se uspješnije jamčio otvoren, pošten i nediskriminirajući trgovinski sustav utemeljen na zajedničkim pravilima, koji u većoj mjeri uzima u obzir ulogu malih i srednjih poduzeća i njihove interese;

| 2. | naglašava sustavnu važnost postizanja ambicioznog i uravnoteženog ishoda na Devetoj ministarskoj konferenciji koji bi bio prihvatljiv svim članovima WTO-a i koji bi pomogao u pripremi daljnjih multilateralnih sporazuma; |
| --- | --- |

2.

naglašava sustavnu važnost postizanja ambicioznog i uravnoteženog ishoda na Devetoj ministarskoj konferenciji koji bi bio prihvatljiv svim članovima WTO-a i koji bi pomogao u pripremi daljnjih multilateralnih sporazuma;

| 3. | poziva na plan trgovine utemeljen na slobodnoj i poštenoj trgovini u korist svih, koji bi u središtu postupka bi trebao imati razvoj; naglašava važnost potpunog uzimanja u obzir posebnih potreba i interesa zemalja u razvoju s niskim prihodima i najslabije razvijenih zemalja u pregovorima; ponavlja da je hitno potrebno osigurati da načelo posebnog i drukčijeg tretmana bude sastavni dio svih razina pregovora odražavajući različite razine gospodarskog razvoja članova WTO-a kao što je utvrđeno u stavku 44. Ministarske deklaracije iz Dohe; smatra da bi značajne odredbe posebnog i drugačijeg tretmana trebalo učiniti preciznijima i ciljanima te ih podvrgnuti periodičkim provjerama; |
| --- | --- |

3.

poziva na plan trgovine utemeljen na slobodnoj i poštenoj trgovini u korist svih, koji bi u središtu postupka bi trebao imati razvoj; naglašava važnost potpunog uzimanja u obzir posebnih potreba i interesa zemalja u razvoju s niskim prihodima i najslabije razvijenih zemalja u pregovorima; ponavlja da je hitno potrebno osigurati da načelo posebnog i drukčijeg tretmana bude sastavni dio svih razina pregovora odražavajući različite razine gospodarskog razvoja članova WTO-a kao što je utvrđeno u stavku 44. Ministarske deklaracije iz Dohe; smatra da bi značajne odredbe posebnog i drugačijeg tretmana trebalo učiniti preciznijima i ciljanima te ih podvrgnuti periodičkim provjerama;

| 4. | smatra da je liberalizacija trgovine važno oruđe za osiguravanje održivog gospodarskog rasta i razvoja, ali da ju je potrebno upotpuniti odgovarajućim popratnim politikama koje objedinjuju makro i mikro ekonomske intervencije, uključujući transparentnost proračuna, fiskalne politike i ujednačenost oporezivanja, pojednostavljenje uprave, obrazovanje i osposobljavanje, institucionalne reforme i socijalne politike radi maksimiziranja i bolje raspodjele koristi trgovinskih reformi i djelotvornog ublažavanja negativnih učinaka; |
| --- | --- |

4.

smatra da je liberalizacija trgovine važno oruđe za osiguravanje održivog gospodarskog rasta i razvoja, ali da ju je potrebno upotpuniti odgovarajućim popratnim politikama koje objedinjuju makro i mikro ekonomske intervencije, uključujući transparentnost proračuna, fiskalne politike i ujednačenost oporezivanja, pojednostavljenje uprave, obrazovanje i osposobljavanje, institucionalne reforme i socijalne politike radi maksimiziranja i bolje raspodjele koristi trgovinskih reformi i djelotvornog ublažavanja negativnih učinaka;

| 5. | naglašava da su članovi WTO-a priznali da, budući da još postoje zemlje koje nemaju ljudski, institucijski i infrastrukturni kapacitet za učinkovito sudjelovanje u međunarodnoj trgovini, multilateralan sustav trebaju pratiti poboljšanja trgovinskog kapaciteta, koji je ključna dopuna Razvojnom planu iz Dohe; međutim, također smatra da bi pomoć zemljama koje žele pristupiti WTO-u i dalje trebala biti prioritet; |
| --- | --- |

5.

naglašava da su članovi WTO-a priznali da, budući da još postoje zemlje koje nemaju ljudski, institucijski i infrastrukturni kapacitet za učinkovito sudjelovanje u međunarodnoj trgovini, multilateralan sustav trebaju pratiti poboljšanja trgovinskog kapaciteta, koji je ključna dopuna Razvojnom planu iz Dohe; međutim, također smatra da bi pomoć zemljama koje žele pristupiti WTO-u i dalje trebala biti prioritet;

| 6. | u ovom kontekstu naglašava uspješnu ulogu koju je imala inicijativa Pomoć za trgovinu; žali zbog činjenice da je, prvi put od njezinog pokretanja 2005., zbog financijske krize broj obveza smanjen u 2011., što je rezultiralo manjom potporom za velike projekte u gospodarskoj infrastrukturi i padu obveza u prometnom i energetskom sektoru; primjećuje da tehnička pomoć u području trgovine i multilateralnih inicijativa, kao što je povlašten carinski tretman odobren u okviru WTO-a, mogu pomoći kao protuteža tom smanjenju obveza; poziva članice WTO-a, posebno razvijene zemlje i gospodarstva u razvoju, da više iskoriste tu mogućnost; |
| --- | --- |

6.

u ovom kontekstu naglašava uspješnu ulogu koju je imala inicijativa Pomoć za trgovinu; žali zbog činjenice da je, prvi put od njezinog pokretanja 2005., zbog financijske krize broj obveza smanjen u 2011., što je rezultiralo manjom potporom za velike projekte u gospodarskoj infrastrukturi i padu obveza u prometnom i energetskom sektoru; primjećuje da tehnička pomoć u području trgovine i multilateralnih inicijativa, kao što je povlašten carinski tretman odobren u okviru WTO-a, mogu pomoći kao protuteža tom smanjenju obveza; poziva članice WTO-a, posebno razvijene zemlje i gospodarstva u razvoju, da više iskoriste tu mogućnost;

| 7. | inzistira da je potrebno obnoviti sustava WTO.-a, uzimajući u obzir zahtjeve malih i srednjih poduzeća u međunarodnoj trgovini te potrebu za jednostavnija pravila, i u području pojednostavljenja trgovine i sustava međunarodnih arbitražnih sudova, kako bi se izbjegle poteškoće koje sa sobom donose sporovi s carinskim ili trgovinskim tijelima u nekim državama članicama WTO-a; |
| --- | --- |

7.

inzistira da je potrebno obnoviti sustava WTO.-a, uzimajući u obzir zahtjeve malih i srednjih poduzeća u međunarodnoj trgovini te potrebu za jednostavnija pravila, i u području pojednostavljenja trgovine i sustava međunarodnih arbitražnih sudova, kako bi se izbjegle poteškoće koje sa sobom donose sporovi s carinskim ili trgovinskim tijelima u nekim državama članicama WTO-a;

| 8. | usmjerava pozornost na Četvrtu konferenciju o reviziji pomoći za trgovinu održanu u srpnju 2013. u Ženevi na kojoj su prikazane koristi koje zemlje u razvoju dobivaju od globalnih lanaca vrijednosti; upućuje, međutim, na činjenicu da su sudionici utvrdili ograničenja u vezi s trgovinom koja sprečavaju poduzetnike zemalja u razvoju da se povežu s lancem vrijednosti ili u njemu napreduju, kako što su neodgovarajuća infrastruktura, visoki troškovi prijevoza i otpreme, neodgovarajući pristup financiranju trgovine, nesposobnost privlačenja izravnih stranih ulaganja, nedostatak komparativne prednosti i visoki troškovi ulaska na tržište; |
| --- | --- |

8.

usmjerava pozornost na Četvrtu konferenciju o reviziji pomoći za trgovinu održanu u srpnju 2013. u Ženevi na kojoj su prikazane koristi koje zemlje u razvoju dobivaju od globalnih lanaca vrijednosti; upućuje, međutim, na činjenicu da su sudionici utvrdili ograničenja u vezi s trgovinom koja sprečavaju poduzetnike zemalja u razvoju da se povežu s lancem vrijednosti ili u njemu napreduju, kako što su neodgovarajuća infrastruktura, visoki troškovi prijevoza i otpreme, neodgovarajući pristup financiranju trgovine, nesposobnost privlačenja izravnih stranih ulaganja, nedostatak komparativne prednosti i visoki troškovi ulaska na tržište;

| 9. | prepoznaje važnost poljoprivrednog sektora; smatra da bi EU trebao podupirati mjere koje se bave pitanjima stvarne sigurnosti hrane zemalja u razvoju; podsjeća da bi u s tim u vezi EU trebao osigurati usklađenost različitih politika EU-a u području vanjskog djelovanja kao što je navedeno posebno u člancima 205. do 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članku 21. Ugovora o Europskoj uniji, drugim riječima, usklađivanje razvojne te zajedničke trgovinske politike, uzimajući u obzir potrebe i bojazni i država članica i zemalja u razvoju; |
| --- | --- |

9.

prepoznaje važnost poljoprivrednog sektora; smatra da bi EU trebao podupirati mjere koje se bave pitanjima stvarne sigurnosti hrane zemalja u razvoju; podsjeća da bi u s tim u vezi EU trebao osigurati usklađenost različitih politika EU-a u području vanjskog djelovanja kao što je navedeno posebno u člancima 205. do 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članku 21. Ugovora o Europskoj uniji, drugim riječima, usklađivanje razvojne te zajedničke trgovinske politike, uzimajući u obzir potrebe i bojazni i država članica i zemalja u razvoju;

| 10. | poziva razvijene zemlje i gospodarstva u usponu da slijede inicijativu „Sve osim oružja”, nudeći najslabije razvijenim zemljama pristup tržištu koji je u potpunosti bez carina i kvota te osiguravajući provedbu povlaštenog pristupa za usluge iz najslabije razvijenih zemalja; |
| --- | --- |

10.

poziva razvijene zemlje i gospodarstva u usponu da slijede inicijativu „Sve osim oružja”, nudeći najslabije razvijenim zemljama pristup tržištu koji je u potpunosti bez carina i kvota te osiguravajući provedbu povlaštenog pristupa za usluge iz najslabije razvijenih zemalja;

| 11. | smatra da bi obvezujući sporazum o olakšavanju trgovine donio znatne koristi svim članicama WTO-a, a posebno zemljama u razvoju i relevantnim gospodarskim subjektima, jačanjem transparentnosti i pravne sigurnosti te smanjenjem administrativnih troškova i duljine carinskih postupaka, što bi im zauzvrat omogućilo da u potpunosti iskoriste mogućnosti koje im pruža sve veća dominacija regionalnih i svjetskih opskrbnih lanaca te bi malim i srednjim poduzetnicima omogućilo da u potpunosti iskoriste prednosti otvorenijih tržišta; ističe da se zemljama u razvoju treba i dalje nuditi izgradnja kapaciteta i tehnička pomoć kako bi im se omogućilo da povećaju proizvodne kapacitete tako da mogu imati koristi od većeg udjela dodane vrijednosti u globalnim lancima vrijednosti; |
| --- | --- |

11.

smatra da bi obvezujući sporazum o olakšavanju trgovine donio znatne koristi svim članicama WTO-a, a posebno zemljama u razvoju i relevantnim gospodarskim subjektima, jačanjem transparentnosti i pravne sigurnosti te smanjenjem administrativnih troškova i duljine carinskih postupaka, što bi im zauzvrat omogućilo da u potpunosti iskoriste mogućnosti koje im pruža sve veća dominacija regionalnih i svjetskih opskrbnih lanaca te bi malim i srednjim poduzetnicima omogućilo da u potpunosti iskoriste prednosti otvorenijih tržišta; ističe da se zemljama u razvoju treba i dalje nuditi izgradnja kapaciteta i tehnička pomoć kako bi im se omogućilo da povećaju proizvodne kapacitete tako da mogu imati koristi od većeg udjela dodane vrijednosti u globalnim lancima vrijednosti;

| 12. | podsjeća da je nedavna studija o učinku Razvojnog programa iz Dohe, koju je naručio EU, pokazala da bi olakšavanje trgovine u gospodarskom pogledu moglo imati jednaki značaj kao i koristi od liberalizacije roba i usluga zajedno; podsjeća bi da samo poboljšani carinski postupci mogli povećati svjetski BDP za 68 milijardi godišnje te da bi mnogim zemljama u razvoju olakšavanje trgovine bio glavni izvor koristi; |
| --- | --- |

12.

podsjeća da je nedavna studija o učinku Razvojnog programa iz Dohe, koju je naručio EU, pokazala da bi olakšavanje trgovine u gospodarskom pogledu moglo imati jednaki značaj kao i koristi od liberalizacije roba i usluga zajedno; podsjeća bi da samo poboljšani carinski postupci mogli povećati svjetski BDP za 68 milijardi godišnje te da bi mnogim zemljama u razvoju olakšavanje trgovine bio glavni izvor koristi;

| 13. | smatra da bi se na razini WTO-a dužna prednost trebala dati preprekama trgovini i ulaganju koje utječu na sektor usluga, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije te telekomunikaciju, stručne i poslovne usluge, financijske usluge, e-trgovinu, graditeljstvo, maloprodaju i distribuciju; te bescarinske mjere, uključujući i nacionalne uredbe, ograničenja vlasništva i razne krizne mjere (kao i diskriminatorne odredbe u javnoj nabavi), od posebne su važnosti s obzirom na veću dodanu vrijednost trgovine uslugama i položaj EU-a kao najvećeg izvoznika usluga; |
| --- | --- |

13.

smatra da bi se na razini WTO-a dužna prednost trebala dati preprekama trgovini i ulaganju koje utječu na sektor usluga, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije te telekomunikaciju, stručne i poslovne usluge, financijske usluge, e-trgovinu, graditeljstvo, maloprodaju i distribuciju; te bescarinske mjere, uključujući i nacionalne uredbe, ograničenja vlasništva i razne krizne mjere (kao i diskriminatorne odredbe u javnoj nabavi), od posebne su važnosti s obzirom na veću dodanu vrijednost trgovine uslugama i položaj EU-a kao najvećeg izvoznika usluga;

| 14. | stoga pozdravlja otvaranje pregovora o višestranom Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA), što je u skladu s ciljem Osme ministarske konferencije o istraživanju novih načina članstva u WTO-u za daljnju liberalizaciju trgovine uslugama; naglašava predanost EU-a u promicanju rada na ovom području i nastojanju za „višestranost” Sporazuma o trgovini uslugama, osiguravajući da on preuzima definicije, pravila i načela koji čine srž Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS); naglašava kako je važno osigurati da je svaki sporazum ambiciozan te da se njime proširuje područje primjene i produbljuju pravila o liberalizaciji trgovine uslugama, te istovremeno čuvaju nacionalni politički ciljevi članica WTO-a i njihovo pravo da uređuju usluge od općeg interesa, te da preuzmu bilateralne i plurilateralne obveze, te da je ishod čvrsto integriran u strukturu WTO-a; |
| --- | --- |

14.

stoga pozdravlja otvaranje pregovora o višestranom Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA), što je u skladu s ciljem Osme ministarske konferencije o istraživanju novih načina članstva u WTO-u za daljnju liberalizaciju trgovine uslugama; naglašava predanost EU-a u promicanju rada na ovom području i nastojanju za „višestranost” Sporazuma o trgovini uslugama, osiguravajući da on preuzima definicije, pravila i načela koji čine srž Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS); naglašava kako je važno osigurati da je svaki sporazum ambiciozan te da se njime proširuje područje primjene i produbljuju pravila o liberalizaciji trgovine uslugama, te istovremeno čuvaju nacionalni politički ciljevi članica WTO-a i njihovo pravo da uređuju usluge od općeg interesa, te da preuzmu bilateralne i plurilateralne obveze, te da je ishod čvrsto integriran u strukturu WTO-a;

| 15. | smatra da prijenos tehnologije može potaknuti gospodarski rast i pospješiti trgovinu; žali stoga zbog odluke o obustavi pregovora o proširivanju Sporazuma o informacijskoj tehnologiji, kojipovećava raspon obuhvaćenih proizvoda i broj zemalja na koje se odnosi; snažno potiče sve strane na pregovore kako bi se pokušale nadvladati uzajamne razlike i ponovno pokrenuli pregovori; |
| --- | --- |

15.

smatra da prijenos tehnologije može potaknuti gospodarski rast i pospješiti trgovinu; žali stoga zbog odluke o obustavi pregovora o proširivanju Sporazuma o informacijskoj tehnologiji, kojipovećava raspon obuhvaćenih proizvoda i broj zemalja na koje se odnosi; snažno potiče sve strane na pregovore kako bi se pokušale nadvladati uzajamne razlike i ponovno pokrenuli pregovori;

| 16. | pozdravlja reviziju plurilateralnog Sporazuma WTO-a o javnoj nabavi (GPA), dogovorenu u ožujku 2012., te prepoznaje važnost da EU odobri revidirani Sporazum od prije Devete ministarske konferencije, kako bi revidirani Sporazum mogao stupiti na snagu do 2014.; smatra da će jasnija i stroža pravila za postupke dodjele potaknuti transparentnost u javnoj nabavi i da će, zajedno s područjem ovlasti proširenim na dodatne proizvode, usluge i subjekte, pružiti veće mogućnosti svojim potpisnicima; poziva članice WTO-a, osobito zemlje u razvoju i sadašnje promatrače GPA-a, da razmotre pristupanje Sporazumu kako bi iskoristili nove odredbe za zemlje u razvoju kojima se povećava fleksibilnost i imali korist od sporazuma; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja reviziju plurilateralnog Sporazuma WTO-a o javnoj nabavi (GPA), dogovorenu u ožujku 2012., te prepoznaje važnost da EU odobri revidirani Sporazum od prije Devete ministarske konferencije, kako bi revidirani Sporazum mogao stupiti na snagu do 2014.; smatra da će jasnija i stroža pravila za postupke dodjele potaknuti transparentnost u javnoj nabavi i da će, zajedno s područjem ovlasti proširenim na dodatne proizvode, usluge i subjekte, pružiti veće mogućnosti svojim potpisnicima; poziva članice WTO-a, osobito zemlje u razvoju i sadašnje promatrače GPA-a, da razmotre pristupanje Sporazumu kako bi iskoristili nove odredbe za zemlje u razvoju kojima se povećava fleksibilnost i imali korist od sporazuma;

| 17. | zadovoljan je pozitivnom odlukom donesenom u lipnju 2013. o produženju izuzeća najslabije razvijenih zemalja iz sporazuma TRIPS za dodatnih osam godina do 1. srpnja 2021. za najslabije razvijene zemlje, što predstavlja dodatan način osiguravanja da svjetski trgovinski sustav ne usvaja jedan te isti pristup za sve, nego uzima u obzir posebnosti svake zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

17.

zadovoljan je pozitivnom odlukom donesenom u lipnju 2013. o produženju izuzeća najslabije razvijenih zemalja iz sporazuma TRIPS za dodatnih osam godina do 1. srpnja 2021. za najslabije razvijene zemlje, što predstavlja dodatan način osiguravanja da svjetski trgovinski sustav ne usvaja jedan te isti pristup za sve, nego uzima u obzir posebnosti svake zemlje u razvoju;

| 18. | ohrabruje članice WTO-a da proaktivno podrže napore WTO-a za uspostavljanje učinkovitih i djelotvornih radnih veza te za produbljivanje suradnje s ostalim međunarodnim organizacijama čiji rad utječe na pregovore o svjetskoj trgovini, posebno s Međunarodnom organizacijom rada, Svjetskom zdravstvenom organizacijom, UN-om te njegovim agencijama i tijelima, kao što su Konferencija UN-a o trgovini i razvoju, Organizacija za hranu i poljoprivredu, Program Ujedinjenih naroda za okoliš, Razvojni programa UN-a i Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime, kao i MMF-om, Svjetskom bankom i OECD-om radi osiguravanja uzajamne potpore i sinergija između trgovinskih i netrgovinskih pitanja; podržava napore za donošenje međunarodnih standarda i regulatornu suradnju; |
| --- | --- |

18.

ohrabruje članice WTO-a da proaktivno podrže napore WTO-a za uspostavljanje učinkovitih i djelotvornih radnih veza te za produbljivanje suradnje s ostalim međunarodnim organizacijama čiji rad utječe na pregovore o svjetskoj trgovini, posebno s Međunarodnom organizacijom rada, Svjetskom zdravstvenom organizacijom, UN-om te njegovim agencijama i tijelima, kao što su Konferencija UN-a o trgovini i razvoju, Organizacija za hranu i poljoprivredu, Program Ujedinjenih naroda za okoliš, Razvojni programa UN-a i Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime, kao i MMF-om, Svjetskom bankom i OECD-om radi osiguravanja uzajamne potpore i sinergija između trgovinskih i netrgovinskih pitanja; podržava napore za donošenje međunarodnih standarda i regulatornu suradnju;

| 19. | poziva na detaljno razmatranje pitanja kako bolje rješavati netrgovinska pitanja u okviru pravila WTO-a, kako bi se njegovim članovima omogućilo da slijede legitimne ciljeve politike i istovremeno čuvaju pristup tržištu; s time u vezi ističe da je potrebno čvrsto podržati napore za usvajanje i učinkovitu provedbu međunarodnih društvenih i ekoloških standarda te onih povezanih s radom i ljudskim pravima, kao i dodijeliti nužnu pomoć zemljama u razvoju kako bi mogle zadovoljiti te standarde; |
| --- | --- |

19.

poziva na detaljno razmatranje pitanja kako bolje rješavati netrgovinska pitanja u okviru pravila WTO-a, kako bi se njegovim članovima omogućilo da slijede legitimne ciljeve politike i istovremeno čuvaju pristup tržištu; s time u vezi ističe da je potrebno čvrsto podržati napore za usvajanje i učinkovitu provedbu međunarodnih društvenih i ekoloških standarda te onih povezanih s radom i ljudskim pravima, kao i dodijeliti nužnu pomoć zemljama u razvoju kako bi mogle zadovoljiti te standarde;

| 20. | uvjeren je da bi nedostatak dostatnog razlikovanja među zemljama u razvoju, unatoč velikoj razlici u njihovim razinama gospodarskog razvoja te njihovim specifičnim potrebama, mogao predstavljati prepreku donošenju učinkovitih mjera od kojih bi te zemlje imale koristi skladu s ciljem objavljenim u Krugu pregovora iz Dohe te može biti na štetu onih zemalja u razvoju kojima je pomoć najpotrebnija; potiče naprednije zemlje u razvoju da preuzmu svoj dio odgovornosti već tijekom trenutnog kruga pregovora te da njihov doprinos bude razmjeran njihovom stupnju razvoja i njihovoj sektorskoj konkurentnosti; |
| --- | --- |

20.

uvjeren je da bi nedostatak dostatnog razlikovanja među zemljama u razvoju, unatoč velikoj razlici u njihovim razinama gospodarskog razvoja te njihovim specifičnim potrebama, mogao predstavljati prepreku donošenju učinkovitih mjera od kojih bi te zemlje imale koristi skladu s ciljem objavljenim u Krugu pregovora iz Dohe te može biti na štetu onih zemalja u razvoju kojima je pomoć najpotrebnija; potiče naprednije zemlje u razvoju da preuzmu svoj dio odgovornosti već tijekom trenutnog kruga pregovora te da njihov doprinos bude razmjeran njihovom stupnju razvoja i njihovoj sektorskoj konkurentnosti;

| 21. | smatra da je potrebno ozbiljno razmotriti pitanje kategorizacije ili potkategorizacije, ne samo zemalja u razvoju već i svih drugih članica WTO-a, na temelju objektivnih kriterija koji nisu isključivo povezani s bruto nacionalnim proizvodom, s ciljem moguće različite primjene postojećih sporazuma ili sporazuma koji su u postupku pregovora; |
| --- | --- |

21.

smatra da je potrebno ozbiljno razmotriti pitanje kategorizacije ili potkategorizacije, ne samo zemalja u razvoju već i svih drugih članica WTO-a, na temelju objektivnih kriterija koji nisu isključivo povezani s bruto nacionalnim proizvodom, s ciljem moguće različite primjene postojećih sporazuma ili sporazuma koji su u postupku pregovora;

| 22. | smatra da je ključno zaključiti dugotrajni krug pregovora iz Dohe uz ispunjenje njegovog razvojnog mandata; stoga potiče sve članove WTO-a da istraže sve moguće opcije imajući na umu taj krajnji cilj radi ostvarivanja uravnoteženog rezultata; |
| --- | --- |

22.

smatra da je ključno zaključiti dugotrajni krug pregovora iz Dohe uz ispunjenje njegovog razvojnog mandata; stoga potiče sve članove WTO-a da istraže sve moguće opcije imajući na umu taj krajnji cilj radi ostvarivanja uravnoteženog rezultata;

| 23. | ustraje na tome da bi EU trebao i dalje imati vodeću ulogu u promicanju opipljivog napretka u aktualnim pregovorima WTO-a, s namjerom da se u doglednoj budućnosti potpuno zaključi Krug pregovora o Razvojnom programu iz Dohe, te da najslabije razvijenim zemljama olakša potpuno sudjelovanje u globalnoj trgovini djelujući kao poveznica između različitih stajališta članica WTO-a; |
| --- | --- |

23.

ustraje na tome da bi EU trebao i dalje imati vodeću ulogu u promicanju opipljivog napretka u aktualnim pregovorima WTO-a, s namjerom da se u doglednoj budućnosti potpuno zaključi Krug pregovora o Razvojnom programu iz Dohe, te da najslabije razvijenim zemljama olakša potpuno sudjelovanje u globalnoj trgovini djelujući kao poveznica između različitih stajališta članica WTO-a;

| 24. | naglašava ključnu važnost WTO-a u pogledu provedbe i jačanja obvezujućih obveza te rješavanja trgovinskih sporova; |
| --- | --- |

24.

naglašava ključnu važnost WTO-a u pogledu provedbe i jačanja obvezujućih obveza te rješavanja trgovinskih sporova;

| 25. | smatra da bi članice WTO-a ipak trebale pojačati svoje napore na ostalim područjima utvrđenima u Ministarskoj deklaraciji iz Dohe, kao što je trgovina ekološkim proizvodima i uslugama koja bi mogla značajno pridonijeti održivom razvoju i borbi protiv klimatskih promjena; poziva članice WTO-a da se upoznaju s popisom ekoloških proizvoda APEC-a; zahtijeva da EU nastavi poticati pokretanje Sporazuma o tehnologiji zaštite okoliša čiji je cilj smanjenje carina za proizvode tehnologije zaštite okoliša te da traži pojašnjenje o pravnom odnosu između pravila WTO-a i multilateralnih sporazuma o okolišu; |
| --- | --- |

25.

smatra da bi članice WTO-a ipak trebale pojačati svoje napore na ostalim područjima utvrđenima u Ministarskoj deklaraciji iz Dohe, kao što je trgovina ekološkim proizvodima i uslugama koja bi mogla značajno pridonijeti održivom razvoju i borbi protiv klimatskih promjena; poziva članice WTO-a da se upoznaju s popisom ekoloških proizvoda APEC-a; zahtijeva da EU nastavi poticati pokretanje Sporazuma o tehnologiji zaštite okoliša čiji je cilj smanjenje carina za proizvode tehnologije zaštite okoliša te da traži pojašnjenje o pravnom odnosu između pravila WTO-a i multilateralnih sporazuma o okolišu;

| 26. | poziva Komisiju i Vijeće da osiguraju daljnje blisko sudjelovanje Parlamenta u pripremama za Devetu ministarsku konferenciju koja se održava od 3. do 6. prosinca 2013. na Baliju, da se i odmah obavještava te da se, po potrebi, traži njegovo mišljenje tijekom Ministarske konferencije; poziva Komisiju da i dalje drugim članicama WTO-a dokazuje koliko je važno povećati značaj parlamentarne dimenzije WTO-a; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju i Vijeće da osiguraju daljnje blisko sudjelovanje Parlamenta u pripremama za Devetu ministarsku konferenciju koja se održava od 3. do 6. prosinca 2013. na Baliju, da se i odmah obavještava te da se, po potrebi, traži njegovo mišljenje tijekom Ministarske konferencije; poziva Komisiju da i dalje drugim članicama WTO-a dokazuje koliko je važno povećati značaj parlamentarne dimenzije WTO-a;

| 27. | poziva članice WTO-a da jačanjem parlamentarne dimenzije WTO-a osiguraju demokratski legitimitet; s time u vezi naglašava potrebu da se osigura bolji pristup trgovinskim pregovorima za parlamentarce, njihovo sudjelovanje u oblikovanju i provedbi odluka WTO-a te pravilno razmatranje trgovinskih politika u interesu njihovih građana; stoga poziva na osnivanje stalnog europskog parlamentarnog izaslanstva pri WTO-u; |
| --- | --- |

27.

poziva članice WTO-a da jačanjem parlamentarne dimenzije WTO-a osiguraju demokratski legitimitet; s time u vezi naglašava potrebu da se osigura bolji pristup trgovinskim pregovorima za parlamentarce, njihovo sudjelovanje u oblikovanju i provedbi odluka WTO-a te pravilno razmatranje trgovinskih politika u interesu njihovih građana; stoga poziva na osnivanje stalnog europskog parlamentarnog izaslanstva pri WTO-u;

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te predsjedniku WTO-a. |
| --- | --- |

28.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te predsjedniku WTO-a.

---

(1)  SL C 293 E, 2.12.2006., str. 155.

(2)  SL C 259 E, 29.10.2009., str. 77.

(3)  SL C 9 E, 15.1.2010., str. 31.

(4)  SL C 286 E, 22.10.2010., str. 1.

(5)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 84.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/11

---

P7_TA(2013)0512

Akcijski plan „Poduzetništvo 2020.” – ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Akcijskom planu za razvoj poduzetništva 2020. – Ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi (2013/2532(RSP))

(2016/C 436/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o Akcijskom planu za razvoj poduzetništva 2020. – Ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi (O-000110/2013 – B7-0520/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o Akcijskom planu za razvoj poduzetništva 2020. – Ponovno buđenje poduzetničkog duha u Europi (O-000110/2013 – B7-0520/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. Poslovnika,

I.   
  Poduzetnički duh i obrazovanje i osposobljavanje poduzetnika

| 1. | očekuje da sve predložene mjere za poticanje poduzetništva na nacionalnoj i europskoj razini vrijede za sve tipove poduzetništva kao što su slobodna zanimanja, zadruge, obrtnici i socijalna poduzeća; |
| --- | --- |

1.

očekuje da sve predložene mjere za poticanje poduzetništva na nacionalnoj i europskoj razini vrijede za sve tipove poduzetništva kao što su slobodna zanimanja, zadruge, obrtnici i socijalna poduzeća;

| 2. | ističe da su poslovne i poduzetničke sposobnosti i vještine ključne kompetencije za cjeloživotno učenje i da su, kao odgovor na nizak ekonomski rast i visoku nezaposlenost, potrebne odlučne kratkoročne i srednjoročne mjere za poticanje i omogućavanje poduzetništva, posebno među mladima; |
| --- | --- |

2.

ističe da su poslovne i poduzetničke sposobnosti i vještine ključne kompetencije za cjeloživotno učenje i da su, kao odgovor na nizak ekonomski rast i visoku nezaposlenost, potrebne odlučne kratkoročne i srednjoročne mjere za poticanje i omogućavanje poduzetništva, posebno među mladima;

| 3. | priznaje odgovornost država članica za poslovno, poduzetničko i društveno obrazovanje i osposobljavanje i poštuje činjenicu da su programi osposobljavanja često bolje usmjereni i ekonomičniji ako se provode na lokalnoj i nacionalnoj razini; smatra da bi inicijative EU-a mogle i trebale biti korisna dopuna djelovanju država članica u tom smislu, posebno suradnjom i razmjenom najbolje prakse; |
| --- | --- |

3.

priznaje odgovornost država članica za poslovno, poduzetničko i društveno obrazovanje i osposobljavanje i poštuje činjenicu da su programi osposobljavanja često bolje usmjereni i ekonomičniji ako se provode na lokalnoj i nacionalnoj razini; smatra da bi inicijative EU-a mogle i trebale biti korisna dopuna djelovanju država članica u tom smislu, posebno suradnjom i razmjenom najbolje prakse;

| 4. | naglašava potrebu za davanje poticaja poslodavcima koji niže obrazovanima ili neobrazovanima (uključujući i Rome) nude mogućnost osposobljavanja i stjecanja praktičnog znanja izravno na radnom mjestu; |
| --- | --- |

4.

naglašava potrebu za davanje poticaja poslodavcima koji niže obrazovanima ili neobrazovanima (uključujući i Rome) nude mogućnost osposobljavanja i stjecanja praktičnog znanja izravno na radnom mjestu;

| 5. | zabrinut zbog smanjenja broja građana EU-a koji razmišljaju o samozapošljavanju u trenutačnoj klimi ekonomske nesigurnosti; smatra da bi EU i države članice trebali pojačati svoje koordinirane napore da poboljšaju kulturu poduzetništva u Europi i razmotriti mogućnost donošenja posebnih mjera i ciljeva kako bi se poduzetništvo ponovno učinilo atraktivnim, između ostalog i za visokokvalificirane zaposlenike s radnim iskustvom i u posebnim sektorima koji su za Uniju od strateške važnosti; smatra, primjerice, da bi trebalo uspostaviti snažnu vezu između takvih inicijativa i aktivnosti Komisije u području industrijske politike; smatra da bi te mjere trebale obuhvaćati aktivnosti za lakše osnivanje poduzeća; |
| --- | --- |

5.

zabrinut zbog smanjenja broja građana EU-a koji razmišljaju o samozapošljavanju u trenutačnoj klimi ekonomske nesigurnosti; smatra da bi EU i države članice trebali pojačati svoje koordinirane napore da poboljšaju kulturu poduzetništva u Europi i razmotriti mogućnost donošenja posebnih mjera i ciljeva kako bi se poduzetništvo ponovno učinilo atraktivnim, između ostalog i za visokokvalificirane zaposlenike s radnim iskustvom i u posebnim sektorima koji su za Uniju od strateške važnosti; smatra, primjerice, da bi trebalo uspostaviti snažnu vezu između takvih inicijativa i aktivnosti Komisije u području industrijske politike; smatra da bi te mjere trebale obuhvaćati aktivnosti za lakše osnivanje poduzeća;

| 6. | prima na znanje predložene mjere i inicijative Komisije o obrazovanju i osposobljavanju poduzetnika i poziva države članice da ih, u skladu s načelom supsidijarnosti, odmah primijene; u tom pogledu ističe inicijativu EU-a „Nove vještine za nove poslove”; pozdravlja poziv državama članicama da obrazovanje i osposobljavanje poduzetnika uvrste u nacionalne programe kao ključne kompetencije; |
| --- | --- |

6.

prima na znanje predložene mjere i inicijative Komisije o obrazovanju i osposobljavanju poduzetnika i poziva države članice da ih, u skladu s načelom supsidijarnosti, odmah primijene; u tom pogledu ističe inicijativu EU-a „Nove vještine za nove poslove”; pozdravlja poziv državama članicama da obrazovanje i osposobljavanje poduzetnika uvrste u nacionalne programe kao ključne kompetencije;

| 7. | smatra da bi, kako bi se novim potencijalnim poduzetnicima dale vještine za vođenje poduzeća na način koji poboljšava njihov pozitivan doprinos društvu, a pritom smanjuje negativne učinke na ljude i okoliš, trebalo poduzeti inicijative da se u obrazovanje poduzetnika uključe snažni kriteriji održivosti i društvene odgovornosti; |
| --- | --- |

7.

smatra da bi, kako bi se novim potencijalnim poduzetnicima dale vještine za vođenje poduzeća na način koji poboljšava njihov pozitivan doprinos društvu, a pritom smanjuje negativne učinke na ljude i okoliš, trebalo poduzeti inicijative da se u obrazovanje poduzetnika uključe snažni kriteriji održivosti i društvene odgovornosti;

| 8. | smatra da je mreža izaslanika malih i srednjih poduzeća (MSP) potencijalni središnji forum za razmjenu dokazane prakse i ocjenu napretka u provedbi; |
| --- | --- |

8.

smatra da je mreža izaslanika malih i srednjih poduzeća (MSP) potencijalni središnji forum za razmjenu dokazane prakse i ocjenu napretka u provedbi;

| 9. | podržava ambicije za planiranu uspostavu Jamstva za mlade i spremnost za dodjelu dovoljnih sredstava tom programu kao važnom instrumentu za pomoć državama članicama u njihovim naporima za ublažavanje učinaka masovne nezaposlenosti mladih, posebno u zemljama teško pogođenim krizom; naglašava važnost planiranih mjera za poticanje poduzetništva i obrazovanja i osposobljavanja poduzetnika budući da je njihov cilj stvaranje održivih radnih mjesta, a da praktički nemaju neočekivanih učinaka; poziva Komisiju i države članice da razmotre daljnje mjere poput poreznih olakšica kojima bi se mala i srednja poduzeća potaknula na zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

9.

podržava ambicije za planiranu uspostavu Jamstva za mlade i spremnost za dodjelu dovoljnih sredstava tom programu kao važnom instrumentu za pomoć državama članicama u njihovim naporima za ublažavanje učinaka masovne nezaposlenosti mladih, posebno u zemljama teško pogođenim krizom; naglašava važnost planiranih mjera za poticanje poduzetništva i obrazovanja i osposobljavanja poduzetnika budući da je njihov cilj stvaranje održivih radnih mjesta, a da praktički nemaju neočekivanih učinaka; poziva Komisiju i države članice da razmotre daljnje mjere poput poreznih olakšica kojima bi se mala i srednja poduzeća potaknula na zapošljavanje mladih;

| 10. | poziva Komisiju da pojača svoje mjere podrške, savjetovanja i pomoći za poduzeća, posebno ona manja, s pomoću posredničkih organizacija te da uspostavi programe za lakše vođenje i pomoć koje bi stariji poduzetnici motivirani da budu mentori ili tutori mladim poduzetnicima koji osnivaju nova poduzeća ili preuzimaju poduzeća pogođena krizom željeli dati svojim znanjem i iskustvom; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da pojača svoje mjere podrške, savjetovanja i pomoći za poduzeća, posebno ona manja, s pomoću posredničkih organizacija te da uspostavi programe za lakše vođenje i pomoć koje bi stariji poduzetnici motivirani da budu mentori ili tutori mladim poduzetnicima koji osnivaju nova poduzeća ili preuzimaju poduzeća pogođena krizom željeli dati svojim znanjem i iskustvom;

| 11. | poziva Komisiju da potiče osnivanje klastera – mreža poduzeća i udruženja koja pomažu razvijanje konkurentskih prednosti i iskorištavaju zajedničko upravljanje ljudskim resursima te dovode do veće konkurentnosti; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da potiče osnivanje klastera – mreža poduzeća i udruženja koja pomažu razvijanje konkurentskih prednosti i iskorištavaju zajedničko upravljanje ljudskim resursima te dovode do veće konkurentnosti;

| 12. | ističe da mala i srednja poduzeća koja prihvaćaju informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) rastu dva do tri puta brže; stoga poziva Komisiju da olakša mjere kojima se poduzetnicima omogućuje korištenje svih mogućnosti koje pruža jedinstveno digitalno tržište; |
| --- | --- |

12.

ističe da mala i srednja poduzeća koja prihvaćaju informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) rastu dva do tri puta brže; stoga poziva Komisiju da olakša mjere kojima se poduzetnicima omogućuje korištenje svih mogućnosti koje pruža jedinstveno digitalno tržište;

| 13. | poziva Komisiju i države članice na daljnje razvijanje programa Erazmo za mlade poduzetnike i na stvaranje više nacionalnih kontaktnih točaka tamo gdje je to još uvijek potrebno; predlaže da se još više iskoriste postojeće strukture Europske poduzetničke mreže; smatra da bi cilj trebao biti 10 000 razmjena godišnje uz godišnji rast od najmanje 10 % do ostvarivanja tog cilja; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju i države članice na daljnje razvijanje programa Erazmo za mlade poduzetnike i na stvaranje više nacionalnih kontaktnih točaka tamo gdje je to još uvijek potrebno; predlaže da se još više iskoriste postojeće strukture Europske poduzetničke mreže; smatra da bi cilj trebao biti 10 000 razmjena godišnje uz godišnji rast od najmanje 10 % do ostvarivanja tog cilja;

| 14. | vidi veliki potencijal u daljnjem širenju programa razmjene stažista Leonardo i naglašava potrebu za takozvanim „posredničkim organizacijama” koje daju podršku organizacijskim aspektima MSP-a (npr. potragu za odgovarajućim partnerima u inozemstvu, pronalaženje prostora itd.); naglašava poduzetnički potencijal diplomanata na dvostrukoj izobrazbi (naukovanje); |
| --- | --- |

14.

vidi veliki potencijal u daljnjem širenju programa razmjene stažista Leonardo i naglašava potrebu za takozvanim „posredničkim organizacijama” koje daju podršku organizacijskim aspektima MSP-a (npr. potragu za odgovarajućim partnerima u inozemstvu, pronalaženje prostora itd.); naglašava poduzetnički potencijal diplomanata na dvostrukoj izobrazbi (naukovanje);

| 15. | predlaže da bi države članice trebale imati mogućnost podnošenja zahtjeva za dodjelu dodatnih sredstava iz Fonda za prilagodbe globalizaciji i Europskog socijalnog fonda ako se ona koriste za financiranje kratkoročnih mjera, na primjer za potporu i pomoć pri osnivanju poduzeća i prijenose, a ne kao opravdanje za daljnju delokalizaciju poduzeća; |
| --- | --- |

15.

predlaže da bi države članice trebale imati mogućnost podnošenja zahtjeva za dodjelu dodatnih sredstava iz Fonda za prilagodbe globalizaciji i Europskog socijalnog fonda ako se ona koriste za financiranje kratkoročnih mjera, na primjer za potporu i pomoć pri osnivanju poduzeća i prijenose, a ne kao opravdanje za daljnju delokalizaciju poduzeća;

| 16. | predlaže veće usklađivanje postojećih i budućih sredstava za poticanje poduzetništva s ciljem ostvarivanja poticaja i sinergija na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

16.

predlaže veće usklađivanje postojećih i budućih sredstava za poticanje poduzetništva s ciljem ostvarivanja poticaja i sinergija na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini;

| 17. | očekuje od sljedeće Komisije da joj, u okviru njezinih nadležnosti, poticanje poduzetništva i obrazovanje i osposobljavanje poduzetnika postane ključno pitanje i da pokrene europsko partnerstvo unutar kojega će se države članice ocjenjivati ovisno o vlastitom napretku na temelju, između ostalog, sljedećih kriterija:






  a. | uključivanja obrazovanja poduzetnika u nacionalne školske programe, pogotovo praktičnih elemenata kao što su školski poduzetnički projekti i obavezne prakse prije svršetka srednjoškolskog obrazovanja |
| --- | --- | --- |

17.

očekuje od sljedeće Komisije da joj, u okviru njezinih nadležnosti, poticanje poduzetništva i obrazovanje i osposobljavanje poduzetnika postane ključno pitanje i da pokrene europsko partnerstvo unutar kojega će se države članice ocjenjivati ovisno o vlastitom napretku na temelju, između ostalog, sljedećih kriterija:

a.

uključivanja obrazovanja poduzetnika u nacionalne školske programe, pogotovo praktičnih elemenata kao što su školski poduzetnički projekti i obavezne prakse prije svršetka srednjoškolskog obrazovanja

| b. | razine potpore sredstvima iz Strukturnog fonda za obrazovanje i osposobljavanje poduzetnika |
| --- | --- |

b.

razine potpore sredstvima iz Strukturnog fonda za obrazovanje i osposobljavanje poduzetnika

| c. | broja sudionika u poduzetničkim modulima u okviru programa Jamstva za mlade ili programima mobilnosti za nove poduzetnike, posebno mlade |
| --- | --- |

c.

broja sudionika u poduzetničkim modulima u okviru programa Jamstva za mlade ili programima mobilnosti za nove poduzetnike, posebno mlade

| d. | broja ljudi koji žele osnovati poduzeće nakon što su sudjelovali u tim inicijativama |
| --- | --- |

d.

broja ljudi koji žele osnovati poduzeće nakon što su sudjelovali u tim inicijativama

| 18. | potiče države članice da hitno donesu nacionalne, regionalne i lokalne strategije za uključivanje obrazovanja i osposobljavanja poduzetnika u obrazovne programe (za osnovnoškolsko, srednje strukovno i sveučilišno obrazovanje te obrazovanje odraslih); očekuje da te strategije uključuju sve vrste poduzeća i utjecaje poduzetništva na društvo i okoliš; naglašava važnost praktično usmjerenih i interaktivnih aspekata društvenog, poslovnog i poduzetničkog obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

18.

potiče države članice da hitno donesu nacionalne, regionalne i lokalne strategije za uključivanje obrazovanja i osposobljavanja poduzetnika u obrazovne programe (za osnovnoškolsko, srednje strukovno i sveučilišno obrazovanje te obrazovanje odraslih); očekuje da te strategije uključuju sve vrste poduzeća i utjecaje poduzetništva na društvo i okoliš; naglašava važnost praktično usmjerenih i interaktivnih aspekata društvenog, poslovnog i poduzetničkog obrazovanja i osposobljavanja;

| 19. | smatra da strukovno obrazovanje i osposobljavanje (VET) može osigurati vještine, znanja i kompetencije potrebne na tržištu rada, posebno za nezaposlene i personalizirane savjete za traženje posla; poziva Komisiju i države članice da ojačaju odredbe VET-a širom Europe kako bi se povećala transparentnost, priznavanje i kvaliteta kompetencija i kvalifikacija čime bi se olakšala mobilnost učenika i radnika; |
| --- | --- |

19.

smatra da strukovno obrazovanje i osposobljavanje (VET) može osigurati vještine, znanja i kompetencije potrebne na tržištu rada, posebno za nezaposlene i personalizirane savjete za traženje posla; poziva Komisiju i države članice da ojačaju odredbe VET-a širom Europe kako bi se povećala transparentnost, priznavanje i kvaliteta kompetencija i kvalifikacija čime bi se olakšala mobilnost učenika i radnika;

| 20. | ističe da su znanja o funkcioniranju tržišta, ekonomiji i financijskim sustavima ključna za uspješno vođenje poduzeća i da bi stoga trebala biti uključena u osnovne nacionalne obrazovne sustave i u programe osposobljavanja u EU-u; poziva Komisiju i države članice da financijsko obrazovanje odmah učine dijelom svojih programa osposobljavanja; |
| --- | --- |

20.

ističe da su znanja o funkcioniranju tržišta, ekonomiji i financijskim sustavima ključna za uspješno vođenje poduzeća i da bi stoga trebala biti uključena u osnovne nacionalne obrazovne sustave i u programe osposobljavanja u EU-u; poziva Komisiju i države članice da financijsko obrazovanje odmah učine dijelom svojih programa osposobljavanja;

| 21. | naglašava važnost naukovanja za mlade u ekonomskim sektorima s dobrom perspektivom za budućnost kao važnog koraka u prelasku iz obrazovanja u profesionalni život; |
| --- | --- |

21.

naglašava važnost naukovanja za mlade u ekonomskim sektorima s dobrom perspektivom za budućnost kao važnog koraka u prelasku iz obrazovanja u profesionalni život;

| 22. | pozdravlja koncept „Zajednica znanja i inovacija” (ZZI) koji zahvaljujući svom fokusu na poduzetništvo integracijom sastavnica trokuta znanja – istraživanja, visokog obrazovanja i inovacija – predstavlja važan pokretač za inovacije u vodećim društvenim izazovima pa dakle i važno sredstvo za ostvarivanje rasta i stvaranje radnih mjesta u Europi; stoga ističe da bi svi ZZI-jevi trebali imati poduzetništvo u svojoj osnovnoj strukturi i pristupu istraživanju, inovacijama i osposobljavanju te da bi trebali integrirati i među sobom širiti najbolju praksu glede upotrebe koncepata i tehnologija inovativnog obrazovanja i osposobljavanja; osim toga, preporuča daljnju dugoročniju ocjenu stvaranja posebnih ZZI-jeva za dodatni razvoj tih koncepata inovativnog obrazovanja i osposobljavanja s posebnim osvrtom na obrazovanje poduzetnika; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja koncept „Zajednica znanja i inovacija” (ZZI) koji zahvaljujući svom fokusu na poduzetništvo integracijom sastavnica trokuta znanja – istraživanja, visokog obrazovanja i inovacija – predstavlja važan pokretač za inovacije u vodećim društvenim izazovima pa dakle i važno sredstvo za ostvarivanje rasta i stvaranje radnih mjesta u Europi; stoga ističe da bi svi ZZI-jevi trebali imati poduzetništvo u svojoj osnovnoj strukturi i pristupu istraživanju, inovacijama i osposobljavanju te da bi trebali integrirati i među sobom širiti najbolju praksu glede upotrebe koncepata i tehnologija inovativnog obrazovanja i osposobljavanja; osim toga, preporuča daljnju dugoročniju ocjenu stvaranja posebnih ZZI-jeva za dodatni razvoj tih koncepata inovativnog obrazovanja i osposobljavanja s posebnim osvrtom na obrazovanje poduzetnika;

II.   
  Okruženje i okvirni uvjeti za poduzetništvo

| 23. | traži Komisiju i Grupu EIB da pojačaju svoje napore na području informiranja kako bi bolje upoznali male i srednje poduzetnike (MSP) s mogućnostima financiranja, u suradnji s udrugama MSP-a. |
| --- | --- |

23.

traži Komisiju i Grupu EIB da pojačaju svoje napore na području informiranja kako bi bolje upoznali male i srednje poduzetnike (MSP) s mogućnostima financiranja, u suradnji s udrugama MSP-a.

| 24. | naglašava da je stvaranje fleksibilnih financijskih alternativa naročito važno za nova trgovačka društva; ističe da se razlika za porezne svrhe između uloga i duga mora ukloniti te uvesti porezna olakšica za ulaganja; budući da su bankovni zajmovi glavni oblici financiranja MSP-a, naglašava važnost osiguravanja kreditne ponude i, uz to, jačanja financiranja putem stjecanja vlasničkog udjela stvaranjem boljeg okruženja za privatni i poduzetnički kapital, uključujući fondove za potporu MSP-a i skupna ulaganja bez velikih troškova poziva na kupnju dionica; poziva na uvođenje porezne olakšice za ulaganja privatnog kapitala; |
| --- | --- |

24.

naglašava da je stvaranje fleksibilnih financijskih alternativa naročito važno za nova trgovačka društva; ističe da se razlika za porezne svrhe između uloga i duga mora ukloniti te uvesti porezna olakšica za ulaganja; budući da su bankovni zajmovi glavni oblici financiranja MSP-a, naglašava važnost osiguravanja kreditne ponude i, uz to, jačanja financiranja putem stjecanja vlasničkog udjela stvaranjem boljeg okruženja za privatni i poduzetnički kapital, uključujući fondove za potporu MSP-a i skupna ulaganja bez velikih troškova poziva na kupnju dionica; poziva na uvođenje porezne olakšice za ulaganja privatnog kapitala;

| 25. | ponavlja da se administrativni teret i dalje smatra jednom od najvećih prepreka za nova ili već postojeća trgovačka društva; ustraje na činjenici da je smanjenje nepotrebnog administrativnog tereta i dalje važna stavka političkog programa i očekuje od Komisije da u okviru prioriteta Akta o malom gospodarstvu preda određene prijedloge za politike i mjere do 2020. koji mogu uključivati konkretne kvantitativne ciljeve (npr. uredbama EU-a smanjiti 25 % administrativnog tereta do 2020.); |
| --- | --- |

25.

ponavlja da se administrativni teret i dalje smatra jednom od najvećih prepreka za nova ili već postojeća trgovačka društva; ustraje na činjenici da je smanjenje nepotrebnog administrativnog tereta i dalje važna stavka političkog programa i očekuje od Komisije da u okviru prioriteta Akta o malom gospodarstvu preda određene prijedloge za politike i mjere do 2020. koji mogu uključivati konkretne kvantitativne ciljeve (npr. uredbama EU-a smanjiti 25 % administrativnog tereta do 2020.);

| 26. | pozdravlja mjere koje je predložila Komisija u okviru ovog „nosioca djelovanja” i primjećuje relevantne točke koje je iznio Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 23. listopada 2012. o „Malim i srednjim poduzetnicima: konkurentnost i poslovne mogućnosti” (1) i od 5. veljače 2013. o poboljšanju pristupa financiranju MSP-a (2); |
| --- | --- |

26.

pozdravlja mjere koje je predložila Komisija u okviru ovog „nosioca djelovanja” i primjećuje relevantne točke koje je iznio Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 23. listopada 2012. o „Malim i srednjim poduzetnicima: konkurentnost i poslovne mogućnosti” (1) i od 5. veljače 2013. o poboljšanju pristupa financiranju MSP-a (2);

| 27. | pozdravlja obnovljeni poziv Komisije državama članicama da smanje troškove i vrijeme potrebno za osnivanje trgovačkog društva; ističe da je od Akta o malom gospodarstvu postignut ograničeni napredak i potiče države članice da povećaju napore po tom pitanju; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja obnovljeni poziv Komisije državama članicama da smanje troškove i vrijeme potrebno za osnivanje trgovačkog društva; ističe da je od Akta o malom gospodarstvu postignut ograničeni napredak i potiče države članice da povećaju napore po tom pitanju;

| 28. | naglašava da je pri stvaranju okruženja koje će biti pogodnije za poslovanje prikladnim službama poslovnih usluga, u obzir potrebno uzeti različite poslovne modele, poput obiteljskih poduzetnika, zadružnih poduzetnika i drugih; |
| --- | --- |

28.

naglašava da je pri stvaranju okruženja koje će biti pogodnije za poslovanje prikladnim službama poslovnih usluga, u obzir potrebno uzeti različite poslovne modele, poput obiteljskih poduzetnika, zadružnih poduzetnika i drugih;

| 29. | ističe da su mjere potpore EU-a namijenjene MSP-a i dalje neuravnotežene i da veliki broj država članica u oblikovanju zakonodavstva još uvijek ne uzima u obzir posebne karakteristike malih poduzetnika; |
| --- | --- |

29.

ističe da su mjere potpore EU-a namijenjene MSP-a i dalje neuravnotežene i da veliki broj država članica u oblikovanju zakonodavstva još uvijek ne uzima u obzir posebne karakteristike malih poduzetnika;

| 30. | naglašava da je pristup financiranju i dalje jedna od glavnih prepreka razvoju MSP-a; poziva Komisiju da detaljno ocijeni olakšavaju li financijski instrumenti usmjereni na male i srednje poduzetnike, poput mikrofinancijskog instrumenta PROGRESS, njihov pristup financiranju, posebno imajući u vidu činjenicu da financijske ustanove u nekim državama članicama postavljaju prestroge uvjete zajma malim i srednjim poduzetnicima; |
| --- | --- |

30.

naglašava da je pristup financiranju i dalje jedna od glavnih prepreka razvoju MSP-a; poziva Komisiju da detaljno ocijeni olakšavaju li financijski instrumenti usmjereni na male i srednje poduzetnike, poput mikrofinancijskog instrumenta PROGRESS, njihov pristup financiranju, posebno imajući u vidu činjenicu da financijske ustanove u nekim državama članicama postavljaju prestroge uvjete zajma malim i srednjim poduzetnicima;

| 31. | pozdravlja nastojanja Komisije da pomogne državama članicama poboljšati njihova fiskalna i upravna rješenja za prijenose poslovanja; smatra da je nužno poboljšati oporezivanje inovativnih načina financiranja kao što su grupno financiranje, financiranje poduzetničkog kapitala ili tzv. financiranje poslovnih anđela; poziva države članice da financijskim instrumentima na nacionalnoj razini povećaju svoju potporu prijenosima poslovanja, i to mjerama za jamstva zajmova, ali i drugim oblicima financiranja poput grupnog financiranja ili tzv. financiranja poslovnih anđela te pozdravlja naglasak Komisije stavljen na platforme za financiranje malim iznosima; vjeruje da se prijenosi poslovanja također trebaju olakšati primjerenim programima osposobljavanja usmjerenima na upravljanje, poput u slučajevima prijenosa poduzeća na zaposlenike; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja nastojanja Komisije da pomogne državama članicama poboljšati njihova fiskalna i upravna rješenja za prijenose poslovanja; smatra da je nužno poboljšati oporezivanje inovativnih načina financiranja kao što su grupno financiranje, financiranje poduzetničkog kapitala ili tzv. financiranje poslovnih anđela; poziva države članice da financijskim instrumentima na nacionalnoj razini povećaju svoju potporu prijenosima poslovanja, i to mjerama za jamstva zajmova, ali i drugim oblicima financiranja poput grupnog financiranja ili tzv. financiranja poslovnih anđela te pozdravlja naglasak Komisije stavljen na platforme za financiranje malim iznosima; vjeruje da se prijenosi poslovanja također trebaju olakšati primjerenim programima osposobljavanja usmjerenima na upravljanje, poput u slučajevima prijenosa poduzeća na zaposlenike;

| 32. | primjećuje da su složena pravila o PDV-u već dugo jedna od najvećih prepreka poduzetnicima u iskorištavanju potencijala jedinstvenog tržišta; potiče Komisiju na što skoriju predaju najavljenih prijedloga o usklađivanju pravila i smanjenju troškova plaćanja PDV-a kroz jedinstvenu deklaraciju čime bi se omogućilo njihovo usvajanje u tekućem parlamentarnom sazivu; |
| --- | --- |

32.

primjećuje da su složena pravila o PDV-u već dugo jedna od najvećih prepreka poduzetnicima u iskorištavanju potencijala jedinstvenog tržišta; potiče Komisiju na što skoriju predaju najavljenih prijedloga o usklađivanju pravila i smanjenju troškova plaćanja PDV-a kroz jedinstvenu deklaraciju čime bi se omogućilo njihovo usvajanje u tekućem parlamentarnom sazivu;

| 33. | predložene mjere za smanjenje administrativnog (mogu uključivati nepotrebno ili neproporcionalno opterećenje uredbom) i birokratskog opterećenja smatra komplementarnima načelima Akta o malom gospodarstvu; žali što se u akcijskom planu ne spominju određene važne inicijative, poput mjera za primjenu testa za MSP-e na nacionalnoj razini, buduće uloge skupine na visokoj razini za smanjenje administrativnog opterećenja ili uspostava godišnjih pregleda uspješnosti u vezi regulatornog tereta u EU-u i državama članicama; poziva Komisiju da, pod vodstvom njezinog izaslanika za MSP-e, utvrdi pravovremene smjernice za pregled i reviziju 10 najviše opterećujućih mjera EU-a kako bi se umanjilo nepotrebno ili prekomjerno opterećenje; u svakom slučaju, takvo smanjenje ne smije oštetiti ključne socijalne i ekološke standarde; |
| --- | --- |

33.

predložene mjere za smanjenje administrativnog (mogu uključivati nepotrebno ili neproporcionalno opterećenje uredbom) i birokratskog opterećenja smatra komplementarnima načelima Akta o malom gospodarstvu; žali što se u akcijskom planu ne spominju određene važne inicijative, poput mjera za primjenu testa za MSP-e na nacionalnoj razini, buduće uloge skupine na visokoj razini za smanjenje administrativnog opterećenja ili uspostava godišnjih pregleda uspješnosti u vezi regulatornog tereta u EU-u i državama članicama; poziva Komisiju da, pod vodstvom njezinog izaslanika za MSP-e, utvrdi pravovremene smjernice za pregled i reviziju 10 najviše opterećujućih mjera EU-a kako bi se umanjilo nepotrebno ili prekomjerno opterećenje; u svakom slučaju, takvo smanjenje ne smije oštetiti ključne socijalne i ekološke standarde;

| 34. | poziva države članice da novoosnovanim društvima odrede rok odgode za doprinose socijalnom osiguranju i za sve ostale poreze tako da društva u prvim godinama plaćaju porez samo na ostvarenu dobit te naglašava da sustav mora biti potpuno transparentan kako ga se ne bi moglo zloupotrebljavati; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice da novoosnovanim društvima odrede rok odgode za doprinose socijalnom osiguranju i za sve ostale poreze tako da društva u prvim godinama plaćaju porez samo na ostvarenu dobit te naglašava da sustav mora biti potpuno transparentan kako ga se ne bi moglo zloupotrebljavati;

| 35. | za postizanje uspjeha, ističe važnost prijenosa znanja između centara znanja, poput istraživačkih instituta i centara izvrsnosti, i MSP-a; naglašava potrebu za jasnim određivanjem postupka prijenosa znanja u praksi te koristi tog prijenosa za uspješne poduzetničke skupine; |
| --- | --- |

35.

za postizanje uspjeha, ističe važnost prijenosa znanja između centara znanja, poput istraživačkih instituta i centara izvrsnosti, i MSP-a; naglašava potrebu za jasnim određivanjem postupka prijenosa znanja u praksi te koristi tog prijenosa za uspješne poduzetničke skupine;

| 36. | potiče iznesene ciljeve Komisije o pružanju druge prilike „poštenim” društvima u stečajnom postupku te smanjenju regulatornog opterećenja poduzetnika; |
| --- | --- |

36.

potiče iznesene ciljeve Komisije o pružanju druge prilike „poštenim” društvima u stečajnom postupku te smanjenju regulatornog opterećenja poduzetnika;

| 37. | naglašava važnost slobodnih zanimanja u pogledu poduzetništva u Europi; pozdravlja najavu Komisije o osnivanju radne skupine koja će proučavati posebnosti i potrebe slobodnih zanimanja; traži od Komisije da za zakonodavne prijedloge u obzir uzme zaključke te radne skupine pri procjenama utjecaja kao i nadzora mjera koje se odnose na Akt o malom gospodarstvu; ukazuje na činjenicu da bi taj rad mogao doprinijeti stvaranju Europske povelje o slobodnim zanimanjima; |
| --- | --- |

37.

naglašava važnost slobodnih zanimanja u pogledu poduzetništva u Europi; pozdravlja najavu Komisije o osnivanju radne skupine koja će proučavati posebnosti i potrebe slobodnih zanimanja; traži od Komisije da za zakonodavne prijedloge u obzir uzme zaključke te radne skupine pri procjenama utjecaja kao i nadzora mjera koje se odnose na Akt o malom gospodarstvu; ukazuje na činjenicu da bi taj rad mogao doprinijeti stvaranju Europske povelje o slobodnim zanimanjima;

| 38. | naglašava važnost razvoja inovacijskih vještina općenito te potporu inovaciji kojom upravljaju zaposlenici u novim i već postojećim društvima; također ističe da su najuspješnija poduzetnička društva često nastala izdvajanjem dijela već postojećih društava u kojima su zaposlenici imali priliku razviti svoje ideje u sigurnom okruženju koje potiče domišljatost; nadalje naglašava da mnogi poduzetnici u pozadini imaju ili nemaju kvalifikacije, stoga poduzetnička nastojanja ne treba usmjeravati samo na one koji su školovani; ističe da stručno i praktično usavršavanje također igra važnu ulogu u nastojanjima za promicanje poduzetništva i inovacije; |
| --- | --- |

38.

naglašava važnost razvoja inovacijskih vještina općenito te potporu inovaciji kojom upravljaju zaposlenici u novim i već postojećim društvima; također ističe da su najuspješnija poduzetnička društva često nastala izdvajanjem dijela već postojećih društava u kojima su zaposlenici imali priliku razviti svoje ideje u sigurnom okruženju koje potiče domišljatost; nadalje naglašava da mnogi poduzetnici u pozadini imaju ili nemaju kvalifikacije, stoga poduzetnička nastojanja ne treba usmjeravati samo na one koji su školovani; ističe da stručno i praktično usavršavanje također igra važnu ulogu u nastojanjima za promicanje poduzetništva i inovacije;

| 39. | naglašava važnost razvoja pozitivnih poticaja kojima je cilj ohrabriti zaposlenike u osnivanju vlastitih tvrtki na nepuno radno vrijeme; |
| --- | --- |

39.

naglašava važnost razvoja pozitivnih poticaja kojima je cilj ohrabriti zaposlenike u osnivanju vlastitih tvrtki na nepuno radno vrijeme;

| 40. | poziva na korištenje fleksibilnih odredbi u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFF) za Program za konkurentnost trgovačkih društava i malih i srednjih poduzetnika (COSME) te posebno njegovih financijskih instrumenata; zahtijeva da se višegodišnjim financijskim okvirom nastave provoditi programi mikrofinanciranja (npr. Progress, JASMINE); |
| --- | --- |

40.

poziva na korištenje fleksibilnih odredbi u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFF) za Program za konkurentnost trgovačkih društava i malih i srednjih poduzetnika (COSME) te posebno njegovih financijskih instrumenata; zahtijeva da se višegodišnjim financijskim okvirom nastave provoditi programi mikrofinanciranja (npr. Progress, JASMINE);

| 41. | naglašava da je stvaranje fleksibilne financijske alternative od iznimne važnosti za nova trgovačka društva i male i srednje poduzetnike kako bi im se olakšao pristup financiranju; svjestan je da različiti doprinosi dugu, ulogu i hibridnom kapitalu mogu odgovarati različitim oblicima poslovanja te poziva države članice na uklanjanje razlika za porezne svrhe između uloga i duga te na razmatranje uvođenja poreznih olakšica za ulaganje u realno gospodarstvo čime bi se potaknuo održivi rast i stvaranje radnih mjesta; poziva Komisiju da ocijeni koristi sekuritizacije malih zajmova; |
| --- | --- |

41.

naglašava da je stvaranje fleksibilne financijske alternative od iznimne važnosti za nova trgovačka društva i male i srednje poduzetnike kako bi im se olakšao pristup financiranju; svjestan je da različiti doprinosi dugu, ulogu i hibridnom kapitalu mogu odgovarati različitim oblicima poslovanja te poziva države članice na uklanjanje razlika za porezne svrhe između uloga i duga te na razmatranje uvođenja poreznih olakšica za ulaganje u realno gospodarstvo čime bi se potaknuo održivi rast i stvaranje radnih mjesta; poziva Komisiju da ocijeni koristi sekuritizacije malih zajmova;

| 42. | podržava države članice u poticanju podjele ugovora javne nabave na grupe kako bi se malim i srednjim poduzetnicima olakšalo sudjelovanje u javnim natječajima, na primjer uključivanjem načela „primjeni ili objasni” u njihove nacionalne zakone o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

42.

podržava države članice u poticanju podjele ugovora javne nabave na grupe kako bi se malim i srednjim poduzetnicima olakšalo sudjelovanje u javnim natječajima, na primjer uključivanjem načela „primjeni ili objasni” u njihove nacionalne zakone o javnoj nabavi;

| 43. | žali zbog činjenice što su u nekim državama članicama i dalje ne snazi stroži zahtjevi za nova trgovačka društva; poziva Komisiju da u državama članicama osigura primjenu skraćenog roka od mjesec dana za izdavanje licenci i drugih dozvola potrebnih za početak poslovanja; |
| --- | --- |

43.

žali zbog činjenice što su u nekim državama članicama i dalje ne snazi stroži zahtjevi za nova trgovačka društva; poziva Komisiju da u državama članicama osigura primjenu skraćenog roka od mjesec dana za izdavanje licenci i drugih dozvola potrebnih za početak poslovanja;

| 44. | naglašava važnost posebnih usluga za nova trgovačka društva namijenjenih nedavno diplomiranima koji su tijekom svog osposobljavanja pohađali posebne satove obuke iz poduzetništva; |
| --- | --- |

44.

naglašava važnost posebnih usluga za nova trgovačka društva namijenjenih nedavno diplomiranima koji su tijekom svog osposobljavanja pohađali posebne satove obuke iz poduzetništva;

| 45. | poziva države članice da uspostave punktove „sve na jednom mjestu” (one-stop shops) koji bi uključivali sve potrebne usluge za poslovanje, uključujući pristup financiranju iz različitih izvora, savjete za novoosnovana društva i informacije o poslovnim prilikama unutar i izvan EU-a; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice da uspostave punktove „sve na jednom mjestu” (one-stop shops) koji bi uključivali sve potrebne usluge za poslovanje, uključujući pristup financiranju iz različitih izvora, savjete za novoosnovana društva i informacije o poslovnim prilikama unutar i izvan EU-a;

| 46. | poziva države članice da u svom nacionalnom zakonodavstvu usvoje uravnoteženi pristup u vezi razrješnice i podmirenja duga kako bi se „poštenim” društvima u stečajnom postupku pružila druga prilika, a rizici za vjerovnike umanjili; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice da u svom nacionalnom zakonodavstvu usvoje uravnoteženi pristup u vezi razrješnice i podmirenja duga kako bi se „poštenim” društvima u stečajnom postupku pružila druga prilika, a rizici za vjerovnike umanjili;

III.   
  Poduzetnici kao uzor, dopiranje do određenih ciljnih skupina

| 47. | podupire uvođenje europskog dana poduzetništva koji bi se prije svega trebao usmjeriti prema medijima te podsjetiti na uspješne poduzetnike iz EU-a, kako u gospodarskom tako i u socijalnom smislu; smatra da bi se pažnja posebno trebala usmjeriti na primjere poduzetnika mogu postići gospodarsku dodanu vrijednost poštujući načela EU-a o održivosti i društvenoj odgovornosti; nada se da će škole i obrazovne ustanove sudjelovati u tom događanju (sastanci s poduzetnicima i posjete poduzećima); |
| --- | --- |

47.

podupire uvođenje europskog dana poduzetništva koji bi se prije svega trebao usmjeriti prema medijima te podsjetiti na uspješne poduzetnike iz EU-a, kako u gospodarskom tako i u socijalnom smislu; smatra da bi se pažnja posebno trebala usmjeriti na primjere poduzetnika mogu postići gospodarsku dodanu vrijednost poštujući načela EU-a o održivosti i društvenoj odgovornosti; nada se da će škole i obrazovne ustanove sudjelovati u tom događanju (sastanci s poduzetnicima i posjete poduzećima);

| 48. | naglašava da žene predstavljaju glavni izvor poduzetničkog potencijala te poziva Komisiju da izloži pouzdane podatke kako bi se postojeće zakonodavstvo moglo točnije ocijeniti i sve poteškoće na putu ženskom poduzetništvu učinkovitije ukloniti; |
| --- | --- |

48.

naglašava da žene predstavljaju glavni izvor poduzetničkog potencijala te poziva Komisiju da izloži pouzdane podatke kako bi se postojeće zakonodavstvo moglo točnije ocijeniti i sve poteškoće na putu ženskom poduzetništvu učinkovitije ukloniti;

| 49. | naglašava potencijal zadružnih i socijalnih poduzetnika kao alata za zapošljavanje i posebno zapošljavanje mladih, zbog uloge koju imaju u lokalnom održivom razvoju ne samo iz perspektive gospodarstva, već i iz društvene i perspektive zapošljavanja; |
| --- | --- |

49.

naglašava potencijal zadružnih i socijalnih poduzetnika kao alata za zapošljavanje i posebno zapošljavanje mladih, zbog uloge koju imaju u lokalnom održivom razvoju ne samo iz perspektive gospodarstva, već i iz društvene i perspektive zapošljavanja;

| 50. | ističe ključnu ulogu informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) u poduzetništvu te poziva Komisiju i države članice na razvijanje i promicanje programa izgradnje vještina IKT-a, posebno za mlade i za žene; |
| --- | --- |

50.

ističe ključnu ulogu informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) u poduzetništvu te poziva Komisiju i države članice na razvijanje i promicanje programa izgradnje vještina IKT-a, posebno za mlade i za žene;

| 51. | smatra da posebnu pažnju također treba pružiti drugim skupinama koje su nedovoljno zastupljene u poduzetništvu poput mladih, starijih osoba, osoba s invaliditetom i imigranata; |
| --- | --- |

51.

smatra da posebnu pažnju također treba pružiti drugim skupinama koje su nedovoljno zastupljene u poduzetništvu poput mladih, starijih osoba, osoba s invaliditetom i imigranata;

| 52. | vjeruje da demografski izazovi zahtijevaju opsežniju strategiju stvaranja radnih mjesta te odgovaranja novim potrebama na europskom tržištu rada; vjeruje da se u tom smislu treba postići daljnji napredak u poboljšanju mobilnosti radnika EU-a, uključujući istraživače i druge stručnjake s ciljem ostvarivanja Europe bez granica u okviru unutarnjeg tržišta EU-a; |
| --- | --- |

52.

vjeruje da demografski izazovi zahtijevaju opsežniju strategiju stvaranja radnih mjesta te odgovaranja novim potrebama na europskom tržištu rada; vjeruje da se u tom smislu treba postići daljnji napredak u poboljšanju mobilnosti radnika EU-a, uključujući istraživače i druge stručnjake s ciljem ostvarivanja Europe bez granica u okviru unutarnjeg tržišta EU-a;

| 53. | naglašava da nedostatak priznanja stranih obrazovnih i stručnih kvalifikacija predstavlja veliku prepreku useljenicima koji žele osnovati trgovačko društvo; stoga zahtijeva brzo usuglašavanje Direktive za priznavanje poslovnih kvalifikacija; |
| --- | --- |

53.

naglašava da nedostatak priznanja stranih obrazovnih i stručnih kvalifikacija predstavlja veliku prepreku useljenicima koji žele osnovati trgovačko društvo; stoga zahtijeva brzo usuglašavanje Direktive za priznavanje poslovnih kvalifikacija;

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

54.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0387.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0036.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/17

---

P7_TA(2013)0513

Provedba zajedničke sigurnosne i obrambene politike

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici Europskom parlamentu) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

(2016/C 436/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir provedbu zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici Europskom parlamentu) (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir provedbu zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici Europskom parlamentu) (14605/1/2012),

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 21., 24. i 36. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 21., 24. i 36. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir glavu V. UEU-a i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu V. UEU-a i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 14. prosinca 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 14. prosinca 2012.,

| — | uzimajući u obzir zaključke međuparlamentarne konferencije o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici te zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 6. rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke međuparlamentarne konferencije o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici te zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 6. rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir Europsku sigurnosnu strategiju pod nazivom „Sigurna Europa u boljem svijetu”, koju je Europsko vijeće donijelo 12. prosinca 2003., te izvješće o njezinoj provedbi pod nazivom „Pružanje sigurnosti u svijetu koji se mijenja”, koje je potvrdilo Europsko vijeće od 11. do 12. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku sigurnosnu strategiju pod nazivom „Sigurna Europa u boljem svijetu”, koju je Europsko vijeće donijelo 12. prosinca 2003., te izvješće o njezinoj provedbi pod nazivom „Pružanje sigurnosti u svijetu koji se mijenja”, koje je potvrdilo Europsko vijeće od 11. do 12. prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 1. prosinca 2011. i od 23. srpnja 2012., kao i zaključke Vijeća o udruživanju i dijeljenju vojnih kapaciteta od 23. ožujka 2012.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 1. prosinca 2011. i od 23. srpnja 2012., kao i zaključke Vijeća o udruživanju i dijeljenju vojnih kapaciteta od 23. ožujka 2012.;

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji za pomorsku sigurnost od 26. travnja 2010.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji za pomorsku sigurnost od 26. travnja 2010.;

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zaštiti kritične informacijske infrastrukture od 27. svibnja 2011. i prethodne zaključke Vijeća o kibernetičkoj sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zaštiti kritične informacijske infrastrukture od 27. svibnja 2011. i prethodne zaključke Vijeća o kibernetičkoj sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Kodeks postupanja za udruživanje i dijeljenje koje su usvojili ministri obrane EU-a 19. studenog 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks postupanja za udruživanje i dijeljenje koje su usvojili ministri obrane EU-a 19. studenog 2012.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje Komisije pod naslovom „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” od 24. srpnja 2013. (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje Komisije pod naslovom „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” od 24. srpnja 2013. (COM(2013)0542),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. kojom se pojednostavljuju uvjeti prijenosa obrambenih sredstava unutar Zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. kojom se pojednostavljuju uvjeti prijenosa obrambenih sredstava unutar Zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji na području obrane i sigurnosti te izmjeni Direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji na području obrane i sigurnosti te izmjeni Direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 12. rujna 2013. o pomorskoj dimenziji zajedničke sigurnosne i obrambene politike (3) te o vojnim strukturama EU-a: trenutno stanje stvari i izgledi za budućnost (4) na svoju rezoluciju od 22. studenog 2012. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (5), o klauzulama EU-a o uzajamnoj obrani i solidarnosti: političke i operativne dimenzije (6), o ulozi zajedničke sigurnosne i obrambene politike u slučaju krize izazvane klimatskim promjenama i prirodnim nepogodama (7), te o kibernetičkoj sigurnosti i obrani (8), kao i one od 14. prosinca 2011. o utjecaju financijske krize na obrambeni sektor u državama članicama EU-a (9), od 11. svibnja 2011. o razvoju zajedničke sigurnosne i obrambene politike nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona (10) i od 23. studenog 2010. o civilno-vojnoj suradnji i razvoju civilno-vojnih kapaciteta (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 12. rujna 2013. o pomorskoj dimenziji zajedničke sigurnosne i obrambene politike (3) te o vojnim strukturama EU-a: trenutno stanje stvari i izgledi za budućnost (4) na svoju rezoluciju od 22. studenog 2012. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (5), o klauzulama EU-a o uzajamnoj obrani i solidarnosti: političke i operativne dimenzije (6), o ulozi zajedničke sigurnosne i obrambene politike u slučaju krize izazvane klimatskim promjenama i prirodnim nepogodama (7), te o kibernetičkoj sigurnosti i obrani (8), kao i one od 14. prosinca 2011. o utjecaju financijske krize na obrambeni sektor u državama članicama EU-a (9), od 11. svibnja 2011. o razvoju zajedničke sigurnosne i obrambene politike nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona (10) i od 23. studenog 2010. o civilno-vojnoj suradnji i razvoju civilno-vojnih kapaciteta (11),

| — | uzimajući u obzir svoje preporuke Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i potpredsjedniku Europske komisije, Vijeću i Komisiji od 13. lipnja 2013. o reviziji organizacije i djelovanja Europske službe za vanjsko djelovanje (EEAS) 2013. (12) i reviziji EEAS-a 2013. koji je predstavila Visoka predstavnica u lipnju 2013. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje preporuke Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i potpredsjedniku Europske komisije, Vijeću i Komisiji od 13. lipnja 2013. o reviziji organizacije i djelovanja Europske službe za vanjsko djelovanje (EEAS) 2013. (12) i reviziji EEAS-a 2013. koji je predstavila Visoka predstavnica u lipnju 2013. (13),

| — | uzimajući u obzir izvješće ESVD-a o reviziji postupaka ZSOP-a u upravljanju krizama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće ESVD-a o reviziji postupaka ZSOP-a u upravljanju krizama,

| — | uzimajući u obzir izvješće od 15. listopada 2013. Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 15. listopada 2013. Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske službe za vanjsko djelovanje o reviziji postupaka upravljanja krizom ZSOP-a. koje je usvojio Politički i sigurnosni odbor (PSO) 18. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske službe za vanjsko djelovanje o reviziji postupaka upravljanja krizom ZSOP-a. koje je usvojio Politički i sigurnosni odbor (PSO) 18. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir članak 119. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 119. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A7-0360/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A7-0360/2013),

Europska sigurnost i obrana u svijetu koji se mijenja

| 1. | primjećuje značajne i tekuće promjene u geopolitičkom okruženju čija su obilježja multidimenzionalne i asimetrične prijetnje, transnacionalni terorizam, uspon novonastalih sila i strateško preusmjeravanje pozornosti SAD-a prema pacifičkom području, povećana razina siromaštva, glad i nestabilnost južnog susjedstva EU-a, rastući izazovi sigurnosne zaštite u pomorstvu, širenje oružja za masovno uništenje i povećanje nezakonite trgovine malim i lakim oružjem, izazovi u energetskoj sigurnosti, značajan sistemski financijski neuspjeh te ozbiljna i dugotrajna financijska i gospodarska kriza s velikim utjecajem na BDP mnogih država članica EU-a te, samim time, na nacionalne proračune za obranu s obiju strana Atlantika; |
| --- | --- |

1.

primjećuje značajne i tekuće promjene u geopolitičkom okruženju čija su obilježja multidimenzionalne i asimetrične prijetnje, transnacionalni terorizam, uspon novonastalih sila i strateško preusmjeravanje pozornosti SAD-a prema pacifičkom području, povećana razina siromaštva, glad i nestabilnost južnog susjedstva EU-a, rastući izazovi sigurnosne zaštite u pomorstvu, širenje oružja za masovno uništenje i povećanje nezakonite trgovine malim i lakim oružjem, izazovi u energetskoj sigurnosti, značajan sistemski financijski neuspjeh te ozbiljna i dugotrajna financijska i gospodarska kriza s velikim utjecajem na BDP mnogih država članica EU-a te, samim time, na nacionalne proračune za obranu s obiju strana Atlantika;

| 2. | vjeruje da ponovno ocjenjivanje i jačanje uloge Europe u svijetu predstavlja jedan od glavnih izazova 21. stoljeća te da je došlo vrijeme za države članice Europske unije da odluče treba li EU biti važan strateški autonomni svjetski akter i pružatelj sigurnosti; smatra da je potrebna promjena načina razmišljanja za učvršćivanje europskog pristupa sigurnosti i obrani; |
| --- | --- |

2.

vjeruje da ponovno ocjenjivanje i jačanje uloge Europe u svijetu predstavlja jedan od glavnih izazova 21. stoljeća te da je došlo vrijeme za države članice Europske unije da odluče treba li EU biti važan strateški autonomni svjetski akter i pružatelj sigurnosti; smatra da je potrebna promjena načina razmišljanja za učvršćivanje europskog pristupa sigurnosti i obrani;

| 3. | stoga pozdravlja odluku Europskog vijeća o održavanju rasprave o sigurnosti i obrani na sastanku na vrhu u prosincu 2013.; smatra da ovo pruža pravodobnu mogućnost da se na najvišoj političkoj razini naglasi te prenese europskoj javnosti da su sigurnosna i obrambena pitanja bitna; duboko vjeruje da EU treba biti sposobna osigurati sigurnost svojim građanima, preuzeti svoj dio odgovornosti za svjetski mir i igrati učinkovitu ulogu u sprečavanju i upravljanju regionalnim krizama u svom susjedstvu, pridonoseći njihovu rješavanju i štiteći sebe od negativnih učinaka tih kriza; |
| --- | --- |

3.

stoga pozdravlja odluku Europskog vijeća o održavanju rasprave o sigurnosti i obrani na sastanku na vrhu u prosincu 2013.; smatra da ovo pruža pravodobnu mogućnost da se na najvišoj političkoj razini naglasi te prenese europskoj javnosti da su sigurnosna i obrambena pitanja bitna; duboko vjeruje da EU treba biti sposobna osigurati sigurnost svojim građanima, preuzeti svoj dio odgovornosti za svjetski mir i igrati učinkovitu ulogu u sprečavanju i upravljanju regionalnim krizama u svom susjedstvu, pridonoseći njihovu rješavanju i štiteći sebe od negativnih učinaka tih kriza;

| 4. | pozdravlja također izvješće Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije o ZSOP-u, u kojem se otkriva određeni broj prepreka s kojima je ta politika suočena; izražava međutim žaljenje zbog toga što se u izvješću ne predlažu mjere s ciljem uklanjanja nedostataka ZSOP-a; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja također izvješće Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije o ZSOP-u, u kojem se otkriva određeni broj prepreka s kojima je ta politika suočena; izražava međutim žaljenje zbog toga što se u izvješću ne predlažu mjere s ciljem uklanjanja nedostataka ZSOP-a;

| 5. | iščekuje bitne odluke koje će se donijeti na sastanku na vrhu u prosincu te ovim izvješćem daje vlastite preporuke, koje su utemeljene na odgovarajućim stajalištima koje je Europski parlament zauzeo u nedavnoj prošlosti i pri kojima se obraća pozornost na tekuću raspravu o trima glavnim pitanjima (klasterima) koja su utvrđena na sastanku Europskog vijeća u prosincu 2012.; |
| --- | --- |

5.

iščekuje bitne odluke koje će se donijeti na sastanku na vrhu u prosincu te ovim izvješćem daje vlastite preporuke, koje su utemeljene na odgovarajućim stajalištima koje je Europski parlament zauzeo u nedavnoj prošlosti i pri kojima se obraća pozornost na tekuću raspravu o trima glavnim pitanjima (klasterima) koja su utvrđena na sastanku Europskog vijeća u prosincu 2012.;

Oslobađanje potencijala ugovora

| 6. | primjećuje da Lisabonski ugovor uvodi nekoliko novih instrumenata u područje zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) koji još nisu u praktičnoj primjeni; |
| --- | --- |

6.

primjećuje da Lisabonski ugovor uvodi nekoliko novih instrumenata u područje zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) koji još nisu u praktičnoj primjeni;

| 7. | u tom pogledu naglašava mogućnost uspostave stalno strukturirane suradnje (PESCO) među državama članicama (članak 46. stavak 46.6. UEU-a), povjeravanja misija i operacija ZSOP-a, posebno toj skupini država članica (članak 42. stavak 42.5. i članak 44. stavak 44.1. UEU-a), te uspostave početnog fonda za pripremne radnje za misije koje se ne financiraju iz proračuna Unije (članak 41. stavak 41.3. UEU-a); u ovom kontekstu naglašava važnost utjecanja na one politike EU-a koje imaju utjecaj na sigurnost i obranu, poput politike industrijskog istraživanja i inovacije, tržišne, trgovinske i svemirske politike, radi podupiranja onih država članica koje sudjeluju u daljnjem jačanju ZSOP-a; |
| --- | --- |

7.

u tom pogledu naglašava mogućnost uspostave stalno strukturirane suradnje (PESCO) među državama članicama (članak 46. stavak 46.6. UEU-a), povjeravanja misija i operacija ZSOP-a, posebno toj skupini država članica (članak 42. stavak 42.5. i članak 44. stavak 44.1. UEU-a), te uspostave početnog fonda za pripremne radnje za misije koje se ne financiraju iz proračuna Unije (članak 41. stavak 41.3. UEU-a); u ovom kontekstu naglašava važnost utjecanja na one politike EU-a koje imaju utjecaj na sigurnost i obranu, poput politike industrijskog istraživanja i inovacije, tržišne, trgovinske i svemirske politike, radi podupiranja onih država članica koje sudjeluju u daljnjem jačanju ZSOP-a;

| 8. | naglašava važnost ovih zajednički usuglašenih odredbi za jačanje ZSOP-a i poziva Europsko vijeće da provede ozbiljnu raspravu o njihovoj provedbi na usklađen način; poziva predsjednika Europskog vijeća, predsjednika Komisije te Visokog predstavnika/potpredsjednika (HR/VP) da odigraju aktivnu ulogu u ovom postupku; |
| --- | --- |

8.

naglašava važnost ovih zajednički usuglašenih odredbi za jačanje ZSOP-a i poziva Europsko vijeće da provede ozbiljnu raspravu o njihovoj provedbi na usklađen način; poziva predsjednika Europskog vijeća, predsjednika Komisije te Visokog predstavnika/potpredsjednika (HR/VP) da odigraju aktivnu ulogu u ovom postupku;

Prvi klaster: povećanje učinkovitosti, preglednosti i utjecaja ZSOP-a

| 9. | naglašava, u skladu s Ugovorima, da je cilj EU-a promicanje mira, njezinih vrijednosti te dobrobiti njezinih naroda (članak 3. UEU-a) te da njezino djelovanje na međunarodnoj sceni nastoji učvrstiti i poduprti demokraciju, vladavinu prava i ljudskih prava te spriječiti sukobe i ojačati međunarodnu sigurnost, u skladu sa svrhama i načelima Povelje Ujedinjenih naroda, s načelima Helsinškoga završnog akta i ciljevima Pariške povelje, uključujući one koji se odnose na vanjske granice (članak 21. UEU-a); uvjeren je da ZSOP služi ovim ciljevima i naglašava potrebu za njegovom nadogradnjom; |
| --- | --- |

9.

naglašava, u skladu s Ugovorima, da je cilj EU-a promicanje mira, njezinih vrijednosti te dobrobiti njezinih naroda (članak 3. UEU-a) te da njezino djelovanje na međunarodnoj sceni nastoji učvrstiti i poduprti demokraciju, vladavinu prava i ljudskih prava te spriječiti sukobe i ojačati međunarodnu sigurnost, u skladu sa svrhama i načelima Povelje Ujedinjenih naroda, s načelima Helsinškoga završnog akta i ciljevima Pariške povelje, uključujući one koji se odnose na vanjske granice (članak 21. UEU-a); uvjeren je da ZSOP služi ovim ciljevima i naglašava potrebu za njegovom nadogradnjom;

| 10. | naglašava da je glavna prednost Europske unije dostupnost različitih politika i instrumenata, udruženih kroz takozvani „sveobuhvatni pristup”, te da je moguće ostvariti bolje rezultate na svim razinama boljom integracijom ZSOP-a u ovaj pristup; u ovom pogledu pozdravlja reviziju organizacije i funkcioniranja EEAS-a koji je HR/VP objavila u srpnju 2013., koja navodi probleme koordinacije i one povezane s brzinom i učinkovitošću donošenja odluka na području ZSOP-a; pozdravlja određene odluke koje će se donijeti na sastanku na vrhu u prosincu i očekuje analizu daljnjeg uključivanja ZSOP-a u nadolazeće zajedničko priopćenje HR-a/VP-a i Komisije o provedbi sveobuhvatnog pristupa; |
| --- | --- |

10.

naglašava da je glavna prednost Europske unije dostupnost različitih politika i instrumenata, udruženih kroz takozvani „sveobuhvatni pristup”, te da je moguće ostvariti bolje rezultate na svim razinama boljom integracijom ZSOP-a u ovaj pristup; u ovom pogledu pozdravlja reviziju organizacije i funkcioniranja EEAS-a koji je HR/VP objavila u srpnju 2013., koja navodi probleme koordinacije i one povezane s brzinom i učinkovitošću donošenja odluka na području ZSOP-a; pozdravlja određene odluke koje će se donijeti na sastanku na vrhu u prosincu i očekuje analizu daljnjeg uključivanja ZSOP-a u nadolazeće zajedničko priopćenje HR-a/VP-a i Komisije o provedbi sveobuhvatnog pristupa;

| 11. | ponavlja svoje uvjerenje da, premda elementi Europske sigurnosne strategije iz 2003., kako je nadopunjena 2008., ostaju na snazi, EU treba revidirati i nadopuniti ovu strategiju uzimajući u obzir nedavna kretanja i novi niz sigurnosnih izazova i rizika te ponovno određujući svoje strateške interese, ciljeve i prioritete, s većim naglaskom na zaštitu svojih građana, obranu kritičnih infrastruktura i svoje susjedstvo, te usklađujući različite regionalne i tematske podstrategije; vjeruje da će takva provedba osigurati jasan strateški okvir za vanjsko djelovanje EU-a, ojačati usklađenost te istodobno njezinim građanima bolje prenijeti izazove i rizike s kojima će se susretati u budućnosti; stoga zahtijeva da Europsko vijeće pokrene raspravu o odgovarajućem strateškom okviru za Uniju, ovlasti potpredsjednicu Komisije/visoku predstavnicu za podnošenje prijedloga u tom pogledu prije kraja 2014. te osigura održivo daljnje postupanje kako je prvenstveno definirano u kontekstu europske sigurnosne strategije; |
| --- | --- |

11.

ponavlja svoje uvjerenje da, premda elementi Europske sigurnosne strategije iz 2003., kako je nadopunjena 2008., ostaju na snazi, EU treba revidirati i nadopuniti ovu strategiju uzimajući u obzir nedavna kretanja i novi niz sigurnosnih izazova i rizika te ponovno određujući svoje strateške interese, ciljeve i prioritete, s većim naglaskom na zaštitu svojih građana, obranu kritičnih infrastruktura i svoje susjedstvo, te usklađujući različite regionalne i tematske podstrategije; vjeruje da će takva provedba osigurati jasan strateški okvir za vanjsko djelovanje EU-a, ojačati usklađenost te istodobno njezinim građanima bolje prenijeti izazove i rizike s kojima će se susretati u budućnosti; stoga zahtijeva da Europsko vijeće pokrene raspravu o odgovarajućem strateškom okviru za Uniju, ovlasti potpredsjednicu Komisije/visoku predstavnicu za podnošenje prijedloga u tom pogledu prije kraja 2014. te osigura održivo daljnje postupanje kako je prvenstveno definirano u kontekstu europske sigurnosne strategije;

| 12. | poziva da iz te revizije strateškog okvira Europske unije proizađe osnova Bijele knjige o sigurnosnoj i obrambenoj politici EU-a i predlaže da bi Europsko vijeće moglo pokrenuti taj postupak; nadalje, potiče države članice EU-a da ozbiljnije razmotre europsku dimenziju u svojim nacionalnim sigurnosnim strategijama, Bijelim knjigama i odlučivanju na području obrane; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da izradi zajednički predložak za oblikovanje usporednih nacionalnih revizija; |
| --- | --- |

12.

poziva da iz te revizije strateškog okvira Europske unije proizađe osnova Bijele knjige o sigurnosnoj i obrambenoj politici EU-a i predlaže da bi Europsko vijeće moglo pokrenuti taj postupak; nadalje, potiče države članice EU-a da ozbiljnije razmotre europsku dimenziju u svojim nacionalnim sigurnosnim strategijama, Bijelim knjigama i odlučivanju na području obrane; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da izradi zajednički predložak za oblikovanje usporednih nacionalnih revizija;

| 13. | ukazuje na potrebu da osigura da je EU u položaju da putem operacija upravljanja krizom pridonese sprečavanju, stabilizaciji i rješavanju sukoba; |
| --- | --- |

13.

ukazuje na potrebu da osigura da je EU u položaju da putem operacija upravljanja krizom pridonese sprečavanju, stabilizaciji i rješavanju sukoba;

| 14. | vjeruje da uvođenje klauzule o zajedničkoj obrani i solidarnosti putem Ugovora (članak 42. stavak 7. UEU-a i članak 222. UFEU-a) jača osjećaj zajedničke sudbine među europskim građanima; podsjeća države članice da će samo u duhu obvezivanja, međusobnog razumijevanja i iskrene solidarnosti Unija biti u stanju ispuniti svoju globalnu ulogu, čime će ojačati sigurnost Europe i njezinih građana; pohvaljuje stoga Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) za zajednički prijedlog o dogovorima za provedbu klauzule o solidarnosti u Uniji i poziva predsjednike država i vlada da ponovno potvrde svoju predanost uzajamnoj solidarnosti i pruže jasno operativno tumačenje dviju klauzula; |
| --- | --- |

14.

vjeruje da uvođenje klauzule o zajedničkoj obrani i solidarnosti putem Ugovora (članak 42. stavak 7. UEU-a i članak 222. UFEU-a) jača osjećaj zajedničke sudbine među europskim građanima; podsjeća države članice da će samo u duhu obvezivanja, međusobnog razumijevanja i iskrene solidarnosti Unija biti u stanju ispuniti svoju globalnu ulogu, čime će ojačati sigurnost Europe i njezinih građana; pohvaljuje stoga Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) za zajednički prijedlog o dogovorima za provedbu klauzule o solidarnosti u Uniji i poziva predsjednike država i vlada da ponovno potvrde svoju predanost uzajamnoj solidarnosti i pruže jasno operativno tumačenje dviju klauzula;

| 15. | sa zabrinutošću primjećuje da je broj i pravodobnost misija i operacija ZSOP-a te razvoj civilnih i posebno vojnih sredstava i kapaciteta za ZSOP manji od potrebnog uzme li se u obzir sve nesigurnije i nestabilnije susjedstvo EU-a; posebice osuđuje ograničenost ukupnog opsega misija ZSOP-a koje se odnose na krize u Libiji i Maliju te žali zbog nedostatka fleksibilnosti u postupcima odlučivanja Unije čime se objašnjava kašnjenje učinkovitih odgovora u kriznim situacijama, kao što pokazuju ta dva primjera; poziva na nadzor situacije te na održanje operativnog angažmana u Istočnoj Europi i na Južnom Kavkazu, koji je polučio pozitivne rezultate; zahtijeva veću ambiciju i ozbiljnije napore za poboljšanje plana izvedbe budućih misija i operacija ZSOP-a na temelju „postupka naučenih lekcija” i razvoj odgovarajućih izlaznih strategija; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da vodi ovaj proces i pozdravlja u tom smislu njezino izvješće od 15. listopada 2013. kao važan korak u rastu učinkovitosti i proaktivnosti ZSOP-a; |
| --- | --- |

15.

sa zabrinutošću primjećuje da je broj i pravodobnost misija i operacija ZSOP-a te razvoj civilnih i posebno vojnih sredstava i kapaciteta za ZSOP manji od potrebnog uzme li se u obzir sve nesigurnije i nestabilnije susjedstvo EU-a; posebice osuđuje ograničenost ukupnog opsega misija ZSOP-a koje se odnose na krize u Libiji i Maliju te žali zbog nedostatka fleksibilnosti u postupcima odlučivanja Unije čime se objašnjava kašnjenje učinkovitih odgovora u kriznim situacijama, kao što pokazuju ta dva primjera; poziva na nadzor situacije te na održanje operativnog angažmana u Istočnoj Europi i na Južnom Kavkazu, koji je polučio pozitivne rezultate; zahtijeva veću ambiciju i ozbiljnije napore za poboljšanje plana izvedbe budućih misija i operacija ZSOP-a na temelju „postupka naučenih lekcija” i razvoj odgovarajućih izlaznih strategija; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da vodi ovaj proces i pozdravlja u tom smislu njezino izvješće od 15. listopada 2013. kao važan korak u rastu učinkovitosti i proaktivnosti ZSOP-a;

| 16. | naglašava potrebu za povećanjem preglednosti europskog upravljanja krizom i ulaganja svih napora u okviru ZSOP-a, koristeći se, prema potrebi, odredbom iz članka 44. UEU-a kojom se odlukom Vijeća provedba zadaća dodjeljuje skupini država članica koje su voljne i imaju odgovarajuće sposobnosti za provedbu takve zadaće; |
| --- | --- |

16.

naglašava potrebu za povećanjem preglednosti europskog upravljanja krizom i ulaganja svih napora u okviru ZSOP-a, koristeći se, prema potrebi, odredbom iz članka 44. UEU-a kojom se odlukom Vijeća provedba zadaća dodjeljuje skupini država članica koje su voljne i imaju odgovarajuće sposobnosti za provedbu takve zadaće;

| 17. | izražava zabrinutost, na temelju iskustva iz nedavne prošlosti, da sveobuhvatni pristup upravljanju krizom još nije dostigao svoj puni potencijal; smatra da misije i operacije imaju više smisla kada su ugrađene u regionalnu strategiju, kao što dokazuje pozitivni primjer roga Afrike; vodi računa o „Preporukama za postupke upravljanja krizom za operacije upravljanja krizom ZSOP-a” koje su države članice odobrile 18. lipnja 2013.; |
| --- | --- |

17.

izražava zabrinutost, na temelju iskustva iz nedavne prošlosti, da sveobuhvatni pristup upravljanju krizom još nije dostigao svoj puni potencijal; smatra da misije i operacije imaju više smisla kada su ugrađene u regionalnu strategiju, kao što dokazuje pozitivni primjer roga Afrike; vodi računa o „Preporukama za postupke upravljanja krizom za operacije upravljanja krizom ZSOP-a” koje su države članice odobrile 18. lipnja 2013.;

| 18. | zahtijeva da se funkcionalni problemi civilnih misija ZSOP-a, posebno oni u vezi s brzinom raspoređivanja i osiguravanja potrebnog osoblja, rješavaju revizijom pravnog i financijskoga okvira, koji često komplicira postupak donošenja odluka i vodi do kašnjenja; poziva na povećanje broja kvalificiranih i politički neovisnih strateških planera, koji je premali u usporedbi s brojem misija; nadalje poziva države članice da stvore rezervni civilni korpus koji bi se po potrebi mogao brzo razmjestiti te u tom smislu pozdravlja nedavnu uspostavu stalnog skladišta ZSOP-a; |
| --- | --- |

18.

zahtijeva da se funkcionalni problemi civilnih misija ZSOP-a, posebno oni u vezi s brzinom raspoređivanja i osiguravanja potrebnog osoblja, rješavaju revizijom pravnog i financijskoga okvira, koji često komplicira postupak donošenja odluka i vodi do kašnjenja; poziva na povećanje broja kvalificiranih i politički neovisnih strateških planera, koji je premali u usporedbi s brojem misija; nadalje poziva države članice da stvore rezervni civilni korpus koji bi se po potrebi mogao brzo razmjestiti te u tom smislu pozdravlja nedavnu uspostavu stalnog skladišta ZSOP-a;

| 19. | podsjeća na svoju rezoluciju iz 2001. kojom se pozivalo na stvaranje Europskog civilnog mirovnog korpusa; pozdravlja nedavne napore da se uspostavi Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć unutar Komisije te skup stručnjaka za posredništvo, dijalog i pomirbu u okviru Službe za vanjsko djelovanje; također pozdravlja postojanje i nastavak djelovanja Partnerstva za izgradnju mira između Službe za vanjsko djelovanje i relevantnih dionika civilnog društva; |
| --- | --- |

19.

podsjeća na svoju rezoluciju iz 2001. kojom se pozivalo na stvaranje Europskog civilnog mirovnog korpusa; pozdravlja nedavne napore da se uspostavi Europsko volontersko tijelo za humanitarnu pomoć unutar Komisije te skup stručnjaka za posredništvo, dijalog i pomirbu u okviru Službe za vanjsko djelovanje; također pozdravlja postojanje i nastavak djelovanja Partnerstva za izgradnju mira između Službe za vanjsko djelovanje i relevantnih dionika civilnog društva;

| 20. | naglašava važnu ulogu posredništva i dijaloga u sprečavanju i mirnom rješavanju sukoba; pohvaljuje napredak koji je ESVD ostvario u jačanju svojih posredničkih sposobnosti i ponovno naglašava svoju potporu daljnjem unapređenju sposobnosti Europe na ovom području; vjeruje da je uspješno sudjelovanje Europskog parlamenta u postupcima posredovanja predočilo važnu ulogu koju parlamentarci mogu imati u podupiranju postupaka posredovanja i dijaloga te namjerava dodatno pojačati svoje napore na tom području; |
| --- | --- |

20.

naglašava važnu ulogu posredništva i dijaloga u sprečavanju i mirnom rješavanju sukoba; pohvaljuje napredak koji je ESVD ostvario u jačanju svojih posredničkih sposobnosti i ponovno naglašava svoju potporu daljnjem unapređenju sposobnosti Europe na ovom području; vjeruje da je uspješno sudjelovanje Europskog parlamenta u postupcima posredovanja predočilo važnu ulogu koju parlamentarci mogu imati u podupiranju postupaka posredovanja i dijaloga te namjerava dodatno pojačati svoje napore na tom području;

| 21. | predlaže uključivanje savjetnika za ljudska prava i rodna pitanja u sve misije ZSOP-a te potiče na razmjenu najboljih praksi između misija ZSOP-a radi cjelovitog uzimanja u obzir pitanja ljudskih prava te za potpunu zaštitu i uključivanje žena u rješavanje sukoba i situacija nakon sukoba; poziva Vijeće i ESVD da poduzmu daljnje korake kako bi uključili spolne aspekte u planiranje osoblja za misije ZSOP-a; |
| --- | --- |

21.

predlaže uključivanje savjetnika za ljudska prava i rodna pitanja u sve misije ZSOP-a te potiče na razmjenu najboljih praksi između misija ZSOP-a radi cjelovitog uzimanja u obzir pitanja ljudskih prava te za potpunu zaštitu i uključivanje žena u rješavanje sukoba i situacija nakon sukoba; poziva Vijeće i ESVD da poduzmu daljnje korake kako bi uključili spolne aspekte u planiranje osoblja za misije ZSOP-a;

| 22. | naglašava činjenicu da uspješne vojne operacije zahtijevaju jasno uspostavljenu funkciju zapovijedanja i nadzora; stoga ponavlja svoj poziv na uspostavu stalnoga vojnog operativnog zapovjedništva; sa žaljenjem primjećuje nedostatak napretka u vezi s ovim pitanjem i jak otpor nekih država članica; nadalje naglašava da učinkovit ZSOP zahtijeva odgovarajuću potporu sustava ranog uzbunjivanja i obavještajnog sustava; stoga smatra da to zapovjedništvo treba sadržavati ćelije za prikupljanje obavještajnih podataka za rano uzbunjivanje/situacijsku svijest; |
| --- | --- |

22.

naglašava činjenicu da uspješne vojne operacije zahtijevaju jasno uspostavljenu funkciju zapovijedanja i nadzora; stoga ponavlja svoj poziv na uspostavu stalnoga vojnog operativnog zapovjedništva; sa žaljenjem primjećuje nedostatak napretka u vezi s ovim pitanjem i jak otpor nekih država članica; nadalje naglašava da učinkovit ZSOP zahtijeva odgovarajuću potporu sustava ranog uzbunjivanja i obavještajnog sustava; stoga smatra da to zapovjedništvo treba sadržavati ćelije za prikupljanje obavještajnih podataka za rano uzbunjivanje/situacijsku svijest;

| 23. | ponavlja svoju potporu za privremena rješenja te skreće pozornost na svoj prijedlog za poboljšanje statusa trenutno aktivnog operativnoga centra za rog Afrike te za pružanje pomoći vojnom planiranju i koordinaciji između dionika na terenu; zahtijeva da potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica razvije takvu mogućnost, unutar ograničenja svoje trenutačne veličine i infrastrukture, radi poboljšanja uporabe postojećih sredstava, te ispita izvedivost proširenja zemljopisnog područja djelovanja na druge bitne regije; smatra da ovo tijelo treba imati pravnu sposobnost i da mu se treba dodijeliti uloga usklađivanja javne nabave između Bruxellesa i pojedinačnih zapovjedništva misija koristeći se ekonomijom razmjera za povećanje ušteda; |
| --- | --- |

23.

ponavlja svoju potporu za privremena rješenja te skreće pozornost na svoj prijedlog za poboljšanje statusa trenutno aktivnog operativnoga centra za rog Afrike te za pružanje pomoći vojnom planiranju i koordinaciji između dionika na terenu; zahtijeva da potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica razvije takvu mogućnost, unutar ograničenja svoje trenutačne veličine i infrastrukture, radi poboljšanja uporabe postojećih sredstava, te ispita izvedivost proširenja zemljopisnog područja djelovanja na druge bitne regije; smatra da ovo tijelo treba imati pravnu sposobnost i da mu se treba dodijeliti uloga usklađivanja javne nabave između Bruxellesa i pojedinačnih zapovjedništva misija koristeći se ekonomijom razmjera za povećanje ušteda;

| 24. | primjećuje da borbene grupe EU-a još nikad nisu razmještane te smatra da će njihovo postojanje biti sve teže opravdati; svejedno naglašava da one predstavljaju važno sredstvo za pravodobno formiranje snaga, osposobljavanje i brz odgovor; pozdravlja odluku o rješavanju ovog pitanja tijekom sastanka na vrhu u prosincu; uvjeren je da bi EU trebao raspolagati iznimno spremnim borbenim snagama, s pješadijskom, zračnom, mornaričkom i kibernetičkom sastavnicom i sastavnicom specijalnih snaga te visokom razinom ambicije; naglašava činjenicu da bi borbene grupe EU-a trebale biti razmjestive za sve vrste kriza, uključujući humanitarne krize uzrokovane klimom; daje prednost fleksibilnijem i usmjerenijem pristupu za poboljšanje odgovora i prilagodljivosti različitim kriznim situacijama te za poboljšanje modularnosti radi zatvaranja praznina tijekom početnih faza pokretanja operacija ZSOP-a, a da se pritom ne ugrožava operativna sposobnost borbene grupe u cjelini; |
| --- | --- |

24.

primjećuje da borbene grupe EU-a još nikad nisu razmještane te smatra da će njihovo postojanje biti sve teže opravdati; svejedno naglašava da one predstavljaju važno sredstvo za pravodobno formiranje snaga, osposobljavanje i brz odgovor; pozdravlja odluku o rješavanju ovog pitanja tijekom sastanka na vrhu u prosincu; uvjeren je da bi EU trebao raspolagati iznimno spremnim borbenim snagama, s pješadijskom, zračnom, mornaričkom i kibernetičkom sastavnicom i sastavnicom specijalnih snaga te visokom razinom ambicije; naglašava činjenicu da bi borbene grupe EU-a trebale biti razmjestive za sve vrste kriza, uključujući humanitarne krize uzrokovane klimom; daje prednost fleksibilnijem i usmjerenijem pristupu za poboljšanje odgovora i prilagodljivosti različitim kriznim situacijama te za poboljšanje modularnosti radi zatvaranja praznina tijekom početnih faza pokretanja operacija ZSOP-a, a da se pritom ne ugrožava operativna sposobnost borbene grupe u cjelini;

| 25. | naglašava činjenicu da bi se trebali učiniti veći napori u integraciji inicijativa kao što su Eurocorps i European Air Group; |
| --- | --- |

25.

naglašava činjenicu da bi se trebali učiniti veći napori u integraciji inicijativa kao što su Eurocorps i European Air Group;

| 26. | potvrđuje da postojeći financijski sustav u kojem svaka strana pokriva svoje troškove predstavlja ozbiljan problem za ZSOP, što dovodi do kašnjenja ili potpunog zastoja u donošenju odluka, posebno u vezi s brzim razmještanjem borbenih grupa; preporučuje da se države članice dogovore o mehanizmu financiranja EU-a koji se temelji na podjeli tereta za uporabu borbenih grupa pod zastavom EU-a kako bi im osigurale realističnu budućnost; također zahtijeva da ESVD, radi osiguravanja dosljednosti i učinkovitosti, stekne nadzor nad financijskim instrumentima povezanima s mjerama upravljanja krizom koje planira i provodi; očekuje da potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnicu i zainteresirane države članice podnesu konkretne prijedloge u tom pogledu; |
| --- | --- |

26.

potvrđuje da postojeći financijski sustav u kojem svaka strana pokriva svoje troškove predstavlja ozbiljan problem za ZSOP, što dovodi do kašnjenja ili potpunog zastoja u donošenju odluka, posebno u vezi s brzim razmještanjem borbenih grupa; preporučuje da se države članice dogovore o mehanizmu financiranja EU-a koji se temelji na podjeli tereta za uporabu borbenih grupa pod zastavom EU-a kako bi im osigurale realističnu budućnost; također zahtijeva da ESVD, radi osiguravanja dosljednosti i učinkovitosti, stekne nadzor nad financijskim instrumentima povezanima s mjerama upravljanja krizom koje planira i provodi; očekuje da potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnicu i zainteresirane države članice podnesu konkretne prijedloge u tom pogledu;

| 27. | nadalje, izražava svoju zabrinutost da gospodarska i dužnička kriza mogu utjecati na spremnost država članica EU-a da pridonesu misijama i operacijama ZSOP-a, posebno onima koje imaju vojno i obrambeno značenje; poziva stoga na proširenje opsega mehanizma ATHENA i upotrebu početnog fonda (članak 41. stavak 3. UEU-a) za osiguranje brzog financiranja hitnih zadaća; ističe međutim da čak i ako se ZSOP treba ponovno osnažiti, to je potrebno napraviti u skladu s proračunskim ograničenjima; |
| --- | --- |

27.

nadalje, izražava svoju zabrinutost da gospodarska i dužnička kriza mogu utjecati na spremnost država članica EU-a da pridonesu misijama i operacijama ZSOP-a, posebno onima koje imaju vojno i obrambeno značenje; poziva stoga na proširenje opsega mehanizma ATHENA i upotrebu početnog fonda (članak 41. stavak 3. UEU-a) za osiguranje brzog financiranja hitnih zadaća; ističe međutim da čak i ako se ZSOP treba ponovno osnažiti, to je potrebno napraviti u skladu s proračunskim ograničenjima;

| 28. | poziva države članice da iskoriste mogućnosti koje im nudi PESCO i počnu primjenjivati ovu odredbu Ugovora radi rješavanja prevladavajućeg „zamora ZSOP-om” i prodube vojnu suradnju i integraciju; poziva Europsko vijeće da izda jasne smjernice za njezinu primjenu i poziva na konstruktivno djelovanje države članice koje nisu zainteresirane; naglašava da bi trebalo ostaviti otvorenu mogućnost za priključivanje u kasnijoj fazi kako bi se osigurala fleksibilnost te izbjegla„Europa dviju brzina”; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice da iskoriste mogućnosti koje im nudi PESCO i počnu primjenjivati ovu odredbu Ugovora radi rješavanja prevladavajućeg „zamora ZSOP-om” i prodube vojnu suradnju i integraciju; poziva Europsko vijeće da izda jasne smjernice za njezinu primjenu i poziva na konstruktivno djelovanje države članice koje nisu zainteresirane; naglašava da bi trebalo ostaviti otvorenu mogućnost za priključivanje u kasnijoj fazi kako bi se osigurala fleksibilnost te izbjegla„Europa dviju brzina”;

| 29. | naglašava da je od ključnog interesa za EU osigurati sigurno i otvoreno morsko okruženje u kojem se dopušta slobodni prolaz trgovine i mirna, zakonita i održiva upotreba bogatstava oceana; ističe potrebu razvoja vanjske politike EU-a o morima čiji je cilj zaštita i održavanje ključne infrastrukture, otvorenih morskih putova i prirodnih resursa te u kojoj se naglasak stavlja na mirno rješavanje sukoba u kontekstu međunarodnog prava i u skladu s odredbama Konvencije UN-a o pravu mora; iščekuje donošenje pomorske sigurnosne strategije EU-a u skladu s zaključcima Vijeća iz travnja 2010. te poziva na izradu posebnog provedbenog plana; naglašava kako je integracija pomorskog nadzora diljem sektora i granica već postala međusektorski instrument integrirane pomorske politike EU-a (IPM); naglašava važnost brze primjene projekta Zajedničkog okruženja za razmjenu podataka i izgradnje „mosta” između IPM-a i ZSOP-a za poboljšanje razmjene informacija među njima; |
| --- | --- |

29.

naglašava da je od ključnog interesa za EU osigurati sigurno i otvoreno morsko okruženje u kojem se dopušta slobodni prolaz trgovine i mirna, zakonita i održiva upotreba bogatstava oceana; ističe potrebu razvoja vanjske politike EU-a o morima čiji je cilj zaštita i održavanje ključne infrastrukture, otvorenih morskih putova i prirodnih resursa te u kojoj se naglasak stavlja na mirno rješavanje sukoba u kontekstu međunarodnog prava i u skladu s odredbama Konvencije UN-a o pravu mora; iščekuje donošenje pomorske sigurnosne strategije EU-a u skladu s zaključcima Vijeća iz travnja 2010. te poziva na izradu posebnog provedbenog plana; naglašava kako je integracija pomorskog nadzora diljem sektora i granica već postala međusektorski instrument integrirane pomorske politike EU-a (IPM); naglašava važnost brze primjene projekta Zajedničkog okruženja za razmjenu podataka i izgradnje „mosta” između IPM-a i ZSOP-a za poboljšanje razmjene informacija među njima;

| 30. | naglašava potrebu sprečavanja militarizacije regija poput Arktika te ističe potrebu korištenja mirnih sredstava za rješavanje sukoba, uključujući trgovinske instrumente; |
| --- | --- |

30.

naglašava potrebu sprečavanja militarizacije regija poput Arktika te ističe potrebu korištenja mirnih sredstava za rješavanje sukoba, uključujući trgovinske instrumente;

| 31. | zahtijeva da Europsko vijeće ponovno potvrdi važnost svemira, koji je podloga strateške autonomije EU-a i njezinih država članica te potencijala za ostvarivanje autonomnog pristupa svemiru razvojem lansera i satelita; ponavlja važnost prikupljanja preciznih obavještajnih podataka za civilne i vojne misije i operacije ZSOP-a; posebno naglašava ulogu sredstava u vezi sa svemirom na području sprečavanja sukoba i upravljanja krizom prije, tijekom i nakon krize; poziva Komisiju da razvije posebnu politiku za pružanje potpore razvoju višestruko upotrebljivih svemirskih sredstava; |
| --- | --- |

31.

zahtijeva da Europsko vijeće ponovno potvrdi važnost svemira, koji je podloga strateške autonomije EU-a i njezinih država članica te potencijala za ostvarivanje autonomnog pristupa svemiru razvojem lansera i satelita; ponavlja važnost prikupljanja preciznih obavještajnih podataka za civilne i vojne misije i operacije ZSOP-a; posebno naglašava ulogu sredstava u vezi sa svemirom na području sprečavanja sukoba i upravljanja krizom prije, tijekom i nakon krize; poziva Komisiju da razvije posebnu politiku za pružanje potpore razvoju višestruko upotrebljivih svemirskih sredstava;

| 32. | ponavlja rastuću važnost rješavanja prijetnji kibernetičkoj sigurnosti; poziva Europsko vijeće da razvije smjernice za provedbu kibernetičke sigurnosne strategije EU-a i poduzme konkretne mjere u vezi sa zaštitom kibernetičke infrastrukture i ulaganjem u jačanje suradnje na razini EU-a o postupcima upravljanja krizom, kibernetičkim vježbama, osposobljavanju i obrazovanju; poziva Komisiju i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da zajamči pokretanje politike kibernetičke sigurnosti među sektorima kako bi se osigurale prikladne mjere povezivanja između politika EU-a za unutarnju i vanjsku sigurnost te poziva sve države članice da izrade ili dovrše svoje strategije kibernetičke sigurnosti i da nastoje postići veći stupanj sinkronizacije na razini Unije; |
| --- | --- |

32.

ponavlja rastuću važnost rješavanja prijetnji kibernetičkoj sigurnosti; poziva Europsko vijeće da razvije smjernice za provedbu kibernetičke sigurnosne strategije EU-a i poduzme konkretne mjere u vezi sa zaštitom kibernetičke infrastrukture i ulaganjem u jačanje suradnje na razini EU-a o postupcima upravljanja krizom, kibernetičkim vježbama, osposobljavanju i obrazovanju; poziva Komisiju i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da zajamči pokretanje politike kibernetičke sigurnosti među sektorima kako bi se osigurale prikladne mjere povezivanja između politika EU-a za unutarnju i vanjsku sigurnost te poziva sve države članice da izrade ili dovrše svoje strategije kibernetičke sigurnosti i da nastoje postići veći stupanj sinkronizacije na razini Unije;

| 33. | zahtijeva da Europsko vijeće ponovno potvrdi važnost europske opskrbe energijom te raznolikog i održivog pristupa energetskim izvorima; primjećuje da neke države članice nemaju sposobnost povećanja raznolikosti svojih zaliha energije te stoga postaju sve ranjivije; u tom pogledu snažno podržava napore država članica za suradnju u kriznim situacijama; ističe da bi zaštita ključne infrastrukture u Europi trebala aktivirati klauzulu o uzajamnoj obrani i/ili solidarnosti; primjećuje također da je operacija ATALANTA već u službi energetske sigurnosti boreći se s gusarima koji su oteli niz naftnih tankera od 2008.; stoga vjeruje da ovi aspekti trebaju biti dio neophodnog strateškog pristupa; u ovom kontekstu naglašava da je opskrba energijom ključni čimbenik za uspješne misije i operacije ZSOP-a; |
| --- | --- |

33.

zahtijeva da Europsko vijeće ponovno potvrdi važnost europske opskrbe energijom te raznolikog i održivog pristupa energetskim izvorima; primjećuje da neke države članice nemaju sposobnost povećanja raznolikosti svojih zaliha energije te stoga postaju sve ranjivije; u tom pogledu snažno podržava napore država članica za suradnju u kriznim situacijama; ističe da bi zaštita ključne infrastrukture u Europi trebala aktivirati klauzulu o uzajamnoj obrani i/ili solidarnosti; primjećuje također da je operacija ATALANTA već u službi energetske sigurnosti boreći se s gusarima koji su oteli niz naftnih tankera od 2008.; stoga vjeruje da ovi aspekti trebaju biti dio neophodnog strateškog pristupa; u ovom kontekstu naglašava da je opskrba energijom ključni čimbenik za uspješne misije i operacije ZSOP-a;

| 34. | naglašava važnost energetske učinkovitosti u području obrane, posebice ističući potrebu za procjenom utjecaja potrošnje energije na proračune za obranu i vojnu učinkovitost te razvojem sveobuhvatne strategije za energetsku učinkovitost oružanih snaga; |
| --- | --- |

34.

naglašava važnost energetske učinkovitosti u području obrane, posebice ističući potrebu za procjenom utjecaja potrošnje energije na proračune za obranu i vojnu učinkovitost te razvojem sveobuhvatne strategije za energetsku učinkovitost oružanih snaga;

| 35. | naglašava važnost daljnjeg razvoja partnerstva za EU i produbljivanja njezina dijaloga o sigurnosti s UN-om, regionalnim organizacijama i odgovarajućim akterima, uključujući zemlje Istočnog partnerstva i Južnog susjedstva; |
| --- | --- |

35.

naglašava važnost daljnjeg razvoja partnerstva za EU i produbljivanja njezina dijaloga o sigurnosti s UN-om, regionalnim organizacijama i odgovarajućim akterima, uključujući zemlje Istočnog partnerstva i Južnog susjedstva;

| 36. | naglašava da bi se EU trebala više uključiti u djelovanje UN-a, Afričke unije, OSCE-a i ASEAN-a radi razmjene analiza i suradnje pri rješavanju izazova u vezi s politikom zaštite okoliša i klimatskim promjenama, uključujući sigurnosne implikacije; naglašava potrebu preventivnog djelovanja i potiče EU da razvija i unapređuje sposobnosti ranog upozoravanja; |
| --- | --- |

36.

naglašava da bi se EU trebala više uključiti u djelovanje UN-a, Afričke unije, OSCE-a i ASEAN-a radi razmjene analiza i suradnje pri rješavanju izazova u vezi s politikom zaštite okoliša i klimatskim promjenama, uključujući sigurnosne implikacije; naglašava potrebu preventivnog djelovanja i potiče EU da razvija i unapređuje sposobnosti ranog upozoravanja;

| 37. | poziva na jaču suradnju između struktura EU-a i NATO-a kroz komplementarni pristup te bližu koordinaciju kako bi se izbjeglo udvostručivanje između dvaju partnera i učinkovito rješavale nove prijetnje; uvjeren je da jačanje ZSOP-a ne šteti kolektivnoj sigurnosti i transatlantskim vezama, nego ih naprotiv i osnažuje; potvrđuje da razvoj obrambenih kapaciteta unutar konteksta EU-a također pogoduje NATO-u; primjećuje konstruktivnu suradnju koja se tiče inicijative EU-a za udruživanje i dijeljenje te inicijative NATO-a za pametnu obranu; pozdravlja namjeru Republike Cipar da se pridruži NATO-ovom programu Partnerstvo za mir, koji može donijeti promjene, te potiče Tursku da usvoji jednako konstruktivan pristup; potiče razvoj sveobuhvatnog okvira za suradnju EU-a i NATO-a te produbljivanje političkog dijaloga uz puno poštovanje postupka donošenja odluka svake strane; |
| --- | --- |

37.

poziva na jaču suradnju između struktura EU-a i NATO-a kroz komplementarni pristup te bližu koordinaciju kako bi se izbjeglo udvostručivanje između dvaju partnera i učinkovito rješavale nove prijetnje; uvjeren je da jačanje ZSOP-a ne šteti kolektivnoj sigurnosti i transatlantskim vezama, nego ih naprotiv i osnažuje; potvrđuje da razvoj obrambenih kapaciteta unutar konteksta EU-a također pogoduje NATO-u; primjećuje konstruktivnu suradnju koja se tiče inicijative EU-a za udruživanje i dijeljenje te inicijative NATO-a za pametnu obranu; pozdravlja namjeru Republike Cipar da se pridruži NATO-ovom programu Partnerstvo za mir, koji može donijeti promjene, te potiče Tursku da usvoji jednako konstruktivan pristup; potiče razvoj sveobuhvatnog okvira za suradnju EU-a i NATO-a te produbljivanje političkog dijaloga uz puno poštovanje postupka donošenja odluka svake strane;

| 38. | zauzima stajalište da EU treba biti sposobna za autonomno djelovanje, posebno u svojem susjedstvu, ali uvijek u skladu s odredbama Povelje UN-a i uz osiguranje punog poštovanja međunarodnog humanitarnog prava; |
| --- | --- |

38.

zauzima stajalište da EU treba biti sposobna za autonomno djelovanje, posebno u svojem susjedstvu, ali uvijek u skladu s odredbama Povelje UN-a i uz osiguranje punog poštovanja međunarodnog humanitarnog prava;

Drugi klaster: poboljšanje razvoja obrambenih kapaciteta

| 39. | ponavlja zabrinutost da će daljnji rezovi u nacionalnim proračunima za obranu onemogućiti održavanje ključnih obrambenih sposobnosti i dovesti do nepovratnog gubitka znanja i tehnologija; primjećuje da su nedostatci u kapacitetima država članica postali očiti tijekom operacija u Libiji i Maliju te da je gospodarska kriza pogoršala postojeće strukturne probleme; ponavlja međutim svoje stajalište da je problem manje proračunske prirode, a više političke; |
| --- | --- |

39.

ponavlja zabrinutost da će daljnji rezovi u nacionalnim proračunima za obranu onemogućiti održavanje ključnih obrambenih sposobnosti i dovesti do nepovratnog gubitka znanja i tehnologija; primjećuje da su nedostatci u kapacitetima država članica postali očiti tijekom operacija u Libiji i Maliju te da je gospodarska kriza pogoršala postojeće strukturne probleme; ponavlja međutim svoje stajalište da je problem manje proračunske prirode, a više političke;

| 40. | primjećuje prijedloge koje je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica podnijela u svojem izvješću o ZSOP-u iz listopada 2013., a osobito one za poticanje suradnje u području obrambenih kapaciteta, uključujući i porezne poticaje; naglašava mogućnost za države članice da uživaju u punim pogodnostima bliske suradnje za stvaranje vojne djelotvornosti te da odluče optimizirati i potrošiti oskudna sredstva na bolji i pametniji način, i to stvaranjem sinergija te koordiniranim smanjenjem nepotrebnog udvostručivanja, viška radne snage i zastarjelih sposobnosti; |
| --- | --- |

40.

primjećuje prijedloge koje je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica podnijela u svojem izvješću o ZSOP-u iz listopada 2013., a osobito one za poticanje suradnje u području obrambenih kapaciteta, uključujući i porezne poticaje; naglašava mogućnost za države članice da uživaju u punim pogodnostima bliske suradnje za stvaranje vojne djelotvornosti te da odluče optimizirati i potrošiti oskudna sredstva na bolji i pametniji način, i to stvaranjem sinergija te koordiniranim smanjenjem nepotrebnog udvostručivanja, viška radne snage i zastarjelih sposobnosti;

| 41. | pozdravlja tekuću reviziju plana razvoja kapaciteta kao temelja za dugoročni zajednički koncept transformacija za izgradnju kapaciteta; smatra da je potrebno redovno raspravljati o ovom konceptu transformacije i da se njegova provedba treba usmjeriti te po potrebi revidirati; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja tekuću reviziju plana razvoja kapaciteta kao temelja za dugoročni zajednički koncept transformacija za izgradnju kapaciteta; smatra da je potrebno redovno raspravljati o ovom konceptu transformacije i da se njegova provedba treba usmjeriti te po potrebi revidirati;

| 42. | upozorava na misiju Europske obrambene agencije (EDA), kako je predviđeno u članku 42. stavku 3. i članku 45. UEU-a, prema kojima su Agenciji povjerene važne zadaće u smislu provedbe stalno strukturirane suradnje, stvaranja europske politike kapaciteta i naoružanja, razvoj vojnih kapaciteta država članica te jačanje industrijske i tehnološke baze obrambenog sektora, ali bez financijskih posljedica za proračun EU-a; |
| --- | --- |

42.

upozorava na misiju Europske obrambene agencije (EDA), kako je predviđeno u članku 42. stavku 3. i članku 45. UEU-a, prema kojima su Agenciji povjerene važne zadaće u smislu provedbe stalno strukturirane suradnje, stvaranja europske politike kapaciteta i naoružanja, razvoj vojnih kapaciteta država članica te jačanje industrijske i tehnološke baze obrambenog sektora, ali bez financijskih posljedica za proračun EU-a;

| 43. | smatra da je udruživanje i dijeljenje vojnih kapaciteta važan odgovor na nedostatke europskih kapaciteta, premda nije lijek za sve; pozdravlja ulogu EDA-e u omogućavanju i dosad ostvareni napredak; vjeruje da se udruživanje i dijeljenje ne bi trebalo razmatrati samo u pogledu zajedničkih sredstava, nego i u smislu integracije, te da bi trebalo obuhvaćati zajedničko održavanje i korištenje kapacitetima; |
| --- | --- |

43.

smatra da je udruživanje i dijeljenje vojnih kapaciteta važan odgovor na nedostatke europskih kapaciteta, premda nije lijek za sve; pozdravlja ulogu EDA-e u omogućavanju i dosad ostvareni napredak; vjeruje da se udruživanje i dijeljenje ne bi trebalo razmatrati samo u pogledu zajedničkih sredstava, nego i u smislu integracije, te da bi trebalo obuhvaćati zajedničko održavanje i korištenje kapacitetima;

| 44. | poziva na davanje snažnije uloge Europskoj obrambenoj agenciji (EDA) u koordinaciji kapaciteta, radi okončavanja udvostručivanja te postojanja paralelnih programa u državama članicama, koji dodatno opterećuju porezne obveznike; |
| --- | --- |

44.

poziva na davanje snažnije uloge Europskoj obrambenoj agenciji (EDA) u koordinaciji kapaciteta, radi okončavanja udvostručivanja te postojanja paralelnih programa u državama članicama, koji dodatno opterećuju porezne obveznike;

| 45. | poziva države članice EU-a da poboljšaju dijeljenje informacija o planiranju obrane i, u skladu s pravilima postupanja za udruživanje i dijeljenje, uključe rješenja za udruživanje i dijeljenje u cikluse nacionalnog planiranja obrane i postupke donošenja odluka; |
| --- | --- |

45.

poziva države članice EU-a da poboljšaju dijeljenje informacija o planiranju obrane i, u skladu s pravilima postupanja za udruživanje i dijeljenje, uključe rješenja za udruživanje i dijeljenje u cikluse nacionalnog planiranja obrane i postupke donošenja odluka;

| 46. | naglašava da su uzajamno povjerenje, transparentnost i pouzdanost ključni čimbenici za uspjeh svih zajedničkih pothvata na području sigurnosti i obrane; uvjeren je da razvoj obrambenih kapaciteta mora biti ugrađen u strateški pristup u kojem se određuje odgovarajuća mješavina kapaciteta i ciljevi za koje bi ih se trebalo iskoristiti; |
| --- | --- |

46.

naglašava da su uzajamno povjerenje, transparentnost i pouzdanost ključni čimbenici za uspjeh svih zajedničkih pothvata na području sigurnosti i obrane; uvjeren je da razvoj obrambenih kapaciteta mora biti ugrađen u strateški pristup u kojem se određuje odgovarajuća mješavina kapaciteta i ciljevi za koje bi ih se trebalo iskoristiti;

| 47. | u svjetlu gore navedenoga, očekuje da će sljedeći sastanak na vrhu o obrani:






  (a) | osigurati političke i strateške smjernice, ponovno potvrđujući predanost država članica razvijanju kapaciteta i razini ambicije navedenima u Deklaraciji o jačanju kapaciteta iz 2008.; |
| --- | --- | --- |

47.

u svjetlu gore navedenoga, očekuje da će sljedeći sastanak na vrhu o obrani:

(a)

osigurati političke i strateške smjernice, ponovno potvrđujući predanost država članica razvijanju kapaciteta i razini ambicije navedenima u Deklaraciji o jačanju kapaciteta iz 2008.;

| (b) | postaviti temelje za istinsko kolektivno planiranje, koje se kreće od strateškog planiranja do javne nabave i tehnološkog razvoja, dok se istodobno obraća pozornost na pitanja financijskih mehanizama i inicijativa; |
| --- | --- |

(b)

postaviti temelje za istinsko kolektivno planiranje, koje se kreće od strateškog planiranja do javne nabave i tehnološkog razvoja, dok se istodobno obraća pozornost na pitanja financijskih mehanizama i inicijativa;

| (c) | ubrzati provedbu postojećih projekata, posebno onih koji se odnose na strateške davatelje, te pružiti političku potporu vodećim projektima EDA-e, npr. Opskrbi gorivom u zraku, Satelitskoj komunikaciji, Sustavima daljinskog upravljanja letjelicama, Kibernetičkoj obrani i Jedinstvenom europskom nebu; |
| --- | --- |

(c)

ubrzati provedbu postojećih projekata, posebno onih koji se odnose na strateške davatelje, te pružiti političku potporu vodećim projektima EDA-e, npr. Opskrbi gorivom u zraku, Satelitskoj komunikaciji, Sustavima daljinskog upravljanja letjelicama, Kibernetičkoj obrani i Jedinstvenom europskom nebu;

| (d) | zadužiti potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i EDA-u, zajedno s Komisijom, za podnošenje novih praktičnih prijedloga u vezi s razvojem obrambenih kapaciteta do kraja 2014.; |
| --- | --- |

(d)

zadužiti potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu i EDA-u, zajedno s Komisijom, za podnošenje novih praktičnih prijedloga u vezi s razvojem obrambenih kapaciteta do kraja 2014.;

| (e) | uspostaviti postupak nadzora kojim se redovno ocjenjuje ostvareni napredak; |
| --- | --- |

(e)

uspostaviti postupak nadzora kojim se redovno ocjenjuje ostvareni napredak;

| (f) | ponavljati vrijednost bliže suradnje s NATO-om i strateškim partnerima na području razvoja kapaciteta; |
| --- | --- |

(f)

ponavljati vrijednost bliže suradnje s NATO-om i strateškim partnerima na području razvoja kapaciteta;

| (g) | razmotriti pokretanje razvojnog rada na Okvirnom vojnom cilju 2025., po mogućnosti nadopunjenom s Okvirnim industrijskim ciljem; |
| --- | --- |

(g)

razmotriti pokretanje razvojnog rada na Okvirnom vojnom cilju 2025., po mogućnosti nadopunjenom s Okvirnim industrijskim ciljem;

Treći klaster: jačanje europske obrambene industrije

| 48. | pozdravlja komunikaciju Komisije pod naslovom „Prema konkurentnijem i učinkovitijem obrambenom i sigurnosnom sektoru”, koje donosi neke nove ideje i prijedloge; potpuno podupire napore Komisije da se produbi unutarnje obrambeno i sigurnosno tržište te da se razvije obrambena industrijska politika, osiguravajući odgovarajuću potporu malim i srednjim poduzećima (MSP) koji imaju ključnu ulogu u inovaciji, istraživanju i razvoju, stvaranju novih radnih mjesta i gospodarskom rastu, u skladu sa strategijom Europa 2020.; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja komunikaciju Komisije pod naslovom „Prema konkurentnijem i učinkovitijem obrambenom i sigurnosnom sektoru”, koje donosi neke nove ideje i prijedloge; potpuno podupire napore Komisije da se produbi unutarnje obrambeno i sigurnosno tržište te da se razvije obrambena industrijska politika, osiguravajući odgovarajuću potporu malim i srednjim poduzećima (MSP) koji imaju ključnu ulogu u inovaciji, istraživanju i razvoju, stvaranju novih radnih mjesta i gospodarskom rastu, u skladu sa strategijom Europa 2020.;

| 49. | naglašava da je jačanje tehnološke i industrijske baze europskog obrambenog sektora cilj Unije sadržan u članku 42. stavku 3. i članku 45. UEU-a; ističe da je čvrsta tehnološka i industrijska baza europskog obrambenog sektora (EDTIB) koja može održati ZSOP, dalje razviti vojne kapacitete Europe, zadržavajući stratešku autonomiju EU-a, ključna za učinkovitu europsku obranu; naglašava vezu između istraživanja, industrije i razvoja kapaciteta, elemenata nužnih za gospodarski rast, stvaranje radnih mjesta i konkurentnost, kao i za snažniji ZSOP; |
| --- | --- |

49.

naglašava da je jačanje tehnološke i industrijske baze europskog obrambenog sektora cilj Unije sadržan u članku 42. stavku 3. i članku 45. UEU-a; ističe da je čvrsta tehnološka i industrijska baza europskog obrambenog sektora (EDTIB) koja može održati ZSOP, dalje razviti vojne kapacitete Europe, zadržavajući stratešku autonomiju EU-a, ključna za učinkovitu europsku obranu; naglašava vezu između istraživanja, industrije i razvoja kapaciteta, elemenata nužnih za gospodarski rast, stvaranje radnih mjesta i konkurentnost, kao i za snažniji ZSOP;

| 50. | ponavlja potrebu za jačom i manje rascjepkanom europskom obrambenom industrijom koja je sposobna održavati ZSOP i jačati stratešku autonomiju EU-a; naglašava važnost certificiranja i normizacije za poboljšanje interoperabilnosti oružanih snaga; poziva Europsko vijeće da ovlasti EDA-u za pripremu plana razvoja normi obrambene industrije te poziva države članice da unaprijede europske certifikacijske postupke s uzajamnim priznavanjem certifikata te da međusobno usklade svoje certifikacijske postupke; |
| --- | --- |

50.

ponavlja potrebu za jačom i manje rascjepkanom europskom obrambenom industrijom koja je sposobna održavati ZSOP i jačati stratešku autonomiju EU-a; naglašava važnost certificiranja i normizacije za poboljšanje interoperabilnosti oružanih snaga; poziva Europsko vijeće da ovlasti EDA-u za pripremu plana razvoja normi obrambene industrije te poziva države članice da unaprijede europske certifikacijske postupke s uzajamnim priznavanjem certifikata te da međusobno usklade svoje certifikacijske postupke;

| 51. | naglašava da su predviđanje i upravljanje promjenama te restrukturiranje sastavni dio industrijske politike; stoga smatra da daljnja tržišna integracija u obrambenom sektoru mora ići usporedno s aktivnim socijalnim dijalogom i ublažavanjem njezinih negativnih aspekata na regionalna i lokalna gospodarstva, u cijelosti iskorištavajući financijske instrumente EU-a, poput Europskog socijalnog fonda i Europskog globalizacijskog fonda; |
| --- | --- |

51.

naglašava da su predviđanje i upravljanje promjenama te restrukturiranje sastavni dio industrijske politike; stoga smatra da daljnja tržišna integracija u obrambenom sektoru mora ići usporedno s aktivnim socijalnim dijalogom i ublažavanjem njezinih negativnih aspekata na regionalna i lokalna gospodarstva, u cijelosti iskorištavajući financijske instrumente EU-a, poput Europskog socijalnog fonda i Europskog globalizacijskog fonda;

| 52. | poziva Europsko vijeće da poduzme mjere u tim područjima putem dobrog financiranja istraživanja i razvoja, uključujući na razini Unije; podupire razvoj učinkovite i isplative suradnje između civilne sigurnosti i aktivnosti obrambenih istraživanja; naglašava međutim trajnu potrebu za učinkovitom dvostrukom uporabom izvoznog režima; |
| --- | --- |

52.

poziva Europsko vijeće da poduzme mjere u tim područjima putem dobrog financiranja istraživanja i razvoja, uključujući na razini Unije; podupire razvoj učinkovite i isplative suradnje između civilne sigurnosti i aktivnosti obrambenih istraživanja; naglašava međutim trajnu potrebu za učinkovitom dvostrukom uporabom izvoznog režima;

| 53. | naglašava potrebu osiguravanja novih izvora financiranja istraživanja i inovacija u obrambenom području, npr. putem Obzora 2020.; |
| --- | --- |

53.

naglašava potrebu osiguravanja novih izvora financiranja istraživanja i inovacija u obrambenom području, npr. putem Obzora 2020.;

Zaključne primjedbe

| 54. | potpuno podupire održavanje rasprave o tri klastera na sastanku na vrhu o obrani u prosincu; naglašava njihovu jednaku važnost i činjenicu da su međusobno povezani unutarnjom logikom koja služi istim strateškim ciljevima; |
| --- | --- |

54.

potpuno podupire održavanje rasprave o tri klastera na sastanku na vrhu o obrani u prosincu; naglašava njihovu jednaku važnost i činjenicu da su međusobno povezani unutarnjom logikom koja služi istim strateškim ciljevima;

| 55. | poziva Europsko vijeće, kao i tvorce politika na svim razinama u državama članicama Unije, da pokažu veću ambiciju i hrabrost pri pokretanju javne rasprave, s obzirom da je ona još i važnija u vrijeme gospodarske štednje; naglašava potrebu za većim ulaganjem i unaprjeđenjem suradnje na području obrane i sigurnosti te objašnjenjem uzročne veze između sigurnosti i obrane, s jedne strane, i slobode, demokracije, vladavine prava i prosperiteta s druge strane; |
| --- | --- |

55.

poziva Europsko vijeće, kao i tvorce politika na svim razinama u državama članicama Unije, da pokažu veću ambiciju i hrabrost pri pokretanju javne rasprave, s obzirom da je ona još i važnija u vrijeme gospodarske štednje; naglašava potrebu za većim ulaganjem i unaprjeđenjem suradnje na području obrane i sigurnosti te objašnjenjem uzročne veze između sigurnosti i obrane, s jedne strane, i slobode, demokracije, vladavine prava i prosperiteta s druge strane;

| 56. | naglašava nedjeljivu vezu između unutarnje i vanjske sigurnosti te da je mirno, sigurno i stabilno okruženje preduvjet za očuvanje političkog, gospodarskog i socijalnog modela u Europi; |
| --- | --- |

56.

naglašava nedjeljivu vezu između unutarnje i vanjske sigurnosti te da je mirno, sigurno i stabilno okruženje preduvjet za očuvanje političkog, gospodarskog i socijalnog modela u Europi;

| 57. | izražava velika očekivanja da ovo Europsko vijeće neće biti izolirani slučaj, nego polazište za trajni proces u kojem se redovno propituju pitanja sigurnosti i obrane na razini Europskog vijeća; daje prednost uspostavi plana s posebnim odrednicama i rokovima te mehanizmom izvješćivanja kao daljnjim koracima nakon Europskog vijeća; zalaže se za srednjoročnu uspostavu Vijeća ministara obrane da bi se obrambenim i sigurnosnim pitanjima dala težina koju zaslužuju; |
| --- | --- |

57.

izražava velika očekivanja da ovo Europsko vijeće neće biti izolirani slučaj, nego polazište za trajni proces u kojem se redovno propituju pitanja sigurnosti i obrane na razini Europskog vijeća; daje prednost uspostavi plana s posebnim odrednicama i rokovima te mehanizmom izvješćivanja kao daljnjim koracima nakon Europskog vijeća; zalaže se za srednjoročnu uspostavu Vijeća ministara obrane da bi se obrambenim i sigurnosnim pitanjima dala težina koju zaslužuju;

| 58. | poziva Europski parlament da održi i ojača bliske veze s nacionalnim parlamentima država članica putem redovitih sastanaka radi promicanja dijaloga i razmjene pogleda o pitanjima sigurnosti i obrane; |
| --- | --- |

58.

poziva Europski parlament da održi i ojača bliske veze s nacionalnim parlamentima država članica putem redovitih sastanaka radi promicanja dijaloga i razmjene pogleda o pitanjima sigurnosti i obrane;

| 59. | smatra da je ZSOP temeljni stup procesa europske integracije; |
| --- | --- |

59.

smatra da je ZSOP temeljni stup procesa europske integracije;

o

o o

| 60. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica EU-a, glavnom tajniku NATO-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, predsjedavajućem OSCE-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine OSCE-a, predsjedavajućem Skupštine Afričke unije i glavnom tajniku ASEAN-a. |
| --- | --- |

60.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica EU-a, glavnom tajniku NATO-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, predsjedavajućem OSCE-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine OSCE-a, predsjedavajućem Skupštine Afričke unije i glavnom tajniku ASEAN-a.

---

(1)  SL L 146, 10.6.2009., str. 1.

(2)  SL L 216, 20.8.2009., str. 76.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0380.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0381.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0455.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0456.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0458.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0457.

(9)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 9.

(10)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 51.

(11)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 7.

(12)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0278.

(13)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/26

---

P7_TA(2013)0514

Tehnološka i industrijska baza europskog obrambenog sektora

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o tehnološkoj i industrijskoj bazi europskog obrambenog sektora (2013/2125(INI))

(2016/C 436/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i osobito njezine članke 21., 42., 45. i 46., kao i članke 173., 179. – 190. i 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i njegova Protokola br. 10, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i osobito njezine članke 21., 42., 45. i 46., kao i članke 173., 179. – 190. i 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i njegova Protokola br. 10,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 13. i 14. prosinca 2012. i postupak na temelju kojeg je sazvana sjednica Europskog vijeća na temu obrane za 19. i 20. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 13. i 14. prosinca 2012. i postupak na temelju kojeg je sazvana sjednica Europskog vijeća na temu obrane za 19. i 20. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije od 24. srpnja 2013. nazvanu „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije od 24. srpnja 2013. nazvanu „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” (COM(2013)0542),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije od 5. prosinca 2007. nazvanu „Strategija za snažniju i konkurentniju europsku obrambenu industriju” (COM(2007)0764), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije od 5. prosinca 2007. nazvanu „Strategija za snažniju i konkurentniju europsku obrambenu industriju” (COM(2007)0764),

| — | uzimajući u obzir Europsku sigurnosnu strategiju, koju je Europsko vijeće donijelo 12. prosinca 2003., i izvješće o njezinoj provedbi, koje je Europsko vijeće poduprlo 11. – 12. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku sigurnosnu strategiju, koju je Europsko vijeće donijelo 12. prosinca 2003., i izvješće o njezinoj provedbi, koje je Europsko vijeće poduprlo 11. – 12. prosinca 2008.,

| — | uzimajući obzir izjavu o poboljšanju europske sigurnosne i obrambene politike koje je Vijeće usvojilo 12. prosinca 2008. te izjavu o jačanju sposobnosti koju je Vijeće usvojilo 11. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir izjavu o poboljšanju europske sigurnosne i obrambene politike koje je Vijeće usvojilo 12. prosinca 2008. te izjavu o jačanju sposobnosti koju je Vijeće usvojilo 11. prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir Strategiju za tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora koju je Europska obrambena agencija (EDA) usvojila na sjednici Upravljačkog odbora 14. svibnja 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju za tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora koju je Europska obrambena agencija (EDA) usvojila na sjednici Upravljačkog odbora 14. svibnja 2007.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2011/411/ZVSP od 12. srpnja 2011. o utvrđivanju statuta, sjedišta i načina djelovanja Europske obrambene agencije te o stavljanju izvan snage Zajedničke akcije 2004/551/ZVSP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2011/411/ZVSP od 12. srpnja 2011. o utvrđivanju statuta, sjedišta i načina djelovanja Europske obrambene agencije te o stavljanju izvan snage Zajedničke akcije 2004/551/ZVSP (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/81/EZ o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama u području obrane i sigurnosti koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/81/EZ o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama u području obrane i sigurnosti koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (3) i Rezoluciju od 14. prosinca 2011. o utjecaju financijske krize na obrambeni sektor u državama članicama EU-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (3) i Rezoluciju od 14. prosinca 2011. o utjecaju financijske krize na obrambeni sektor u državama članicama EU-a (4),

| — | uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 48. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0358/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0358/2013),

Operativna zajednička sigurnosna i obrambena politika treba snažnu tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora

| 1. | podsjeća da operativna zajednička sigurnosna i obrambena politika treba snažnu tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora (EDTIB) koja predstavlja ključni element sposobnosti Europe da osigura sigurnost svojih građana, zaštiti svoje vrijednosti i promiče svoje interese; ističe da je europski obrambeni sektor glavni izvor rasta i inovacija, ključnih obilježja stabilnosti i sigurnosti; vjeruje da bi uspostavljanje i razvoj konkurentnog EDTIB-a trebao biti dio strateških prioriteta EU-a; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da operativna zajednička sigurnosna i obrambena politika treba snažnu tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora (EDTIB) koja predstavlja ključni element sposobnosti Europe da osigura sigurnost svojih građana, zaštiti svoje vrijednosti i promiče svoje interese; ističe da je europski obrambeni sektor glavni izvor rasta i inovacija, ključnih obilježja stabilnosti i sigurnosti; vjeruje da bi uspostavljanje i razvoj konkurentnog EDTIB-a trebao biti dio strateških prioriteta EU-a;

| 2. | podsjeća na razinu operativnih ambicija kako je navedeno u izjavi Vijeća o jačanju sposobnosti od 11. prosinca 2008. te o civilnim i vojnim zadaćama kako je navedeno u članku 43. stavku 1. UEU-a; podsjeća na obvezu država članica da poboljšaju svoje vojne sposobnosti; poziva Europsko vijeće da u tu svrhu pokrene razvoj politike europskih sposobnosti i naoružanja (ECAP), kako je navedeno u članku 42. stavku 3. UEU-a; |
| --- | --- |

2.

podsjeća na razinu operativnih ambicija kako je navedeno u izjavi Vijeća o jačanju sposobnosti od 11. prosinca 2008. te o civilnim i vojnim zadaćama kako je navedeno u članku 43. stavku 1. UEU-a; podsjeća na obvezu država članica da poboljšaju svoje vojne sposobnosti; poziva Europsko vijeće da u tu svrhu pokrene razvoj politike europskih sposobnosti i naoružanja (ECAP), kako je navedeno u članku 42. stavku 3. UEU-a;

| 3. | upozorava da dok neke treće zemlje kao što su Kina, Indija, Brazil i Rusija povećavaju izdatke za obranu, proračuni EU-a za obranu se smanjuju; skreće pozornost na promjene u globalnom strateškom okruženju, smanjenje proračunâ za obranu, što je posebno uzrokovano gospodarskom i financijskom krizom, sve brži tehnološki razvoj i činjenicu da se europska obrambena poduzeća takvoj situaciji prilagođavaju stavljajući naglasak na izvoz u treće zemlje, pod cijenu prijenosa osjetljivih tehnologija i prava intelektualnog vlasništva te preseljenja proizvodnje izvan EU-a; |
| --- | --- |

3.

upozorava da dok neke treće zemlje kao što su Kina, Indija, Brazil i Rusija povećavaju izdatke za obranu, proračuni EU-a za obranu se smanjuju; skreće pozornost na promjene u globalnom strateškom okruženju, smanjenje proračunâ za obranu, što je posebno uzrokovano gospodarskom i financijskom krizom, sve brži tehnološki razvoj i činjenicu da se europska obrambena poduzeća takvoj situaciji prilagođavaju stavljajući naglasak na izvoz u treće zemlje, pod cijenu prijenosa osjetljivih tehnologija i prava intelektualnog vlasništva te preseljenja proizvodnje izvan EU-a;

| 4. | zabrinut je zbog smanjenih ulaganja u obranu te poziva države članice, EDA-u i Komisiju na poduzimanje protumjera kao odgovor na sve veće buduće izlaganje EDTIB-a riziku da mu aktivnosti kontroliraju i ograničavaju treće sile s različitim strateškim interesima; poziva države članice da ojačaju europsku industrijsku suradnju radi osiguranja najveće moguće strateške samostalnosti razvijanjem i proizvodnjom učinkovitih vojnih i sigurnosnih sposobnosti uz upotrebu najnaprednijih tehnologija; |
| --- | --- |

4.

zabrinut je zbog smanjenih ulaganja u obranu te poziva države članice, EDA-u i Komisiju na poduzimanje protumjera kao odgovor na sve veće buduće izlaganje EDTIB-a riziku da mu aktivnosti kontroliraju i ograničavaju treće sile s različitim strateškim interesima; poziva države članice da ojačaju europsku industrijsku suradnju radi osiguranja najveće moguće strateške samostalnosti razvijanjem i proizvodnjom učinkovitih vojnih i sigurnosnih sposobnosti uz upotrebu najnaprednijih tehnologija;

| 5. | naglašava da stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona politike EU-a o industriji, svemiru i istraživanju obuhvaćaju i područje obrane; ističe da programi Unije u drugim područjima, kao što su unutarnja i granična sigurnost, krizno upravljanje i razvoj, nude dobru priliku za zajednički razvoj sposobnosti relevantnih za te politike te za provođenje misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike; |
| --- | --- |

5.

naglašava da stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona politike EU-a o industriji, svemiru i istraživanju obuhvaćaju i područje obrane; ističe da programi Unije u drugim područjima, kao što su unutarnja i granična sigurnost, krizno upravljanje i razvoj, nude dobru priliku za zajednički razvoj sposobnosti relevantnih za te politike te za provođenje misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike;

| 6. | podsjeća na potrebu ostvarivanja napretka u konsolidiranju EDTIB-a te primjećuje da zbog sve veće sofisticiranosti i troškova tehnologije, jačanja međunarodne konkurencije te smanjivanja proračunâ za obranu i količine proizvodnje postoji stalna potreba za multinacionalnim projektima u području obrane te nijedna država članica više ne može imati obrambenu industriju održivu isključivo na nacionalnoj razini; žali zbog činjenice da su, unatoč dostizanju određene razine koncentracije u europskoj svemirskoj industriji, sektori vojne i mornaričke opreme i dalje pretežno fragmentirani po državama; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na potrebu ostvarivanja napretka u konsolidiranju EDTIB-a te primjećuje da zbog sve veće sofisticiranosti i troškova tehnologije, jačanja međunarodne konkurencije te smanjivanja proračunâ za obranu i količine proizvodnje postoji stalna potreba za multinacionalnim projektima u području obrane te nijedna država članica više ne može imati obrambenu industriju održivu isključivo na nacionalnoj razini; žali zbog činjenice da su, unatoč dostizanju određene razine koncentracije u europskoj svemirskoj industriji, sektori vojne i mornaričke opreme i dalje pretežno fragmentirani po državama;

| 7. | naglašava da se izgradnja europske obrambene industrije treba provoditi na održiv način u svim državama članicama na temelju postojeće industrijske infrastrukture i standarda europskih industrijskih politika iz članka 173. UFEU-a, a ne isključivo prema načelu slobodne konkurencije; |
| --- | --- |

7.

naglašava da se izgradnja europske obrambene industrije treba provoditi na održiv način u svim državama članicama na temelju postojeće industrijske infrastrukture i standarda europskih industrijskih politika iz članka 173. UFEU-a, a ne isključivo prema načelu slobodne konkurencije;

| 8. | podsjeća države članice EU-a, potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Europsku komisiju i Europsku obrambenu agenciju da više od dva desetljeća nakon Hladnog rata te nakon što su imale prednost relativno visokih nacionalnih proračuna za obranu, države članice EU-a nisu mogle ispuniti glavne ciljeve iz Helsinkija i druge ciljeve zajedničkog razvoja vojnih sposobnosti; |
| --- | --- |

8.

podsjeća države članice EU-a, potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Europsku komisiju i Europsku obrambenu agenciju da više od dva desetljeća nakon Hladnog rata te nakon što su imale prednost relativno visokih nacionalnih proračuna za obranu, države članice EU-a nisu mogle ispuniti glavne ciljeve iz Helsinkija i druge ciljeve zajedničkog razvoja vojnih sposobnosti;

| 9. | podsjeća da, ako Europa želi održati solidnu sigurnosnu i obrambenu industriju, njezine države članice trebaju usklađivati svoje proračune za obranu kako bi izbjegle udvostručivanje te jačati svoje zajedničke istraživačke programe; |
| --- | --- |

9.

podsjeća da, ako Europa želi održati solidnu sigurnosnu i obrambenu industriju, njezine države članice trebaju usklađivati svoje proračune za obranu kako bi izbjegle udvostručivanje te jačati svoje zajedničke istraživačke programe;

| 10. | napominje da unatoč krizi i rezovima u proračunima europski građani još uvijek pozivaju na koordinaciju i suradnju europskog obrambenog i industrijskog sektora, što vide kao čimbenik koji promiče sigurnost, učinkovitost i uštede; |
| --- | --- |

10.

napominje da unatoč krizi i rezovima u proračunima europski građani još uvijek pozivaju na koordinaciju i suradnju europskog obrambenog i industrijskog sektora, što vide kao čimbenik koji promiče sigurnost, učinkovitost i uštede;

| 11. | uzima u obzir komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2013. i izvješće potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku od 15. listopada 2013. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici; žali što Komisija i ESVD nisu izdali zajedničku europsku izjavu u pripremi za sastanak na vrhu o obrani Europskog vijeća u prosincu ove godine; raduje se konkretnim zakonodavnim prijedlozima Komisije o korištenju europskim strukturnim investicijskim fondovima, Europskom poduzetničkom mrežom, Europskim socijalnim fondom i Europskim fondom za prilagodbu globalizaciji radi osiguravanja uravnoteženog razvoja obrambene industrije u svim dijelovima Europske unije; |
| --- | --- |

11.

uzima u obzir komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2013. i izvješće potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku od 15. listopada 2013. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici; žali što Komisija i ESVD nisu izdali zajedničku europsku izjavu u pripremi za sastanak na vrhu o obrani Europskog vijeća u prosincu ove godine; raduje se konkretnim zakonodavnim prijedlozima Komisije o korištenju europskim strukturnim investicijskim fondovima, Europskom poduzetničkom mrežom, Europskim socijalnim fondom i Europskim fondom za prilagodbu globalizaciji radi osiguravanja uravnoteženog razvoja obrambene industrije u svim dijelovima Europske unije;

| 12. | podsjeća da su Komisija i ministri obrane EU-a već naglasili potrebu za hitnim djelovanjem na ovom polju 2007. kroz komunikaciju Komisije u tu svrhu i strategiju EDTIB-a Europske obrambene agencije; žali zbog propuštenih mogućnosti redovitog podnošenja izvješća o provedbi i ažuriranja strategija nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona; žali što nova komunikacija ne uzima u obzir prethodne strategije; poziva Komisiju i EDA-u da u budućnosti razviju zajedničku strategiju EDTIB-a na temelju prošlih iskustava; |
| --- | --- |

12.

podsjeća da su Komisija i ministri obrane EU-a već naglasili potrebu za hitnim djelovanjem na ovom polju 2007. kroz komunikaciju Komisije u tu svrhu i strategiju EDTIB-a Europske obrambene agencije; žali zbog propuštenih mogućnosti redovitog podnošenja izvješća o provedbi i ažuriranja strategija nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona; žali što nova komunikacija ne uzima u obzir prethodne strategije; poziva Komisiju i EDA-u da u budućnosti razviju zajedničku strategiju EDTIB-a na temelju prošlih iskustava;

| 13. | razmatra u svojoj vlastitoj široj procjeni da nijedna od dvije strategije nije bila dovoljno provedena zbog izostanka zajedničkog razumijevanja EDTIB-a koji proizlazi iz razilaženja u nacionalnim i industrijskim interesima i ustrajanju na uspostavljenim nacionalnim navikama u sektorima za naoružanje; uzima u obzir činjenicu da postoje države članice bez vlastite nacionalne obrambene industrije i/ili nišne industrije koje pokušavaju na globalnoj razini dobiti najpovoljnije ponude, s manje konkurentnom obrambenom industrijom koja ide na ruku nacionalnim opskrbnim lancima te s moćnijom nacionalnom obrambenom industrijom koja prihvaća snažnu globalnu konkurenciju; |
| --- | --- |

13.

razmatra u svojoj vlastitoj široj procjeni da nijedna od dvije strategije nije bila dovoljno provedena zbog izostanka zajedničkog razumijevanja EDTIB-a koji proizlazi iz razilaženja u nacionalnim i industrijskim interesima i ustrajanju na uspostavljenim nacionalnim navikama u sektorima za naoružanje; uzima u obzir činjenicu da postoje države članice bez vlastite nacionalne obrambene industrije i/ili nišne industrije koje pokušavaju na globalnoj razini dobiti najpovoljnije ponude, s manje konkurentnom obrambenom industrijom koja ide na ruku nacionalnim opskrbnim lancima te s moćnijom nacionalnom obrambenom industrijom koja prihvaća snažnu globalnu konkurenciju;

| 14. | pozdravlja odluku Europskog vijeća da jačanje europske obrane stavi na dnevni red sastanka na vrhu u prosincu; poziva Europsko vijeće da osigura nužni novi i ambiciozni poticaj te odredi smjernice, ključne političke prioritete i vremenske okvire za potporu istinski europskoj tehnološkoj i industrijskoj bazi obrambenog sektora koja će biti potpomognuta prikladnim mjerama za poticanje integriteta i povjerenja te koja će se temeljiti na sposobnosti i promicati sinergije, osigurati učinkovitu uporabu ograničenih resursa, izbjeći udvostručivanje te biti integrirana i konkurentna na globalnom tržištu; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja odluku Europskog vijeća da jačanje europske obrane stavi na dnevni red sastanka na vrhu u prosincu; poziva Europsko vijeće da osigura nužni novi i ambiciozni poticaj te odredi smjernice, ključne političke prioritete i vremenske okvire za potporu istinski europskoj tehnološkoj i industrijskoj bazi obrambenog sektora koja će biti potpomognuta prikladnim mjerama za poticanje integriteta i povjerenja te koja će se temeljiti na sposobnosti i promicati sinergije, osigurati učinkovitu uporabu ograničenih resursa, izbjeći udvostručivanje te biti integrirana i konkurentna na globalnom tržištu;

Usklađivanje zahtjeva i konsolidiranje potražnje

| 15. | žali što se ranijim naporima za konsolidacijom potražnje nije poboljšala fragmentacija potražnje u EU-u, s 28 nacionalnih obrambenih klijenata i još većim brojem potrošača proizvoda za civilnu i vojnu namjenu; žali zbog ograničenih rezultata EDA-ina Plana razvoja sposobnosti; stoga poziva Europsko vijeće da pokrene postupak revizije europske obrane i ostvari koordinaciju nacionalnih postupaka planiranja obrane na razini EU-a; na temelju ove procjene poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku da pokrene sveobuhvatni postupak s ciljem razvoja Bijele knjige o europskoj sigurnosti i obrani kako bi se usmjerile strateške ambicije i postupci razvoja sposobnosti EU-a; |
| --- | --- |

15.

žali što se ranijim naporima za konsolidacijom potražnje nije poboljšala fragmentacija potražnje u EU-u, s 28 nacionalnih obrambenih klijenata i još većim brojem potrošača proizvoda za civilnu i vojnu namjenu; žali zbog ograničenih rezultata EDA-ina Plana razvoja sposobnosti; stoga poziva Europsko vijeće da pokrene postupak revizije europske obrane i ostvari koordinaciju nacionalnih postupaka planiranja obrane na razini EU-a; na temelju ove procjene poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku da pokrene sveobuhvatni postupak s ciljem razvoja Bijele knjige o europskoj sigurnosti i obrani kako bi se usmjerile strateške ambicije i postupci razvoja sposobnosti EU-a;

| 16. | poziva države članice na dodatno istraživanje mogućnosti usklađivanja i zajedničko planiranje upravljanja životnim ciklusom svojih obrambenih sposobnosti u suradnji s EDA-om; smatra da bi viša razina sinergije koja vodi do zajedničke europske politike o sposobnostima i naoružanju, u skladu s člankom 42. UEU-a, bila preduvjet kako bi se usklađivanje vojnih zahtjeva zamijenilo usklađenom nabavom opreme među državama članicama, čime bi se stvorili uvjeti za uspješno nadnacionalno restrukturiranje obrambene industrije u EU-u temeljeno na potražnji; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice na dodatno istraživanje mogućnosti usklađivanja i zajedničko planiranje upravljanja životnim ciklusom svojih obrambenih sposobnosti u suradnji s EDA-om; smatra da bi viša razina sinergije koja vodi do zajedničke europske politike o sposobnostima i naoružanju, u skladu s člankom 42. UEU-a, bila preduvjet kako bi se usklađivanje vojnih zahtjeva zamijenilo usklađenom nabavom opreme među državama članicama, čime bi se stvorili uvjeti za uspješno nadnacionalno restrukturiranje obrambene industrije u EU-u temeljeno na potražnji;

| 17. | primjećuje djelovanje postupka obrambenog planiranja NATO-a, putem kojega se članice Saveza, uključujući 26 europskih saveznika, koordiniraju, po potrebi, kako bi osigurale da se prave obrambene sposobnosti razviju i zadrže radi rješavanja budućih izazova; upozorava da NATO već dugo prepoznaje potrebu za bliskom suradnjom s industrijom, naročito radi pomaganja razvoju zahtjeva za vojnu sposobnost, posebno u vezi s normizacijom i interoperabilnošću, potičući istovremeno transatlantsku obrambenu tehnološku i industrijsku suradnju; |
| --- | --- |

17.

primjećuje djelovanje postupka obrambenog planiranja NATO-a, putem kojega se članice Saveza, uključujući 26 europskih saveznika, koordiniraju, po potrebi, kako bi osigurale da se prave obrambene sposobnosti razviju i zadrže radi rješavanja budućih izazova; upozorava da NATO već dugo prepoznaje potrebu za bliskom suradnjom s industrijom, naročito radi pomaganja razvoju zahtjeva za vojnu sposobnost, posebno u vezi s normizacijom i interoperabilnošću, potičući istovremeno transatlantsku obrambenu tehnološku i industrijsku suradnju;

Industrijska politika

| 18. | smatra da bi cilj politike europske obrambene industrije trebao biti optimiziranje mogućnosti država članica putem koordinacije razvoja, uspostave i održavanja niza potencijala, pogona, opreme i usluga za izvođenje punog raspona zadaća, uključujući najzahtjevnije misije, i to jačanjem obrambene industrije Europe promicanjem suradnje na području istraživanja i tehnologije te razvojem programa suradnje na području opreme; |
| --- | --- |

18.

smatra da bi cilj politike europske obrambene industrije trebao biti optimiziranje mogućnosti država članica putem koordinacije razvoja, uspostave i održavanja niza potencijala, pogona, opreme i usluga za izvođenje punog raspona zadaća, uključujući najzahtjevnije misije, i to jačanjem obrambene industrije Europe promicanjem suradnje na području istraživanja i tehnologije te razvojem programa suradnje na području opreme;

| 19. | prepoznaje važnost obrambenih industrija europskih zemalja za inovacije i rast jer one osiguravaju, izravno ili neizravno, oko 400 000 radnih mjesta na području Unije; naglašava da, iako je europska obrambena ekonomija suočena s nekoliko izazova, postoji potreba za novim pristupom kojim bi se izbjeglo udvostručivanje i dovelo do većih ekonomija razmjera i povećane konkurencije u industriji; |
| --- | --- |

19.

prepoznaje važnost obrambenih industrija europskih zemalja za inovacije i rast jer one osiguravaju, izravno ili neizravno, oko 400 000 radnih mjesta na području Unije; naglašava da, iako je europska obrambena ekonomija suočena s nekoliko izazova, postoji potreba za novim pristupom kojim bi se izbjeglo udvostručivanje i dovelo do većih ekonomija razmjera i povećane konkurencije u industriji;

| 20. | smatra da je došao trenutak da se promiče slobodan pristup u djelovanju na podjelu europskog industrijskog obrambenog tržišta i potičući jačanje (i usklađivanje) u pogledu ponude i potražnje, pravila i standarda te da se počne ulagati u integriranu održivu industrijsku politiku koja se temelji na istraživanju, inovacijama, većoj učinkovitosti resursa, strategiji korištenja sirovina, jačanju malih i srednjih poduzeća i razvoju regionalnih mreža; u potpunosti podržava napore Komisije da podupre unutarnje obrambeno i sigurnosno tržište osiguravajući odgovarajuću podršku malim i srednjim poduzećima koja igraju ključnu ulogu u inovacijama, razvoju specijaliziranih sposobnosti, vrhunskih tehnologija i stvaranju novih radnih mjesta, u skladu sa strategijom Europa 2020.; |
| --- | --- |

20.

smatra da je došao trenutak da se promiče slobodan pristup u djelovanju na podjelu europskog industrijskog obrambenog tržišta i potičući jačanje (i usklađivanje) u pogledu ponude i potražnje, pravila i standarda te da se počne ulagati u integriranu održivu industrijsku politiku koja se temelji na istraživanju, inovacijama, većoj učinkovitosti resursa, strategiji korištenja sirovina, jačanju malih i srednjih poduzeća i razvoju regionalnih mreža; u potpunosti podržava napore Komisije da podupre unutarnje obrambeno i sigurnosno tržište osiguravajući odgovarajuću podršku malim i srednjim poduzećima koja igraju ključnu ulogu u inovacijama, razvoju specijaliziranih sposobnosti, vrhunskih tehnologija i stvaranju novih radnih mjesta, u skladu sa strategijom Europa 2020.;

| 21. | smatra da je važno da države članice pojačaju suradnju kako bi savladale industrijske izazove te napominje da proračunska ograničenja i rastuća globalna konkurencija znače da su EU-u osim zajedničkih zadaća potrebna unutarnja partnerstva i druga udruženja; podupire EDA-u u njezinu radu na poticanju regionalnih klastera; |
| --- | --- |

21.

smatra da je važno da države članice pojačaju suradnju kako bi savladale industrijske izazove te napominje da proračunska ograničenja i rastuća globalna konkurencija znače da su EU-u osim zajedničkih zadaća potrebna unutarnja partnerstva i druga udruženja; podupire EDA-u u njezinu radu na poticanju regionalnih klastera;

| 22. | smatra da treba prepoznati specifičnost obrambenih tržišta s obzirom na obveze kontrole izvoza i borbe protiv širenja naoružanja, strogih uvjeta povjerljivosti koji se primjenjuju te činjenice da je broj poduzeća koji opskrbljuju tržište ograničen, a potražnja dolazi gotovo isključivo od nacionalnih vlada; |
| --- | --- |

22.

smatra da treba prepoznati specifičnost obrambenih tržišta s obzirom na obveze kontrole izvoza i borbe protiv širenja naoružanja, strogih uvjeta povjerljivosti koji se primjenjuju te činjenice da je broj poduzeća koji opskrbljuju tržište ograničen, a potražnja dolazi gotovo isključivo od nacionalnih vlada;

| 23. | smatra da je obrambena industrija specifična s obzirom na dugotrajnost razvoja proizvoda, potrebe održavanja operativnosti sustava tijekom nekoliko desetljeća, znatnih i rastućih troškova programâ, te naposljetku zbog činjenice da stavljanje proizvoda na tržište u velikoj mjeri ovisi o vladama država članica; |
| --- | --- |

23.

smatra da je obrambena industrija specifična s obzirom na dugotrajnost razvoja proizvoda, potrebe održavanja operativnosti sustava tijekom nekoliko desetljeća, znatnih i rastućih troškova programâ, te naposljetku zbog činjenice da stavljanje proizvoda na tržište u velikoj mjeri ovisi o vladama država članica;

| 24. | potiče dvojnu namjenu proizvodâ sigurnosne i obrambene industrije i podržava njihove mogućnosti, osobito u svemirskom i pomorskom sektoru, zrakoplovstvu i telekomunikacijama; ističe da je obrambena industrija važan pokretač naprednih tehnologija koje se u kasnijoj fazi primjenjuju u komercijalne svrhe; |
| --- | --- |

24.

potiče dvojnu namjenu proizvodâ sigurnosne i obrambene industrije i podržava njihove mogućnosti, osobito u svemirskom i pomorskom sektoru, zrakoplovstvu i telekomunikacijama; ističe da je obrambena industrija važan pokretač naprednih tehnologija koje se u kasnijoj fazi primjenjuju u komercijalne svrhe;

| 25. | potiče Europsko vijeće da svim sredstvima podrži tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora te da radi toga prvo jasnije odredi njezin opseg, posebno u odnosu na njezine dionike, dajući im poseban status europskog gospodarskog obrambenog subjekta; |
| --- | --- |

25.

potiče Europsko vijeće da svim sredstvima podrži tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora te da radi toga prvo jasnije odredi njezin opseg, posebno u odnosu na njezine dionike, dajući im poseban status europskog gospodarskog obrambenog subjekta;

| 26. | traži da se europskim gospodarskim obrambenim subjektima status odredi prema stvarnoj dodanoj vrijednosti, tehnološkoj i socioekonomskoj, koju donose Europi; stoga smatra da bi samo ti europski gospodarski obrambeni subjekti trebali imati koristi od europskih programa; |
| --- | --- |

26.

traži da se europskim gospodarskim obrambenim subjektima status odredi prema stvarnoj dodanoj vrijednosti, tehnološkoj i socioekonomskoj, koju donose Europi; stoga smatra da bi samo ti europski gospodarski obrambeni subjekti trebali imati koristi od europskih programa;

| 27. | smatra da bi pojam europskih gospodarskih obrambenih subjekata morao biti priznat te da bi razumni kriteriji povezani s poslom, znanstvenom i tehnološkom stručnošću, donošenjem odluka i proizvodnjom na području EU-a trebali biti zadovoljeni radi njihove zaštite; |
| --- | --- |

27.

smatra da bi pojam europskih gospodarskih obrambenih subjekata morao biti priznat te da bi razumni kriteriji povezani s poslom, znanstvenom i tehnološkom stručnošću, donošenjem odluka i proizvodnjom na području EU-a trebali biti zadovoljeni radi njihove zaštite;

| 28. | poziva države članice da razviju svoje obrambene industrijske i tehnološke baze te centre izvrsnosti u sklopu svojih ključnih tehnologija i pruže im učinkovite mehanizme korporativnog upravljanja na teritoriju Unije razvijajući tako među njima veću međuovisnost; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice da razviju svoje obrambene industrijske i tehnološke baze te centre izvrsnosti u sklopu svojih ključnih tehnologija i pruže im učinkovite mehanizme korporativnog upravljanja na teritoriju Unije razvijajući tako među njima veću međuovisnost;

| 29. | poziva države članice da velika poduzeća iz obrambenog sektora i sveučilišta potaknu na suradnju; ističe da se tom suradnjom može proširiti baza znanja sveučilišta; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice da velika poduzeća iz obrambenog sektora i sveučilišta potaknu na suradnju; ističe da se tom suradnjom može proširiti baza znanja sveučilišta;

| 30. | poziva države članice i Europsku komisiju da maksimalno ograniče nepotrebne regulatorne prepreke, da poboljšaju dijalog između obrambenih poduzeća te da potiču njihovu racionalizaciju kako bi im omogućili nabavku opreme koja je najbolje prilagođena njihovim zahtjevima u vezi s kvalitetom i troškovima; poziva na hitno restrukturiranje europskih poduzeća kako bi se prevladale nacionalne prepreke te usvojilo globalno stajalište; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice i Europsku komisiju da maksimalno ograniče nepotrebne regulatorne prepreke, da poboljšaju dijalog između obrambenih poduzeća te da potiču njihovu racionalizaciju kako bi im omogućili nabavku opreme koja je najbolje prilagođena njihovim zahtjevima u vezi s kvalitetom i troškovima; poziva na hitno restrukturiranje europskih poduzeća kako bi se prevladale nacionalne prepreke te usvojilo globalno stajalište;

| 31. | smatra da mala i srednja poduzeća koja oblikuju i proizvode mnogo inovativnih proizvoda igraju važnu ulogu u održavanju i konsolidiranju EDTIB-a; primjećuje da je fragmentacija europskog obrambenog tržišta prepreka malim i srednjim poduzetnicima pri stavljanju proizvoda na tržište; poziva države članice, EDA-u i Komisiju da surađuju na razvoju načina i sredstava održivog konsolidiranja malih i srednjih poduzeća te olakšavanja njihova pristupa nabavi za potrebe obrane; ističe da bi zajednički sustav normizacije i certificiranja bio od koristi europskim poduzećima, uključujući MSP-ove, budući da bi se tako poboljšao njihov pristup europskim i međunarodnim tržištima, stvorila radna mjesta i proširio njihov pristup sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

31.

smatra da mala i srednja poduzeća koja oblikuju i proizvode mnogo inovativnih proizvoda igraju važnu ulogu u održavanju i konsolidiranju EDTIB-a; primjećuje da je fragmentacija europskog obrambenog tržišta prepreka malim i srednjim poduzetnicima pri stavljanju proizvoda na tržište; poziva države članice, EDA-u i Komisiju da surađuju na razvoju načina i sredstava održivog konsolidiranja malih i srednjih poduzeća te olakšavanja njihova pristupa nabavi za potrebe obrane; ističe da bi zajednički sustav normizacije i certificiranja bio od koristi europskim poduzećima, uključujući MSP-ove, budući da bi se tako poboljšao njihov pristup europskim i međunarodnim tržištima, stvorila radna mjesta i proširio njihov pristup sredstvima EU-a;

Potreba za zajedničkim pristupom normizaciji i certificiranju

| 32. | ponavlja temeljnu važnost normizacije obrambene opreme za uspostavljanje konkurentnog jedinstvenog europskog obrambenog tržišta, kao i osiguravanja interoperabilnosti i olakšavanja suradnje u području programa naoružanja, za projekte objedinjavanja i dijeljenja te održive interoperabilnosti među silama država članica, čime bi se smanjile razine troškova održavanja i operativnih troškova te osiguralo optimalno korištenje obrambenih mogućnosti država članica u zajedničkim operacijama; |
| --- | --- |

32.

ponavlja temeljnu važnost normizacije obrambene opreme za uspostavljanje konkurentnog jedinstvenog europskog obrambenog tržišta, kao i osiguravanja interoperabilnosti i olakšavanja suradnje u području programa naoružanja, za projekte objedinjavanja i dijeljenja te održive interoperabilnosti među silama država članica, čime bi se smanjile razine troškova održavanja i operativnih troškova te osiguralo optimalno korištenje obrambenih mogućnosti država članica u zajedničkim operacijama;

| 33. | podsjeća na širenje konkurentskih industrijskih normi za civilne i vojne proizvode; žali zbog ograničenog uspjeha provedbe NATO-ovih sporazuma o standardizaciji (STANAG) i njegovih preporuka (STANREC); poziva Komisiju i EDA-u na promicanje uporabe usklađenih normi na području obrane te na razvijanje „hibridnih normi” na područjima dvojne namjene; poziva države članice da osiguraju da su im budući koraci u postavljanju obrambenih normi utemeljeni na civilnim prijedlozima koje su ponudile Komisija i europske organizacije za normizaciju; |
| --- | --- |

33.

podsjeća na širenje konkurentskih industrijskih normi za civilne i vojne proizvode; žali zbog ograničenog uspjeha provedbe NATO-ovih sporazuma o standardizaciji (STANAG) i njegovih preporuka (STANREC); poziva Komisiju i EDA-u na promicanje uporabe usklađenih normi na području obrane te na razvijanje „hibridnih normi” na područjima dvojne namjene; poziva države članice da osiguraju da su im budući koraci u postavljanju obrambenih normi utemeljeni na civilnim prijedlozima koje su ponudile Komisija i europske organizacije za normizaciju;

| 34. | potiče države članice da istraže mogućnosti koje im nudi Europska sigurnosna agencija (EDA) kad je riječ o izradi nacrta europskih normi za vojne proizvode i primjene, na primjer za izgradnju brodova-bolnica ili na području zrakoplovnih sustava na daljinsko upravljanje; |
| --- | --- |

34.

potiče države članice da istraže mogućnosti koje im nudi Europska sigurnosna agencija (EDA) kad je riječ o izradi nacrta europskih normi za vojne proizvode i primjene, na primjer za izgradnju brodova-bolnica ili na području zrakoplovnih sustava na daljinsko upravljanje;

| 35. | pozdravlja prijedloge Europske komisije o normizaciji te poziva Europsko vijeće da ih uzme u obzir i podnese konkretne prijedloge na tom području; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja prijedloge Europske komisije o normizaciji te poziva Europsko vijeće da ih uzme u obzir i podnese konkretne prijedloge na tom području;

| 36. | poziva države članice da usmjere europske postupke certificiranja s uzajamnim priznavanjem certifikata i razvojem zajedničkih civilnih i vojnih europskih postupaka certificiranja; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice da usmjere europske postupke certificiranja s uzajamnim priznavanjem certifikata i razvojem zajedničkih civilnih i vojnih europskih postupaka certificiranja;

Osiguravanje sigurnosti opskrbe

| 37. | naglašava, u kontekstu restrukturiranja industrije, važnost jamčenja da se sigurnost opskrbe ne izlaže riziku; poziva države članice, EDA-u i Komisiju da brzo razviju sveobuhvatan i ambiciozan sustav sigurnosti opskrbe diljem EU-a, osobito za strateške materijale i kritične tehnologije, utemeljen na sustavu uzajamnih jamstava i analizi rizika i potreba, po mogućnosti pomoću pravnog temelja stalno strukturirane suradnje; |
| --- | --- |

37.

naglašava, u kontekstu restrukturiranja industrije, važnost jamčenja da se sigurnost opskrbe ne izlaže riziku; poziva države članice, EDA-u i Komisiju da brzo razviju sveobuhvatan i ambiciozan sustav sigurnosti opskrbe diljem EU-a, osobito za strateške materijale i kritične tehnologije, utemeljen na sustavu uzajamnih jamstava i analizi rizika i potreba, po mogućnosti pomoću pravnog temelja stalno strukturirane suradnje;

| 38. | poziva države članice, kao prve korake prema ovom cilju, da u cijelosti iskoriste potencijal općih i globalnih licencija prema Direktivi 2009/43/EZ o prijenosu obrambenih sredstava unutar EU-a te da ubrzaju rad na djelovanju Okvirnog sporazuma za sigurnost opskrbe u hitnim situacijama iz 2006.; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, kao prve korake prema ovom cilju, da u cijelosti iskoriste potencijal općih i globalnih licencija prema Direktivi 2009/43/EZ o prijenosu obrambenih sredstava unutar EU-a te da ubrzaju rad na djelovanju Okvirnog sporazuma za sigurnost opskrbe u hitnim situacijama iz 2006.;

| 39. | poziva EDA-u i Komisiju da donesu zajedničku strategiju o neovisnosti kritičnih tehnologija, posebno u vezi s neograničenim pristupom i dostupnosti civilnih i vojnih (dvojna namjena) ključnih tehnologija i tehnologija u razvoju, kao što su najnaprednija mikro i nanoelektronika, umjetna inteligencija i fotonika, koje se moraju smatrati kritičnima za misije zajedničke sigurnosne i obrambene politike; poziva države članice da se koriste EITDB-om za jačanje samodostatnosti EU-a u tim ključnim područjima; |
| --- | --- |

39.

poziva EDA-u i Komisiju da donesu zajedničku strategiju o neovisnosti kritičnih tehnologija, posebno u vezi s neograničenim pristupom i dostupnosti civilnih i vojnih (dvojna namjena) ključnih tehnologija i tehnologija u razvoju, kao što su najnaprednija mikro i nanoelektronika, umjetna inteligencija i fotonika, koje se moraju smatrati kritičnima za misije zajedničke sigurnosne i obrambene politike; poziva države članice da se koriste EITDB-om za jačanje samodostatnosti EU-a u tim ključnim područjima;

Davanje novog poticaja suradnji u naoružavanju

| 40. | potiče države članice da se usredotoči na industrijsku prekapacitiranost koja proizlazi iz smanjene potražnje pokretanjem novih zajedničkih projekata, većim oslanjanjem na nedovoljno korištenu i financiranu EDA-u te izvlačenjem pouka iz nedavnih zajedničkih operacija u kojima su otkrivene manjkavosti, npr. u strateškom i taktičkom prijevozu zrakom te zračnom i svemirskom motrenju; osobito preporuča razvoj ključnih tehnologija s civilno-vojnim primjenama kojih u većini država članica nasušno nedostaje, npr. zrakoplovni sustavi s upravljanjem na daljinu, čime se pospješuje razvoj visokih tehnologija i podupire zadržavanje ključnih kompetencija u Europi; potiče sudjelovanje EU-a u zajedničkim projektima kroz najam i/ili stjecanje sposobnosti dvojne namjene i moguću nabavu prototipova; |
| --- | --- |

40.

potiče države članice da se usredotoči na industrijsku prekapacitiranost koja proizlazi iz smanjene potražnje pokretanjem novih zajedničkih projekata, većim oslanjanjem na nedovoljno korištenu i financiranu EDA-u te izvlačenjem pouka iz nedavnih zajedničkih operacija u kojima su otkrivene manjkavosti, npr. u strateškom i taktičkom prijevozu zrakom te zračnom i svemirskom motrenju; osobito preporuča razvoj ključnih tehnologija s civilno-vojnim primjenama kojih u većini država članica nasušno nedostaje, npr. zrakoplovni sustavi s upravljanjem na daljinu, čime se pospješuje razvoj visokih tehnologija i podupire zadržavanje ključnih kompetencija u Europi; potiče sudjelovanje EU-a u zajedničkim projektima kroz najam i/ili stjecanje sposobnosti dvojne namjene i moguću nabavu prototipova;

| 41. | smatra, uzimajući u obzir prošla iskustva, da bi podjela razvojnih i proizvodnih aktivnosti u kontekstu zajedničkih programa naoružanja trebala biti organizirana strogo u skladu s načelom industrijske učinkovitosti i gospodarske uspješnosti kako bi se izbjegli udvostručivanje i rastući troškovi; |
| --- | --- |

41.

smatra, uzimajući u obzir prošla iskustva, da bi podjela razvojnih i proizvodnih aktivnosti u kontekstu zajedničkih programa naoružanja trebala biti organizirana strogo u skladu s načelom industrijske učinkovitosti i gospodarske uspješnosti kako bi se izbjegli udvostručivanje i rastući troškovi;

| 42. | poziva države članice da prilikom razmatranja velikih nabava obrambene tehnologije daju prednost projektima unutar EU-a ili zajedničkim programima ili novim tehnologijama razvijenima u Europi, koji mogu istovremeno ojačati europsku trgovinu, povećati suradnju te istodobno konkurenciju kad je riječ o kvaliteti i cijeni na globalnom obrambenom tržištu; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice da prilikom razmatranja velikih nabava obrambene tehnologije daju prednost projektima unutar EU-a ili zajedničkim programima ili novim tehnologijama razvijenima u Europi, koji mogu istovremeno ojačati europsku trgovinu, povećati suradnju te istodobno konkurenciju kad je riječ o kvaliteti i cijeni na globalnom obrambenom tržištu;

| 43. | poziva Europsko vijeće, imajući u vidu postojeći administrativni dogovor između EDA-e i Organizacije za suradnju u zajedničkom naoružavanju (OCCAR), da osigura uspješnu provedbu zajedničkih projekata i predvidi snažnije veze između tih dviju organizacija; |
| --- | --- |

43.

poziva Europsko vijeće, imajući u vidu postojeći administrativni dogovor između EDA-e i Organizacije za suradnju u zajedničkom naoružavanju (OCCAR), da osigura uspješnu provedbu zajedničkih projekata i predvidi snažnije veze između tih dviju organizacija;

| 44. | poziva Europsko vijeće da EDA-i osiguravanjem potrebnih sredstava omogući potpuno preuzimanje njezine institucionalne uloge kako je navedeno u članku 42. stavku 3. i članku 45. UEU-a; ističe hitnu potrebu da države članice osiguraju EDA-i odgovarajuće financiranje za puni raspon njezinih misija i zadaća; smatra da bi se to najbolje moglo postići financiranjem troškova osoblja i operativnih troškova Agencije iz proračuna Unije, počevši od sljedećega višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

44.

poziva Europsko vijeće da EDA-i osiguravanjem potrebnih sredstava omogući potpuno preuzimanje njezine institucionalne uloge kako je navedeno u članku 42. stavku 3. i članku 45. UEU-a; ističe hitnu potrebu da države članice osiguraju EDA-i odgovarajuće financiranje za puni raspon njezinih misija i zadaća; smatra da bi se to najbolje moglo postići financiranjem troškova osoblja i operativnih troškova Agencije iz proračuna Unije, počevši od sljedećega višegodišnjeg financijskog okvira;

Potpora misijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike kroz europsko istraživanje i razvoj

| 45. | napominje da postoji opasnost da ekonomska i financijska kriza i rezovi u proračunima za obranu kod većine država članica izazovu značajna smanjenja, zastoje ili kašnjenja u programima za istraživanje i tehnološke inovacije gotovo svih država članica, što bi vjerojatno nastavilo utjecati na europsku obrambenu industriju i znanstveni napredak Unije u tom području; naglašava da postoji opasnost da ova situacija uzrokuje gubitke poslova u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju te gubitak industrijskog kapaciteta i stručnog znanja; |
| --- | --- |

45.

napominje da postoji opasnost da ekonomska i financijska kriza i rezovi u proračunima za obranu kod većine država članica izazovu značajna smanjenja, zastoje ili kašnjenja u programima za istraživanje i tehnološke inovacije gotovo svih država članica, što bi vjerojatno nastavilo utjecati na europsku obrambenu industriju i znanstveni napredak Unije u tom području; naglašava da postoji opasnost da ova situacija uzrokuje gubitke poslova u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju te gubitak industrijskog kapaciteta i stručnog znanja;

| 46. | podsjeća na važnost istraživanja i inovacija u sigurnosnom i obrambenom sektoru te važnost istraživačkog programa Obzor 2020.; te, naročito, sedmog društvenog izazova pod nazivom: „Sigurna društva: zaštita slobode i sigurnosti Europe i njezinih građana”; naglašava važnost promicanja multinacionalne suradnje među državama članicama i njihovim agencijama u ovom području; vjeruje, s obzirom na visok stupanj povjerljivosti svojstven inovativnom istraživanju obrambene industrije, da je od presudnog značenja takva istraživanja financirati u skladu s potrebama; smatra da je stoga u okviru Zajedničkog istraživačkog centra potrebno predvidjeti osnivanje instituta za europsku obranu i sigurnost; |
| --- | --- |

46.

podsjeća na važnost istraživanja i inovacija u sigurnosnom i obrambenom sektoru te važnost istraživačkog programa Obzor 2020.; te, naročito, sedmog društvenog izazova pod nazivom: „Sigurna društva: zaštita slobode i sigurnosti Europe i njezinih građana”; naglašava važnost promicanja multinacionalne suradnje među državama članicama i njihovim agencijama u ovom području; vjeruje, s obzirom na visok stupanj povjerljivosti svojstven inovativnom istraživanju obrambene industrije, da je od presudnog značenja takva istraživanja financirati u skladu s potrebama; smatra da je stoga u okviru Zajedničkog istraživačkog centra potrebno predvidjeti osnivanje instituta za europsku obranu i sigurnost;

| 47. | pozdravlja namjeru Komisije da pokrene pripremne radnje za istraživanje koje financira EU kao potporu misijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike te poziva Komisiju da donese posebni prijedlog kao uvod u takve programe rano u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja namjeru Komisije da pokrene pripremne radnje za istraživanje koje financira EU kao potporu misijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike te poziva Komisiju da donese posebni prijedlog kao uvod u takve programe rano u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru;

| 48. | smatra da obrambeno istraživanje i inovacije u vezi s EDTIB-om i dalje čine valjani etički temelj; ističe da je cijelo poglavlje Ugovora iz Lisabona posvećeno zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, uključujući istraživanje obrambene tehnologije i stvaranje okvira zajedničke obrane Unije; poziva države članice i EDA-u na znatno povećanje kvantitete i kvalitete zajedničkih istraživačkih i razvojnih projekata; |
| --- | --- |

48.

smatra da obrambeno istraživanje i inovacije u vezi s EDTIB-om i dalje čine valjani etički temelj; ističe da je cijelo poglavlje Ugovora iz Lisabona posvećeno zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, uključujući istraživanje obrambene tehnologije i stvaranje okvira zajedničke obrane Unije; poziva države članice i EDA-u na znatno povećanje kvantitete i kvalitete zajedničkih istraživačkih i razvojnih projekata;

| 49. | podsjeća da članak 179. UFEU-a zahtjeva od Unije promicanje svih istraživačkih aktivnosti koje se na temelju Ugovorâ smatraju nužnim; |
| --- | --- |

49.

podsjeća da članak 179. UFEU-a zahtjeva od Unije promicanje svih istraživačkih aktivnosti koje se na temelju Ugovorâ smatraju nužnim;

| 50. | podsjeća da su se u studenome 2007. europski ministri obrane dogovorili o zajedničkim referentnim vrijednostima kako bi izdaci za istraživanje i tehnologiju u području obrane bili povećani na 2 % od ukupne potrošnje za obranu, a izdaci za zajedničko istraživanje i tehnologiju europske obrane dovedeni na razinu od 20 %; |
| --- | --- |

50.

podsjeća da su se u studenome 2007. europski ministri obrane dogovorili o zajedničkim referentnim vrijednostima kako bi izdaci za istraživanje i tehnologiju u području obrane bili povećani na 2 % od ukupne potrošnje za obranu, a izdaci za zajedničko istraživanje i tehnologiju europske obrane dovedeni na razinu od 20 %;

| 51. | podržava Radnu skupinu za obranu koja uključuje Europsku komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (EEAS) i Europsku obrambenu agenciju (EDA) u naporima da osiguraju da rezultati istraživanja programa Obzor 2020. mogu doprinijeti istraživanjima povezanim s inovacijama u području obrane te povećati civilno-vojne sinergije; također poziva na istraživanje načina javno-privatnog financiranja kroz otvaranje zajedničkih poduzeća u skladu s člankom 187. UFEU-a; |
| --- | --- |

51.

podržava Radnu skupinu za obranu koja uključuje Europsku komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (EEAS) i Europsku obrambenu agenciju (EDA) u naporima da osiguraju da rezultati istraživanja programa Obzor 2020. mogu doprinijeti istraživanjima povezanim s inovacijama u području obrane te povećati civilno-vojne sinergije; također poziva na istraživanje načina javno-privatnog financiranja kroz otvaranje zajedničkih poduzeća u skladu s člankom 187. UFEU-a;

| 52. | potiče EDA-u da nastavi niz uspješnih zajedničkih programa ulaganja te da zajednički djeluje s Komisijom na pokretanju programâ istraživanja i razvoja na temelju članka 185. UFEU-a; |
| --- | --- |

52.

potiče EDA-u da nastavi niz uspješnih zajedničkih programa ulaganja te da zajednički djeluje s Komisijom na pokretanju programâ istraživanja i razvoja na temelju članka 185. UFEU-a;

| 53. | podsjeća na važnost sinergije između civilnih i vojnih istraživanja na područjima s velikom dodanom vrijednošću; naglašava da, uzimajući u obzir da neki projekti imaju većinom civilne upotrebe, a drugi su suvereni, mogla bi se istražiti mogućnost djelotvornije dvojne upotrebe radi objedinjavanja troškova, budući da ti sektori stvaraju rast i radna mjesta; naglašava potom da bi se takvim sinergijama također mogla ojačati opskrba tržišta od strane privatnih europskih izvora; |
| --- | --- |

53.

podsjeća na važnost sinergije između civilnih i vojnih istraživanja na područjima s velikom dodanom vrijednošću; naglašava da, uzimajući u obzir da neki projekti imaju većinom civilne upotrebe, a drugi su suvereni, mogla bi se istražiti mogućnost djelotvornije dvojne upotrebe radi objedinjavanja troškova, budući da ti sektori stvaraju rast i radna mjesta; naglašava potom da bi se takvim sinergijama također mogla ojačati opskrba tržišta od strane privatnih europskih izvora;

| 54. | poziva države članice na stvaranje odgovarajuće platforme za usmjeravanje istraživanja u obrambenom području prema civilnoj svrsi, dajući prednost primjenama suvremenih tehnologija; poziva države članice da istraživanje u obrambenom području isto tako usmjere prema upravljanju prirodnim nepogodama (tijekom posljednjih 40 godina broj prirodnih nepogoda u Europi učetverostručio se); |
| --- | --- |

54.

poziva države članice na stvaranje odgovarajuće platforme za usmjeravanje istraživanja u obrambenom području prema civilnoj svrsi, dajući prednost primjenama suvremenih tehnologija; poziva države članice da istraživanje u obrambenom području isto tako usmjere prema upravljanju prirodnim nepogodama (tijekom posljednjih 40 godina broj prirodnih nepogoda u Europi učetverostručio se);

| 55. | smatra da bi obrambena industrija u EU-u trebala zadržati visok stupanj inovativnosti, kako vojne tako i civilne, kako bi odgovorila na sve prijetnje i izazove s kojima se države članice i EU moraju suočiti u nadolazećim godinama, oslanjajući se na tehnološke napretke koji najviše obećavaju, neovisno o tome jesu li razvijeni posebno za obranu ili civilnu upotrebu; |
| --- | --- |

55.

smatra da bi obrambena industrija u EU-u trebala zadržati visok stupanj inovativnosti, kako vojne tako i civilne, kako bi odgovorila na sve prijetnje i izazove s kojima se države članice i EU moraju suočiti u nadolazećim godinama, oslanjajući se na tehnološke napretke koji najviše obećavaju, neovisno o tome jesu li razvijeni posebno za obranu ili civilnu upotrebu;

| 56. | naglašava potrebu osiguravanja da su rezultati istraživanja primjereno zaštićeni zajedničkom politikom intelektualnog vlasništva i vjeruje da bi uloga EDA-e u ovom području trebala biti još snažnija radi olakšavanja, u ranoj fazi, buduće tehnološke i industrijske suradnje među partnerima EU-a; |
| --- | --- |

56.

naglašava potrebu osiguravanja da su rezultati istraživanja primjereno zaštićeni zajedničkom politikom intelektualnog vlasništva i vjeruje da bi uloga EDA-e u ovom području trebala biti još snažnija radi olakšavanja, u ranoj fazi, buduće tehnološke i industrijske suradnje među partnerima EU-a;

Svemir

| 57. | uvjeren je da sektor svemira pridonosi strateškoj samostalnosti EU-a te da je mogućnost neovisnog pristupa za države članice od presudnog značenja u području obrane i sigurnosti; ističe važnost održavanja izvrsnosti ove tehnološki inovativne i učinkovite industrije u osiguravanju tehnološki neovisne Europske unije; |
| --- | --- |

57.

uvjeren je da sektor svemira pridonosi strateškoj samostalnosti EU-a te da je mogućnost neovisnog pristupa za države članice od presudnog značenja u području obrane i sigurnosti; ističe važnost održavanja izvrsnosti ove tehnološki inovativne i učinkovite industrije u osiguravanju tehnološki neovisne Europske unije;

| 58. | pozdravlja uspostavu i razvoj europskog satelitskog sustava (Galileo, Copernicus i EGNOS); ističe da će razvoj takvog sustava dati snažan poticaj ne samo svemirskoj industriji već i europskoj samostalnosti te da omogućava razvoj osnovnih komponenti industrijske i tehnološke baze europske obrane; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja uspostavu i razvoj europskog satelitskog sustava (Galileo, Copernicus i EGNOS); ističe da će razvoj takvog sustava dati snažan poticaj ne samo svemirskoj industriji već i europskoj samostalnosti te da omogućava razvoj osnovnih komponenti industrijske i tehnološke baze europske obrane;

| 59. | naglašava potrebu zaštite europske svemirske infrastrukture razvijanjem mogućnosti nadzora i motrenja iz svemira (SST); |
| --- | --- |

59.

naglašava potrebu zaštite europske svemirske infrastrukture razvijanjem mogućnosti nadzora i motrenja iz svemira (SST);

Informacijsko-komunikacijske tehnologije i sigurnost podataka

| 60. | ističe da digitalna era donosi sve veće izazove u pogledu zaštite i sigurnosti infrastrukture i tehnologije te stoga naglašava potrebu za većom suradnjom i razmjenom znanja među državama članicama, s jedne strane, te Europskom unijom i njezinim glavnim partnerima, s druge strane; |
| --- | --- |

60.

ističe da digitalna era donosi sve veće izazove u pogledu zaštite i sigurnosti infrastrukture i tehnologije te stoga naglašava potrebu za većom suradnjom i razmjenom znanja među državama članicama, s jedne strane, te Europskom unijom i njezinim glavnim partnerima, s druge strane;

| 61. | naglašava važnost razvijanja europskih standarda u području informacijsko-komunikacijskih tehnologija te kibernetičke sigurnosti, kao i njihove integracije u međunarodne standarde; |
| --- | --- |

61.

naglašava važnost razvijanja europskih standarda u području informacijsko-komunikacijskih tehnologija te kibernetičke sigurnosti, kao i njihove integracije u međunarodne standarde;

| 62. | poziva Komisiju i države članice da međusobno surađuju kako bi osigurali da kibernetička sigurnost čini jedan od glavnih elemenata sigurnosnog i obrambenog sektora koji stoga treba posebno poticati istraživanjem i inovacijama i učiniti je dijelom kratkoročne, srednjoročne i dugoročne strategije; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisiju i države članice da međusobno surađuju kako bi osigurali da kibernetička sigurnost čini jedan od glavnih elemenata sigurnosnog i obrambenog sektora koji stoga treba posebno poticati istraživanjem i inovacijama i učiniti je dijelom kratkoročne, srednjoročne i dugoročne strategije;

| 63. | poziva Komisiju i države članice da uzmu u obzir pitanje kibernetičke sigurnosti u postojećim ili budućim europskim civilnim i vojnim programima (Galileo, Copernicus, Single Sky/Sesar itd.); |
| --- | --- |

63.

poziva Komisiju i države članice da uzmu u obzir pitanje kibernetičke sigurnosti u postojećim ili budućim europskim civilnim i vojnim programima (Galileo, Copernicus, Single Sky/Sesar itd.);

Jačanje unutarnjeg tržišta obrambene opreme

| 64. | podsjeća na to da države članice hitno moraju poboljšati transparentnost i otvorenost svojih tržišta obrane, pritom naglašava osebujnost nabave obrambene opreme i ističe da to utječe na ključne interese nacionalne sigurnosti te stoga nije moguć tretman jednak ostalim sektorima; poziva države članice i Komisiju da osiguraju točnu i sukladnu provedbu direktiva o nabavi obrambene opreme i prijenosu iz 2009., osobito kad je riječ o bilo kakvim iznimkama od propisa EU-a iz članka 346. UFEU-a, s ciljem jačanja jedinstvenog tržišta smanjenjem složenosti propisa o nabavi u obrambenom sektoru, gdje je to primjenjivo; |
| --- | --- |

64.

podsjeća na to da države članice hitno moraju poboljšati transparentnost i otvorenost svojih tržišta obrane, pritom naglašava osebujnost nabave obrambene opreme i ističe da to utječe na ključne interese nacionalne sigurnosti te stoga nije moguć tretman jednak ostalim sektorima; poziva države članice i Komisiju da osiguraju točnu i sukladnu provedbu direktiva o nabavi obrambene opreme i prijenosu iz 2009., osobito kad je riječ o bilo kakvim iznimkama od propisa EU-a iz članka 346. UFEU-a, s ciljem jačanja jedinstvenog tržišta smanjenjem složenosti propisa o nabavi u obrambenom sektoru, gdje je to primjenjivo;

| 65. | potiče Komisiju da pojača napore u stvaranju jednakih uvjeta na obrambenom tržištu, ograničavajući uporabu praksi koje narušavaju tržišno natjecanje na najmanji mogući broj opravdanih odstupanja; ističe posebno potrebu za jačanjem kontrole državne potpore te potiče države članice da podignu razinu transparentnosti u pogledu državnih potpora i prakse u vezi s javnom nabavom u obrambenom sektoru prema europskim tijelima i agencijama kao i prema široj javnosti; |
| --- | --- |

65.

potiče Komisiju da pojača napore u stvaranju jednakih uvjeta na obrambenom tržištu, ograničavajući uporabu praksi koje narušavaju tržišno natjecanje na najmanji mogući broj opravdanih odstupanja; ističe posebno potrebu za jačanjem kontrole državne potpore te potiče države članice da podignu razinu transparentnosti u pogledu državnih potpora i prakse u vezi s javnom nabavom u obrambenom sektoru prema europskim tijelima i agencijama kao i prema široj javnosti;

| 66. | zabrinut je zbog toga što se određen broj država članica priprema za kupnju rabljenih bojnih zrakoplova F-16 a da ne pruže europskim poduzećima priliku za natjecanje; smatra da je takva praksa protivna cilju Europskog vijeća da ojača industrijsku bazu europskog obrambenog sektora; podsjeća ove države članice na potrebu za provedbom načela nediskriminacije i transparentnosti utvrđenih u Ugovoru iz Lisabona, kad je riječ o u prodajama između vlada; |
| --- | --- |

66.

zabrinut je zbog toga što se određen broj država članica priprema za kupnju rabljenih bojnih zrakoplova F-16 a da ne pruže europskim poduzećima priliku za natjecanje; smatra da je takva praksa protivna cilju Europskog vijeća da ojača industrijsku bazu europskog obrambenog sektora; podsjeća ove države članice na potrebu za provedbom načela nediskriminacije i transparentnosti utvrđenih u Ugovoru iz Lisabona, kad je riječ o u prodajama između vlada;

| 67. | poziva države članice, EDA-u i Komisiju da djeluju zajedno s ciljem postupnog ukidanja zahtjeva za naknadu, istodobno potičući integraciju industrija manjih država članica u tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora na način koji ne uključuje naknadu; posebno potiče države članice da u potpunosti iskoriste odredbe direktiva o podugovaranju i općim dozvolama za postizanje ovoga cilja; |
| --- | --- |

67.

poziva države članice, EDA-u i Komisiju da djeluju zajedno s ciljem postupnog ukidanja zahtjeva za naknadu, istodobno potičući integraciju industrija manjih država članica u tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora na način koji ne uključuje naknadu; posebno potiče države članice da u potpunosti iskoriste odredbe direktiva o podugovaranju i općim dozvolama za postizanje ovoga cilja;

| 68. | naglašava da treba poticati veću uporabu inovativnih tehnika u nabavi na području obrane, što posebno obuhvaća e-javnu nabavu, pretkomercijalnu javnu nabavu i uvođenje poticaja za istraživanje i razvoj, jer one mogu biti posebno pogodne za to područje te mogu imati veliku ulogu u smanjenju administracije i troškova povezanih s postupcima javne nabave; vjeruje da je istovremeno potrebno osigurati zaštitu prava intelektualnog vlasništva te znanja i vještina; potiče države članice da strateški iskoriste nabavu za potrebe obrane i da primijene inovativna načela odabira ponude na temelju kriterija ekonomski najpovoljnije ponude; |
| --- | --- |

68.

naglašava da treba poticati veću uporabu inovativnih tehnika u nabavi na području obrane, što posebno obuhvaća e-javnu nabavu, pretkomercijalnu javnu nabavu i uvođenje poticaja za istraživanje i razvoj, jer one mogu biti posebno pogodne za to područje te mogu imati veliku ulogu u smanjenju administracije i troškova povezanih s postupcima javne nabave; vjeruje da je istovremeno potrebno osigurati zaštitu prava intelektualnog vlasništva te znanja i vještina; potiče države članice da strateški iskoriste nabavu za potrebe obrane i da primijene inovativna načela odabira ponude na temelju kriterija ekonomski najpovoljnije ponude;

| 69. | smatra da bi javni naručitelji i tijela na području obrane i sigurnosti trebali imati pristup posebnom postupku javne nabave kad je riječ o ugovorima kod kojih je potrebno razviti inovativan proizvod ili uslugu ili inovativne radove i naknadno nabaviti robu, usluge ili radove koji iz toga proizlaze i za koje se ne mogu primijeniti rješenja koja su već dostupna na tržištu; |
| --- | --- |

69.

smatra da bi javni naručitelji i tijela na području obrane i sigurnosti trebali imati pristup posebnom postupku javne nabave kad je riječ o ugovorima kod kojih je potrebno razviti inovativan proizvod ili uslugu ili inovativne radove i naknadno nabaviti robu, usluge ili radove koji iz toga proizlaze i za koje se ne mogu primijeniti rješenja koja su već dostupna na tržištu;

| 70. | nadalje, smatra da bi takav postupak poboljšao funkcioniranje unutarnjeg tržišta i razvoj europskog tržišta obrambene opreme, tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora te da bi pokrenuo rast za inovativne male i srednje poduzetnike; ističe da već postoji dogovor o takvom postupku u okviru revidiranih direktiva o javnoj nabavi u klasičnom i komunalnom sektoru koji javnim naručiteljima omogućuje da uspostave dugoročna inovacijska partnerstva za razvoj, a zatim i kupovanje novih inovativnih proizvoda, usluga ili radova, što osigurava nužnu potražnju na tržištu i potiče razvoj inovativnog rješenja bez isključivanja tržišta; |
| --- | --- |

70.

nadalje, smatra da bi takav postupak poboljšao funkcioniranje unutarnjeg tržišta i razvoj europskog tržišta obrambene opreme, tehnološku i industrijsku bazu europskog obrambenog sektora te da bi pokrenuo rast za inovativne male i srednje poduzetnike; ističe da već postoji dogovor o takvom postupku u okviru revidiranih direktiva o javnoj nabavi u klasičnom i komunalnom sektoru koji javnim naručiteljima omogućuje da uspostave dugoročna inovacijska partnerstva za razvoj, a zatim i kupovanje novih inovativnih proizvoda, usluga ili radova, što osigurava nužnu potražnju na tržištu i potiče razvoj inovativnog rješenja bez isključivanja tržišta;

| 71. | stoga poziva Komisiju da uzme u obzir najnovije događaje u svojem provedbenom izvješću koje se upućuje Europskom parlamentu i Vijeću o direktivi o javnoj nabavi na području obrane (Direktiva 2009/81/EZ) koja treba uslijediti do 21. kolovoza 2016. te da uz to izvješće podnese zakonodavni prijedlog o izmjeni Direktive 2009/81/EZ kojom će se uvesti postupak za inovacijska partnerstva za dotične ugovore; |
| --- | --- |

71.

stoga poziva Komisiju da uzme u obzir najnovije događaje u svojem provedbenom izvješću koje se upućuje Europskom parlamentu i Vijeću o direktivi o javnoj nabavi na području obrane (Direktiva 2009/81/EZ) koja treba uslijediti do 21. kolovoza 2016. te da uz to izvješće podnese zakonodavni prijedlog o izmjeni Direktive 2009/81/EZ kojom će se uvesti postupak za inovacijska partnerstva za dotične ugovore;

| 72. | snažno potiče države članice da također poduzmu korake kojima bi se ukinulo umnožavanje i višak kapaciteta u tom sektoru unapređenjem suradnje na unutarnjem tržištu; ističe moguće koristi zajedničke nabave u smislu ekonomije razmjera i interoperabilnosti; naglašava da će zajednički projekti smanjiti troškove i osigurati dugoročna ulaganja; |
| --- | --- |

72.

snažno potiče države članice da također poduzmu korake kojima bi se ukinulo umnožavanje i višak kapaciteta u tom sektoru unapređenjem suradnje na unutarnjem tržištu; ističe moguće koristi zajedničke nabave u smislu ekonomije razmjera i interoperabilnosti; naglašava da će zajednički projekti smanjiti troškove i osigurati dugoročna ulaganja;

| 73. | podsjeća da su ugovori sklopljeni na području obrane i sigurnosti često tehnički složeni; ističe da je za olakšavanje prekograničnog nadmetanja potrebno, prema potrebi, preispitati nepotrebne, nesukladne ili nerazmjerne tehničke uvjete kako bi se zapreke unutarnjem tržištu svele na najmanju mjeru ili, kad je to moguće, uklonile; |
| --- | --- |

73.

podsjeća da su ugovori sklopljeni na području obrane i sigurnosti često tehnički složeni; ističe da je za olakšavanje prekograničnog nadmetanja potrebno, prema potrebi, preispitati nepotrebne, nesukladne ili nerazmjerne tehničke uvjete kako bi se zapreke unutarnjem tržištu svele na najmanju mjeru ili, kad je to moguće, uklonile;

EDTIB u globalnom kontekstu

| 74. | ističe da se razvoj održive tehnološke i industrijske baze europskog obrambenog sektora može osmisliti samo kao dio globalnog tržišta te potiče Komisiju i Europsko vijeće da ovom pitanju pristupe s globalnog stajališta; smatra da bi poduzimanje protekcionističkih mjera bilo suprotno cilju poboljšanja konkurentnosti europske obrambene industrije; |
| --- | --- |

74.

ističe da se razvoj održive tehnološke i industrijske baze europskog obrambenog sektora može osmisliti samo kao dio globalnog tržišta te potiče Komisiju i Europsko vijeće da ovom pitanju pristupe s globalnog stajališta; smatra da bi poduzimanje protekcionističkih mjera bilo suprotno cilju poboljšanja konkurentnosti europske obrambene industrije;

| 75. | osuđuje postojeću nejednakost u smislu uzajamnog pristupa tržištu između SAD-a i Europe te posljedičnu neravnotežu u trgovinskoj razmjeni obrambene opreme; poziva na poduzimanje napora za postizanje istinske uzajamnosti u pristupu javnoj nabavi obrambene opreme na obje strane Atlantika; |
| --- | --- |

75.

osuđuje postojeću nejednakost u smislu uzajamnog pristupa tržištu između SAD-a i Europe te posljedičnu neravnotežu u trgovinskoj razmjeni obrambene opreme; poziva na poduzimanje napora za postizanje istinske uzajamnosti u pristupu javnoj nabavi obrambene opreme na obje strane Atlantika;

| 76. | snažno potiče države članice da se strogo pridržavaju obveza iz Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP u kojem se određuju zajednički propisi o kontroli izvoza vojne tehnologije i opreme te da osiguraju temeljitu provjeru svih zahtjeva za dozvolu prema svih osam traženih kriterija; poziva države članice i EU da u međunarodnim forumima zastupaju veću transparentnost na međunarodnim tržištima javne nabave za potrebe obrane kako bi se povećala mogućnost kontrole svjetskih tokova trgovine naoružanjem, i to posebno promicanjem Ugovora o trgovini oružjem; poziva države članice da žurno ratificiraju Ugovor kako bi nakon pristanka Parlamenta mogao stupiti na snagu; |
| --- | --- |

76.

snažno potiče države članice da se strogo pridržavaju obveza iz Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP u kojem se određuju zajednički propisi o kontroli izvoza vojne tehnologije i opreme te da osiguraju temeljitu provjeru svih zahtjeva za dozvolu prema svih osam traženih kriterija; poziva države članice i EU da u međunarodnim forumima zastupaju veću transparentnost na međunarodnim tržištima javne nabave za potrebe obrane kako bi se povećala mogućnost kontrole svjetskih tokova trgovine naoružanjem, i to posebno promicanjem Ugovora o trgovini oružjem; poziva države članice da žurno ratificiraju Ugovor kako bi nakon pristanka Parlamenta mogao stupiti na snagu;

o

o o

| 77. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, parlamentima država članica, Parlamentarnoj skupštini NATO-a i glavnom tajniku NATO-a. |
| --- | --- |

77.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, parlamentima država članica, Parlamentarnoj skupštini NATO-a i glavnom tajniku NATO-a.

---

(1)  SL L 183, 13.7.2011., str. 16.

(2)  SL L 216, 20.8.2009., str. 76.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0455.

(4)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 9.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/35

---

P7_TA(2013)0515

Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Komunikaciji Komisije pod naslovom „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije (EMU)” (2013/2841(RSP))

(2016/C 436/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije (EMU)” (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. naslovljenu „Jačanje socijalne dimenzije ekonomske i monetarne unije (EMU)” (COM(2013)0690),

| — | uzimajući u obzir izvješće predsjednika Europskog vijeća Hermana Van Rompuya Europskom vijeću od 26. lipnja 2012. naslovljeno „Prema stvarnoj ekonomskoj i monetarnoj uniji” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće predsjednika Europskog vijeća Hermana Van Rompuya Europskom vijeću od 26. lipnja 2012. naslovljeno „Prema stvarnoj ekonomskoj i monetarnoj uniji” (1),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. studenog 2012. naslovljenu „Nacrt za snažnu i istinsku ekonomsku i monetarnu uniju: pokretanje rasprave na europskoj razini” (COM(2012)0777), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. studenog 2012. naslovljenu „Nacrt za snažnu i istinsku ekonomsku i monetarnu uniju: pokretanje rasprave na europskoj razini” (COM(2012)0777),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 14. prosinca 2012. o planu za dovršenje ekonomske i monetarne unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 14. prosinca 2012. o planu za dovršenje ekonomske i monetarne unije (2),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2013. naslovljenu „Prema snažnoj i istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji: uvođenje instrumenta za konvergenciju i konkurentnost” (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2013. naslovljenu „Prema snažnoj i istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji: uvođenje instrumenta za konvergenciju i konkurentnost” (COM(2013)0165),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2013. naslovljenu „Prema snažnoj i istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji: prethodno usklađivanje glavnih reformi ekonomske politike” (COM(2013)0166), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2013. naslovljenu „Prema snažnoj i istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji: prethodno usklađivanje glavnih reformi ekonomske politike” (COM(2013)0166),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 14. ožujka 2013. (3), 28. lipnja 2013. (4) i 25. listopada 2013. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 14. ožujka 2013. (3), 28. lipnja 2013. (4) i 25. listopada 2013. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2012. naslovljenu „Prema stvarnoj ekonomskoj i monetarnoj uniji” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2012. naslovljenu „Prema stvarnoj ekonomskoj i monetarnoj uniji” (6),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083) i svoju rezoluciju od 12. lipnja 2013. o tome (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083) i svoju rezoluciju od 12. lipnja 2013. o tome (7),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2013. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: provedba prioriteta za 2013. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2013. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: provedba prioriteta za 2013. (8),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. listopada 2009. pod nazivom „Solidarnost u zdravstvu: smanjenje zdravstvene nejednakosti u EU-u”(COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. listopada 2009. pod nazivom „Solidarnost u zdravstvu: smanjenje zdravstvene nejednakosti u EU-u”(COM(2009)0567),

| — | uzimajući u obzir javno saslušanje koje je organizirao Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja 9. srpnja 2013. o socijalnoj dimenziji ekonomske i monetarne unije (EMU) – europski sustav naknada za nezaposlene”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno saslušanje koje je organizirao Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja 9. srpnja 2013. o socijalnoj dimenziji ekonomske i monetarne unije (EMU) – europski sustav naknada za nezaposlene”,

| — | uzimajući u obzir Dokument o automatskim stabilizatorima od 4. listopada 2013. koji je objavila radna skupina Glavne uprave Komisije za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dokument o automatskim stabilizatorima od 4. listopada 2013. koji je objavila radna skupina Glavne uprave Komisije za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost,

| — | uzimajući u obzir sažetak politike Europskog centra za politike (EPC) od 13. rujna 2013. naslovljen „Razvijanje socijalne dimenzije snažne i istinske ekonomske i monetarne unije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažetak politike Europskog centra za politike (EPC) od 13. rujna 2013. naslovljen „Razvijanje socijalne dimenzije snažne i istinske ekonomske i monetarne unije”,

| — | uzimajući u obzir nacrt grupe za strateško promišljanje „Notre Europe” o sustavu osiguranja od cikličnih šokova u europodručju iz rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt grupe za strateško promišljanje „Notre Europe” o sustavu osiguranja od cikličnih šokova u europodručju iz rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir napomenu s rasprave osoblja Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) naslovljenu „Prema fiskalnoj uniji u europodručju” iz rujna 2013. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir napomenu s rasprave osoblja Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) naslovljenu „Prema fiskalnoj uniji u europodručju” iz rujna 2013. (9),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. srpnja 2013. pod naslovom „Utjecaj krize na pristup najosjetljivijih skupina zdravstvenoj skrbi” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. srpnja 2013. pod naslovom „Utjecaj krize na pristup najosjetljivijih skupina zdravstvenoj skrbi” (10),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Tromjesečni pregled stanja zapošljavanja i socijalne situacije u EU-u iz listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Tromjesečni pregled stanja zapošljavanja i socijalne situacije u EU-u iz listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o socijalnoj dimenziji ekonomske i monetarne unije (O-000122/2013 – B7-0524/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o socijalnoj dimenziji ekonomske i monetarne unije (O-000122/2013 – B7-0524/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. stavak 5. i članak 110. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je nezaposlenost u EU-u dosegla zabrinjavajuću razinu od 26,6 milijuna ljudi (11); |
| --- | --- |

A.

budući da je nezaposlenost u EU-u dosegla zabrinjavajuću razinu od 26,6 milijuna ljudi (11);

| B. | budući da su stope nezaposlenosti mladih dosegle prethodno neviđene razine od u prosjeku 23 % za EU u cjelini; |
| --- | --- |

B.

budući da su stope nezaposlenosti mladih dosegle prethodno neviđene razine od u prosjeku 23 % za EU u cjelini;

| C. | budući da se dugotrajna nezaposlenost povećala u većini država članica i dosegla dosadašnju najvišu razinu u EU-u u cjelini; |
| --- | --- |

C.

budući da se dugotrajna nezaposlenost povećala u većini država članica i dosegla dosadašnju najvišu razinu u EU-u u cjelini;

| D. | budući da strukturna nezaposlenost te raskorak između ponude i potražnje za radom rastu; |
| --- | --- |

D.

budući da strukturna nezaposlenost te raskorak između ponude i potražnje za radom rastu;

| E. | budući da su se od 2007. razine siromaštva u EU-u povećavale, dok su se prihodi kućanstava smanjivali, zbog čega je 24,4 % stanovništva EU-a trenutačno izloženo opasnosti od siromaštva ili socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

E.

budući da su se od 2007. razine siromaštva u EU-u povećavale, dok su se prihodi kućanstava smanjivali, zbog čega je 24,4 % stanovništva EU-a trenutačno izloženo opasnosti od siromaštva ili socijalne isključenosti;

| F. | budući da je siromaštvo zaposlenih od početka krize postupno raslo; |
| --- | --- |

F.

budući da je siromaštvo zaposlenih od početka krize postupno raslo;

| G. | budući da je rast siromaštva zaposlenih i kućanstava bez zaposlenih osoba uzrokovao rastuće razine siromaštva djece; |
| --- | --- |

G.

budući da je rast siromaštva zaposlenih i kućanstava bez zaposlenih osoba uzrokovao rastuće razine siromaštva djece;

| H. | budući da nejednakosti unutar, ali i između država članica EU-u, posebno u europodručju rastu; |
| --- | --- |

H.

budući da nejednakosti unutar, ali i između država članica EU-u, posebno u europodručju rastu;

| I. | budući da među državama članicama EU-a postoje velike razlike, što uzrokuje brzu polarizaciju nezaposlenosti, i budući da se te razlike povećavaju u određenim državama i među regijama i društvenim skupinama; |
| --- | --- |

I.

budući da među državama članicama EU-a postoje velike razlike, što uzrokuje brzu polarizaciju nezaposlenosti, i budući da se te razlike povećavaju u određenim državama i među regijama i društvenim skupinama;

| J. | budući da su socijalne neuravnoteženosti brže rasle unutar europodručja nego u EU-u u cjelini; |
| --- | --- |

J.

budući da su socijalne neuravnoteženosti brže rasle unutar europodručja nego u EU-u u cjelini;

| K. | budući da je prikaz učinka socijalne zaštite identificirao glavne društvene trendove na koje valja obratiti pozornost; |
| --- | --- |

K.

budući da je prikaz učinka socijalne zaštite identificirao glavne društvene trendove na koje valja obratiti pozornost;

| L. | budući da su stope nezaposlenosti u državama na periferiji europodručja dosegnule prosjek od 17,3 % u 2012. u odnosu na 7,1 % u središtu europodručja; |
| --- | --- |

L.

budući da su stope nezaposlenosti u državama na periferiji europodručja dosegnule prosjek od 17,3 % u 2012. u odnosu na 7,1 % u središtu europodručja;

| M. | budući da je prosječna stopa mladih osoba koje nisu niti zaposlene niti se obrazuju niti usavršavaju (skupina NEET) u državama na periferiji europodručja dosegnula 22,4 % u 2012. u odnosu na 11,4 % u središtu europodručja; |
| --- | --- |

M.

budući da je prosječna stopa mladih osoba koje nisu niti zaposlene niti se obrazuju niti usavršavaju (skupina NEET) u državama na periferiji europodručja dosegnula 22,4 % u 2012. u odnosu na 11,4 % u središtu europodručja;

| N. | budući da su se razine siromaštva povećale u dvije trećine država članica EU-a, no ustalile u preostaloj trećini; |
| --- | --- |

N.

budući da su se razine siromaštva povećale u dvije trećine država članica EU-a, no ustalile u preostaloj trećini;

| O. | budući da su poduzeti važni koraci kako bi se osnažilo ekonomsko upravljanje EU-a; budući da su, međutim, trenutačno ugroženi izgledi za postizanje ciljeva strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

O.

budući da su poduzeti važni koraci kako bi se osnažilo ekonomsko upravljanje EU-a; budući da su, međutim, trenutačno ugroženi izgledi za postizanje ciljeva strategije Europa 2020.;

| P. | budući da bi se rasprava o socijalnim neuravnoteženostima trebala voditi na jednakoj razini kao rasprava o makroekonomskim neuravnoteženostima; |
| --- | --- |

P.

budući da bi se rasprava o socijalnim neuravnoteženostima trebala voditi na jednakoj razini kao rasprava o makroekonomskim neuravnoteženostima;

| Q. | budući da je Odbor zapošljavanje i socijalna pitanja 9. srpnja 2013. održao javno saslušanje o socijalnoj dimenziji EMU-a – europski sustav naknada za nezaposlene tijekom kojeg se raspravljalo o potrebi za automatskim stabilizatorima na razini europodručja te su istraženi mogući načini njihova uvođenja; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Odbor zapošljavanje i socijalna pitanja 9. srpnja 2013. održao javno saslušanje o socijalnoj dimenziji EMU-a – europski sustav naknada za nezaposlene tijekom kojeg se raspravljalo o potrebi za automatskim stabilizatorima na razini europodručja te su istraženi mogući načini njihova uvođenja;

| R. | budući da je Trojka potvrdila da su visokokvalitetno sudjelovanje socijalnih partnera i snažan socijalni dijalog, također na nacionalnoj razini, potrebni i da mogu doprinijeti uspjehu bilo kakvih reformi, a posebno reformi EMU-a; |
| --- | --- |

R.

budući da je Trojka potvrdila da su visokokvalitetno sudjelovanje socijalnih partnera i snažan socijalni dijalog, također na nacionalnoj razini, potrebni i da mogu doprinijeti uspjehu bilo kakvih reformi, a posebno reformi EMU-a;

| S. | budući da su zbog gospodarske situacije u nekim državama članicama ugroženi kvaliteta zapošljavanja, socijalna zaštita i zdravstveni i sigurnosni standardi; |
| --- | --- |

S.

budući da su zbog gospodarske situacije u nekim državama članicama ugroženi kvaliteta zapošljavanja, socijalna zaštita i zdravstveni i sigurnosni standardi;

| 1. | pozdravlja Komunikaciju Komisije pod naslovom „Socijalna dimenzija ekonomske i monetarne unije (EMU)” i smatra to prvim korakom u stvaranju socijalne dimenzije EMU-a; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Komunikaciju Komisije pod naslovom „Socijalna dimenzija ekonomske i monetarne unije (EMU)” i smatra to prvim korakom u stvaranju socijalne dimenzije EMU-a;

| 2. | nedvosmisleno utvrđuje da provedba socijalne dimenzije EMU-a podliježe načelu supsidijarnosti i da se najbolje može ostvariti metodama najbolje prakse i stručnog pregleda na europskoj razini; |
| --- | --- |

2.

nedvosmisleno utvrđuje da provedba socijalne dimenzije EMU-a podliježe načelu supsidijarnosti i da se najbolje može ostvariti metodama najbolje prakse i stručnog pregleda na europskoj razini;

| 3. | vjeruje, međutim, da su potrebni konkretniji prijedlozi kako bi se osiguralo da ekonomsko upravljanje poštuje socijalnu dimenziju; |
| --- | --- |

3.

vjeruje, međutim, da su potrebni konkretniji prijedlozi kako bi se osiguralo da ekonomsko upravljanje poštuje socijalnu dimenziju;

| 4. | poziva na to da se socijalni aspekt postavi u središte europske integracije i uključi u sve politike i inicijative EU-a; |
| --- | --- |

4.

poziva na to da se socijalni aspekt postavi u središte europske integracije i uključi u sve politike i inicijative EU-a;

| 5. | smatra da bi socijalna dimenzija trebala predstavljati kompromis u smislu učenja primjerom; |
| --- | --- |

5.

smatra da bi socijalna dimenzija trebala predstavljati kompromis u smislu učenja primjerom;

| 6. | napominje da je svrha socijalne dimenzije EMU-a osigurati socijalnu zaštitu i dovoljan životni standard za trenutačne i buduće naraštaje; zbog toga smatra važnim da europski građani uvide kako je njihova Unija sposobna promicati društveni napredak; |
| --- | --- |

6.

napominje da je svrha socijalne dimenzije EMU-a osigurati socijalnu zaštitu i dovoljan životni standard za trenutačne i buduće naraštaje; zbog toga smatra važnim da europski građani uvide kako je njihova Unija sposobna promicati društveni napredak;

| 7. | smatra da je razvoj socijalne Europe s ciljem „socijalne unije” posljedica europske integracije |
| --- | --- |

7.

smatra da je razvoj socijalne Europe s ciljem „socijalne unije” posljedica europske integracije

| 8. | podupire da se predloženom uspostavom pregleda stanja ključnih pokazatelja zapošljavanja i socijalnih pokazatelja nadopuni postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže kako bi se društvene posljedice gospodarskih i drugih politika prethodnim ili naknadnim procjenama učinaka i praćenjem učinile transparentnijima te podržava da se pregled koristi za izradu zajedničkog izvješća Komisije o zapošljavanju; |
| --- | --- |

8.

podupire da se predloženom uspostavom pregleda stanja ključnih pokazatelja zapošljavanja i socijalnih pokazatelja nadopuni postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže kako bi se društvene posljedice gospodarskih i drugih politika prethodnim ili naknadnim procjenama učinaka i praćenjem učinile transparentnijima te podržava da se pregled koristi za izradu zajedničkog izvješća Komisije o zapošljavanju;

| 9. | odbija povezivanja i usklađivanja koja dovode do smanjenja socijalnog standarda u državama članicama; |
| --- | --- |

9.

odbija povezivanja i usklađivanja koja dovode do smanjenja socijalnog standarda u državama članicama;

| 10. | napominje da su predloženi pokazatelji mogući način za osiguravanje sveobuhvatnog pokrivanja stanja zapošljavanja i socijalnog stanja u državama članicama |
| --- | --- |

10.

napominje da su predloženi pokazatelji mogući način za osiguravanje sveobuhvatnog pokrivanja stanja zapošljavanja i socijalnog stanja u državama članicama

| 11. | poziva Komisiju da osigura da svi relevantni pokazatelji uzimaju u obzir rodno pitanje; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisiju da osigura da svi relevantni pokazatelji uzimaju u obzir rodno pitanje;

| 12. | poziva na to da se u predloženi pokazatelj o razinama nezaposlenosti mladih na dobrovoljnoj osnovi uključe i mladi do 30 godina, što je predviđeno Jamstvom za mlade; |
| --- | --- |

12.

poziva na to da se u predloženi pokazatelj o razinama nezaposlenosti mladih na dobrovoljnoj osnovi uključe i mladi do 30 godina, što je predviđeno Jamstvom za mlade;

| 13. | poziva da se u pregled stanja uključe pokazatelji razine siromaštva djece, pristupa zdravstvenoj zaštiti i beskućništva te indeks dostojnog rada kako bi se omogućila prikladna ocjena socijalnog stanja u EU-u; |
| --- | --- |

13.

poziva da se u pregled stanja uključe pokazatelji razine siromaštva djece, pristupa zdravstvenoj zaštiti i beskućništva te indeks dostojnog rada kako bi se omogućila prikladna ocjena socijalnog stanja u EU-u;

| 14. | poziva Vijeće i Komisiju da poduzmu konkretne korake kako bi se društveni učinci mjera i reformi učinili razvidnijima uz pomoć prethodnih kao i naknadnih procjena učinaka i uz pomoć praćenja političkih reforma; |
| --- | --- |

14.

poziva Vijeće i Komisiju da poduzmu konkretne korake kako bi se društveni učinci mjera i reformi učinili razvidnijima uz pomoć prethodnih kao i naknadnih procjena učinaka i uz pomoć praćenja političkih reforma;

| 15. | poziva Vijeće da odredi konkretna mjerila za pokazatelje zapošljavanja i socijalne pokazatelje u obliku donje granice socijalne zaštite u EU-u kako bi se potaknuli i pospješili socijalna konvergencija i društveni napredak; |
| --- | --- |

15.

poziva Vijeće da odredi konkretna mjerila za pokazatelje zapošljavanja i socijalne pokazatelje u obliku donje granice socijalne zaštite u EU-u kako bi se potaknuli i pospješili socijalna konvergencija i društveni napredak;

| 16. | poziva Komisiju i države članice da omoguće Parlamentu i socijalnim partnerima da budu uključeni u definiranje pokazatelja zapošljavanja i socijalnih pokazatelja; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju i države članice da omoguće Parlamentu i socijalnim partnerima da budu uključeni u definiranje pokazatelja zapošljavanja i socijalnih pokazatelja;

| 17. | naglašava potrebu za podrškom velikom potencijalu socijalnog poduzetništva sa svim aspektima socijalne inovacije na europskoj razini radi jačanja nacionalnih socijalnih sustava, poticanja rasta i stvaranja novih radnih mjesta u ekološkom sektoru i sektoru zdravstvene skrbi i socijalnih usluga, posebice za mlade u svim državama članicama i regijama EU-a; |
| --- | --- |

17.

naglašava potrebu za podrškom velikom potencijalu socijalnog poduzetništva sa svim aspektima socijalne inovacije na europskoj razini radi jačanja nacionalnih socijalnih sustava, poticanja rasta i stvaranja novih radnih mjesta u ekološkom sektoru i sektoru zdravstvene skrbi i socijalnih usluga, posebice za mlade u svim državama članicama i regijama EU-a;

| 18. | ističe potrebu za osiguravanjem da se praćenjem zapošljavanja i razvoja događaja u socijalnom pogledu doprinese boljem razumijevanju i smanjenju socijalnih razlika među državama članicama te sprečavanju socijalnog dampinga; |
| --- | --- |

18.

ističe potrebu za osiguravanjem da se praćenjem zapošljavanja i razvoja događaja u socijalnom pogledu doprinese boljem razumijevanju i smanjenju socijalnih razlika među državama članicama te sprečavanju socijalnog dampinga;

| 19. | poziva Komisiju da prati sukladnost izvješća svih država članica s ciljevima strategije Europa 2020., posebno u vezi sa smanjenjem siromaštva i zapošljavanjem, te da pažljivo promatra međusobna povezivanja i međuovisnosti politika; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da prati sukladnost izvješća svih država članica s ciljevima strategije Europa 2020., posebno u vezi sa smanjenjem siromaštva i zapošljavanjem, te da pažljivo promatra međusobna povezivanja i međuovisnosti politika;

| 20. | žali zbog toga što se u prethodno spomenutoj komunikaciji Komisije od 2. listopada 2013. ne dotiče uloge i načina uvođenja stabilizatora; |
| --- | --- |

20.

žali zbog toga što se u prethodno spomenutoj komunikaciji Komisije od 2. listopada 2013. ne dotiče uloge i načina uvođenja stabilizatora;

| 21. | pozdravlja predloženo uključenje socijalnih partnera u proces Europskog semestra među ostalim u okviru Odbora za socijalni dijalog prije godišnjeg usvajanja Godišnjeg pregleda rasta; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja predloženo uključenje socijalnih partnera u proces Europskog semestra među ostalim u okviru Odbora za socijalni dijalog prije godišnjeg usvajanja Godišnjeg pregleda rasta;

| 22. | pozdravlja poziv na optimalno korištenje proračunom EU-a za razvoj socijalne dimenzije EMU-a i dodatnu podršku dobrovoljnoj mobilnosti radnika radi što boljeg iskorištavanja potencijala zapošljavanja EU-a; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja poziv na optimalno korištenje proračunom EU-a za razvoj socijalne dimenzije EMU-a i dodatnu podršku dobrovoljnoj mobilnosti radnika radi što boljeg iskorištavanja potencijala zapošljavanja EU-a;

| 23. | poziva na još aktivniju ulogu socijalnih partnera u Europskom semestru; žali zbog pretjerano službene naravi makroekonomskog dijaloga; |
| --- | --- |

23.

poziva na još aktivniju ulogu socijalnih partnera u Europskom semestru; žali zbog pretjerano službene naravi makroekonomskog dijaloga;

| 24. | poziva Komisiju da prethodno spomenutu rezoluciju Parlamenta od 23. listopada 2013., komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. i ovu rezoluciju Parlamenta o tome bolje uključi u izradu Godišnjeg pregleda rasta za 2014.; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da prethodno spomenutu rezoluciju Parlamenta od 23. listopada 2013., komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. i ovu rezoluciju Parlamenta o tome bolje uključi u izradu Godišnjeg pregleda rasta za 2014.;

| 25. | podsjeća da dobro upravljanje EMU-om i njegovi učinci mogu biti učinkoviti jedino uz uključenje svih dionika, uključujući socijalne partnere; poziva Komisiju i države članice da osiguraju uključenje svih dionika, uključujući socijalnih partnera, u ekonomsko upravljanje, a posebno u proces Europskog semestra; |
| --- | --- |

25.

podsjeća da dobro upravljanje EMU-om i njegovi učinci mogu biti učinkoviti jedino uz uključenje svih dionika, uključujući socijalne partnere; poziva Komisiju i države članice da osiguraju uključenje svih dionika, uključujući socijalnih partnera, u ekonomsko upravljanje, a posebno u proces Europskog semestra;

| 26. | poziva Europsko vijeće u prosincu 2013. da odredi korake prema naprijed u pogledu jačanja socijalnog aspekta EMU-a; |
| --- | --- |

26.

poziva Europsko vijeće u prosincu 2013. da odredi korake prema naprijed u pogledu jačanja socijalnog aspekta EMU-a;

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću i Europskom vijeću |
| --- | --- |

27.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću i Europskom vijeću

---

(1)  EUCO 00120/2012.

(2)  EUCO 00205/2012.

(3)  EUCO 00023/2013.

(4)  EUCO 00104/2/2013.

(5)  EUCO 00169/2013.

(6)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2012)0430.

(7)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0266.

(8)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0447.

(9)  SDN/13/09.

(10)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0328.

(11)  Stanje zapošljavanja i socijalna situacija u EU-u: tromjesečni pregled, listopad 2013.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/39

---

P7_TA(2013)0516

Bangladeš: ljudska prava i predstojeći izbori

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Bangladešu: ljudska prava i nadolazeći izbori (2013/2951(RSP))

(2016/C 436/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prethodne rezolucije o Bangladešu, posebno one od 23. svibnja 2013. (1), 14. ožujka 2013. (2), 17. siječnja 2013. (3), 10. srpnja 2008. (4) i 6. rujna 2007. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prethodne rezolucije o Bangladešu, posebno one od 23. svibnja 2013. (1), 14. ožujka 2013. (2), 17. siječnja 2013. (3), 10. srpnja 2008. (4) i 6. rujna 2007. (5),

| — | uzimajući u obzir pismo koje su poslali šefovi misija Europske unije radi obilježavanja Europskog dana protiv smrtne kazne 10. listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo koje su poslali šefovi misija Europske unije radi obilježavanja Europskog dana protiv smrtne kazne 10. listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je objavila Delegacija EU-a u Bangladešu 12. kolovoza 2013. o pritvaranju Adilura Rahmana Khana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je objavila Delegacija EU-a u Bangladešu 12. kolovoza 2013. o pritvaranju Adilura Rahmana Khana,

| — | uzimajući u obzir izjavu Visoke povjerenice Ujedinjenih naroda za ljudska prava Navije Pillay od 6. studenog 2013. o osuđivanju 152 vojnika na smrtnu kaznu zbog krvave pobune u 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visoke povjerenice Ujedinjenih naroda za ljudska prava Navije Pillay od 6. studenog 2013. o osuđivanju 152 vojnika na smrtnu kaznu zbog krvave pobune u 2009.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava koju je usvojila Opća skupština UN-a 9. prosinca 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava koju je usvojila Opća skupština UN-a 9. prosinca 1998.,

| — | uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled o Bangladešu iz 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled o Bangladešu iz 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da EU ima dobre, dugotrajne odnose s Bangladešom, uključujući u okviru Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj; |
| --- | --- |

A.

budući da EU ima dobre, dugotrajne odnose s Bangladešom, uključujući u okviru Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj;

| B. | budući da se parlamentarni izbori u Bangladešu trebaju održati prije 25. siječnja 2014. nakon petogodišnje vladavine izabrane, civilne vlade; budući da su slobodni, pravedni i transparentni izbori ključni za jačanje donekle stabilnog demokratskog upravljanja koje je zemlja razvila tijekom proteklih pet godina; |
| --- | --- |

B.

budući da se parlamentarni izbori u Bangladešu trebaju održati prije 25. siječnja 2014. nakon petogodišnje vladavine izabrane, civilne vlade; budući da su slobodni, pravedni i transparentni izbori ključni za jačanje donekle stabilnog demokratskog upravljanja koje je zemlja razvila tijekom proteklih pet godina;

| C. | budući da je do sada 30 Bangladešanina ubijeno, a stotine su ranjene, u političkom nasilju tijekom općih štrajkova („hartali”) na koje je pozvala Bangladeška nacionalistička stranka (BNP), koju vodi bivša premijerka Begum Khaleda Zia, sa svojim saveznikom, strankom Jamaat-e-Islami, kojima traže da nadolazeće izbore nadgleda „nestranačka” privremena vlada i pozivaju na ostavku premijerke Sheikhe Hasine; |
| --- | --- |

C.

budući da je do sada 30 Bangladešanina ubijeno, a stotine su ranjene, u političkom nasilju tijekom općih štrajkova („hartali”) na koje je pozvala Bangladeška nacionalistička stranka (BNP), koju vodi bivša premijerka Begum Khaleda Zia, sa svojim saveznikom, strankom Jamaat-e-Islami, kojima traže da nadolazeće izbore nadgleda „nestranačka” privremena vlada i pozivaju na ostavku premijerke Sheikhe Hasine;

| D. | budući da su ti prekidi doveli do toga da je vlada od petka, 8. studenog 2013. uhitila pet viših vođa oporbe te, prema izvorima BNP-a, oko 1 000 sljedbenika BNP-a u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

D.

budući da su ti prekidi doveli do toga da je vlada od petka, 8. studenog 2013. uhitila pet viših vođa oporbe te, prema izvorima BNP-a, oko 1 000 sljedbenika BNP-a u ruralnim područjima;

| E. | budući da su imenovani ministri dali ostavku, a premijerka Hasina iz Awami-lige ponudila je sastaviti „višestranačku vladu”, no kako glavna oporbena stranka do sada nije prihvatila tu ponudu; |
| --- | --- |

E.

budući da su imenovani ministri dali ostavku, a premijerka Hasina iz Awami-lige ponudila je sastaviti „višestranačku vladu”, no kako glavna oporbena stranka do sada nije prihvatila tu ponudu;

| F. | budući da su BNP i Awami-liga tijekom godina imali oprečna i promjenjiva stajališta o prednostima privremene vlade, dok je u svibnju 2011. Vrhovni sud proglasio nezakonitom petnaestogodišnju ustavnu odredbu kojom se izabrana vlada ovlašćuje da po završetku svog mandata ovlasti prenese na imenovanu nestranačku privremenu upravu koja bi nadgledala nove parlamentarne izbore; budući da je međutim Vrhovni sud naveo da bi se nevažeći sustav mogao nastaviti tijekom još dva parlamentarna saziva radi „sigurnosti države i njezina naroda”; budući da je sustav diskreditiran zbog zadnje vojno podržane privremene vlade 2007. – 2008. koja je odbila održati izbore gotovo dvije godine i poslala u zatvor vođe dviju glavnih stranaka, Sheikhu Hasinu i Begum Khaledu Ziju (zajedno s njezinim sinom Tariqueom Rahmanom); |
| --- | --- |

F.

budući da su BNP i Awami-liga tijekom godina imali oprečna i promjenjiva stajališta o prednostima privremene vlade, dok je u svibnju 2011. Vrhovni sud proglasio nezakonitom petnaestogodišnju ustavnu odredbu kojom se izabrana vlada ovlašćuje da po završetku svog mandata ovlasti prenese na imenovanu nestranačku privremenu upravu koja bi nadgledala nove parlamentarne izbore; budući da je međutim Vrhovni sud naveo da bi se nevažeći sustav mogao nastaviti tijekom još dva parlamentarna saziva radi „sigurnosti države i njezina naroda”; budući da je sustav diskreditiran zbog zadnje vojno podržane privremene vlade 2007. – 2008. koja je odbila održati izbore gotovo dvije godine i poslala u zatvor vođe dviju glavnih stranaka, Sheikhu Hasinu i Begum Khaledu Ziju (zajedno s njezinim sinom Tariqueom Rahmanom);

| G. | budući da je nakon te presude Awami-liga uvela Povelju o ustavnim amandmanima i ukinula sustav privremenih vlada, neovisno o tome što je oporba BNP odbila surađivati na reformi; |
| --- | --- |

G.

budući da je nakon te presude Awami-liga uvela Povelju o ustavnim amandmanima i ukinula sustav privremenih vlada, neovisno o tome što je oporba BNP odbila surađivati na reformi;

| H. | budući da je od kada je Sheikh Hasina stupila na vlast u Bangladešu održano pet regionalnih izbora koje je Awami-liga izgubila i kod kojih nije bilo razloga za bilo kakve tvrdnje o nepravilnostima; |
| --- | --- |

H.

budući da je od kada je Sheikh Hasina stupila na vlast u Bangladešu održano pet regionalnih izbora koje je Awami-liga izgubila i kod kojih nije bilo razloga za bilo kakve tvrdnje o nepravilnostima;

| I. | budući da je osiromašen dio bangladeškog stanovništva, koji je ovisan o dnevnicama kako bi preživio, teško pogođen prosvjedima te budući da će krhko gospodarstvo Bangladeša, koje se već moralo nositi s nedavnim traumatičnim nesrećama u tekstilnom sektoru, i dalje trpjeti; |
| --- | --- |

I.

budući da je osiromašen dio bangladeškog stanovništva, koji je ovisan o dnevnicama kako bi preživio, teško pogođen prosvjedima te budući da će krhko gospodarstvo Bangladeša, koje se već moralo nositi s nedavnim traumatičnim nesrećama u tekstilnom sektoru, i dalje trpjeti;

| J. | budući da postoje tvrdnje da Jamaat-e-Islami potiče prosvjede kako bi ometao postupke za ratne zločine protiv njegovih vođa; |
| --- | --- |

J.

budući da postoje tvrdnje da Jamaat-e-Islami potiče prosvjede kako bi ometao postupke za ratne zločine protiv njegovih vođa;

| K. | budući da je 5. studenog 2013. u jednom od najvećih suđenja u povijesti poseban sud uspostavljen za osuđivanje zločina počinjenih tijekom pobune u 2009., u kojima su 74 osobe, uključujući 57 vojnih časnika, brutalno ubijene, iskazao smrtne kazne za 152 vojnika; budući da je Visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Navi Pillay izrazila zabrinutost zbog tih smrtnih kazni nakon izvješća o tome da su optuženici mučeni i da je u masovnim suđenjima manjkalo standarda na području ljudskih prava; |
| --- | --- |

K.

budući da je 5. studenog 2013. u jednom od najvećih suđenja u povijesti poseban sud uspostavljen za osuđivanje zločina počinjenih tijekom pobune u 2009., u kojima su 74 osobe, uključujući 57 vojnih časnika, brutalno ubijene, iskazao smrtne kazne za 152 vojnika; budući da je Visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Navi Pillay izrazila zabrinutost zbog tih smrtnih kazni nakon izvješća o tome da su optuženici mučeni i da je u masovnim suđenjima manjkalo standarda na području ljudskih prava;

| L. | budući da su aktivisti nevladinih organizacija, pravnici, novinari i sindikalisti koji se bore za građanska prava i dalje izloženi pritisku te kako vlasti nisu pokrenule učinkovite istrage izvansudskih pogubljenja, mučenja i nestanaka, kao u slučaju vođe laburista i borca za ljudska prava Aminula Islama; |
| --- | --- |

L.

budući da su aktivisti nevladinih organizacija, pravnici, novinari i sindikalisti koji se bore za građanska prava i dalje izloženi pritisku te kako vlasti nisu pokrenule učinkovite istrage izvansudskih pogubljenja, mučenja i nestanaka, kao u slučaju vođe laburista i borca za ljudska prava Aminula Islama;

| 1. | izražava svoju ozbiljnu zabrinutost zbog nastavka paralize svakodnevnog života u Bangladešu uzrokovane općim štrajkovima koje je organizirala opozicija koju čine BNP i Jamaat-e-Islami, te zbog sukoba između dva politička bloka-Awami lige i opozicije-u razdoblju koje prethodi parlamentarnim izborima; |
| --- | --- |

1.

izražava svoju ozbiljnu zabrinutost zbog nastavka paralize svakodnevnog života u Bangladešu uzrokovane općim štrajkovima koje je organizirala opozicija koju čine BNP i Jamaat-e-Islami, te zbog sukoba između dva politička bloka-Awami lige i opozicije-u razdoblju koje prethodi parlamentarnim izborima;

| 2. | žali zbog činjenice da bangladeški parlament nije uspio postići konsenzus svih stranaka za izvršavanje ovlasti vlade u predizbornom razdoblju, imajući na umu da većina demokracija provede ovu fazu bez privremene vlade, te hitno poziva vladu Bangladeša i njezinu opoziciju da stave najbolje interese Bangladeša na prvo mjesto i pronađu kompromis koji bi bangladeškom narodu dao priliku da izrazi svoju demokratsku volju; |
| --- | --- |

2.

žali zbog činjenice da bangladeški parlament nije uspio postići konsenzus svih stranaka za izvršavanje ovlasti vlade u predizbornom razdoblju, imajući na umu da većina demokracija provede ovu fazu bez privremene vlade, te hitno poziva vladu Bangladeša i njezinu opoziciju da stave najbolje interese Bangladeša na prvo mjesto i pronađu kompromis koji bi bangladeškom narodu dao priliku da izrazi svoju demokratsku volju;

| 3. | priznaje ugled Bangladeša kao tolerantnog društva s više religija, te osuđuje skupine i frakcije koje pokušavaju uzrokovati napetosti unutar zajednice zbog svojih vlastitih ciljeva; poziva sve skupine i pojedince da budu tolerantni i suzdržani, posebice prije, tijekom i nakon izbora; |
| --- | --- |

3.

priznaje ugled Bangladeša kao tolerantnog društva s više religija, te osuđuje skupine i frakcije koje pokušavaju uzrokovati napetosti unutar zajednice zbog svojih vlastitih ciljeva; poziva sve skupine i pojedince da budu tolerantni i suzdržani, posebice prije, tijekom i nakon izbora;

| 4. | poziva sve stranke da ne bojkotiraju izbore jer bi se time građanima uskratio politički izbor i potkopala društvena i gospodarska stabilnost Bangladeša te njegov impresivan napredak u razvoju, posebice po pitanju Milenijskih razvojnih ciljeva, upravljanja katastrofama, radničkih prava i jačanja uloge žena; |
| --- | --- |

4.

poziva sve stranke da ne bojkotiraju izbore jer bi se time građanima uskratio politički izbor i potkopala društvena i gospodarska stabilnost Bangladeša te njegov impresivan napredak u razvoju, posebice po pitanju Milenijskih razvojnih ciljeva, upravljanja katastrofama, radničkih prava i jačanja uloge žena;

| 5. | poziva bangladeško izborno povjerenstvo da organizira i nadgleda iduće opće izbore na potpuno transparentan način; pruža potporu priznavanju novih političkih stranaka koje namjeravaju sudjelovati u idućim općim izborima i zadovoljiti razumne kriterije za političko sudjelovanje i predstavljanje; |
| --- | --- |

5.

poziva bangladeško izborno povjerenstvo da organizira i nadgleda iduće opće izbore na potpuno transparentan način; pruža potporu priznavanju novih političkih stranaka koje namjeravaju sudjelovati u idućim općim izborima i zadovoljiti razumne kriterije za političko sudjelovanje i predstavljanje;

| 6. | poziva sve političke stranke da se suzdrže od svakog nasilja ili poticanja na nasilje za vrijeme izbornog postupka te da spriječe ponavljanje politički motiviranih nasilnih sukoba koji su se dogodili u prvoj polovici 2013.; u vezi s tim izražava svoju ozbiljnu zabrinutost oko nedavnog izbijanja politički motiviranog nasilja zbog kojeg su deseci ljudi poginuli krajem listopada 2013.; |
| --- | --- |

6.

poziva sve političke stranke da se suzdrže od svakog nasilja ili poticanja na nasilje za vrijeme izbornog postupka te da spriječe ponavljanje politički motiviranih nasilnih sukoba koji su se dogodili u prvoj polovici 2013.; u vezi s tim izražava svoju ozbiljnu zabrinutost oko nedavnog izbijanja politički motiviranog nasilja zbog kojeg su deseci ljudi poginuli krajem listopada 2013.;

| 7. | potvrđuje potrebu za pomirenjem, pravdom i odgovornosti za zločine počinjene za vrijeme rata za neovisnost u 1971.; u tom pogledu naglašava i podržava važnu ulogu Međunarodnog suda za ratne zločine; |
| --- | --- |

7.

potvrđuje potrebu za pomirenjem, pravdom i odgovornosti za zločine počinjene za vrijeme rata za neovisnost u 1971.; u tom pogledu naglašava i podržava važnu ulogu Međunarodnog suda za ratne zločine;

| 8. | žali, međutim, zbog sve većeg broja osuđenika koji čekaju izvršenje smrtne kazne u Bangladešu i masovnih smrtnih kazni izrečenih na suđenjima osobama koje su bile uključene u pobunu granične policije u 2009.; inzistira na primjeni nacionalnih i međunarodnih standarda u vezi s pravičnim suđenjima i propisanim postupkom; |
| --- | --- |

8.

žali, međutim, zbog sve većeg broja osuđenika koji čekaju izvršenje smrtne kazne u Bangladešu i masovnih smrtnih kazni izrečenih na suđenjima osobama koje su bile uključene u pobunu granične policije u 2009.; inzistira na primjeni nacionalnih i međunarodnih standarda u vezi s pravičnim suđenjima i propisanim postupkom;

| 9. | ponavlja svoje snažno protivljenje korištenju smrtne kazne u svim slučajevima i u svim okolnostima te poziva nadležna tijela u Bangladešu da uvedu službeni moratorij na pogubljenja kao prvi korak prema ukidanju smrtne kazne; |
| --- | --- |

9.

ponavlja svoje snažno protivljenje korištenju smrtne kazne u svim slučajevima i u svim okolnostima te poziva nadležna tijela u Bangladešu da uvedu službeni moratorij na pogubljenja kao prvi korak prema ukidanju smrtne kazne;

| 10. | poziva bangladešku vladu da ponovno uspostavi okruženje pogodno za organizacije civilnog društva, kao i za branitelje ljudskih prava, koje je puno doprinijelo razvoju Bangladeša, kako bi oni mogli slobodno provoditi svoje aktivnosti; |
| --- | --- |

10.

poziva bangladešku vladu da ponovno uspostavi okruženje pogodno za organizacije civilnog društva, kao i za branitelje ljudskih prava, koje je puno doprinijelo razvoju Bangladeša, kako bi oni mogli slobodno provoditi svoje aktivnosti;

| 11. | potiče bangladeške vlasti da provedu hitne, neovisne i transparentne istrage slučajeva koji uključuju kršenja prava branitelja ljudskih prava, uključujući prijetnje, napade, ubojstva, mučenja i loše postupanje, kako bi se utvrdile sve odgovorne osobe i kako bi ih se privelo pravdi; posebice ističe slučaj vođe laburista Aminula Islama, kako i slučajeve dvoje novinara Sagara Sarowara i Meherune Runi; |
| --- | --- |

11.

potiče bangladeške vlasti da provedu hitne, neovisne i transparentne istrage slučajeva koji uključuju kršenja prava branitelja ljudskih prava, uključujući prijetnje, napade, ubojstva, mučenja i loše postupanje, kako bi se utvrdile sve odgovorne osobe i kako bi ih se privelo pravdi; posebice ističe slučaj vođe laburista Aminula Islama, kako i slučajeve dvoje novinara Sagara Sarowara i Meherune Runi;

| 12. | pozdravlja zajedničku inicijativu vlade Bangladeša i Međunarodne organizacije rada (ILO), u suradnji s vladama, predstavnicima poslodavaca i radnika, za „Poboljšanje radnih uvjeta u tekstilnom sektoru”; potiče europske i druge međunarodne proizvođače odjeće da ispune svoja obećanja i obveze dane nakon urušavanja tvornice Rana Plaza, kao i one iz dogovora o vatrogasnoj i građevinskoj sigurnosti u Bangladešu; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja zajedničku inicijativu vlade Bangladeša i Međunarodne organizacije rada (ILO), u suradnji s vladama, predstavnicima poslodavaca i radnika, za „Poboljšanje radnih uvjeta u tekstilnom sektoru”; potiče europske i druge međunarodne proizvođače odjeće da ispune svoja obećanja i obveze dane nakon urušavanja tvornice Rana Plaza, kao i one iz dogovora o vatrogasnoj i građevinskoj sigurnosti u Bangladešu;

| 13. | poziva bangladešku vladu da ukine uvjet od 30 % „reprezentativnosti” za registraciju sindikata, da proširi opseg Zakona o radu kako bi pokrivao kategorije radnika koje su trenutno isključene, da usvoji zabranu miješanja poslodavaca u pitanja međunarodnog sindikata, da proširi opseg Zakona o radu kako bi bio primjenjiv na zone proizvodnje za izvoz te da dodijeli zajednička pregovaračka prava radničkim organizacijama, istodobno olakšavajući registraciju takvih organizacija; |
| --- | --- |

13.

poziva bangladešku vladu da ukine uvjet od 30 % „reprezentativnosti” za registraciju sindikata, da proširi opseg Zakona o radu kako bi pokrivao kategorije radnika koje su trenutno isključene, da usvoji zabranu miješanja poslodavaca u pitanja međunarodnog sindikata, da proširi opseg Zakona o radu kako bi bio primjenjiv na zone proizvodnje za izvoz te da dodijeli zajednička pregovaračka prava radničkim organizacijama, istodobno olakšavajući registraciju takvih organizacija;

| 14. | raduje se potpunoj suradnji Bangladeša s tijelima UN-a te upućivanju trajnog poziva posebnim mehanizmima Vijeća UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

14.

raduje se potpunoj suradnji Bangladeša s tijelima UN-a te upućivanju trajnog poziva posebnim mehanizmima Vijeća UN-a za ljudska prava;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, Vijeću UN-a za ljudska prava te vladi i parlamentu Bangladeša. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, Vijeću UN-a za ljudska prava te vladi i parlamentu Bangladeša.

---

(1)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0230.

(2)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0100.

(3)  Usvojeni tekstovi P7_TA(2013)0027.

(4)  SL C 294 E, 3.12.2009., str. 77.

(5)  SL C 187 E, 24.7.2008., str. 240.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/42

---

P7_TA(2013)0517

Katar: situacija radnika migranata

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o Kataru: položaj radnika migranata (2013/2952(RSP))

(2016/C 436/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 24. ožujka 2011. o odnosima Europske unije i Vijeća za suradnju u Zaljevu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 24. ožujka 2011. o odnosima Europske unije i Vijeća za suradnju u Zaljevu (1),

| — | uzimajući u obzir Zajedničko vijeće i ministarski sastanak EU-a s Vijećem za suradnju u Zaljevu u Manami, Bahrein, od 30. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko vijeće i ministarski sastanak EU-a s Vijećem za suradnju u Zaljevu u Manami, Bahrein, od 30. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji od 18. prosinca 1990., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji od 18. prosinca 1990.,

| — | uzimajući u obzir objavu Međunarodne nogometne organizacije (FIFA) od 2. prosinca 2010. o izboru Katara kao mjesta održavanja Svjetskog nogometnog prvenstva 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir objavu Međunarodne nogometne organizacije (FIFA) od 2. prosinca 2010. o izboru Katara kao mjesta održavanja Svjetskog nogometnog prvenstva 2022.,

| — | uzimajući u obzir da je Katar 12. ožujka 1998. ratificirao Konvenciju međunarodne organizacije rada u vezi s prisilnim ili obaveznim radom (C029), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je Katar 12. ožujka 1998. ratificirao Konvenciju međunarodne organizacije rada u vezi s prisilnim ili obaveznim radom (C029),

| — | uzimajući u obzir odluke katarskog ministra javne službe i stanovanja o primjeni zakona o radu br. 14/2004 o reguliranju uvjeta i postupaka za izdavanje dozvola katarskim državljanima koji žele zaposliti strane radnike od 22. kolovoza 2005. i o katarskom zakonu o sponzorstvu br. 4 iz 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke katarskog ministra javne službe i stanovanja o primjeni zakona o radu br. 14/2004 o reguliranju uvjeta i postupaka za izdavanje dozvola katarskim državljanima koji žele zaposliti strane radnike od 22. kolovoza 2005. i o katarskom zakonu o sponzorstvu br. 4 iz 2009.,

| — | uzimajući u obzir izjavu o misiji posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata Françoisa Crépeaua od 10. studenoga 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o misiji posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata Françoisa Crépeaua od 10. studenoga 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješća organizacija Human Rights Watch i Amnesty International o položaju katarskih građevinskih radnika ususret Svjetskom prvenstvu i nedavni posjet Kataru glavnog tajnika organizacije Amnesty International, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća organizacija Human Rights Watch i Amnesty International o položaju katarskih građevinskih radnika ususret Svjetskom prvenstvu i nedavni posjet Kataru glavnog tajnika organizacije Amnesty International,

| — | uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je procijenjeno da u Kataru živi 1,35 milijuna stranaca koji čine gotovo 90 % radne snage te zemlje; budući da su migranti najvećim dijelom zaposleni u građevini, uslužnim djelatnostima i kućanskim poslovima; budući da zbog tih brojki Katar ima najviši omjer između radnika migranata i domaćeg stanovništva u svijetu; budući da se u Kataru očekuje još najmanje 500 000 radnika migranata radi ubrzanja građevinskih radova u okviru priprema za Svjetsko nogometno prvenstvo 2022.; budući da većina radnika migranata dolazi iz Indije i Nepala, ali i iz Bangladeša, Pakistana, Filipina i Šri Lanke; |
| --- | --- |

A.

budući da je procijenjeno da u Kataru živi 1,35 milijuna stranaca koji čine gotovo 90 % radne snage te zemlje; budući da su migranti najvećim dijelom zaposleni u građevini, uslužnim djelatnostima i kućanskim poslovima; budući da zbog tih brojki Katar ima najviši omjer između radnika migranata i domaćeg stanovništva u svijetu; budući da se u Kataru očekuje još najmanje 500 000 radnika migranata radi ubrzanja građevinskih radova u okviru priprema za Svjetsko nogometno prvenstvo 2022.; budući da većina radnika migranata dolazi iz Indije i Nepala, ali i iz Bangladeša, Pakistana, Filipina i Šri Lanke;

| B. | budući da, prema Međunarodnoj konfederaciji sindikata (ITUC), brojke dobivene od veleposlanstava Indije i Nepala u Kataru pokazuju da svake godine u prosjeku 200 radnika iz svake od tih zemalja umre u Kataru, što se može dodatno pogoršati u pripremnom razdoblju za Svjetsko prvenstvo 2022.; |
| --- | --- |

B.

budući da, prema Međunarodnoj konfederaciji sindikata (ITUC), brojke dobivene od veleposlanstava Indije i Nepala u Kataru pokazuju da svake godine u prosjeku 200 radnika iz svake od tih zemalja umre u Kataru, što se može dodatno pogoršati u pripremnom razdoblju za Svjetsko prvenstvo 2022.;

| C. | budući da je Međunarodna organizacija rada (ILO) upozorila da Katar još uvijek nije u potpunosti proveo međunarodnu konvenciju kojom se zabranjuje prisilni ili obavezni rad, a koju je ratificirao 1998., budući da je ILO osnovao tripartitni odbor da bi pregledao dokaze i katarskoj Vladi dao preporuke o tome kako da se pridržava svojih međunarodnih obveza; |
| --- | --- |

C.

budući da je Međunarodna organizacija rada (ILO) upozorila da Katar još uvijek nije u potpunosti proveo međunarodnu konvenciju kojom se zabranjuje prisilni ili obavezni rad, a koju je ratificirao 1998., budući da je ILO osnovao tripartitni odbor da bi pregledao dokaze i katarskoj Vladi dao preporuke o tome kako da se pridržava svojih međunarodnih obveza;

| D. | budući da je predsjednik katarskog Nacionalnog odbora za ljudska prava priznao „postojanje nekih problema” i obvezao se da on i Vlada čine sve što je u njihovoj moći da te probleme riješe; budući da su katarske vlasti izjavile da će izmijeniti zakone o radu i da se gradi smještaj za radnike; |
| --- | --- |

D.

budući da je predsjednik katarskog Nacionalnog odbora za ljudska prava priznao „postojanje nekih problema” i obvezao se da on i Vlada čine sve što je u njihovoj moći da te probleme riješe; budući da su katarske vlasti izjavile da će izmijeniti zakone o radu i da se gradi smještaj za radnike;

| E. | budući da pravila o sponzoriranju viza poznata pod nazivom „sustav kafala” podrazumijevaju da radnici ne mogu promijeniti radno mjesto bez dozvole svojeg poslodavca te da ne mogu napustiti zemlju, a da poslodavac ne potpiše dozvolu za napuštanje zemlje; budući da se sustav kafala često zlorabi i zaposlenici radnicima ne žele dati njihove putovnice i plaće, a njima se za dobivanje viza od „kafeele” ili sponzora naplaćuju naknade u visini i do 3 500 USD, nakon čega se radnici migranti suočavaju s prekomjernim dugovima; |
| --- | --- |

E.

budući da pravila o sponzoriranju viza poznata pod nazivom „sustav kafala” podrazumijevaju da radnici ne mogu promijeniti radno mjesto bez dozvole svojeg poslodavca te da ne mogu napustiti zemlju, a da poslodavac ne potpiše dozvolu za napuštanje zemlje; budući da se sustav kafala često zlorabi i zaposlenici radnicima ne žele dati njihove putovnice i plaće, a njima se za dobivanje viza od „kafeele” ili sponzora naplaćuju naknade u visini i do 3 500 USD, nakon čega se radnici migranti suočavaju s prekomjernim dugovima;

| F. | budući da je Međunarodna konfederacija sindikata (ITUC) u ožujku 2013. katarskom Ministarstvu rada podnijela žalbu protiv više katarskih poduzeća; budući da je Odjel za radne odnose katarskog Ministarstva rada 2012. primio 6 000 žalbi radnika; budući da su ITUC i Međunarodna organizacija radnika u građevinarstvu, šumarstvu i drvnoj industriji osudili tu situaciju i zajednički podnijeli žalbe Međunarodnoj organizaciji rada u vezi s uvjetima i slobodom udruživanja u Kataru; |
| --- | --- |

F.

budući da je Međunarodna konfederacija sindikata (ITUC) u ožujku 2013. katarskom Ministarstvu rada podnijela žalbu protiv više katarskih poduzeća; budući da je Odjel za radne odnose katarskog Ministarstva rada 2012. primio 6 000 žalbi radnika; budući da su ITUC i Međunarodna organizacija radnika u građevinarstvu, šumarstvu i drvnoj industriji osudili tu situaciju i zajednički podnijeli žalbe Međunarodnoj organizaciji rada u vezi s uvjetima i slobodom udruživanja u Kataru;

| 1. | žali zbog stradavanja radnika migranata u Kataru i njihovim obiteljima izražava saučešće; |
| --- | --- |

1.

žali zbog stradavanja radnika migranata u Kataru i njihovim obiteljima izražava saučešće;

| 2. | zabrinut je zbog položaja radnika migranata u Kataru čije je radno vrijeme dugo, rade u opasnim uvjetima rada, mjesecima ne dobivaju plaću, zapljenjuju im putovnice, prisiljeni su živjeti u prenapučenim kampovima, uskraćeno im je pravo udruživanja u sindikate i nemaju pristup besplatnoj pitkoj vodi u uvjetima ekstremne vrućine; |
| --- | --- |

2.

zabrinut je zbog položaja radnika migranata u Kataru čije je radno vrijeme dugo, rade u opasnim uvjetima rada, mjesecima ne dobivaju plaću, zapljenjuju im putovnice, prisiljeni su živjeti u prenapučenim kampovima, uskraćeno im je pravo udruživanja u sindikate i nemaju pristup besplatnoj pitkoj vodi u uvjetima ekstremne vrućine;

| 3. | priznaje da se katarske vlasti suočavaju s izazovima upravljanja nacionalnom radnom snagom koju čine radnici migranti u udjelu od gotovo 90 %, kao i praktičnim izazovima povezanima s provedbom relevantnog zakona; |
| --- | --- |

3.

priznaje da se katarske vlasti suočavaju s izazovima upravljanja nacionalnom radnom snagom koju čine radnici migranti u udjelu od gotovo 90 %, kao i praktičnim izazovima povezanima s provedbom relevantnog zakona;

| 4. | pozdravlja najavu katarske Vlade o stavljanju na crnu listu trgovačkih društava koja iskorištavaju radnike migrante; pozdravlja napore Vlade, a posebno katarskog Nacionalnog vijeća za ljudska prava, usmjerene na jačanje svijesti radnika migranata o njihovim pravima i obvezama u skladu s međunarodnim pravom; u tom pogledu pohvaljuje odluku Nacionalnog vijeća za ljudska prava o uspostavi novog centra za bavljenje pritužbama radnika migranata i njihovo rješavanje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja najavu katarske Vlade o stavljanju na crnu listu trgovačkih društava koja iskorištavaju radnike migrante; pozdravlja napore Vlade, a posebno katarskog Nacionalnog vijeća za ljudska prava, usmjerene na jačanje svijesti radnika migranata o njihovim pravima i obvezama u skladu s međunarodnim pravom; u tom pogledu pohvaljuje odluku Nacionalnog vijeća za ljudska prava o uspostavi novog centra za bavljenje pritužbama radnika migranata i njihovo rješavanje;

| 5. | poziva katarske vlasti da učinkovito provedu postojeće zakonodavstvo na tom području, između ostalog nametanjem zabrane oduzimanja putovnica, pokretanjem sudskih postupaka u slučaju kršenja zakona i izricanjem razumnih kazni trgovačkim društvima i pojedincima koji krše zakone za zaštitu prava migranata; pozdravlja opredijeljenost katarskih vlasti za donošenje zakonodavstva o domaćim radnicima koje uključuje razumnu zaštitu radničkih prava i učinkovite mehanizme pridržavanja; u tom pogledu poziva na brzo donošenje nacrta zakona o domaćim radnicima o kojemu trenutno raspravlja Vrhovno vijeće za obiteljska pitanja; primjećuje da većinu domaćih radnika čine žene; |
| --- | --- |

5.

poziva katarske vlasti da učinkovito provedu postojeće zakonodavstvo na tom području, između ostalog nametanjem zabrane oduzimanja putovnica, pokretanjem sudskih postupaka u slučaju kršenja zakona i izricanjem razumnih kazni trgovačkim društvima i pojedincima koji krše zakone za zaštitu prava migranata; pozdravlja opredijeljenost katarskih vlasti za donošenje zakonodavstva o domaćim radnicima koje uključuje razumnu zaštitu radničkih prava i učinkovite mehanizme pridržavanja; u tom pogledu poziva na brzo donošenje nacrta zakona o domaćim radnicima o kojemu trenutno raspravlja Vrhovno vijeće za obiteljska pitanja; primjećuje da većinu domaćih radnika čine žene;

| 6. | pozdravlja prijedlog relevantnih tijela vlasti o provođenju istraga o svim navodima i obećanje katarskih vlasti da će povećati broj radnih inspekcija zaduženih za praćenje provedbe valjanih zakona o radu; očekuje da će inspektori rada imati obuku koja se odnosi na standarde na području ljudskih prava te se nada da će u svome radu imati potporu prevoditelja; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prijedlog relevantnih tijela vlasti o provođenju istraga o svim navodima i obećanje katarskih vlasti da će povećati broj radnih inspekcija zaduženih za praćenje provedbe valjanih zakona o radu; očekuje da će inspektori rada imati obuku koja se odnosi na standarde na području ljudskih prava te se nada da će u svome radu imati potporu prevoditelja;

| 7. | posebno je zabrinut zbog pritvaranja pojedinaca samo zbog toga što su „pobjegli” od svojih poslodavaca te poziva katarske vlasti da zaustave takvu praksu; traži da svi migranti kojima je oduzeta sloboda imaju mogućnost stupiti u kontakt sa svojim obiteljima i konzularnim službama, da imaju odvjetnika i prevoditelja te pravo neodgodivog osporavanja svojeg pritvaranja; |
| --- | --- |

7.

posebno je zabrinut zbog pritvaranja pojedinaca samo zbog toga što su „pobjegli” od svojih poslodavaca te poziva katarske vlasti da zaustave takvu praksu; traži da svi migranti kojima je oduzeta sloboda imaju mogućnost stupiti u kontakt sa svojim obiteljima i konzularnim službama, da imaju odvjetnika i prevoditelja te pravo neodgodivog osporavanja svojeg pritvaranja;

| 8. | pozdravlja prijavljeni napredak u rješavanju problema s kojim se suočavaju francuski nogometaši Zahir Belounis i Stéphane Morello koji su došli u sukob sa sustavom sponzorstva i zbog toga ne mogu napustiti zemlju te poziva katarske vlasti i FIFA-u da osiguraju da se takvi slučajevi ne ponove; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja prijavljeni napredak u rješavanju problema s kojim se suočavaju francuski nogometaši Zahir Belounis i Stéphane Morello koji su došli u sukob sa sustavom sponzorstva i zbog toga ne mogu napustiti zemlju te poziva katarske vlasti i FIFA-u da osiguraju da se takvi slučajevi ne ponove;

| 9. | poziva Katar da ratificira Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima; |
| --- | --- |

9.

poziva Katar da ratificira Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima;

| 10. | poziva Katar da ratificira konvencije Međunarodne organizacije rada, uključujući one koje se odnose na radnike migrante, slobodu udruživanja, pravo na organiziranje i kolektivno pregovaranje, domaće radnike i privatne agencije za zapošljavanje te da razmotri traženje tehničke pomoći od Međunarodne organizacije rada kako bi se osigurala usklađenost katarskog zakonodavstva i prakse s tim konvencijama; |
| --- | --- |

10.

poziva Katar da ratificira konvencije Međunarodne organizacije rada, uključujući one koje se odnose na radnike migrante, slobodu udruživanja, pravo na organiziranje i kolektivno pregovaranje, domaće radnike i privatne agencije za zapošljavanje te da razmotri traženje tehničke pomoći od Međunarodne organizacije rada kako bi se osigurala usklađenost katarskog zakonodavstva i prakse s tim konvencijama;

| 11. | poziva na uspostavu većeg broja skloništa za radnike migrante, s posebnim naglaskom na skloništima za žene i djecu prilagođenima njihovim potrebama; pozdravlja najavu od 9. studenog 2013. u skladu s kojom će u prosincu 2013. započeti izgradnja smještajnih kapaciteta za 60 000 radnika; |
| --- | --- |

11.

poziva na uspostavu većeg broja skloništa za radnike migrante, s posebnim naglaskom na skloništima za žene i djecu prilagođenima njihovim potrebama; pozdravlja najavu od 9. studenog 2013. u skladu s kojom će u prosincu 2013. započeti izgradnja smještajnih kapaciteta za 60 000 radnika;

| 12. | ponovno naglašava da bi ratifikacija i cjelovita provedba Međunarodne konvencije o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji od strane država članica Vijeća za suradnju u Zaljevu, uključujući Katar, trebala biti ključno pitanje u odnosima EU-a i Vijeća za suradnju u Zaljevu; |
| --- | --- |

12.

ponovno naglašava da bi ratifikacija i cjelovita provedba Međunarodne konvencije o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji od strane država članica Vijeća za suradnju u Zaljevu, uključujući Katar, trebala biti ključno pitanje u odnosima EU-a i Vijeća za suradnju u Zaljevu;

| 13. | poziva europske korporacije koje u Kataru grade stadione ili provode druge projekte povezane s infrastrukturom da preuzmu odgovornost i osiguraju radne uvjete koji su u skladu s međunarodnim standardima na području ljudskih prava te poziva države članice EU-a da poduzmu korake kako bi osigurale da se njihova inženjerska, građevinska i konzultantska trgovačka društva pridržavaju smjernica Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj i Ruggiejevih načela; |
| --- | --- |

13.

poziva europske korporacije koje u Kataru grade stadione ili provode druge projekte povezane s infrastrukturom da preuzmu odgovornost i osiguraju radne uvjete koji su u skladu s međunarodnim standardima na području ljudskih prava te poziva države članice EU-a da poduzmu korake kako bi osigurale da se njihova inženjerska, građevinska i konzultantska trgovačka društva pridržavaju smjernica Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj i Ruggiejevih načela;

| 14. | poziva katarske vlasti na blisku suradnju s relevantnim vlastima u zemljama podrijetla radnika migranata koje bi trebale nadzirati ulogu agencija za pronalaženje radnika za rad u Kataru; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da podrži vlade zemalja iz kojih dolaze radnici, posebno u Aziji, u osiguravanju boljeg postupanja s radnicima migrantima; |
| --- | --- |

14.

poziva katarske vlasti na blisku suradnju s relevantnim vlastima u zemljama podrijetla radnika migranata koje bi trebale nadzirati ulogu agencija za pronalaženje radnika za rad u Kataru; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da podrži vlade zemalja iz kojih dolaze radnici, posebno u Aziji, u osiguravanju boljeg postupanja s radnicima migrantima;

| 15. | pozdravlja zahtjev međunarodnog nogometnog sindikata FIFPro da se neovisnim stručnjacima za radna mjesta, koje će imenovati FIFA i Međunarodna organizacija rada, omogući pristup svim lokacijama i da im se daju ovlasti za donošenje obvezujućih preporuka kako bi se u Kataru osiguralo poštovanje međunarodnih standarda rada; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja zahtjev međunarodnog nogometnog sindikata FIFPro da se neovisnim stručnjacima za radna mjesta, koje će imenovati FIFA i Međunarodna organizacija rada, omogući pristup svim lokacijama i da im se daju ovlasti za donošenje obvezujućih preporuka kako bi se u Kataru osiguralo poštovanje međunarodnih standarda rada;

| 16. | podsjeća FIFA-u na činjenicu da ima odgovornost i izvan okvira razvoja nogometa i organiziranja natjecanja te je poziva da, uz aktivnu potporu svojih europskih članova, pošalje jasnu i snažnu poruku Kataru kako bi se spriječilo da pripreme za Svjetsko nogometno prvenstvo 2022. budu zasjenjene optužbama za prisilni rad; |
| --- | --- |

16.

podsjeća FIFA-u na činjenicu da ima odgovornost i izvan okvira razvoja nogometa i organiziranja natjecanja te je poziva da, uz aktivnu potporu svojih europskih članova, pošalje jasnu i snažnu poruku Kataru kako bi se spriječilo da pripreme za Svjetsko nogometno prvenstvo 2022. budu zasjenjene optužbama za prisilni rad;

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Vladi i Parlamentu Države Katar, vladama i parlamentima članica Vijeća za suradnju u Zaljevu, Međunarodnoj nogometnoj organizaciji (FIFA), Europskoj nogometnoj organizaciji (UEFA), Međunarodnoj organizaciji rada i visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

17.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Vladi i Parlamentu Države Katar, vladama i parlamentima članica Vijeća za suradnju u Zaljevu, Međunarodnoj nogometnoj organizaciji (FIFA), Europskoj nogometnoj organizaciji (UEFA), Međunarodnoj organizaciji rada i visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava.

---

(1)  SL C 247 E, 17.8.2012., str. 1.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/45

---

P7_TA(2013)0518

Pravedna pravna zaštita u Boliviji, osobito u slučajevima Előda Tóásóa i MariaTadića

Rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o poštenom pravosuđu u Boliviji, posebno u vezi s predmetima Előda Tóásóa i Marija Tadića (2013/2953(RSP))

(2016/C 436/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezine članke 9. i 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezine članke 9. i 10.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, koji je Bolivija potpisala i ratificirala, a posebno njegove članke 9., 10., 14., 15. i 16., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, koji je Bolivija potpisala i ratificirala, a posebno njegove članke 9., 10., 14., 15. i 16.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, koju je Bolivija potpisala i ratificirala, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, koju je Bolivija potpisala i ratificirala,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezine članke 1., 2., 3., 5., 6. i 7., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezine članke 1., 2., 3., 5., 6. i 7.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 47. i 48., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 47. i 48.,

| — | uzimajući u obzir Američku konvenciju o ljudskim pravima, koju je Bolivija potpisala i ratificirala, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Američku konvenciju o ljudskim pravima, koju je Bolivija potpisala i ratificirala,

| — | uzimajući u obzir Međuameričku konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju mučenja, koju je Bolivija potpisala i ratificirala, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuameričku konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju mučenja, koju je Bolivija potpisala i ratificirala,

| — | uzimajući u obzir bolivijski Ustav i Zakon o kaznenom postupku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bolivijski Ustav i Zakon o kaznenom postupku,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju od 23. svibnja 2012. Odbora za ljudska prava, manjinska, građanska i vjerska pitanja te Odbora za vanjske poslove mađarske Narodne skupštine; uzimajući u obzir deklaraciju bolivijskog Zastupničkog doma od 12. lipnja 2012. kao odgovor na mađarsku deklaraciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju od 23. svibnja 2012. Odbora za ljudska prava, manjinska, građanska i vjerska pitanja te Odbora za vanjske poslove mađarske Narodne skupštine; uzimajući u obzir deklaraciju bolivijskog Zastupničkog doma od 12. lipnja 2012. kao odgovor na mađarsku deklaraciju,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Boliviji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Boliviji,

| — | uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122. stavak 5. i članak 110. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su 16. travnja 2009. u bolivijskom gradu Santa Cruz de la Sierra bolivijske specijalne snage uhitile Előda Tóásóa, mađarskog državljanina, i Marija Tadića, hrvatskog državljanina; budući da je troje ljudi – Árpád Magyarosi, rumunjski državljanin, Michael Martin Dwyer, irski državljanin i Eduardo Rózsa-Flores, mađarski državljanin – poginulo u pucnjavi; |
| --- | --- |

A.

budući da su 16. travnja 2009. u bolivijskom gradu Santa Cruz de la Sierra bolivijske specijalne snage uhitile Előda Tóásóa, mađarskog državljanina, i Marija Tadića, hrvatskog državljanina; budući da je troje ljudi – Árpád Magyarosi, rumunjski državljanin, Michael Martin Dwyer, irski državljanin i Eduardo Rózsa-Flores, mađarski državljanin – poginulo u pucnjavi;

| B. | budući da se Előd Tóásó i Mario Tadić otada nalaze u pritvoru bez podizanja optužnice, čime se krši bolivijsko pravo prema kojemu pritvor može trajati najviše 36 mjeseci, a taj je rok istekao 16. travnja 2012.; |
| --- | --- |

B.

budući da se Előd Tóásó i Mario Tadić otada nalaze u pritvoru bez podizanja optužnice, čime se krši bolivijsko pravo prema kojemu pritvor može trajati najviše 36 mjeseci, a taj je rok istekao 16. travnja 2012.;

| C. | budući da postoje navodi o kršenju osnovnih ljudskih prava Előda Tóásóa i Marija Tadića i prilikom njihova uhićenja i tijekom kaznenog postupka; |
| --- | --- |

C.

budući da postoje navodi o kršenju osnovnih ljudskih prava Előda Tóásóa i Marija Tadića i prilikom njihova uhićenja i tijekom kaznenog postupka;

| D. | budući da je 18. svibnja 2010., kad su Előd Tóásó i Mario Tadić već bili u pritvoru, izmijenjen članak 239. bolivijskog Zakona o kaznenom postupku, koji govori o dužini pritvora, kako bi se maksimalno trajanje pritvora produžilo s najviše 12 na najviše 36 mjeseci, s retroaktivnim učinkom; |
| --- | --- |

D.

budući da je 18. svibnja 2010., kad su Előd Tóásó i Mario Tadić već bili u pritvoru, izmijenjen članak 239. bolivijskog Zakona o kaznenom postupku, koji govori o dužini pritvora, kako bi se maksimalno trajanje pritvora produžilo s najviše 12 na najviše 36 mjeseci, s retroaktivnim učinkom;

| E. | budući da su 17. prosinca 2010. javno izrečene optužbe za terorizam; |
| --- | --- |

E.

budući da su 17. prosinca 2010. javno izrečene optužbe za terorizam;

| F. | budući da se u mišljenju br. 63/2011 (Višenacionalna Država Bolivija) Radne skupine UN-a o neosnovanom zadržavanju u pritvoru navodi da Bolivija krši više točaka Opće deklaracije o ljudskim pravima i potvrđuje da je Előd Tóásó uhićen bez naloga i protuzakonito zadržan u pritvoru; budući da je, u skladu s tim, Radna skupina UN-a pozvala Vladu Bolivije da Előda Tóásóa odmah pusti na slobodu; |
| --- | --- |

F.

budući da se u mišljenju br. 63/2011 (Višenacionalna Država Bolivija) Radne skupine UN-a o neosnovanom zadržavanju u pritvoru navodi da Bolivija krši više točaka Opće deklaracije o ljudskim pravima i potvrđuje da je Előd Tóásó uhićen bez naloga i protuzakonito zadržan u pritvoru; budući da je, u skladu s tim, Radna skupina UN-a pozvala Vladu Bolivije da Előda Tóásóa odmah pusti na slobodu;

| 1. | poziva bolivijske vlasti da osiguraju pravično i neovisno suđenje u predmetima Előda Tóásóa i Marija Tadića; |
| --- | --- |

1.

poziva bolivijske vlasti da osiguraju pravično i neovisno suđenje u predmetima Előda Tóásóa i Marija Tadića;

| 2. | prima na znanje izvješće koje je bolivijski parlament prihvatio na temelju vlastite istrage tog slučaja i kasnije naširoko distribuirao; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje izvješće koje je bolivijski parlament prihvatio na temelju vlastite istrage tog slučaja i kasnije naširoko distribuirao;

| 3. | poziva na provođenje međunarodne istrage, koja će uključivati međunarodne stručnjake, o smrti Árpáda Magyarosija, Michaela Martina Dwyera i Eduarda Rózsa-Floresa; |
| --- | --- |

3.

poziva na provođenje međunarodne istrage, koja će uključivati međunarodne stručnjake, o smrti Árpáda Magyarosija, Michaela Martina Dwyera i Eduarda Rózsa-Floresa;

| 4. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da ovo pitanje zadrži među glavnim pitanjima u svojim kontaktima s bolivijskom Vladom i da poduzme konkretne mjere i korake o ovom pitanju; |
| --- | --- |

4.

poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da ovo pitanje zadrži među glavnim pitanjima u svojim kontaktima s bolivijskom Vladom i da poduzme konkretne mjere i korake o ovom pitanju;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, parlamentima i vladama država članica, Vladi i Višenacionalnoj zakonodavnoj skupštini Višenacionalne Države Bolivije, glavnom tajniku Organizacije američkih država, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i Vijeću UN-a za ljudska prava. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, parlamentima i vladama država članica, Vladi i Višenacionalnoj zakonodavnoj skupštini Višenacionalne Države Bolivije, glavnom tajniku Organizacije američkih država, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i Vijeću UN-a za ljudska prava.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 19. studenog 2013.

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/47

---

P7_TA(2013)0456

Međuinstitucionalni sporazum o suradnji na proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju

Odluka Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o sklapanju međuinstitucionalnog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (2011/2152(ACI))

(2016/C 436/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt međuinstitucionalnog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt međuinstitucionalnog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju,

| — | uzimajući u obzir članke 310., 311., 312. i 323. Ugovora u funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 310., 311., 312. i 323. Ugovora u funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2012. o interesima za postizanje pozitivnog ishoda u postupku odobrenja Višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2012. o interesima za postizanje pozitivnog ishoda u postupku odobrenja Višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 8. veljače 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 8. veljače 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2013. o zaključcima Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013. u vezi s Višegodišnjim financijskim okvirom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2013. o zaključcima Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013. u vezi s Višegodišnjim financijskim okvirom (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 28. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća usvojene 28. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o političkom sporazumu oko Višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o političkom sporazumu oko Višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir članak 127. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 127. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A7-0337/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A7-0337/2013),

| A. | budući da je 27. lipnja 2013. na najvišoj političkoj razini postignut politički dogovor između Parlamenta, irskog predsjedništva Vijeća i Komisije o Višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020. i novom međuinstitucionalnom sporazumu; |
| --- | --- |

A.

budući da je 27. lipnja 2013. na najvišoj političkoj razini postignut politički dogovor između Parlamenta, irskog predsjedništva Vijeća i Komisije o Višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020. i novom međuinstitucionalnom sporazumu;

| B. | budući da su nove odredbe o Višegodišnjem financijskom okviru uvedene Ugovorom iz Lisabona, a kojima se posebno Europskom parlamentu dodjeljuju veća uloga i ovlasti, primijenjene prvi put; |
| --- | --- |

B.

budući da su nove odredbe o Višegodišnjem financijskom okviru uvedene Ugovorom iz Lisabona, a kojima se posebno Europskom parlamentu dodjeljuju veća uloga i ovlasti, primijenjene prvi put;

| C. | budući da je u kontekstu Višegodišnjeg financijskog okvira primjereno usvojiti međuinstitucionalni sporazum o primjeni proračunske discipline i poboljšanju djelovanja godišnjeg postupka donošenja proračuna te suradnje između institucija u vezi s proračunskim pitanjima; |
| --- | --- |

C.

budući da je u kontekstu Višegodišnjeg financijskog okvira primjereno usvojiti međuinstitucionalni sporazum o primjeni proračunske discipline i poboljšanju djelovanja godišnjeg postupka donošenja proračuna te suradnje između institucija u vezi s proračunskim pitanjima;

| 1. | prihvaća politički dogovor postignut o Višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020. i novom međuinstitucionalnom sporazumu; odlučan je da tijekom budućih proračunskih postupaka u potpunosti iskoristi nove uspostavljene instrumente, posebno u pogledu fleksibilnosti; |
| --- | --- |

1.

prihvaća politički dogovor postignut o Višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020. i novom međuinstitucionalnom sporazumu; odlučan je da tijekom budućih proračunskih postupaka u potpunosti iskoristi nove uspostavljene instrumente, posebno u pogledu fleksibilnosti;

| 2. | naglašava da dugi i naporni pregovori, i u Vijeću i na međuinstitucionalnoj razini, te njihov ishod predstavljaju nezadovoljavajuću provedbu novih odredbi u vezi s VFO-om koje su uvedene Ugovorom iz Lisabona i primijenjene prvi put, posebno u pogledu veće uloge i ovlasti koje se njima daju Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

2.

naglašava da dugi i naporni pregovori, i u Vijeću i na međuinstitucionalnoj razini, te njihov ishod predstavljaju nezadovoljavajuću provedbu novih odredbi u vezi s VFO-om koje su uvedene Ugovorom iz Lisabona i primijenjene prvi put, posebno u pogledu veće uloge i ovlasti koje se njima daju Europskom parlamentu;

| 3. | osuđuje pregovaračku strategiju Vijeća u kojoj su njegovi pregovarači bili obvezani zaključcima sa sastanka Europskog vijeća od 8. veljače 2013. u pitanjima koja ulaze u redovni zakonodavni postupak, kao što su kriteriji dodjele sredstava, omotnice po programima ili korisnicima te diskrecijske dodjele sredstava kojima se prilagođava razina nacionalnih povrata iz proračuna Unije, čime su oba zakonodavna tijela spriječena u provođenju primjerenih pregovora; |
| --- | --- |

3.

osuđuje pregovaračku strategiju Vijeća u kojoj su njegovi pregovarači bili obvezani zaključcima sa sastanka Europskog vijeća od 8. veljače 2013. u pitanjima koja ulaze u redovni zakonodavni postupak, kao što su kriteriji dodjele sredstava, omotnice po programima ili korisnicima te diskrecijske dodjele sredstava kojima se prilagođava razina nacionalnih povrata iz proračuna Unije, čime su oba zakonodavna tijela spriječena u provođenju primjerenih pregovora;

| 4. | nadalje, žali što brojna stupanja u kontakt i sastanci održani tijekom proteklih nekoliko godina između njegovih izaslanstva i uzastopnih predsjedništava Vijeća nisu imali nikakav utjecaj na duh, vremenski raspored ili sadržaj pregovora ili stajalište Vijeća, uključujući potrebu za razlikovanjem zakonodavnog od proračunskih vidova dogovora o VFO-u; |
| --- | --- |

4.

nadalje, žali što brojna stupanja u kontakt i sastanci održani tijekom proteklih nekoliko godina između njegovih izaslanstva i uzastopnih predsjedništava Vijeća nisu imali nikakav utjecaj na duh, vremenski raspored ili sadržaj pregovora ili stajalište Vijeća, uključujući potrebu za razlikovanjem zakonodavnog od proračunskih vidova dogovora o VFO-u;

| 5. | zaključuje da bi u skladu s člankom 312. stavkom 5. UFEU-a u budućnosti trebalo odrediti alternativan ustroj rada kako bi se olakšalo usvajanje VFO-a osiguravajući da se u potpunosti poštuju zakonodavne i proračunske ovlasti Parlamenta dane UFEU-om, da Vijeće uistinu pregovara o svim takozvanim dijelovima pravne osnove koji su „povezani s VFO-om” te da se Europsko vijeće suzdržava od postupanja kao zakonodavac, čime krši UFEU-u; |
| --- | --- |

5.

zaključuje da bi u skladu s člankom 312. stavkom 5. UFEU-a u budućnosti trebalo odrediti alternativan ustroj rada kako bi se olakšalo usvajanje VFO-a osiguravajući da se u potpunosti poštuju zakonodavne i proračunske ovlasti Parlamenta dane UFEU-om, da Vijeće uistinu pregovara o svim takozvanim dijelovima pravne osnove koji su „povezani s VFO-om” te da se Europsko vijeće suzdržava od postupanja kao zakonodavac, čime krši UFEU-u;

| 6. | poziva Odbor za proračune da u suradnji s Odborom za ustavna pitanja donese potrebne zaključke i na vrijeme podnese nove prijedloge prije postizborne revizije 2016. o modalitetima takvih pregovora kako bi se osigurala demokratska i transparentna narav cijelog postupka utvrđivanja proračuna; |
| --- | --- |

6.

poziva Odbor za proračune da u suradnji s Odborom za ustavna pitanja donese potrebne zaključke i na vrijeme podnese nove prijedloge prije postizborne revizije 2016. o modalitetima takvih pregovora kako bi se osigurala demokratska i transparentna narav cijelog postupka utvrđivanja proračuna;

| 7. | odobrava sklapanje sporazuma navedenog u nastavku; |
| --- | --- |

7.

odobrava sklapanje sporazuma navedenog u nastavku;

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše sporazum s predsjednikom Vijeća i predsjednikom Komisije i da naloži njegovu objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

8.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše sporazum s predsjednikom Vijeća i predsjednikom Komisije i da naloži njegovu objavu u Službenom listu Europske unije;

| 9. | nalaže svom predsjedniku da ovu odluku i njezin prilog proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

9.

nalaže svom predsjedniku da ovu odluku i njezin prilog proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0360.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0078.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0304.

---

PRILOG

Međuinstitucionalni sporazum između Europskog palamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplin, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom proračunskom upravljanju

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara međuinstitucionalnom sporazumu objavljenom u SL C 373od 20. prosinca 2013., str.1 .)

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 19. studenog 2013.

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/49

---

P7_TA(2013)0455

Višegodišnji financijski okvir 2014. – 2020. ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o nacrtu Uredbe Vijeća o Višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014. – 2020. (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

(Posebni zakonodavni postupak – suglasnost)

(2016/C 436/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Vijeća (COM(2011)0398 izmijenjene COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Vijeća (COM(2011)0398 izmijenjene COM(2012)0388),

| — | uzimajući u obzir nacrt Uredbe Vijeća (11791/2013)i njezin ispravak Vijeća od 14. studenog 2013. (11791/2013 COR 1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Uredbe Vijeća (11791/2013)i njezin ispravak Vijeća od 14. studenog 2013. (11791/2013 COR 1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 312. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (C7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 312. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (C7-0238/2013),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2012. o interesima za postizanje pozitivnog ishoda u postupku odobrenja Višegodišnjeg financijskog okvira (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2012. o interesima za postizanje pozitivnog ishoda u postupku odobrenja Višegodišnjeg financijskog okvira (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2013. o zaključcima Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013. u vezi s Višegodišnjim financijskim okvirom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2013. o zaključcima Europskog vijeća od 7. i 8. veljače 2013. u vezi s Višegodišnjim financijskim okvirom (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o političkom sporazumu oko Višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o političkom sporazumu oko Višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir članak 75. i članak 81. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 75. i članak 81. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za proračune, mišljenje Odbora za regionalni razvoj i pismo Odbora za promet i turizam (A7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za proračune, mišljenje Odbora za regionalni razvoj i pismo Odbora za promet i turizam (A7-0389/2013),

| 1. | daje suglasnost za nacrt Uredbe Vijeća kojom se uspostavlja Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. kako je navedeno u prilogu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za nacrt Uredbe Vijeća kojom se uspostavlja Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. kako je navedeno u prilogu ovoj Rezoluciji;

| 2. | odobrava zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobrava zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije priložene ovoj Rezoluciji;

| 3. | uzima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

uzima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0360.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0078.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0304.

---

PRILOG 1 .

NACRT UREDBE VIJEĆA KOJOM SE USPOSTAVLJA VIŠEGODIŠNJI FINANCIJSKI OKVIR ZA RAZDOBLJE 2014.-2020.

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Uredbi Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013.)

---

PRILOG 2.

IZJAVE

Zajednička izjava o vlastitim sredstvima

| 1. | U skladu s člankom 311. UFEU-a, Unija osigurava sebi sredstva potrebna za postizanje svojih ciljeva i provođenje svojih politika; ona također utvrđuje da se, ne dovodeći u pitanje ostale prihode, proračun u cijelosti financira iz vlastitih izvora. Članak 311. al. 3. upućuje na to da Vijeće, odlučujući u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom, jednoglasno i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom donosi odluku o sustavu vlastitih sredstava i da, u tom kontekstu, Vijeće može uspostaviti nove kategorije vlastitih sredstava ili ukinuti postojeće kategorije. |
| --- | --- |

1.

U skladu s člankom 311. UFEU-a, Unija osigurava sebi sredstva potrebna za postizanje svojih ciljeva i provođenje svojih politika; ona također utvrđuje da se, ne dovodeći u pitanje ostale prihode, proračun u cijelosti financira iz vlastitih izvora. Članak 311. al. 3. upućuje na to da Vijeće, odlučujući u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom, jednoglasno i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom donosi odluku o sustavu vlastitih sredstava i da, u tom kontekstu, Vijeće može uspostaviti nove kategorije vlastitih sredstava ili ukinuti postojeće kategorije.

| 2. | Na toj osnovi Komisija je u lipnju 2011. predstavila niz prijedloga za reformu sustava vlastitih sredstava Unije. Na sastanku od 7. do 8. veljače Europsko vijeće suglasilo se da se pri raspodjeli vlastitih sredstava treba rukovoditi općim ciljevima jednostavnosti, transparentnosti i pravičnosti. Osim toga, Europsko vijeće pozvalo je Vijeće da nastavi raditi na prijedlogu Komisije o novim vlastitim sredstvima na temelju poreza na dodanu vrijednost (PDV-a). Također je pozvalo države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji u području poreza na financijske transakcije (FTT) da ispitaju bi li on mogao postati osnova za novi vlastiti izvor sredstava za proračun EU-a. |
| --- | --- |

2.

Na toj osnovi Komisija je u lipnju 2011. predstavila niz prijedloga za reformu sustava vlastitih sredstava Unije. Na sastanku od 7. do 8. veljače Europsko vijeće suglasilo se da se pri raspodjeli vlastitih sredstava treba rukovoditi općim ciljevima jednostavnosti, transparentnosti i pravičnosti. Osim toga, Europsko vijeće pozvalo je Vijeće da nastavi raditi na prijedlogu Komisije o novim vlastitim sredstvima na temelju poreza na dodanu vrijednost (PDV-a). Također je pozvalo države članice koje sudjeluju u pojačanoj suradnji u području poreza na financijske transakcije (FTT) da ispitaju bi li on mogao postati osnova za novi vlastiti izvor sredstava za proračun EU-a.

| 3. | Pitanje vlastitih sredstava potrebno je dalje razraditi. U tu će se svrhu sazvati skupina visoke razine, koja će se sastojati od članova koje će imenovati tri institucije. U obzir će uzeti sve postojeće ili buduće doprinose koji mogu podnijeti tri europske institucije i nacionalni parlamenti. Trebala bi se oslanjati na odgovarajuće stručno znanje, uključujući stručnjake iz nacionalnih proračunskih i fiskalnih tijela, kao i neovisne stručnjake. |
| --- | --- |

3.

Pitanje vlastitih sredstava potrebno je dalje razraditi. U tu će se svrhu sazvati skupina visoke razine, koja će se sastojati od članova koje će imenovati tri institucije. U obzir će uzeti sve postojeće ili buduće doprinose koji mogu podnijeti tri europske institucije i nacionalni parlamenti. Trebala bi se oslanjati na odgovarajuće stručno znanje, uključujući stručnjake iz nacionalnih proračunskih i fiskalnih tijela, kao i neovisne stručnjake.

| 4. | Skupina će obaviti opći pregled sustava vlastitih sredstava rukovodeći se sveobuhvatnim ciljevima jednostavnosti, transparentnosti, pravičnosti i demokratske odgovornosti. Prva procjena bit će dostupna krajem 2014. Napredak u radu će se procijeniti na političkoj razini na redovnim sastancima, najmanje jednom svakih šest mjeseci. |
| --- | --- |

4.

Skupina će obaviti opći pregled sustava vlastitih sredstava rukovodeći se sveobuhvatnim ciljevima jednostavnosti, transparentnosti, pravičnosti i demokratske odgovornosti. Prva procjena bit će dostupna krajem 2014. Napredak u radu će se procijeniti na političkoj razini na redovnim sastancima, najmanje jednom svakih šest mjeseci.

| 5. | Nacionalni parlamenti bit će pozvani na međuinstitucionalnu konferenciju tijekom 2016. kako bi se ocijenio ishod ovog rada. |
| --- | --- |

5.

Nacionalni parlamenti bit će pozvani na međuinstitucionalnu konferenciju tijekom 2016. kako bi se ocijenio ishod ovog rada.

| 6. | Na temelju rezultata ovog rada, Komisija će procijeniti jesu li nove inicijative za vlastita sredstva prihvatljive. Ta će se procjena obaviti paralelno s pregledom iz članka 1.a Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru kako bi se moguće reforme mogle razmotriti za razdoblje obuhvaćeno sljedećim višegodišnjim financijskim okvirom. |
| --- | --- |

6.

Na temelju rezultata ovog rada, Komisija će procijeniti jesu li nove inicijative za vlastita sredstva prihvatljive. Ta će se procjena obaviti paralelno s pregledom iz članka 1.a Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru kako bi se moguće reforme mogle razmotriti za razdoblje obuhvaćeno sljedećim višegodišnjim financijskim okvirom.

Zajednička izjava o poboljšanju učinkovitosti javne potrošnje u stvarima koje podliježu djelovanju EU-a

Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da će raditi zajedno s ciljem ušteda troškova i bolje sinergije na nacionalnoj i europskoj razini kako bi poboljšali učinkovitost javne potrošnje u stvarima koje podliježu djelovanju EU-a. U tu će se svrhu institucije, kako smatraju najprikladnijim, služiti, inter alia, znanjem o najboljoj praksi, razmjenom informacija te dostupnim neovisnim procjenama. Rezultati bi trebali biti dostupni i poslužiti kao osnova za prijedlog Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir.

Zajednička izjava

Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da će godišnji proračunski postupci koji se primjenjuju za MFF u razdoblju od 2014. do 2020. uključiti, prema potrebi, rodno osjetljive elemente, uzimajući u obzir načine na koje sveukupni financijski okvir Unije doprinosi povećanoj rodnoj ravnopravnosti (i osigurava načelo rodne osviještenosti).

Zajednička izjava o članku 15. Uredbe Vijeća kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020.

Institucije se slažu da se iznos iz članka 15. Uredbe Vijeća kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. – 2020. koristi kako slijedi: 2 143 milijuna EUR za zapošljavanje mladih, 200 milijuna EUR za Obzor 2020., 150 milijuna EUR za Erasmus i 50 milijuna EUR za COSME.

Izjava Europske komisije o nacionalnim izjavama o upravljanju

U svojoj rezoluciji o davanju razrješnica od 17. travnja 2013., Europski parlament zatražio je da se utvrdi predložak nacionalnih izjava o upravljanju koje će izdavati države članice na odgovarajućoj političkoj razini. Komisija je spremna ispitati ovaj zahtjev i voljna je pozvati Europski parlament i Vijeće da sudjeluju u radnoj skupini kako bi se izdale preporuke do kraja ove godine.

Izjava Europske komisije o pregledu/reviziji

U pogledu odredbi članka 1.A Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru (MFFR), uzimajući u obzir rezultate Pregleda, Komisija potvrđuje svoju namjeru da podnese zakonodavne prijedloge za reviziju Uredbe o MFF-u. U ovom kontekstu, posebnu će pozornost obratiti funkcioniranju ukupne razlike do gornje granice za plaćanja kako bi se osiguralo da cjelokupna gornja granica za plaćanje bude dostupna tijekom cijelog razdoblja. Također će ispitati razvoj ukupne razlike do gornje granice za obveze. Komisija će također uzeti u obzir osobite zahtjeve programa Obzor 2020. Komisija će također razmotriti usklađivanje svojih prijedloga za sljedeći višegodišnji financijski okvir s političkim ciklusima institucija.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/52

---

P7_TA(2013)0457

Nacrt izmjene proračuna br. 7/2013 – jačanje Europskog socijalnog fonda (ESF) radi rješavanja problema nezaposlenosti mladih, siromaštva i socijalne isključenosti u Francuskoj, Italiji i Španjolskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

(2016/C 436/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013., konačno donesen 12. prosinca 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013., konačno donesen 12. prosinca 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (3),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (4),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 7/2013 koji je Komisija usvojila 25. srpnja 2013. (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 7/2013 koji je Komisija usvojila 25. srpnja 2013. (COM(2013)0557),

| — | uzimajući u obzir Stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2013 koje je Vijeće usvojilo 7. listopada 2013. i koje je Europskom parlamentu proslijeđeno 14. listopada 2013. (14180/2013 – C7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2013 koje je Vijeće usvojilo 7. listopada 2013. i koje je Europskom parlamentu proslijeđeno 14. listopada 2013. (14180/2013 – C7-0350/2013),

| — | uzimajući u obzir članke 75.b i 75.e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 75.b i 75.e Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0367/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0367/2013),

| A. | budući da se Nacrtom izmjene proračuna br. 7 za 2013. godinu (NIP 7/2013) obuhvaća povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza od 150 milijuna EUR u naslovu 1.b višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) s ciljem rješavanja „određenih problema” koji proizlaze iz krajnjeg ishoda pregovora o VFO-u za razdoblje od 2014. do 2020. i koji pogađaju Francusku, Italiju i Španjolsku; |
| --- | --- |

A.

budući da se Nacrtom izmjene proračuna br. 7 za 2013. godinu (NIP 7/2013) obuhvaća povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza od 150 milijuna EUR u naslovu 1.b višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) s ciljem rješavanja „određenih problema” koji proizlaze iz krajnjeg ishoda pregovora o VFO-u za razdoblje od 2014. do 2020. i koji pogađaju Francusku, Italiju i Španjolsku;

| B. | budući da bi se tom dodjelom dodatnih sredstava trebalo doprinijeti rješavanju konkretnih situacija u vezi s nezaposlenošću, posebno kad je riječ o nezaposlenosti mladih, siromaštvom i socijalnom isključenošću u tim državama članicama; |
| --- | --- |

B.

budući da bi se tom dodjelom dodatnih sredstava trebalo doprinijeti rješavanju konkretnih situacija u vezi s nezaposlenošću, posebno kad je riječ o nezaposlenosti mladih, siromaštvom i socijalnom isključenošću u tim državama članicama;

| C. | budući da Komisija smatra da je povećanje sredstava Europskog socijalnog fonda (ESF-a) najprikladniji način pomoći tim državama članicama; |
| --- | --- |

C.

budući da Komisija smatra da je povećanje sredstava Europskog socijalnog fonda (ESF-a) najprikladniji način pomoći tim državama članicama;

| D. | budući da će se povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza od 150 milijuna EUR pokriti razlikom u okviru gornje granice rashoda iz naslova 1.b (16 milijuna EUR) te mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti (134 milijuna EUR) usmjerenom na tu određenu aktivnost; |
| --- | --- |

D.

budući da će se povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza od 150 milijuna EUR pokriti razlikom u okviru gornje granice rashoda iz naslova 1.b (16 milijuna EUR) te mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti (134 milijuna EUR) usmjerenom na tu određenu aktivnost;

| 1. | uzima na znanje Nacrt izmjene proračuna br. 7 za 2013. godinu koji je Komisija predstavila 25. srpnja 2013. i kojim se obuhvaća povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza od 150 milijuna EUR u naslovu 1.b VFO-a s ciljem rješavanja „određenih problema” koji proizlaze iz krajnjeg ishoda pregovora u Europskom vijeću o VFO-u za razdoblje od 2014. do 2020. i koji pogađaju Francusku, Italiju i Španjolsku; |
| --- | --- |

1.

uzima na znanje Nacrt izmjene proračuna br. 7 za 2013. godinu koji je Komisija predstavila 25. srpnja 2013. i kojim se obuhvaća povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza od 150 milijuna EUR u naslovu 1.b VFO-a s ciljem rješavanja „određenih problema” koji proizlaze iz krajnjeg ishoda pregovora u Europskom vijeću o VFO-u za razdoblje od 2014. do 2020. i koji pogađaju Francusku, Italiju i Španjolsku;

| 2. | podržava prijedlog Komisije da se dodatno dodijeljena sredstva namijene postojećim programima ESF-a u pogođenim državama članicama kako bi se riješile konkretne situacije u vezi s nezaposlenošću, posebno nezaposlenošću mladih i socijalnom isključenošću; očekuje od Komisije da Parlament pravodobno izvijesti o konkretnim mjerama i aktivnostima koje su financirane tim dodijeljenim sredstvima; |
| --- | --- |

2.

podržava prijedlog Komisije da se dodatno dodijeljena sredstva namijene postojećim programima ESF-a u pogođenim državama članicama kako bi se riješile konkretne situacije u vezi s nezaposlenošću, posebno nezaposlenošću mladih i socijalnom isključenošću; očekuje od Komisije da Parlament pravodobno izvijesti o konkretnim mjerama i aktivnostima koje su financirane tim dodijeljenim sredstvima;

| 3. | k tomu primjećuje da će se dodatnih 150 milijuna EUR uglavnom financirati mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti; |
| --- | --- |

3.

k tomu primjećuje da će se dodatnih 150 milijuna EUR uglavnom financirati mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti;

| 4. | prihvaća Stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2013; |
| --- | --- |

4.

prihvaća Stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 7/2013;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 7/2013 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 7/2013 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 66, 8.3.2013.

(3)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

(4)  SL L 163, 23.6.2007., str. 17.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/54

---

P7_TA(2013)0458

Nacrt izmjene proračuna br. 8 (NIP 2.a) – jačanje plaćanja naslova VFO-a te manjak odobrenih sredstava za plaćanje u proračunu za 2013.

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o Stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 8/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

(2016/C 436/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 Vijeća (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 Vijeća (1),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013., konačno donesen dana 12.prosinca 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013., konačno donesen dana 12.prosinca 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (3),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (4),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 8/2013 koji je Komisija usvojila 25. rujna 2013. (COM(2013)0669), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 8/2013 koji je Komisija usvojila 25. rujna 2013. (COM(2013)0669),

| — | uzimajući u obzir Stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 8/2013 koje je Vijeće usvojilo 30. listopadai koje je Europskom parlamentu proslijeđeno 31. Listopada 2013.(14871/2013 – C7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 8/2013 koje je Vijeće usvojilo 30. listopadai koje je Europskom parlamentu proslijeđeno 31. Listopada 2013.(14871/2013 – C7-0387/2013),

| — | uzimajući u obzir članke 75.b i 75.e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 75.b i 75.e Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0371/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0371/2013),

| A. | budući da se nacrt izmjene proračuna br. 8/2013 odnosi na povećanje odobrenih sredstava za plaćanje od 3,9 milijardi EUR u naslovima 1.a, 1.b, 2., 3.a, 3.b i 4. višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), s ciljem isplate preostalih iznosa do kraja godine tako da bi se pravno poštovale prethodne i sadašnje obveze, izbjegle novčane kazne, a korisnici primili sredstva predviđena dogovorenim politikama Unije za koje su Parlament i Vijeće odobrili odgovarajuća sredstva za preuzimanje obveza u prethodnim godišnjim proračunima; |
| --- | --- |

A.

budući da se nacrt izmjene proračuna br. 8/2013 odnosi na povećanje odobrenih sredstava za plaćanje od 3,9 milijardi EUR u naslovima 1.a, 1.b, 2., 3.a, 3.b i 4. višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), s ciljem isplate preostalih iznosa do kraja godine tako da bi se pravno poštovale prethodne i sadašnje obveze, izbjegle novčane kazne, a korisnici primili sredstva predviđena dogovorenim politikama Unije za koje su Parlament i Vijeće odobrili odgovarajuća sredstva za preuzimanje obveza u prethodnim godišnjim proračunima;

| B. | budući da će se zatraženim dodatnim odobrenim sredstvima za plaćanje smanjiti razina nepodmirenih obveza („reste à liquider”), kao i rizik njihova prelijevanja na nenormalno visoke razine neplaćenih računa iz 2014.; |
| --- | --- |

B.

budući da će se zatraženim dodatnim odobrenim sredstvima za plaćanje smanjiti razina nepodmirenih obveza („reste à liquider”), kao i rizik njihova prelijevanja na nenormalno visoke razine neplaćenih računa iz 2014.;

| C. | budući da je nacrt izmjene proračuna br. 8/2013, kojim je ažurirana verzija nacrta izmjene proračuna br. 2/2013, Komisija predstavila u ožujku 2013. u iznosu od 1,2 milijarde EUR, a proračunsko tijelo u rujnu 2013. samo djelomično odobrilo u iznosu od 7,3 milijarde EUR; |
| --- | --- |

C.

budući da je nacrt izmjene proračuna br. 8/2013, kojim je ažurirana verzija nacrta izmjene proračuna br. 2/2013, Komisija predstavila u ožujku 2013. u iznosu od 1,2 milijarde EUR, a proračunsko tijelo u rujnu 2013. samo djelomično odobrilo u iznosu od 7,3 milijarde EUR;

| D. | budući da je na kraju 2012. ukupan iznos nepodmirenih zahtjeva za plaćanje za kohezijsku politiku (2007. – 2013.) od 16,2 milijarde EUR morao biti prebačen za 2013., čime je smanjena razina plaćanja dostupnih u proračunu za 2013. kako bi se pokrile potrebe plaćanja ove godine; budući da bi taj iznos trebao dosegnuti 20 milijardi EUR do kraja 2013., pod pretpostavkom da se nacrt izmjene proračuna br. 8/2013 prihvati u cijelosti; |
| --- | --- |

D.

budući da je na kraju 2012. ukupan iznos nepodmirenih zahtjeva za plaćanje za kohezijsku politiku (2007. – 2013.) od 16,2 milijarde EUR morao biti prebačen za 2013., čime je smanjena razina plaćanja dostupnih u proračunu za 2013. kako bi se pokrile potrebe plaćanja ove godine; budući da bi taj iznos trebao dosegnuti 20 milijardi EUR do kraja 2013., pod pretpostavkom da se nacrt izmjene proračuna br. 8/2013 prihvati u cijelosti;

| E. | budući da je prema političkom sporazumu o VFO-u 2014. – 2020. postignutom 27. lipnja 2013. na najvišoj političkoj razini, između Parlamenta, predsjedništva Vijeća i Komisije, Vijeće preuzelo političku obvezu da poduzme sve potrebne korake kojima se jamči da će se obveze Unije za 2013. poštovati u potpunosti, da službeno donese nacrt izmjene proračuna br. 2/2013 od 7,3 milijarde EUR kao i odluku, bez odgode, o novom nacrtu izmjene proračuna koji Komisija treba predložiti početkom jeseni kako bi se izbjegao bilo kakav manjak opravdanih odobrenih sredstava za plaćanje; |
| --- | --- |

E.

budući da je prema političkom sporazumu o VFO-u 2014. – 2020. postignutom 27. lipnja 2013. na najvišoj političkoj razini, između Parlamenta, predsjedništva Vijeća i Komisije, Vijeće preuzelo političku obvezu da poduzme sve potrebne korake kojima se jamči da će se obveze Unije za 2013. poštovati u potpunosti, da službeno donese nacrt izmjene proračuna br. 2/2013 od 7,3 milijarde EUR kao i odluku, bez odgode, o novom nacrtu izmjene proračuna koji Komisija treba predložiti početkom jeseni kako bi se izbjegao bilo kakav manjak opravdanih odobrenih sredstava za plaćanje;

| F. | budući da je, u skladu s člankom 41. stavkom 2. Financijske uredbe, Komisija pregledala mogućnosti unutarnje preraspodjele u sklopu ukupnog pregleda potreba za plaćanje do kraja godine te predložila preraspodjelu 509,8 milijuna EUR u tzv. „globalni prijenos”; |
| --- | --- |

F.

budući da je, u skladu s člankom 41. stavkom 2. Financijske uredbe, Komisija pregledala mogućnosti unutarnje preraspodjele u sklopu ukupnog pregleda potreba za plaćanje do kraja godine te predložila preraspodjelu 509,8 milijuna EUR u tzv. „globalni prijenos”;

| G. | budući da Parlament u svojoj rezoluciji od 3. srpnja 2013. povezuje usvajanje sljedećeg nacrta izmjene proračuna od strane Vijeća početkom jeseni s usvajanjem Uredbe o VFO-u ili proračuna za 2014.; |
| --- | --- |

G.

budući da Parlament u svojoj rezoluciji od 3. srpnja 2013. povezuje usvajanje sljedećeg nacrta izmjene proračuna od strane Vijeća početkom jeseni s usvajanjem Uredbe o VFO-u ili proračuna za 2014.;

| 1. | pozdravlja predstavljanje nacrta izmjene proračuna br. 8/2013 od strane Komisije 25. rujna 2013. koji se odnosi na povećanje odobrenih sredstava za plaćanje od 3,9 milijardi EUR u naslovima 1.a, 1.b, 2., 3.a, 3.b i 4. VFO-a na ukupnu razinu već predloženu nacrtom izmjene proračuna br. 2/2013; naglašava da će se usvajanjem cjelovitog nacrta izmjene proračuna br. 8/2013 dosegnuti gornja granica plaćanja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predstavljanje nacrta izmjene proračuna br. 8/2013 od strane Komisije 25. rujna 2013. koji se odnosi na povećanje odobrenih sredstava za plaćanje od 3,9 milijardi EUR u naslovima 1.a, 1.b, 2., 3.a, 3.b i 4. VFO-a na ukupnu razinu već predloženu nacrtom izmjene proračuna br. 2/2013; naglašava da će se usvajanjem cjelovitog nacrta izmjene proračuna br. 8/2013 dosegnuti gornja granica plaćanja;

| 2. | podsjeća da nacrt izmjene proračuna br. 8/2013 čini, u skladu s prethodnim obvezama svih triju institucija, drugu tranšu nacrta izmjene proračuna br. 2/2013, kao potreban minimum za poštovanje pravnih obveza Unije i prethodnih obveza do kraja 2013. radi izbjegavanja novčanih kazni i smanjenja razine nepodmirenih obveza; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da nacrt izmjene proračuna br. 8/2013 čini, u skladu s prethodnim obvezama svih triju institucija, drugu tranšu nacrta izmjene proračuna br. 2/2013, kao potreban minimum za poštovanje pravnih obveza Unije i prethodnih obveza do kraja 2013. radi izbjegavanja novčanih kazni i smanjenja razine nepodmirenih obveza;

| 3. | smatra da će, kako je Komisija više puta istaknula, usvajanjem cjelovitog nacrta izmjene proračuna br. 8/2013 Unija moći u potpunosti pokriti svoje pravne obveze do kraja 2013.; ipak, zabrinut je što se usprkos ukupnom povećanju plaćanja od 11,2 milijarde EUR (nacrti izmjene proračuna br. 2/2013 i br. 8/2013) i dalje procjenjuje da će biti potrebno u iduću godinu prenijeti važnu količinu od otprilike 20 milijardi EUR zahtjeva za plaćanje povezanih s kohezijskim programima 2007. – 2013., kao što je Komisija priznala tijekom posljednjeg međuinstitucionalnog sastanka o plaćanjima 26. rujna 2013.; naglašava da je situacija kritična i za programe izvan naslova 1.b; |
| --- | --- |

3.

smatra da će, kako je Komisija više puta istaknula, usvajanjem cjelovitog nacrta izmjene proračuna br. 8/2013 Unija moći u potpunosti pokriti svoje pravne obveze do kraja 2013.; ipak, zabrinut je što se usprkos ukupnom povećanju plaćanja od 11,2 milijarde EUR (nacrti izmjene proračuna br. 2/2013 i br. 8/2013) i dalje procjenjuje da će biti potrebno u iduću godinu prenijeti važnu količinu od otprilike 20 milijardi EUR zahtjeva za plaćanje povezanih s kohezijskim programima 2007. – 2013., kao što je Komisija priznala tijekom posljednjeg međuinstitucionalnog sastanka o plaćanjima 26. rujna 2013.; naglašava da je situacija kritična i za programe izvan naslova 1.b;

| 4. | podsjeća da je usvajanje nacrta izmjene proračuna br. 8/2013 od strane Vijeća bio dio političkog dogovora o VFO-u 2014. – 2020. te, stoga, ispunjava samo jedan od tri uvjeta za to da Parlament pristane na Uredbu o VFO-u, kao što je istaknuo u svojoj rezoluciji od 3. srpnja 2013.; |
| --- | --- |

4.

podsjeća da je usvajanje nacrta izmjene proračuna br. 8/2013 od strane Vijeća bio dio političkog dogovora o VFO-u 2014. – 2020. te, stoga, ispunjava samo jedan od tri uvjeta za to da Parlament pristane na Uredbu o VFO-u, kao što je istaknuo u svojoj rezoluciji od 3. srpnja 2013.;

| 5. | Prihvaća smanjenje od 14,8 milijuna EUR koje je uvelo Vijeće samo zato jer se taj iznos dodaje na originalni iznos od 11,2 milijarde EUR u Nacrtu izmjene proračuna 2/2013; u tom kontekstu naglašava da ostaje pri svom načelnom stajalištu da financiranje posebnih instrumenata poput fonda za solidarnost EU-a treba financirati putem novih odobrenih sredstava, kako u obvezama tako i u plaćanjima, iznad gornje granice iznosa VFO-a; |
| --- | --- |

5.

Prihvaća smanjenje od 14,8 milijuna EUR koje je uvelo Vijeće samo zato jer se taj iznos dodaje na originalni iznos od 11,2 milijarde EUR u Nacrtu izmjene proračuna 2/2013; u tom kontekstu naglašava da ostaje pri svom načelnom stajalištu da financiranje posebnih instrumenata poput fonda za solidarnost EU-a treba financirati putem novih odobrenih sredstava, kako u obvezama tako i u plaćanjima, iznad gornje granice iznosa VFO-a;

| 6. | Podsjeća da je stajalište Vijeća iz članka 314. stavka 3. UFEU-a pripremna radnja i vrijedi od datuma donošenja; napominje da smatra da stajalište Vijeća o Nacrtu izmjene proračuna 8/2013 koje mu je 31. listopada 2013. priopćio ad hoc predsjednik Vijeća vrijedi za svrhe iz članaka 314. stavak 3. i 314. stavak 4. UFEU-a od datuma njegovog donošenja 30. listopada 2013.; odbacuje i zanemaruje klauzulu u pratećoj „odluci” kojom Vijeće namjerava valjanost svojega stajališta o Nacrtu izmjene proračuna br. 8/2013 uvjetovati odobrenjem od strane Parlamenta sporazuma o VFO-u za 2014. – 2020. te stajališta Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 9/2013: |
| --- | --- |

6.

Podsjeća da je stajalište Vijeća iz članka 314. stavka 3. UFEU-a pripremna radnja i vrijedi od datuma donošenja; napominje da smatra da stajalište Vijeća o Nacrtu izmjene proračuna 8/2013 koje mu je 31. listopada 2013. priopćio ad hoc predsjednik Vijeća vrijedi za svrhe iz članaka 314. stavak 3. i 314. stavak 4. UFEU-a od datuma njegovog donošenja 30. listopada 2013.; odbacuje i zanemaruje klauzulu u pratećoj „odluci” kojom Vijeće namjerava valjanost svojega stajališta o Nacrtu izmjene proračuna br. 8/2013 uvjetovati odobrenjem od strane Parlamenta sporazuma o VFO-u za 2014. – 2020. te stajališta Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 9/2013:

| 7. | prihvaća Stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 8/2013; |
| --- | --- |

7.

prihvaća Stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 8/2013;

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 8/2013 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

8.

nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 8/2013 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 9. | nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

9.

nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 298, 26.10. 2012., str. 1.

(2)  SL L 66, 8.3.2013.

(3)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

(4)  SL L 163, 23.6.2007., str. 17.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/56

---

P7_TA(2013)0459

Europski fond za prilagodbu globalizaciji (zahtjev EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana građevinski materijal – Španjolska)

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev za EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana građevinski materijali, Španjolska) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

(2016/C 436/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0635 – C7–0269/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0635 – C7–0269/2013),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (MIS od 17. svibnja 2006.) (1), a posebno njegovu točku 28., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (MIS od 17. svibnja 2006.) (1), a posebno njegovu točku 28.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (2) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (2) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0341/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0341/2013),

| A. | budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri reintegraciji na tržište rada, |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima te kako bi im se pomoglo pri reintegraciji na tržište rada,

| B. | budući da je područje primjene Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) privremeno prošireno na zahtjeve predane od 1. svibnja 2009. do 31. prosinca 2011. kako bi se uključila potpora radnicima čije je otpuštanje izravno povezano sa svjetskom financijskom i gospodarskom krizom, |
| --- | --- |

B.

budući da je područje primjene Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) privremeno prošireno na zahtjeve predane od 1. svibnja 2009. do 31. prosinca 2011. kako bi se uključila potpora radnicima čije je otpuštanje izravno povezano sa svjetskom financijskom i gospodarskom krizom,

| C. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i stavljena na raspolaganje što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. u pogledu donošenja odluka za mobilizaciju EGF-a, |
| --- | --- |

C.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i stavljena na raspolaganje što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. u pogledu donošenja odluka za mobilizaciju EGF-a,

| D. | budući da je Španjolska podnijela zahtjev EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana za financijski doprinos iz EGF-a slijedom otpuštanja 630 radnika u 140 poduzeća koja posluju u regiji Comunidad Valenciana razine NUTS II tijekom referentnog razdoblja od 14. lipnja 2012. do 14. ožujka 2013., pri čemu su mjere koje sufinancira EFG namijenjene 300 radnika, |
| --- | --- |

D.

budući da je Španjolska podnijela zahtjev EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana za financijski doprinos iz EGF-a slijedom otpuštanja 630 radnika u 140 poduzeća koja posluju u regiji Comunidad Valenciana razine NUTS II tijekom referentnog razdoblja od 14. lipnja 2012. do 14. ožujka 2013., pri čemu su mjere koje sufinancira EFG namijenjene 300 radnika,

| E. | budući da zahtjev zadovoljava kriterije postavljene Uredbom o EGF-u, |
| --- | --- |

E.

budući da zahtjev zadovoljava kriterije postavljene Uredbom o EGF-u,

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Španjolska stoga ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom; |
| --- | --- |

1.

slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 2. točke (b) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Španjolska stoga ima pravo na financijski doprinos u skladu s tom Uredbom;

| 2. | primjećuje da su španjolske vlasti podnijele zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a 22. svibnja 2013. i da je Komisija svoju procjenu iznijela 16. rujna 2013.; izražava zadovoljstvo zbog kratkog trajanja razdoblja ocjenjivanja od četiri mjeseca; |
| --- | --- |

2.

primjećuje da su španjolske vlasti podnijele zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a 22. svibnja 2013. i da je Komisija svoju procjenu iznijela 16. rujna 2013.; izražava zadovoljstvo zbog kratkog trajanja razdoblja ocjenjivanja od četiri mjeseca;

| 3. | primjećuje da je kriza snažno utjecala na regiju Comunidad Valenciana sa stopom nezaposlenosti koja doseže 29,19 % u prvom tromjesečju 2013.; pozdravlja činjenicu što se regija ponovno koristi pomoći iz EGF-a za suočavanje s visokom nezaposlenosti; |
| --- | --- |

3.

primjećuje da je kriza snažno utjecala na regiju Comunidad Valenciana sa stopom nezaposlenosti koja doseže 29,19 % u prvom tromjesečju 2013.; pozdravlja činjenicu što se regija ponovno koristi pomoći iz EGF-a za suočavanje s visokom nezaposlenosti;

| 4. | čestita regiji Comunidad Valenciana što traži pomoć iz EGF-a i koristi se njome za rješavanje problema na tržištu rada, za koje je svojstven visok postotak malih i srednjih poduzeća; u vezi s tim podsjeća da je regija Comunidad Valenciana već u četiri navrata podnijela zahtjev za potporu iz EGF-a za tekstilni sektor, industriju keramike, industriju prirodnog kamena te za građevinski sektor (3); |
| --- | --- |

4.

čestita regiji Comunidad Valenciana što traži pomoć iz EGF-a i koristi se njome za rješavanje problema na tržištu rada, za koje je svojstven visok postotak malih i srednjih poduzeća; u vezi s tim podsjeća da je regija Comunidad Valenciana već u četiri navrata podnijela zahtjev za potporu iz EGF-a za tekstilni sektor, industriju keramike, industriju prirodnog kamena te za građevinski sektor (3);

| 5. | smatra da su otpuštanja u 140 poduzeća koja se bave proizvodnim djelatnostima u regiji Comunidad Valenciana razine NUTS II (ES52) povezana s velikim strukturnim promjenama u svjetskim trgovinskim tokovima, što je dovelo do porasta uvoza ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda u Uniju i smanjenja udjela Unije u proizvodnji ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

5.

smatra da su otpuštanja u 140 poduzeća koja se bave proizvodnim djelatnostima u regiji Comunidad Valenciana razine NUTS II (ES52) povezana s velikim strukturnim promjenama u svjetskim trgovinskim tokovima, što je dovelo do porasta uvoza ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda u Uniju i smanjenja udjela Unije u proizvodnji ostalih nemetalnih mineralnih proizvoda na svjetskoj razini;

| 6. | pozdravlja činjenicu da su španjolske vlasti, kako bi žurno osigurale pomoć radnicima, odlučile pokrenuti 22. kolovoza 2013. provedbu usluga prilagođenih potrebama za pogođene radnike, mnogo prije donošenja konačne odluke o odobravanju sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja činjenicu da su španjolske vlasti, kako bi žurno osigurale pomoć radnicima, odlučile pokrenuti 22. kolovoza 2013. provedbu usluga prilagođenih potrebama za pogođene radnike, mnogo prije donošenja konačne odluke o odobravanju sredstava iz EGF-a za predloženi usklađeni paket;

| 7. | primjećuje da španjolske vlasti izvještavaju da će prema njihovoj ocjeni, utemeljenoj na iskustvu s prethodnim zahtjevima za sredstva iz EGF-a, samo 300 radnika na koje je potpora usmjerena odlučiti sudjelovati u mjerama; poziva španjolske vlasti da iskoriste pun potencijal potpore iz EGF-a, naročito za stjecanje viših kvalifikacija za radnike s osnovnim obrazovanjem koji čine 74,4 % radnika na koje su ove mjere usmjerene; |
| --- | --- |

7.

primjećuje da španjolske vlasti izvještavaju da će prema njihovoj ocjeni, utemeljenoj na iskustvu s prethodnim zahtjevima za sredstva iz EGF-a, samo 300 radnika na koje je potpora usmjerena odlučiti sudjelovati u mjerama; poziva španjolske vlasti da iskoriste pun potencijal potpore iz EGF-a, naročito za stjecanje viših kvalifikacija za radnike s osnovnim obrazovanjem koji čine 74,4 % radnika na koje su ove mjere usmjerene;

| 8. | primjećuje da usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama koje će se sufinancirati uključuje mjere za poticanje ponovnog zapošljavanja 300 otpuštenih radnika kao što su profiliranje vještina, profesionalno usmjeravanje, savjetovanje, osposobljavanje, intenzivna pomoć pri traženju posla, pružanje potpore poduzetništvu te poticaji, poput poticaja za traženje posla, doprinosa za putne troškove, poticaja za pomoć pri traženju novog radnog mjesta i potpore za osnivanje poduzeća; |
| --- | --- |

8.

primjećuje da usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama koje će se sufinancirati uključuje mjere za poticanje ponovnog zapošljavanja 300 otpuštenih radnika kao što su profiliranje vještina, profesionalno usmjeravanje, savjetovanje, osposobljavanje, intenzivna pomoć pri traženju posla, pružanje potpore poduzetništvu te poticaji, poput poticaja za traženje posla, doprinosa za putne troškove, poticaja za pomoć pri traženju novog radnog mjesta i potpore za osnivanje poduzeća;

| 9. | primjećuje da su usklađenim paketom predviđeni financijski poticaji za traženje posla (paušalni iznos od 300 EUR), naknada za mobilnost (do 400 EUR) te poticaji za pomoć pri traženju novog radnog mjesta (do 700 EUR); pozdravlja činjenicu da je ukupan iznos financijskih poticaja ograničen te je zato većina doprinosa namijenjena za troškove osposobljavanja i savjetovanja, pomoć pri traženju posla i potporu poduzetništvu; |
| --- | --- |

9.

primjećuje da su usklađenim paketom predviđeni financijski poticaji za traženje posla (paušalni iznos od 300 EUR), naknada za mobilnost (do 400 EUR) te poticaji za pomoć pri traženju novog radnog mjesta (do 700 EUR); pozdravlja činjenicu da je ukupan iznos financijskih poticaja ograničen te je zato većina doprinosa namijenjena za troškove osposobljavanja i savjetovanja, pomoć pri traženju posla i potporu poduzetništvu;

| 10. | pozdravlja činjenicu da se pri osmišljavanju mjera za usklađeni paket EGF-a savjetovalo sa socijalnim partnerima, a posebno sindikatima na lokalnoj razini (UGT-PV, CCOO-PV) i neprofitnom organizacijom FESMAC, te da će se tijekom različitih faza provedbe EGF-a i u pristupu EGF-u primjenjivati politika ravnopravnosti žena i muškaraca te načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja činjenicu da se pri osmišljavanju mjera za usklađeni paket EGF-a savjetovalo sa socijalnim partnerima, a posebno sindikatima na lokalnoj razini (UGT-PV, CCOO-PV) i neprofitnom organizacijom FESMAC, te da će se tijekom različitih faza provedbe EGF-a i u pristupu EGF-u primjenjivati politika ravnopravnosti žena i muškaraca te načelo nediskriminacije;

| 11. | podsjeća na važnost povećanja mogućnosti zapošljavanja svih radnika prilagođenim programima osposobljavanja i priznavanjem sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi potrebama otpuštenih radnika, ali i stvarnom poslovnom okruženju; |
| --- | --- |

11.

podsjeća na važnost povećanja mogućnosti zapošljavanja svih radnika prilagođenim programima osposobljavanja i priznavanjem sposobnosti i vještina koje je radnik usvojio tijekom profesionalne karijere; očekuje da se osposobljavanje ponuđeno u usklađenom paketu prilagodi potrebama otpuštenih radnika, ali i stvarnom poslovnom okruženju;

| 12. | pozdravlja činjenicu da je usklađenim paketom obuhvaćeno strukovno osposobljavanje usmjereno na sektore u kojima postoje prilike za zaposlenje ili je vjerojatno da će se takve prilike pojaviti, kao i stjecanje viših kvalifikacija osmišljeno prema budućim potrebama proizvođača u sektoru koji je pogođen otpuštanjima; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja činjenicu da je usklađenim paketom obuhvaćeno strukovno osposobljavanje usmjereno na sektore u kojima postoje prilike za zaposlenje ili je vjerojatno da će se takve prilike pojaviti, kao i stjecanje viših kvalifikacija osmišljeno prema budućim potrebama proizvođača u sektoru koji je pogođen otpuštanjima;

| 13. | primjećuje da informacije o usklađenom paketu usluga prilagođenih potrebama koje će se financirati iz EGF-a sadrže podatke o njihovoj komplementarnosti s aktivnostima koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su španjolske vlasti potvrdile da prihvatljive aktivnosti ne primaju pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu procjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se osiguralo potpuno poštovanje postojećih odredbi te kako bi se zajamčilo da Unija neće dvostruko financirati usluge; |
| --- | --- |

13.

primjećuje da informacije o usklađenom paketu usluga prilagođenih potrebama koje će se financirati iz EGF-a sadrže podatke o njihovoj komplementarnosti s aktivnostima koje se financiraju iz strukturnih fondova; naglašava da su španjolske vlasti potvrdile da prihvatljive aktivnosti ne primaju pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije; ponavlja poziv Komisiji da predstavi usporednu procjenu tih podataka u svojim godišnjim izvješćima kako bi se osiguralo potpuno poštovanje postojećih odredbi te kako bi se zajamčilo da Unija neće dvostruko financirati usluge;

| 14. | traži od uključenih institucija da poduzmu potrebne napore kako bi se poboljšale postupovne mjere radi brže mobilizacije sredstava iz EGF-a; cijeni to što je Komisija pokrenula unaprijeđeni postupak nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje bespovratnih sredstava kojima je cilj da se proračunskom tijelu predstavi ocjena Komisije o prihvatljivosti zahtjeva za EGF zajedno s prijedlogom za mobilizaciju sredstava iz EGF-a; nada se da će daljnja postupovna poboljšanja biti uključena u novu Uredbu o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) te da će se postići veća učinkovitost, transparentnost i vidljivost EGF-a; |
| --- | --- |

14.

traži od uključenih institucija da poduzmu potrebne napore kako bi se poboljšale postupovne mjere radi brže mobilizacije sredstava iz EGF-a; cijeni to što je Komisija pokrenula unaprijeđeni postupak nakon zahtjeva Parlamenta za ubrzano oslobađanje bespovratnih sredstava kojima je cilj da se proračunskom tijelu predstavi ocjena Komisije o prihvatljivosti zahtjeva za EGF zajedno s prijedlogom za mobilizaciju sredstava iz EGF-a; nada se da će daljnja postupovna poboljšanja biti uključena u novu Uredbu o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) te da će se postići veća učinkovitost, transparentnost i vidljivost EGF-a;

| 15. | naglašava da se u skladu s člankom 6. Uredbe o EGF-u otpuštenim radnicima osigurava potpora iz EGF-a kako bi ponovno dobili stalan posao; nadalje naglašava da se sredstvima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da pomoć iz EGF-a ne smije zamijeniti mjere za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća, niti mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora; |
| --- | --- |

15.

naglašava da se u skladu s člankom 6. Uredbe o EGF-u otpuštenim radnicima osigurava potpora iz EGF-a kako bi ponovno dobili stalan posao; nadalje naglašava da se sredstvima iz EGF-a mogu sufinancirati samo aktivne mjere na tržištu rada koje vode trajnom, dugoročnom zaposlenju; ponavlja da pomoć iz EGF-a ne smije zamijeniti mjere za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima nadležna poduzeća, niti mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora;

| 16. | pozdravlja činjenicu da je s Vijećem postignut sporazum o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju sredstava u slučaju krize u Uredbu o EGF-u za razdoblje 2014. – 2020., koje omogućuju pružanje financijske pomoći radnicima koji su otpušteni zbog tekuće financijske i gospodarske krize te onima koji izgube posao zbog promjena u svjetskim trgovinskim tokovima; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja činjenicu da je s Vijećem postignut sporazum o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju sredstava u slučaju krize u Uredbu o EGF-u za razdoblje 2014. – 2020., koje omogućuju pružanje financijske pomoći radnicima koji su otpušteni zbog tekuće financijske i gospodarske krize te onima koji izgube posao zbog promjena u svjetskim trgovinskim tokovima;

| 17. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

17.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

18.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 19. | nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

19.

nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

(2)  SL L 406, 30.12.2006., str. 1.

(3)  Zahtjevi EGF/2009/0014 ES/Comunidad Valenciana; EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana i EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana – izgradnja objekata.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 28. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana građevinski materijali, Španjolska)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2013/708/EU)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/59

---

P7_TA(2013)0460

Program ERASMUS ZA SVE ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju programa ERASMUS ZA SVE, programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0788),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 165. stavak 4. i članak 166. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 165. stavak 4. i članak 166. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0436/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 24. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 24. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za proračune, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0405/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za proračune, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0405/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 181, 21.6.2012., str. 154.

(2)  SL C 225, 27.7.2012., str. 200.

---

P7_TC1-COD(2011)0371

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa „Erasmus+”:programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport i stavljanju izvan snage odluka br. 1719/2006/EZ, br. 1720/2006/EZ i br. 1298/2008/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1288/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/60 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/60

---

P7_TA(2013)0461

Program Kreativna Europa ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju programa Kreativna Europa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0785),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 166. stavak 4., članak 167. stavak 5. i članak 173. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 166. stavak 4., članak 167. stavak 5. i članak 173. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0435/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. srpnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 18. srpnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0011/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 181, 21.6.2012., str. 35.

(2)  SL C 277, 13.9.2012., str. 156.

---

P7_TC1-COD(2011)0370

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1295/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/61

---

P7_TA(2013)0462

Program „Europa za građane” ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o uspostavljanju programa „Europa za građane” za razdoblje 2014. – 2020. (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

(Posebni zakonodavni postupak – suglasnost)

(2016/C 436/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt uredbe Komisije (12557/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt uredbe Komisije (12557/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 352 Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 352 Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0307/2013),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za ustavna pitanja (A7-0424/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za ustavna pitanja (A7-0424/2012),

| 1. | daje suglasnost za nacrt uredbe Vijeća; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za nacrt uredbe Vijeća;

| 2. | odobrava izjavu priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobrava izjavu priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

PRILOG

Izjava Europskog parlamenta

Europski parlament potvrđuje svoje uvjerenje da se ovom Uredbom također teži ostvarivanju ciljeva na području kulture i povijesti utvrđenih člankom 167. UFEU-a. Zbog toga je na ovaj spis trebalo primijeniti dvojnu pravnu osnovu koja zahtijeva redovni zakonodavni postupak. Jedini razlog zbog kojega je Europski parlament odustao od svojeg stajališta u pogledu primjene dvojne pravne osnove, a time i od zahtjeva za suodlučivanje, i prihvatio postupak suglasnosti, u skladu s prijedlogom Komisije na temelju članka 352. UFEU-a, bila je njegova želja da se izbjegne potpuno zaustavljanje postupka, a time i kašnjenje stupanja Programa na snagu. Europski parlament skreće pozornost na svoju odlučnost u tome da se takva situacija više ne ponovi.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/62

---

P7_TA(2013)0463

Instrument za povezivanje Europe ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0665/3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0665/3),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0374/2011),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. veljače 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. veljače 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. srpnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. srpnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir obvezu predstavnika Vijeća preuzetu pismom od 10. srpnja 2013. da odobri mišljenje Parlamenta u skaldu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Eurospke unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu predstavnika Vijeća preuzetu pismom od 10. srpnja 2013. da odobri mišljenje Parlamenta u skaldu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Eurospke unije,

| — | uzimajući u obzir članke 55.i 37. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 55.i 37. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za promet i turizam i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku u skladu s člankom 51. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za promet i turizam i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku u skladu s člankom 51. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za regionalni razvoj (A7-0021/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za regionalni razvoj (A7-0021/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 143, 22.5.2012, str. 116.

(2)  SL C 277, 13.9.2012, str. 125.

---

P7_TC1-COD(2011)0302

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013. s ciljem usvajanja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1316/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/63

---

P7_TA(2013)0464

Razvoj transeuropske prometne mreže ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0650/3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0650/3),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0375/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje francuskog Senata podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje francuskog Senata podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. veljače 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. veljače 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. svibnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. svibnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 12. lipnja 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 12. lipnja 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za regionalni razvoj (A7-0012/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za regionalni razvoj (A7-0012/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 143, 22.5.2012., str. 130.

(2)  SL C 225, 27.7.2012., str. 150.

---

P7_TC1-COD(2011)0294

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19 studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1315/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/64

---

P7_TA(2013)0465

Poljoprivredna i ribarstvena statistika ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni nekih zakonodavnih akata na području poljoprivredne i ribarstvene statistike (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0724), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0724),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0397/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje španjolskog Zastupničkog doma španjolskog Senata podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje španjolskog Zastupničkog doma španjolskog Senata podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 6. rujna 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 6. rujna 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0148/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A7-0148/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P7_TC1-COD(2012)0343

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni određenih zakonodavnih akata u području poljoprivredne i ribarstvene statistike

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1350/2013)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/65

---

P7_TA(2013)0466

Sporazum o javnoj nabavi ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju Protokola o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 436/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (07917/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (07917/2013),

| — | uzimajući u obzir Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (07918/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o izmjeni Sporazuma o javnoj nabavi (07918/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. podstavkom 1. u vezi s člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. podstavkom 1. u vezi s člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0180/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A7-0339/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A7-0339/2013),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje Protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/66

---

P7_TA(2013)0467

Zaštita i uporaba prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o prihvaćanju u ime Europske Unije izmjena članaka 25. i 26. Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 436/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (12713/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Odluke Vijeća (12713/2013),

| — | uzimajući u obzir prihvaćanje izmjena članaka 25. i 26. Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera (12713/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prihvaćanje izmjena članaka 25. i 26. Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera (12713/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0304/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0304/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A7-0356/2013),

| 1. | u ime Europske unije daje suglasnost za prihvaćanje izmjena članaka 25. i 26. UNECE-ove Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera od strane Europske unije; |
| --- | --- |

1.

u ime Europske unije daje suglasnost za prihvaćanje izmjena članaka 25. i 26. UNECE-ove Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera od strane Europske unije;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/67

---

P7_TA(2013)0468

Dopunski istraživački program za projekt ITER (2014. – 2018.) *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o usvajanju Dopunskog istraživačkog programa za projekt ITER (2014. – 2018.) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

(Savjetovanje)

(2016/C 436/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2011)0931), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2011)0931),

| — | uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o Euratomu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o Euratomu,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za mišljenje koji je poslalo Vijeće (C7-0032/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za mišljenje koji je poslalo Vijeće (C7-0032/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za proračune (A7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za proračune (A7-0211/2013),

| A. | Budući da Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju Europski parlament još uvijek ne dobiva ovlasti suzakonodavca, |
| --- | --- |

A.

Budući da Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju Europski parlament još uvijek ne dobiva ovlasti suzakonodavca,

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o Euratomu; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o Euratomu;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

Amandman 1

Prijedlog Odluke

Uvodna izjava - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | Potvrđuje se predanost Unije Sporazumu o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER

   (1)

  („Sporazum ITER”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

Potvrđuje se predanost Unije Sporazumu o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER

   (1)

  („Sporazum ITER”).

Amandman 2

Prijedlog Odluke

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Sporazum o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER (dalje u tekstu
  „Sporazum ITER”) 21. studenog 2006. potpisale su Europska zajednica za atomsku energiju (Euratom), Narodna Republika Kina, Republika Indija, Japan, Republika Koreja, Ruska Federacija i Sjedinjene Američke Države. Sporazumom ITER osniva se Međunarodna organizacija za energiju fuzije ITER (dalje u tekstu „Organizacija ITER”) koja je potpuno nadležna za izgradnju, rad, iskorištavanje i deaktivaciju postrojenja ITER-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Sporazum o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER (dalje u tekstu
  „Sporazum ITER”) 21. studenog 2006. potpisale su Europska zajednica za atomsku energiju (Euratom), Narodna Republika Kina, Republika Indija, Japan, Republika Koreja, Ruska Federacija i Sjedinjene Američke Države. Sporazumom ITER osniva se Međunarodna organizacija za energiju fuzije ITER (dalje u tekstu „Organizacija ITER”) koja je potpuno nadležna za izgradnju, rad, iskorištavanje i deaktivaciju postrojenja ITER-a.

| (1) | Sporazum ITER 21. studenoga 2006. potpisale su Europska zajednica za atomsku energiju (Euratom), Narodna Republika Kina, Republika Indija, Japan, Republika Koreja, Ruska Federacija i Sjedinjene Američke Države. Sporazumom ITER osniva se Međunarodna organizacija za energiju fuzije ITER (dalje u tekstu „Organizacija ITER”) koja je potpuno nadležna za izgradnju, rad, iskorištavanje i deaktivaciju postrojenja ITER-a. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum ITER 21. studenoga 2006. potpisale su Europska zajednica za atomsku energiju (Euratom), Narodna Republika Kina, Republika Indija, Japan, Republika Koreja, Ruska Federacija i Sjedinjene Američke Države. Sporazumom ITER osniva se Međunarodna organizacija za energiju fuzije ITER (dalje u tekstu „Organizacija ITER”) koja je potpuno nadležna za izgradnju, rad, iskorištavanje i deaktivaciju postrojenja ITER-a.

Amandman 3

Prijedlog Odluke

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | U okviru pregovora oko dobivanja potpore drugih stranaka u ITER-u za određivanje lokacije za ITER u Europi, 2007. je sklopljen Sporazum između Europske zajednice za atomsku energiju i vlade Japana o zajedničkoj provedbi aktivnosti šireg pristupa u području istraživanja energije fuzije kojim se određuju dopunske zajedničke aktivnosti istraživanja fuzije na teritoriju Japan radi brzog pokretanja funkcioniranja ITER-a na visokoj razini. Aktivnosti šireg pristupa i ostale aktivnosti povezane s ITER-om usmjerava Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije. Financiranje aktivnosti šireg pristupa uglavnom se osigurava doprinosima u naravi od nekih članica Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije, dok se preostali dio doprinosa Euratoma pokriva iz proračuna Euratoma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

U okviru pregovora oko dobivanja potpore drugih stranaka u ITER-u za određivanje lokacije za ITER u Europi, 2007. je sklopljen Sporazum između Europske zajednice za atomsku energiju i vlade Japana o zajedničkoj provedbi aktivnosti šireg pristupa u području istraživanja energije fuzije kojim se određuju dopunske zajedničke aktivnosti istraživanja fuzije na teritoriju Japan radi brzog pokretanja funkcioniranja ITER-a na visokoj razini. Aktivnosti šireg pristupa i ostale aktivnosti povezane s ITER-om usmjerava Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije. Financiranje aktivnosti šireg pristupa uglavnom se osigurava doprinosima u naravi od nekih članica Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije, dok se preostali dio doprinosa Euratoma pokriva iz proračuna Euratoma.

| (3) | U okviru pregovora oko dobivanja potpore drugih stranaka u ITER-u za određivanje lokacije za ITER u Europi, 2007. je sklopljen Sporazum između Europske zajednice za atomsku energiju i vlade Japana o zajedničkoj provedbi aktivnosti šireg pristupa u području istraživanja energije fuzije kojim se određuju dopunske zajedničke aktivnosti istraživanja fuzije na teritoriju Japan radi brzog pokretanja funkcioniranja ITER-a na visokoj razini. Aktivnosti šireg pristupa i ostale aktivnosti povezane s ITER-om usmjerava Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije. Financiranje aktivnosti šireg pristupa uglavnom se osigurava doprinosima u naravi od nekih članica Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije, dok se preostali dio doprinosa Euratoma pokriva iz proračuna Euratoma.
  U dokumentu Europskog sporazuma o razvoju fuzije (EFDA) iz 2012. pod nazivom „Struja iz fuzije – plan ostvarivanja energije fuzije” („plan fuzije EFDA 2012.”) utvrđuje se potreba za stalnom financijskom potporom ključnim projektima i za istraživačkim i razvojnim aktivnostima na ključnim područjima do datuma početka rada ITER-a kako bi se odgovorilo na znanstvene i tehnološke izazove koji vode do ostvarivanja energije fuzije. |
| --- | --- |

(3)

U okviru pregovora oko dobivanja potpore drugih stranaka u ITER-u za određivanje lokacije za ITER u Europi, 2007. je sklopljen Sporazum između Europske zajednice za atomsku energiju i vlade Japana o zajedničkoj provedbi aktivnosti šireg pristupa u području istraživanja energije fuzije kojim se određuju dopunske zajedničke aktivnosti istraživanja fuzije na teritoriju Japan radi brzog pokretanja funkcioniranja ITER-a na visokoj razini. Aktivnosti šireg pristupa i ostale aktivnosti povezane s ITER-om usmjerava Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije. Financiranje aktivnosti šireg pristupa uglavnom se osigurava doprinosima u naravi od nekih članica Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije, dok se preostali dio doprinosa Euratoma pokriva iz proračuna Euratoma.
  U dokumentu Europskog sporazuma o razvoju fuzije (EFDA) iz 2012. pod nazivom „Struja iz fuzije – plan ostvarivanja energije fuzije” („plan fuzije EFDA 2012.”) utvrđuje se potreba za stalnom financijskom potporom ključnim projektima i za istraživačkim i razvojnim aktivnostima na ključnim područjima do datuma početka rada ITER-a kako bi se odgovorilo na znanstvene i tehnološke izazove koji vode do ostvarivanja energije fuzije.

Amandman 4

Prijedlog Odluke

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Za razdoblje nakon 2013. Komisija je u svojoj Komunikaciji „Proračun za Europu 2020.” predložila da će financirati projekt ITER izvan Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO)
  .
  Stoga treba uspostaviti Dopunski istraživački program za projekt ITER za razdoblje između 2014. i 2018. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Za razdoblje nakon 2013. Komisija je u svojoj Komunikaciji „Proračun za Europu 2020.” predložila da će financirati projekt ITER izvan Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO)
  .
  Stoga treba uspostaviti Dopunski istraživački program za projekt ITER za razdoblje između 2014. i 2018.

| (5) | Projektom ITER treba se učvrstiti vodeći položaj Unije u području fuzije pravodobnim završavanjem navedenih ciljeva izgradnje i iskorištavanja. |
| --- | --- |

(5)

Projektom ITER treba se učvrstiti vodeći položaj Unije u području fuzije pravodobnim završavanjem navedenih ciljeva izgradnje i iskorištavanja.

Amandman 5

Prijedlog Odluke

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Dopunski istraživački program
  za projekt ITER
  treba se financirati doprinosima država članica na temelju kamata po viđenju koje se primjenjuju na bruto nacionalni dohodak (BND) svake države članice na način određen u svrhu izračunavanja doprinosa u obliku vlastitih sredstava iz BND-a općem
  proračunu
  Europske unije
  .
  Ovi se doprinosi uplaćuju u opći proračun Europske unije i dodjeljuju tom Programu
  . Treće države koje su sklopile sporazum o suradnji s Euratomom u području kontrolirane nuklearne fuzije koji povezuje njihove istraživačke programe s programima Euratoma također bi trebale biti u mogućnosti doprinijeti tom Programu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Dopunski istraživački program
  za projekt ITER
  treba se financirati doprinosima država članica na temelju kamata po viđenju koje se primjenjuju na bruto nacionalni dohodak (BND) svake države članice na način određen u svrhu izračunavanja doprinosa u obliku vlastitih sredstava iz BND-a općem
  proračunu
  Europske unije
  .
  Ovi se doprinosi uplaćuju u opći proračun Europske unije i dodjeljuju tom Programu
  . Treće države koje su sklopile sporazum o suradnji s Euratomom u području kontrolirane nuklearne fuzije koji povezuje njihove istraživačke programe s programima Euratoma također bi trebale biti u mogućnosti doprinijeti tom Programu.

| (6) | Unatoč mjerama ograničavanja troškova koje se i dalje trebaju provoditi,
  projekt ITER
  mogao bi nastaviti prekoračivati troškove zbog svoje znanstvene prirode i svojih širokih razmjera i tehnološkog rizika. Sva prekoračenja troškova iznad najvećeg iznosa utvrđenog člankom 2. ne bi trebala utjecati na druge projekte financirane iz
  proračuna
  Unije, a posebno one pod naslovom 1.A proračuna za istraživanje (Obzor 2020.) te se prema potrebi trebaju financirati dodatnim sredstvima iznad gornjih granica
  . Treće države koje su sklopile sporazum o suradnji s Euratomom u području kontrolirane nuklearne fuzije koji povezuje njihove istraživačke programe s programima Euratoma također bi trebale biti u mogućnosti doprinijeti
  Dopunskom istraživačkom
  programu. |
| --- | --- |

(6)

Unatoč mjerama ograničavanja troškova koje se i dalje trebaju provoditi,
  projekt ITER
  mogao bi nastaviti prekoračivati troškove zbog svoje znanstvene prirode i svojih širokih razmjera i tehnološkog rizika. Sva prekoračenja troškova iznad najvećeg iznosa utvrđenog člankom 2. ne bi trebala utjecati na druge projekte financirane iz
  proračuna
  Unije, a posebno one pod naslovom 1.A proračuna za istraživanje (Obzor 2020.) te se prema potrebi trebaju financirati dodatnim sredstvima iznad gornjih granica
  . Treće države koje su sklopile sporazum o suradnji s Euratomom u području kontrolirane nuklearne fuzije koji povezuje njihove istraživačke programe s programima Euratoma također bi trebale biti u mogućnosti doprinijeti
  Dopunskom istraživačkom
  programu.

Amandman 6

Prijedlog Odluke

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Europski parlament i Vijeće se trebaju složiti da svako odgađanje ili prenošenje nepodmirenih odobrenih sredstava za plaćanje koja se odnose na projekt ITER treba izbjegavati te se trebaju obvezati na suradnju kako bi se takva situacija izbjegla. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Europski parlament i Vijeće se trebaju složiti da svako odgađanje ili prenošenje nepodmirenih odobrenih sredstava za plaćanje koja se odnose na projekt ITER treba izbjegavati te se trebaju obvezati na suradnju kako bi se takva situacija izbjegla.

Amandman 7

Prijedlog Odluke

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Kako se i zahtijeva u prioritetima predloženima u Planu Europskog sporazuma o razvoju fuzije iz 2012., projekt Zajedničkog europskog Torusa (JET) treba odigrati ključnu ulogu u prijenosu energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Kako se i zahtijeva u prioritetima predloženima u Planu Europskog sporazuma o razvoju fuzije iz 2012., projekt Zajedničkog europskog Torusa (JET) treba odigrati ključnu ulogu u prijenosu energije.

Amandman 8

Prijedlog Odluke

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program treba financirati maksimalnim doprinosom u iznosu od 2 573 milijuna eura (u postojećim vrijednostima)
  u skladu s člankom 3. | Program se financira maksimalnim doprinosom u iznosu od 2 573 milijuna eura (u postojećim vrijednostima)
  iznad gornjih granica VFO-a, odnosno izvan naslova 1A i dodatno uz proračun za Okvirni program Obzor 2020., Okvirni program za Euratom ili ostale programe Unije, uz zadržavanje potpunih ovlasti Europskog parlamenta i Vijeća
  .
  Stoga bi za financiranje Programa trebalo osigurati dostatna financijska sredstva kako bi se Uniji omogućila provedba Programa dok bi se u VFO-u odredio najveći mogući iznos za doprinose iz proračuna Unije za razdoblje 2014. – 2018. Sva prekoračenja troškova iznad ovog najvećeg iznosa ne utječu na dodjeljivanje proračunskih sredstava drugim projektima i prema potrebi se financiraju dodatnim sredstvima iznad gornjih granica
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Program treba financirati maksimalnim doprinosom u iznosu od 2 573 milijuna eura (u postojećim vrijednostima)
  u skladu s člankom 3.

Program se financira maksimalnim doprinosom u iznosu od 2 573 milijuna eura (u postojećim vrijednostima)
  iznad gornjih granica VFO-a, odnosno izvan naslova 1A i dodatno uz proračun za Okvirni program Obzor 2020., Okvirni program za Euratom ili ostale programe Unije, uz zadržavanje potpunih ovlasti Europskog parlamenta i Vijeća
  .
  Stoga bi za financiranje Programa trebalo osigurati dostatna financijska sredstva kako bi se Uniji omogućila provedba Programa dok bi se u VFO-u odredio najveći mogući iznos za doprinose iz proračuna Unije za razdoblje 2014. – 2018. Sva prekoračenja troškova iznad ovog najvećeg iznosa ne utječu na dodjeljivanje proračunskih sredstava drugim projektima i prema potrebi se financiraju dodatnim sredstvima iznad gornjih granica
  .

Amandman 9

Prijedlog Odluke

Članak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program se financira doprinosima država članica na temelju kamata po viđenju koje se primjenjuju na bruto nacionalni dohodak (BND) svake države članice na način određen u svrhu izračunavanja doprinosa u obliku vlastitih sredstava iz BND-a općem proračunu Europske unije. Ti doprinosi smatraju se vanjskim namjenskim prihodima Programa u skladu s [člankom XX. Uredbe (EU) br. XX/2012 Europskog parlamenta i Vijeća [Nova financijska uredba]]. | Program se financira
  iz vlastitih sredstava Unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Program se financira doprinosima država članica na temelju kamata po viđenju koje se primjenjuju na bruto nacionalni dohodak (BND) svake države članice na način određen u svrhu izračunavanja doprinosa u obliku vlastitih sredstava iz BND-a općem proračunu Europske unije. Ti doprinosi smatraju se vanjskim namjenskim prihodima Programa u skladu s [člankom XX. Uredbe (EU) br. XX/2012 Europskog parlamenta i Vijeća [Nova financijska uredba]].

Program se financira
  iz vlastitih sredstava Unije
  .

Amandman 10

Prijedlog Odluke

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Treće države koje su sklopile sporazum o suradnji s Euratomom u području kontrolirane nuklearne fuzije koji povezuje njihove istraživačke programe s programima Euratoma (u daljnjem tekstu „udružene države”)
  također
  mogu doprinijeti Programu. | Treće države koje su sklopile sporazum o suradnji s Euratomom u području kontrolirane nuklearne fuzije koji povezuje njihove istraživačke programe s programima Euratoma (u daljnjem tekstu „udružene države”) mogu doprinijeti Programu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Treće države koje su sklopile sporazum o suradnji s Euratomom u području kontrolirane nuklearne fuzije koji povezuje njihove istraživačke programe s programima Euratoma (u daljnjem tekstu „udružene države”)
  također
  mogu doprinijeti Programu.

Treće države koje su sklopile sporazum o suradnji s Euratomom u području kontrolirane nuklearne fuzije koji povezuje njihove istraživačke programe s programima Euratoma (u daljnjem tekstu „udružene države”) mogu doprinijeti Programu.

Amandman 11

Prijedlog Odluke

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija prije 30. lipnja 2016. podnosi pregled napretka programa u sredini provedbenog razdoblja Europskom parlamentu i Vijeću i traži njihovo mišljenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija prije 30. lipnja 2016. podnosi pregled napretka programa u sredini provedbenog razdoblja Europskom parlamentu i Vijeću i traži njihovo mišljenje.

Amandman 12

Prijedlog Odluke

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija poduzima prikladne mjere, prilikom provedbe radnji koje se financiranju u skladu s ovom Odlukom, kojima osigurava zaštitu financijskih interesa Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo kojih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, u slučaju nepravilnosti, povratom pogrešno isplaćenih svota provođenjem, po potrebi, učinkovitih, prikladnih i odvraćajućih kazni. | 1.   Komisija poduzima prikladne mjere, prilikom provedbe radnji koje se financiranju u skladu s ovom Odlukom, kojima osigurava zaštitu financijskih interesa Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo kojih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, u slučaju nepravilnosti
  ili grešaka
  , povratom pogrešno isplaćenih svota provođenjem, po potrebi, učinkovitih, prikladnih i odvraćajućih kazni.
  Komisija također provodi odgovarajuće mjere osiguravajući adekvatnu kontrolu rizika i izbjegavanje prekomjernih troškova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Komisija poduzima prikladne mjere, prilikom provedbe radnji koje se financiranju u skladu s ovom Odlukom, kojima osigurava zaštitu financijskih interesa Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo kojih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, u slučaju nepravilnosti, povratom pogrešno isplaćenih svota provođenjem, po potrebi, učinkovitih, prikladnih i odvraćajućih kazni.

1.   Komisija poduzima prikladne mjere, prilikom provedbe radnji koje se financiranju u skladu s ovom Odlukom, kojima osigurava zaštitu financijskih interesa Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i bilo kojih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, u slučaju nepravilnosti
  ili grešaka
  , povratom pogrešno isplaćenih svota provođenjem, po potrebi, učinkovitih, prikladnih i odvraćajućih kazni.
  Komisija također provodi odgovarajuće mjere osiguravajući adekvatnu kontrolu rizika i izbjegavanje prekomjernih troškova.

Amandman 13

Prijedlog Odluke

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija
  ili njezini predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su, na temelju dokumenata te provjera i inspekcija na licu mjesta, vršiti reviziju i provjeravati sve korisnike bespovratnih sredstava, izvođače, podizvođače i ostale treće strane koji su primili sredstva Unije u skladu s ovom Odlukom. | 2.   
  Europski parlament, Komisija
  ili njezini predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su, na temelju dokumenata te provjera i inspekcija na licu mjesta, vršiti reviziju i provjeravati sve korisnike bespovratnih sredstava, izvođače, podizvođače i ostale treće strane koji su primili sredstva Unije u skladu s ovom Odlukom.
  Uzimajući u obzir razmjer i prijašnje znatne nedostatke projekta ITER od Europskog parlamenta kao tijela nadležnog za proračun i davanje razrješnice zahtijeva se pomno nadziranje projekta, a Komisija mora redovito izvještavati Europski parlament o napretku Programa, posebno u vezi s troškovima i rasporedom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   
  Komisija
  ili njezini predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su, na temelju dokumenata te provjera i inspekcija na licu mjesta, vršiti reviziju i provjeravati sve korisnike bespovratnih sredstava, izvođače, podizvođače i ostale treće strane koji su primili sredstva Unije u skladu s ovom Odlukom.

2.   
  Europski parlament, Komisija
  ili njezini predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su, na temelju dokumenata te provjera i inspekcija na licu mjesta, vršiti reviziju i provjeravati sve korisnike bespovratnih sredstava, izvođače, podizvođače i ostale treće strane koji su primili sredstva Unije u skladu s ovom Odlukom.
  Uzimajući u obzir razmjer i prijašnje znatne nedostatke projekta ITER od Europskog parlamenta kao tijela nadležnog za proračun i davanje razrješnice zahtijeva se pomno nadziranje projekta, a Komisija mora redovito izvještavati Europski parlament o napretku Programa, posebno u vezi s troškovima i rasporedom.

Amandman 14

Prijedlog Odluke

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi o suradnji s trećim državama i međunarodnim organizacijama, ugovori o dodjeli bespovratnih sredstava, odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori sklopljeni kao rezultat provedbe ove Odluke izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) na vršenje revizija te provjera i inspekcija na licu mjesta. | Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi o suradnji s trećim državama i međunarodnim organizacijama, ugovori o dodjeli bespovratnih sredstava, odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori sklopljeni kao rezultat provedbe ove Odluke izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) na vršenje revizija te provjera i inspekcija na licu mjesta.
  Rezultat takvih revizija te provjera i inspekcija na licu mjesta prosljeđuje se Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi o suradnji s trećim državama i međunarodnim organizacijama, ugovori o dodjeli bespovratnih sredstava, odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori sklopljeni kao rezultat provedbe ove Odluke izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) na vršenje revizija te provjera i inspekcija na licu mjesta.

Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi o suradnji s trećim državama i međunarodnim organizacijama, ugovori o dodjeli bespovratnih sredstava, odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori sklopljeni kao rezultat provedbe ove Odluke izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) na vršenje revizija te provjera i inspekcija na licu mjesta.
  Rezultat takvih revizija te provjera i inspekcija na licu mjesta prosljeđuje se Europskom parlamentu.

Amandman 15

Prijedlog Odluke

Prilog – Znanstveni i tehnološki cilj – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prvi prioritet strategije za postizanje cilja je izgradnja ITER-a (važnog eksperimentalnog objekta kojim se prikazuje znanstvena i tehnička izvedivost energije fuzije), nakon čega bi trebala uslijediti izgradnja demonstracijske fuzijske elektrane. | Prvi prioritet strategije za postizanje cilja je izgradnja ITER-a (važnog eksperimentalnog objekta kojim se prikazuje znanstvena i tehnička izvedivost energije fuzije), nakon čega bi trebala uslijediti izgradnja demonstracijske fuzijske elektrane.
  Prioriteti predloženi u Planu Europskog sporazuma o razvoju fuzije iz 2012. trebali bi se uzeti u obzir kako bi se osiguralo da ITER odigra ključnu ulogu u prijenosu energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Prvi prioritet strategije za postizanje cilja je izgradnja ITER-a (važnog eksperimentalnog objekta kojim se prikazuje znanstvena i tehnička izvedivost energije fuzije), nakon čega bi trebala uslijediti izgradnja demonstracijske fuzijske elektrane.

Prvi prioritet strategije za postizanje cilja je izgradnja ITER-a (važnog eksperimentalnog objekta kojim se prikazuje znanstvena i tehnička izvedivost energije fuzije), nakon čega bi trebala uslijediti izgradnja demonstracijske fuzijske elektrane.
  Prioriteti predloženi u Planu Europskog sporazuma o razvoju fuzije iz 2012. trebali bi se uzeti u obzir kako bi se osiguralo da ITER odigra ključnu ulogu u prijenosu energije.

Amandman 16

Prijedlog Odluke

Prilog – Znanstveni i tehnološki cilj – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Do 2050. mora se osigurati demonstracija konkurentne proizvodnje električne energije. Kako bi se taj cilj postigao, Komisija redovito nadzire Program i sastavlja godišnja izvješća o napretku u svrhu suočavanja s fizičkim, tehnološkim, proračunskim i sigurnosnim izazovima. Komisija u svom izvješću, uz plan za akciju u nuždi u kojem precizira prioritete s obzirom na korist, rizike i troškove postizanja ciljeva komercijalne fuzije, mora iznijeti i analizu mogućih utjecaja na tri glavne faze. Komisija mora razmotriti realizaciju sustava ranog uzbunjivanja kako bi se prepoznali rizici i ubrzao postupak njihovog umanjivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Do 2050. mora se osigurati demonstracija konkurentne proizvodnje električne energije. Kako bi se taj cilj postigao, Komisija redovito nadzire Program i sastavlja godišnja izvješća o napretku u svrhu suočavanja s fizičkim, tehnološkim, proračunskim i sigurnosnim izazovima. Komisija u svom izvješću, uz plan za akciju u nuždi u kojem precizira prioritete s obzirom na korist, rizike i troškove postizanja ciljeva komercijalne fuzije, mora iznijeti i analizu mogućih utjecaja na tri glavne faze. Komisija mora razmotriti realizaciju sustava ranog uzbunjivanja kako bi se prepoznali rizici i ubrzao postupak njihovog umanjivanja.

Amandman 17

Prijedlog Odluke

Prilog – Obrazloženje – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Fuzija ima potencijal da znatno doprinese realizaciji održive i sigurne opskrbe energije za Uniju u nadolazećim desetljećima. Njezin uspješan razvoj omogućio bi opskrbu sigurnom, održivom i ekološki prihvatljivom energijom. | Fuzija ima potencijal da znatno doprinese realizaciji održive i sigurne opskrbe energije za Uniju u nadolazećim desetljećima. Njezin uspješan razvoj omogućio bi opskrbu sigurnom, održivom i ekološki prihvatljivom energijom.
  Iskorištavanje energije fuzije je obećavajući cij, ali i značajan izazov s obzirom na pitanja iz područja fizike i inženjerstva koja se još moraju riješiti kako bi se ostvario napredak u demonstraciji izvedivosti fuzijske energije. Kako bi se suočila s tim izazovima, Europska unija mora uložiti napore da podupre i iskoristi nastojanja postrojenja JET kako bi popunila eventualne rupe u znanju i iskustvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Fuzija ima potencijal da znatno doprinese realizaciji održive i sigurne opskrbe energije za Uniju u nadolazećim desetljećima. Njezin uspješan razvoj omogućio bi opskrbu sigurnom, održivom i ekološki prihvatljivom energijom.

Fuzija ima potencijal da znatno doprinese realizaciji održive i sigurne opskrbe energije za Uniju u nadolazećim desetljećima. Njezin uspješan razvoj omogućio bi opskrbu sigurnom, održivom i ekološki prihvatljivom energijom.
  Iskorištavanje energije fuzije je obećavajući cij, ali i značajan izazov s obzirom na pitanja iz područja fizike i inženjerstva koja se još moraju riješiti kako bi se ostvario napredak u demonstraciji izvedivosti fuzijske energije. Kako bi se suočila s tim izazovima, Europska unija mora uložiti napore da podupre i iskoristi nastojanja postrojenja JET kako bi popunila eventualne rupe u znanju i iskustvu.

Amandman 18

Prijedlog Odluke

Prilog – Aktivnosti – stavak 2. – točka (a)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | Kako bi Euratom doprinijeo Međunarodnoj organizaciji za energiju fuzije ITER, uključujući i aktivnosti istraživanja i razvoja potrebne za razvoj osnove za nabavu sastavnica ITER i nabavu testnih omotača ITER tzv. test blanket modules; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

Kako bi Euratom doprinijeo Međunarodnoj organizaciji za energiju fuzije ITER, uključujući i aktivnosti istraživanja i razvoja potrebne za razvoj osnove za nabavu sastavnica ITER i nabavu testnih omotača ITER tzv. test blanket modules;

| (a) | Kako bi Euratom doprinijeo Međunarodnoj organizaciji za energiju fuzije ITER, uključujući i aktivnosti istraživanja i razvoja potrebne za razvoj osnove za nabavu sastavnica ITER i nabavu testnih omotača ITER tzv. test blanket modules

  te predložio moguće mjere za poboljšanje upravljanja Programom. |
| --- | --- |

(a)

Kako bi Euratom doprinijeo Međunarodnoj organizaciji za energiju fuzije ITER, uključujući i aktivnosti istraživanja i razvoja potrebne za razvoj osnove za nabavu sastavnica ITER i nabavu testnih omotača ITER tzv. test blanket modules

  te predložio moguće mjere za poboljšanje upravljanja Programom.

Amandman 19

Prijedlog Odluke

Prilog 1. – Aktivnosti – stavak 2. – točka (c)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | Po potrebi, druge aktivnosti kako bi se priredila osnova za projektiranje demonstracijskog reaktora i pripadajućih objekata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

Po potrebi, druge aktivnosti kako bi se priredila osnova za projektiranje demonstracijskog reaktora i pripadajućih objekata.

| (c) | Po potrebi, druge aktivnosti kako bi se priredila osnova za projektiranje demonstracijskog reaktora i pripadajućih objekata,
  prije svega onih potrebnih kako bi se riješila preostala pitanja u vezi s izgradnjom i radom elektrane DEMO
  .
  To uključuje osiguravanje daljnjeg iskorištavanja JET-a do datuma stvarnog početka rada ITER-a. Moraju se promicati standardna rješenja kako bi se mogla ponovno što duže koristiti prilikom izgradnje komercijalnih elektrana. |
| --- | --- |

(c)

Po potrebi, druge aktivnosti kako bi se priredila osnova za projektiranje demonstracijskog reaktora i pripadajućih objekata,
  prije svega onih potrebnih kako bi se riješila preostala pitanja u vezi s izgradnjom i radom elektrane DEMO
  .
  To uključuje osiguravanje daljnjeg iskorištavanja JET-a do datuma stvarnog početka rada ITER-a. Moraju se promicati standardna rješenja kako bi se mogla ponovno što duže koristiti prilikom izgradnje komercijalnih elektrana.

Amandman 20

Prijedlog Odluke

Prilog – Aktivnosti – stavak 2. – točka (ca) (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | Kako bi se provela industrijska politika pogodna za uključenje industrije, uključujući mala i srednja poduzeća, u svrhu poticanja natjecanja i pripreme europskog sustava za fuzijsko doba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

Kako bi se provela industrijska politika pogodna za uključenje industrije, uključujući mala i srednja poduzeća, u svrhu poticanja natjecanja i pripreme europskog sustava za fuzijsko doba.

Amandman 21

Prijedlog Odluke

Prilog 1. – Aktivnosti – stavak 2. – točka (cb) (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | Kako bi se uključila industrija, uključujući specijalizirana mala i srednja poduzeća što je šire i ranije moguće u svrhu razvoja i potvrde pouzdanih standardnih rješenja i opreme. To će pomoći u realizaciji Programa unutar proračuna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(cb)

Kako bi se uključila industrija, uključujući specijalizirana mala i srednja poduzeća što je šire i ranije moguće u svrhu razvoja i potvrde pouzdanih standardnih rješenja i opreme. To će pomoći u realizaciji Programa unutar proračuna.

Amandman 22

Prijedlog Odluke

Prilog 1. – Aktivnosti – stavak 2. – točka (cc) (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | U svrhu promicanja dostupnosti kvalificirane i iskusne radne snage i znanstvenika kao ključnog čimbenika za uspjeh fuzije. Nadogradnja ITER-a treba biti povezana s posebnim mjerama potpore osposobljavanja i obrazovanja u području fuzijske znanosti i tehnologije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(cc)

U svrhu promicanja dostupnosti kvalificirane i iskusne radne snage i znanstvenika kao ključnog čimbenika za uspjeh fuzije. Nadogradnja ITER-a treba biti povezana s posebnim mjerama potpore osposobljavanja i obrazovanja u području fuzijske znanosti i tehnologije.

Amandman 23

Prijedlog Odluke

Prilog 1. – Aktivnosti – stavak 2. – točka (cd) (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cd) | Kako bi se razvio komunikacijski program za građane Europske unije te kako bi ih se u potpunosti informiralo i pitalo za mišljenje o izazovima, rizicima i sigurnosti nuklearne fuzije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(cd)

Kako bi se razvio komunikacijski program za građane Europske unije te kako bi ih se u potpunosti informiralo i pitalo za mišljenje o izazovima, rizicima i sigurnosti nuklearne fuzije.

Amandman 24

Prijedlog Odluke

Prilog 1. – Aktivnosti – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Detaljni program rada kojim će biti obuhvaćene navedene aktivnosti svake godine donosit će upravni odbor Fusion for Energy. | Detaljni program rada kojim će biti obuhvaćene navedene aktivnosti svake godine donosit će,
  i o tome obavještavati Europski parlament, Vijeće i Komisiju
  , upravni odbor Fusion for Energy. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Detaljni program rada kojim će biti obuhvaćene navedene aktivnosti svake godine donosit će upravni odbor Fusion for Energy.

Detaljni program rada kojim će biti obuhvaćene navedene aktivnosti svake godine donosit će,
  i o tome obavještavati Europski parlament, Vijeće i Komisiju
  , upravni odbor Fusion for Energy.

---

(1)  

  SL L 358, 16.12.2006, str. 62

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/76

---

P7_TA(2013)0469

Program za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o programu za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2014. – 2018.) koji nadopunjuje Obzor 2020. – okvirni program za istraživanja i inovacije (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

(Savjetovanje)

(2016/C 436/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2011)0812), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2011)0812),

| — | uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za mišljenje primljeno od Vijeća(C7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za mišljenje primljeno od Vijeća(C7-0009/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za pravna pitanja (A7-0407/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za pravna pitanja (A7-0407/2012),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

Amandman
  1

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Podržavanjem nuklearnog istraživanja program za istraživanje i osposobljavanje Zajednice (dalje u tekstu „Program Euratom”) doprinosi ostvarivanju ciljeva okvirnog programa za istraživanje i inovacije „Obzor 2020.” uspostavljenog Uredbom (EU XX/XXXX od [....] (dalje u tekstu „Okvirni program Obzor 2020.”) te olakšava provedbu strategije Europa 2020. kao i stvaranje Europskog istraživačkog prostora i njegovo funkcioniranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Podržavanjem nuklearnog istraživanja program za istraživanje i osposobljavanje Zajednice (dalje u tekstu „Program Euratom”) doprinosi ostvarivanju ciljeva okvirnog programa za istraživanje i inovacije „Obzor 2020.” uspostavljenog Uredbom (EU XX/XXXX od [....] (dalje u tekstu „Okvirni program Obzor 2020.”) te olakšava provedbu strategije Europa 2020. kao i stvaranje Europskog istraživačkog prostora i njegovo funkcioniranje.

| (3) | Podržavanjem nuklearnog istraživanja
  i izvrsnosti u inovacijama
  program za istraživanje i osposobljavanje Zajednice (dalje u tekstu „Program Euratom”) doprinosi ostvarivanju ciljeva okvirnog programa za istraživanje i inovacije „Obzor 2020.” uspostavljenog Uredbom (EU) br. .../... od [....] (dalje u tekstu „Okvirni program Obzor 2020.”) te olakšava provedbu strategije Europa 2020. kao i stvaranje Europskog istraživačkog prostora i njegovo funkcioniranje i pomaže u provedbi Strateškog energetsko-tehnološkog plana („Plan SET”).
  Osim toga, programom Euratom trebalo bi se dodatno iskoristiti strukturni fondovi za nuklearno istraživanje i osigurati usklađenost sredstava s prioritetima istraživanja Zajednice bez dovođenja u pitanje načela izvrsnosti
  . |
| --- | --- |

(3)

Podržavanjem nuklearnog istraživanja
  i izvrsnosti u inovacijama
  program za istraživanje i osposobljavanje Zajednice (dalje u tekstu „Program Euratom”) doprinosi ostvarivanju ciljeva okvirnog programa za istraživanje i inovacije „Obzor 2020.” uspostavljenog Uredbom (EU) br. .../... od [....] (dalje u tekstu „Okvirni program Obzor 2020.”) te olakšava provedbu strategije Europa 2020. kao i stvaranje Europskog istraživačkog prostora i njegovo funkcioniranje i pomaže u provedbi Strateškog energetsko-tehnološkog plana („Plan SET”).
  Osim toga, programom Euratom trebalo bi se dodatno iskoristiti strukturni fondovi za nuklearno istraživanje i osigurati usklađenost sredstava s prioritetima istraživanja Zajednice bez dovođenja u pitanje načela izvrsnosti
  .

Amandman 2

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Tri velike europske zajedničke inicijative u području nuklearne znanosti i tehnologije pokrenute su u okviru Sedmog okvirnog programa Euratom (2007. – 2011.). To su tehnološka platforma za održivu nuklearnu energiju (SNETP), tehnološka platforma za geološko odlaganje (IGDTP) te multidisciplinarna europska inicijativa za smanjene doze (MELODI
  ).
  I SNETP i IGDTP podudaraju se s ciljevima Plana SET. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Tri velike europske zajedničke inicijative u području nuklearne znanosti i tehnologije pokrenute su u okviru Sedmog okvirnog programa Euratom (2007. – 2011.). To su tehnološka platforma za održivu nuklearnu energiju (SNETP), tehnološka platforma za geološko odlaganje (IGDTP) te multidisciplinarna europska inicijativa za smanjene doze (MELODI
  ).
  I SNETP i IGDTP podudaraju se s ciljevima Plana SET.

Amandman 3

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Bez obzira na potencijalni učinak nuklearne energije na opskrbu energijom i ekonomski razvoj, ozbiljne nuklearne nesreće mogu ugroziti ljudsko zdravlje. Stoga se nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi, sigurnosnim aspektima treba posvetiti najveća moguća pozornost u programu za istraživanje i osposobljavanje Euratom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Bez obzira na potencijalni učinak nuklearne energije na opskrbu energijom i ekonomski razvoj, ozbiljne nuklearne nesreće mogu ugroziti ljudsko zdravlje. Stoga se nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi, sigurnosnim aspektima treba posvetiti najveća moguća pozornost u programu za istraživanje i osposobljavanje Euratom.

| (4) | Bez obzira na potencijalni učinak nuklearne energije na opskrbu energijom i ekonomski razvoj, ozbiljne nuklearne nesreće,
  širenje nuklearnog oružja i osvetoljubivi činovi, uključujući nuklearni terorizam
  , mogu ugroziti ljudsko zdravlje. Stoga se nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi –
  kao dio rada Zajedničkog istraživačkog centra
   – sigurnosnim aspektima treba posvetiti najveća moguća pozornost u programu za istraživanje i osposobljavanje Euratom.
  Pozornost bi se trebala posvetiti trećim zemljama koje graniče s Unijom i prekograničnim aspektima nuklearne sigurnosti kojima se naglašava dodana vrijednost Unije. |
| --- | --- |

(4)

Bez obzira na potencijalni učinak nuklearne energije na opskrbu energijom i ekonomski razvoj, ozbiljne nuklearne nesreće,
  širenje nuklearnog oružja i osvetoljubivi činovi, uključujući nuklearni terorizam
  , mogu ugroziti ljudsko zdravlje. Stoga se nuklearnoj sigurnosti i, prema potrebi –
  kao dio rada Zajedničkog istraživačkog centra
   – sigurnosnim aspektima treba posvetiti najveća moguća pozornost u programu za istraživanje i osposobljavanje Euratom.
  Pozornost bi se trebala posvetiti trećim zemljama koje graniče s Unijom i prekograničnim aspektima nuklearne sigurnosti kojima se naglašava dodana vrijednost Unije.

Amandman 4

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Cilj europske industrijske inicijative za održivu nuklearnu energiju (ESNII) jest upotreba IV. generacije brzih neutronskih reaktora sa zatvorenim ciklusom goriva do 2040. Obuhvaća tri velika projekta: prototipni reaktor ASTRID (hlađen natrijem), pokusni reaktor ALLEGRO (hlađen plinom) i pilot tehnološko postrojenje MYRRHA (hlađen olovom). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Cilj europske industrijske inicijative za održivu nuklearnu energiju (ESNII) jest upotreba IV. generacije brzih neutronskih reaktora sa zatvorenim ciklusom goriva do 2040. Obuhvaća tri velika projekta: prototipni reaktor ASTRID (hlađen natrijem), pokusni reaktor ALLEGRO (hlađen plinom) i pilot tehnološko postrojenje MYRRHA (hlađen olovom).

Amandman 5

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Kako sve države članice imaju nuklearna postrojenja ili koriste radioaktivne materijale posebice u medicinske svrhe, Vijeće je u svojim zaključcima od 2. prosinca 2008. prepoznalo trajnu potrebu za vještinama u nuklearnom području, posebice kroz odgovarajuće obrazovanje i osposobljavanje povezano s istraživanjem
  te
  koordinirano na razini Zajednice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Kako sve države članice imaju nuklearna postrojenja ili koriste radioaktivne materijale posebice u medicinske svrhe, Vijeće je u svojim zaključcima od 2. prosinca 2008. prepoznalo trajnu potrebu za vještinama u nuklearnom području, posebice kroz odgovarajuće obrazovanje i osposobljavanje povezano s istraživanjem
  te
  koordinirano na razini Zajednice.

| (5) | Kako sve države članice imaju nuklearna postrojenja ili koriste radioaktivne materijale posebice u medicinske svrhe, Vijeće je u svojim zaključcima od 2. prosinca 2008. prepoznalo trajnu potrebu za vještinama u nuklearnom području, posebice kroz odgovarajuće obrazovanje i osposobljavanje povezano s istraživanjem,
  kao i za poboljšane radne uvjete koji su
  koordinirani na razini Zajednice. |
| --- | --- |

(5)

Kako sve države članice imaju nuklearna postrojenja ili koriste radioaktivne materijale posebice u medicinske svrhe, Vijeće je u svojim zaključcima od 2. prosinca 2008. prepoznalo trajnu potrebu za vještinama u nuklearnom području, posebice kroz odgovarajuće obrazovanje i osposobljavanje povezano s istraživanjem,
  kao i za poboljšane radne uvjete koji su
  koordinirani na razini Zajednice.

Amandman 6

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Potpisivanjem Sporazuma o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER Zajednica se obvezala na sudjelovanje u izgradnji ITER-a i njegovom budućem iskorištavanju. Doprinosom Unije upravlja se kroz „Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije” (dalje u tekstu „Fuzija za energiju”) osnovano Odlukom Vijeća od 27. ožujka 2007. Aktivnosti Fuzije za energiju, uključujući ITER, treba urediti zaseban zakonodavni akt. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Potpisivanjem Sporazuma o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER Zajednica se obvezala na sudjelovanje u izgradnji ITER-a i njegovom budućem iskorištavanju. Doprinosom Unije upravlja se kroz „Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije” (dalje u tekstu „Fuzija za energiju”) osnovano Odlukom Vijeća od 27. ožujka 2007. Aktivnosti Fuzije za energiju, uključujući ITER, treba urediti zaseban zakonodavni akt.

| (6) | Potpisivanjem Sporazuma o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER Zajednica se obvezala na sudjelovanje u izgradnji ITER-a i njegovom budućem iskorištavanju. Doprinosom Unije upravlja se kroz „Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije” (dalje u tekstu „Fuzija za energiju”) osnovano Odlukom Vijeća od 27. ožujka 2007. Aktivnosti Fuzije za energiju, uključujući ITER, treba urediti zaseban zakonodavni akt,
  čime će se osigurati da financiranje za ITER bude iz višegodišnjeg financijskog okvira, a istovremeno se postavlja namjenski maksimalni iznos doprinosa iz proračuna Unije za razdoblje 2014. – 2018
  . |
| --- | --- |

(6)

Potpisivanjem Sporazuma o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER Zajednica se obvezala na sudjelovanje u izgradnji ITER-a i njegovom budućem iskorištavanju. Doprinosom Unije upravlja se kroz „Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije” (dalje u tekstu „Fuzija za energiju”) osnovano Odlukom Vijeća od 27. ožujka 2007. Aktivnosti Fuzije za energiju, uključujući ITER, treba urediti zaseban zakonodavni akt,
  čime će se osigurati da financiranje za ITER bude iz višegodišnjeg financijskog okvira, a istovremeno se postavlja namjenski maksimalni iznos doprinosa iz proračuna Unije za razdoblje 2014. – 2018
  .

Amandman 7

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Kako bi se dopunili drugi prioriteti Unije za sljedeća desetljeća, okvirom za istraživanje nuklearne fisije trebali bi se poduprijeti postojeći ciljevi i prijedlozi Unije, kao što su Plan SET i Energetski plan do 2050. Ovim bi se okvirom također trebao poduprijeti ESNII. Okvir bi također trebao dopuniti šire prijedloge Unije u pogledu suradnje s trećim zemljama što je više moguće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Kako bi se dopunili drugi prioriteti Unije za sljedeća desetljeća, okvirom za istraživanje nuklearne fisije trebali bi se poduprijeti postojeći ciljevi i prijedlozi Unije, kao što su Plan SET i Energetski plan do 2050. Ovim bi se okvirom također trebao poduprijeti ESNII. Okvir bi također trebao dopuniti šire prijedloge Unije u pogledu suradnje s trećim zemljama što je više moguće.

Amandman 8

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Kako bi fuzija postala vjerodostojna mogućnost za komercijalnu proizvodnju energije, najprije je potrebno uspješno i pravovremeno završiti izgradnju ITER-a i on mora početi s djelovanjem. Zatim je potrebno odrediti ambicioznu, ali realističnu strategiju za proizvodnju električne energije do 2050. Ostvarenje tih ciljeva zahtijeva preusmjeravanje europskog fuzijskog programa. Jači se naglasak treba staviti na aktivnosti koje su potpora ITER-u.
  Takva bi se racionalizacija trebala postići bez ugrožavanja
  europske vodeće uloge u znanstvenoj zajednici fuzije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Kako bi fuzija postala vjerodostojna mogućnost za komercijalnu proizvodnju energije, najprije je potrebno uspješno i pravovremeno završiti izgradnju ITER-a i on mora početi s djelovanjem. Zatim je potrebno odrediti ambicioznu, ali realističnu strategiju za proizvodnju električne energije do 2050. Ostvarenje tih ciljeva zahtijeva preusmjeravanje europskog fuzijskog programa. Jači se naglasak treba staviti na aktivnosti koje su potpora ITER-u.
  Takva bi se racionalizacija trebala postići bez ugrožavanja
  europske vodeće uloge u znanstvenoj zajednici fuzije.

| (7) | Kako bi fuzija postala vjerodostojna mogućnost za komercijalnu proizvodnju energije, najprije je potrebno uspješno i pravovremeno završiti izgradnju ITER-a i on mora početi s djelovanjem,
  te nastaviti s podupiranjem aktivnosti postojećih zajedničkih i pomoćnih projekata kao što je Joint European Torus (JET)
  . Zatim je potrebno odrediti ambicioznu, ali realističnu strategiju za proizvodnju električne energije do 2050. Ostvarenje tih ciljeva zahtijeva preusmjeravanje europskog fuzijskog programa. Jači se naglasak treba staviti na aktivnosti koje su potpora ITER-u,
  uključujući osiguravanje njegovog financiranja u okviru VFO-a na potpun i transparentan način
  .
  Jamčenje financiranja u okviru VFO-a jamčit će predanost Zajednice dugoročnom uspjehu projekta te će onemogućiti eksponencijalni rast troškova nakon toga. Zadržavanje
  europske vodeće uloge u znanstvenoj zajednici fuzije
  temeljni je cilj ovog okvira
  . |
| --- | --- |

(7)

Kako bi fuzija postala vjerodostojna mogućnost za komercijalnu proizvodnju energije, najprije je potrebno uspješno i pravovremeno završiti izgradnju ITER-a i on mora početi s djelovanjem,
  te nastaviti s podupiranjem aktivnosti postojećih zajedničkih i pomoćnih projekata kao što je Joint European Torus (JET)
  . Zatim je potrebno odrediti ambicioznu, ali realističnu strategiju za proizvodnju električne energije do 2050. Ostvarenje tih ciljeva zahtijeva preusmjeravanje europskog fuzijskog programa. Jači se naglasak treba staviti na aktivnosti koje su potpora ITER-u,
  uključujući osiguravanje njegovog financiranja u okviru VFO-a na potpun i transparentan način
  .
  Jamčenje financiranja u okviru VFO-a jamčit će predanost Zajednice dugoročnom uspjehu projekta te će onemogućiti eksponencijalni rast troškova nakon toga. Zadržavanje
  europske vodeće uloge u znanstvenoj zajednici fuzije
  temeljni je cilj ovog okvira
  .

Amandman 9

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Zajednički istraživački centar (JRC) trebao bi nastaviti pridonositi pružanju nezavisne znanstvene i tehnološke potpore, usmjerene korisniku, za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Zajednice, posebice u području istraživanja i osposobljavanja u vezi s nuklearnom sigurnošću i zaštitom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Zajednički istraživački centar (JRC) trebao bi nastaviti pridonositi pružanju nezavisne znanstvene i tehnološke potpore, usmjerene korisniku, za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Zajednice, posebice u području istraživanja i osposobljavanja u vezi s nuklearnom sigurnošću i zaštitom.

| (8) | Zajednički istraživački centar (JRC) trebao bi nastaviti pridonositi pružanju nezavisne znanstvene i tehnološke potpore, usmjerene korisniku, za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Zajednice,
  te, prema potrebi, međunarodnih politik
  a, posebice u području istraživanja i osposobljavanja u vezi s nuklearnom sigurnošću i zaštitom.
  Trebao bi doprinijeti prema smjernicama koje trebaju donijeti institucije Unije, posebno u pogledu testiranja otpornosti na stres nuklearnih postrojenja. |
| --- | --- |

(8)

Zajednički istraživački centar (JRC) trebao bi nastaviti pridonositi pružanju nezavisne znanstvene i tehnološke potpore, usmjerene korisniku, za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Zajednice,
  te, prema potrebi, međunarodnih politik
  a, posebice u području istraživanja i osposobljavanja u vezi s nuklearnom sigurnošću i zaštitom.
  Trebao bi doprinijeti prema smjernicama koje trebaju donijeti institucije Unije, posebno u pogledu testiranja otpornosti na stres nuklearnih postrojenja.

Amandman 10

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Dok svaka država članica treba izabrati hoće li koristiti nuklearnu energiju, uloga Unije je razvoj, u interesu svih država članica, okvira za podršku zajedničkom vrhunskom istraživanju, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije, uz poseban naglasak na sigurnost, zaštitu, zaštitu od zračenja i neširenje nuklearnog oružja. To zahtijeva nezavisne znanstvene dokaze čemu JRC može znatno doprinijeti. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije „Vodeća inicijativa Unije inovacija Europa 2020” u kojoj komisija navodi svoju namjeru ojačavanja znanstvenih dokaza za izradu politike preko JRC-a. JRC predlaže odgovor na taj izazov stavljanjem naglaska svojih istraživanja u području nuklearne zaštite i sigurnosti na prioritete politike Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Dok svaka država članica treba izabrati hoće li koristiti nuklearnu energiju, uloga Unije je razvoj, u interesu svih država članica, okvira za podršku zajedničkom vrhunskom istraživanju, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije, uz poseban naglasak na sigurnost, zaštitu, zaštitu od zračenja i neširenje nuklearnog oružja. To zahtijeva nezavisne znanstvene dokaze čemu JRC može znatno doprinijeti. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije „Vodeća inicijativa Unije inovacija Europa 2020” u kojoj komisija navodi svoju namjeru ojačavanja znanstvenih dokaza za izradu politike preko JRC-a. JRC predlaže odgovor na taj izazov stavljanjem naglaska svojih istraživanja u području nuklearne zaštite i sigurnosti na prioritete politike Unije.

| (10) | Dok svaka država članica treba izabrati hoće li koristiti nuklearnu energiju, uloga Unije je razvoj, u interesu svih država članica, okvira za podršku zajedničkom vrhunskom istraživanju, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije,
  posebno o reaktorima fisije nove generacije
  , uz poseban naglasak na sigurnost, zaštitu, zaštitu od zračenja,
  uključujući poboljšane radne uvjete za one koji izravno rade s nuklearnim materijalima, stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona
  i neširenje nuklearnog oružja. To zahtijeva nezavisne znanstvene dokaze čemu JRC može znatno doprinijeti. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije „Vodeća inicijativa Unije inovacija Europa 2020” u kojoj komisija navodi svoju namjeru ojačavanja znanstvenih dokaza za izradu politike preko JRC-a. JRC predlaže odgovor na taj izazov stavljanjem naglaska svojih istraživanja u području nuklearne zaštite i sigurnosti na prioritete politike Unije.
  Točna vrsta tog istraživanja trebala bi se odrediti prema smjernicama koje trebaju donijeti institucije Unije, posebno u pogledu testiranja otpornosti na stres nuklearnih postrojenja. |
| --- | --- |

(10)

Dok svaka država članica treba izabrati hoće li koristiti nuklearnu energiju, uloga Unije je razvoj, u interesu svih država članica, okvira za podršku zajedničkom vrhunskom istraživanju, stvaranju znanja i očuvanju znanja o tehnologijama nuklearne fisije,
  posebno o reaktorima fisije nove generacije
  , uz poseban naglasak na sigurnost, zaštitu, zaštitu od zračenja,
  uključujući poboljšane radne uvjete za one koji izravno rade s nuklearnim materijalima, stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona
  i neširenje nuklearnog oružja. To zahtijeva nezavisne znanstvene dokaze čemu JRC može znatno doprinijeti. To je prepoznato u Komunikaciji Komisije „Vodeća inicijativa Unije inovacija Europa 2020” u kojoj komisija navodi svoju namjeru ojačavanja znanstvenih dokaza za izradu politike preko JRC-a. JRC predlaže odgovor na taj izazov stavljanjem naglaska svojih istraživanja u području nuklearne zaštite i sigurnosti na prioritete politike Unije.
  Točna vrsta tog istraživanja trebala bi se odrediti prema smjernicama koje trebaju donijeti institucije Unije, posebno u pogledu testiranja otpornosti na stres nuklearnih postrojenja.

Amandman 11

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Građani Europe moraju ostati u središtu rasprava na razini Unije, stoga bi Europski parlament trebao biti više uključen u donošenje odluka povezanih s programom Euratom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Građani Europe moraju ostati u središtu rasprava na razini Unije, stoga bi Europski parlament trebao biti više uključen u donošenje odluka povezanih s programom Euratom.

Amandman 12

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | S ciljem produbljivanja odnosa između znanosti i društva te jačanja povjerenja javnosti u znanost, program Euratom trebao bi zastupati upućenu angažiranost građana i civilnog društva glede pitanja istraživanja i inovacija promoviranjem znanstvenog obrazovanja, na način da znanstveno znanje učini dostupnijim razvojem planova inovacija koji ispunjavaju interese i očekivanja građana i civilnog društva poticanjem njihovog sudjelovanja u aktivnostima programa Euratom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

S ciljem produbljivanja odnosa između znanosti i društva te jačanja povjerenja javnosti u znanost, program Euratom trebao bi zastupati upućenu angažiranost građana i civilnog društva glede pitanja istraživanja i inovacija promoviranjem znanstvenog obrazovanja, na način da znanstveno znanje učini dostupnijim razvojem planova inovacija koji ispunjavaju interese i očekivanja građana i civilnog društva poticanjem njihovog sudjelovanja u aktivnostima programa Euratom.

| (11) | S ciljem produbljivanja odnosa između znanosti i društva te jačanja povjerenja javnosti u znanost, program Euratom trebao bi zastupati upućenu angažiranost građana i civilnog društva glede pitanja istraživanja i inovacija promoviranjem znanstvenog obrazovanja, na način da znanstveno znanje učini dostupnijim razvojem planova inovacija koji ispunjavaju interese i očekivanja građana i civilnog društva poticanjem njihovog sudjelovanja u aktivnostima programa Euratom.
  To bi trebalo obuhvaćati i približavanje karijera u znanosti i istraživanju sljedećoj generaciji istraživača, posebno ako pripadaju podzastupljenim skupinama u istraživanju. Ta informirana angažiranost građana u vezi s pitanjima povezanim s programom Euratom podrazumijeva veću uključenost Europskog parlamenta koji predstavlja građane Europe
  . |
| --- | --- |

(11)

S ciljem produbljivanja odnosa između znanosti i društva te jačanja povjerenja javnosti u znanost, program Euratom trebao bi zastupati upućenu angažiranost građana i civilnog društva glede pitanja istraživanja i inovacija promoviranjem znanstvenog obrazovanja, na način da znanstveno znanje učini dostupnijim razvojem planova inovacija koji ispunjavaju interese i očekivanja građana i civilnog društva poticanjem njihovog sudjelovanja u aktivnostima programa Euratom.
  To bi trebalo obuhvaćati i približavanje karijera u znanosti i istraživanju sljedećoj generaciji istraživača, posebno ako pripadaju podzastupljenim skupinama u istraživanju. Ta informirana angažiranost građana u vezi s pitanjima povezanim s programom Euratom podrazumijeva veću uključenost Europskog parlamenta koji predstavlja građane Europe
  .

Amandman 13

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Program Euratom trebao bi
  doprinijeti
  privlačnosti istraživačke profesije u Uniji Odgovarajuća pozornost treba se posvetiti Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača zajedno s drugim relevantnim referentnim okvirima definiranim u kontekstu Europskog istraživačkog prostora, uz poštovanje njihove dobrovoljne prirode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Program Euratom trebao bi
  doprinijeti
  privlačnosti istraživačke profesije u Uniji Odgovarajuća pozornost treba se posvetiti Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača zajedno s drugim relevantnim referentnim okvirima definiranim u kontekstu Europskog istraživačkog prostora, uz poštovanje njihove dobrovoljne prirode.

| (13) | Program Euratom trebao bi
  nastojati promicati
  privlačnost istraživačke profesije u Uniji,
  s obzirom na to da mu je opći cilj povećati vidljivost znanosti u društvu, ali i spriječiti pomanjkanje vještina u Uniji ili „odljev mozgova” iz Unije u treće zemlje
  .
  Trenutno u Uniji postoji stručnost, međutim izrazito je bitno da se osposobi nova generacija nuklearnih istraživača u vezi sa svim aspektima nuklearnog istraživanja. Program Euratom također bi trebao na svim razinama nastojati dati europsku dodanu vrijednost svima onima koji nastoje sudjelovati u nuklearnom istraživanju.
  Odgovarajuća pozornost treba se posvetiti Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača zajedno s drugim relevantnim referentnim okvirima definiranim u kontekstu Europskog istraživačkog prostora, uz poštovanje njihove dobrovoljne prirode. |
| --- | --- |

(13)

Program Euratom trebao bi
  nastojati promicati
  privlačnost istraživačke profesije u Uniji,
  s obzirom na to da mu je opći cilj povećati vidljivost znanosti u društvu, ali i spriječiti pomanjkanje vještina u Uniji ili „odljev mozgova” iz Unije u treće zemlje
  .
  Trenutno u Uniji postoji stručnost, međutim izrazito je bitno da se osposobi nova generacija nuklearnih istraživača u vezi sa svim aspektima nuklearnog istraživanja. Program Euratom također bi trebao na svim razinama nastojati dati europsku dodanu vrijednost svima onima koji nastoje sudjelovati u nuklearnom istraživanju.
  Odgovarajuća pozornost treba se posvetiti Europskoj povelji za istraživače i Kodeksu ponašanja pri zapošljavanju istraživača zajedno s drugim relevantnim referentnim okvirima definiranim u kontekstu Europskog istraživačkog prostora, uz poštovanje njihove dobrovoljne prirode.

Amandman 14

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje podržava program Euratom
  trebale bi
  poštovati
  temeljna
  etička načela. Mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama trebala bi se uzimati u obzir. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također je potrebno uzeti u obzir članak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te smanjiti uporabu životinja u svrhu istraživanja i
  ispitivanja s ciljem konačnog ukidanja uporabe životinja u te svrhe
  . Sve aktivnosti treba izvršavati uz osiguranje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje podržava program Euratom
  trebale bi
  poštovati
  temeljna
  etička načela. Mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama trebala bi se uzimati u obzir. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također je potrebno uzeti u obzir članak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te smanjiti uporabu životinja u svrhu istraživanja i
  ispitivanja s ciljem konačnog ukidanja uporabe životinja u te svrhe
  . Sve aktivnosti treba izvršavati uz osiguranje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja.

| (15) | Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje podržava program Euratom
  moraju
  poštovati temeljna etička načela. Mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama trebala bi se uzimati u obzir. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također je potrebno uzeti u obzir članak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te
  zamijeniti
  , smanjiti
  i poboljšati
  uporabu životinja u svrhu istraživanja. Sve aktivnosti treba izvršavati uz osiguranje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja. |
| --- | --- |

(15)

Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje podržava program Euratom
  moraju
  poštovati temeljna etička načela. Mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama trebala bi se uzimati u obzir. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također je potrebno uzeti u obzir članak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te
  zamijeniti
  , smanjiti
  i poboljšati
  uporabu životinja u svrhu istraživanja. Sve aktivnosti treba izvršavati uz osiguranje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja.

Amandman 15

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Bolji učinak također bi se mogao postići kombiniranjem programa Euratom i sredstava iz privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanje i inovacije mogli pridonijeti ciljevima bolje konkurentnosti Unije. Posebna pozornost treba se obratiti na uključenje malih i srednjih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Bolji učinak također bi se mogao postići kombiniranjem programa Euratom i sredstava iz privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanje i inovacije mogli pridonijeti ciljevima bolje konkurentnosti Unije. Posebna pozornost treba se obratiti na uključenje malih i srednjih poduzeća.

| (16) | Bolji učinak također bi se mogao postići kombiniranjem programa Euratom i sredstava iz privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanje i inovacije mogli pridonijeti ciljevima bolje konkurentnosti Unije. Posebna pozornost treba se obratiti na uključenje malih i srednjih poduzeća.
  Potreba da mala i srednja poduzeća povećaju korištenje dostupnih sredstava Zajednice trebala bi se primjenjivati na one koji rade u nuklearnom istraživanju, kao što je to slučaj u drugim područjima. Programom Euratom trebala bi se podupirati mala i srednja poduzeća u svim fazama inovacijskog lanca, posebno aktivnosti bliže tržištu, između ostalog upotrebom inovativnih financijskih instrumenata. Takva bi potpora trebala obuhvaćati namjenski instrument za mala i srednja poduzeća i sve revidirane financijske instrumente koji bi trebali omogućiti odgovarajuće mjere za oslobađanje potpunog inovacijskog potencijala malih i srednjih poduzeća te koji će biti dostupan preko programa financiranja Obzor 2020., kao i preko drugih sličnih programa poput Programa za konkurentnost trgovačkih društava i malih i srednjih poduzeća (2014. – 2020.) (COSME). |
| --- | --- |

(16)

Bolji učinak također bi se mogao postići kombiniranjem programa Euratom i sredstava iz privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava u ključnim područjima gdje bi istraživanje i inovacije mogli pridonijeti ciljevima bolje konkurentnosti Unije. Posebna pozornost treba se obratiti na uključenje malih i srednjih poduzeća.
  Potreba da mala i srednja poduzeća povećaju korištenje dostupnih sredstava Zajednice trebala bi se primjenjivati na one koji rade u nuklearnom istraživanju, kao što je to slučaj u drugim područjima. Programom Euratom trebala bi se podupirati mala i srednja poduzeća u svim fazama inovacijskog lanca, posebno aktivnosti bliže tržištu, između ostalog upotrebom inovativnih financijskih instrumenata. Takva bi potpora trebala obuhvaćati namjenski instrument za mala i srednja poduzeća i sve revidirane financijske instrumente koji bi trebali omogućiti odgovarajuće mjere za oslobađanje potpunog inovacijskog potencijala malih i srednjih poduzeća te koji će biti dostupan preko programa financiranja Obzor 2020., kao i preko drugih sličnih programa poput Programa za konkurentnost trgovačkih društava i malih i srednjih poduzeća (2014. – 2020.) (COSME).

Amandman 16

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Program Euratom trebao bi
  poticati suradnju, posebice u području sigurnosti, s trećim zemljama na temelju zajedničkih interesa i
  uzajamne
  koristi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Program Euratom trebao bi
  poticati suradnju, posebice u području sigurnosti, s trećim zemljama na temelju zajedničkih interesa i
  uzajamne
  koristi.

| (17) | Program Euroatom trebao bi
  posebno uzeti u obzir sva nuklearna postrojenja u trećim zemljama koje graniče s Unijom, posebno ako se nalaze u područjima podložnim prirodnim katastrofama
  .
  Međunarodna suradnja po pitanju nuklearne energije trebala bi sadržati odgovarajuće instrumente za jamčenje
  uzajamnih
  financijskih obveza
  .
  To mora obuhvaćati zajedničke ugovore i uzajamne financijske obveze |
| --- | --- |

(17)

Program Euroatom trebao bi
  posebno uzeti u obzir sva nuklearna postrojenja u trećim zemljama koje graniče s Unijom, posebno ako se nalaze u područjima podložnim prirodnim katastrofama
  .
  Međunarodna suradnja po pitanju nuklearne energije trebala bi sadržati odgovarajuće instrumente za jamčenje
  uzajamnih
  financijskih obveza
  .
  To mora obuhvaćati zajedničke ugovore i uzajamne financijske obveze

Amandman 17

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Europsko vijeće od 4. veljače 2011. prepoznalo je novi pristup upravljanju kontrolama i rizikom u financiranju istraživanja Unije, tražeći novu ravnotežu između povjerenja i kontrole te između preuzimanja rizika i izbjegavanja rizika. Europski parlament
  u
  svojoj Rezoluciji od 11. studenog 2010. o pojednostavljenju provedbe istraživačkih okvirnih programa pozvao je na pragmatični pomak prema administrativnom i financijskom pojednostavljenju i naveo da bi upravljanje financiranjem istraživanja Unije trebalo biti više zasnovano na povjerenju i otporno na rizike u odnosu na sudionike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Europsko vijeće od 4. veljače 2011. prepoznalo je novi pristup upravljanju kontrolama i rizikom u financiranju istraživanja Unije, tražeći novu ravnotežu između povjerenja i kontrole te između preuzimanja rizika i izbjegavanja rizika. Europski parlament
  u
  svojoj Rezoluciji od 11. studenog 2010. o pojednostavljenju provedbe istraživačkih okvirnih programa pozvao je na pragmatični pomak prema administrativnom i financijskom pojednostavljenju i naveo da bi upravljanje financiranjem istraživanja Unije trebalo biti više zasnovano na povjerenju i otporno na rizike u odnosu na sudionike.

| (19) | Europsko vijeće od 4. veljače 2011. prepoznalo je novi pristup upravljanju kontrolama i rizikom u financiranju istraživanja Unije, tražeći novu ravnotežu između povjerenja i kontrole te između preuzimanja rizika i izbjegavanja rizika. Europski parlament
  pozvao je na radikalno pojednostavljenje financiranja znanosti i inovacija Unije te je mnogo puta pozvao na promjenu prema većem administrativnom i financijskom pojednostavljenju
  .
  U
  svojoj Rezoluciji od 11. studenog 2010. (1) o pojednostavljenju provedbe istraživačkih okvirnih programa Europski parlament pozvao je na pragmatičan pomak prema administrativnom i financijskom pojednostavljenju i naveo da bi upravljanje financiranjem istraživanja Unije trebalo biti više zasnovano na povjerenju i otporno na rizike u odnosu na sudionike.
  U svojoj rezoluciji od 8. lipnja 2011. o ulaganje u budućnost: novi višegodišnji financijski okvir za konkurentnu, održivu i uključivu Europu

   (2)

  Europski parlament ponovno je pozvao na promjenu prema većem administrativnom i financijskom pojednostavljenju te je naglasio da bi svako povećanje financiranja trebalo biti povezano s radikalnim pojednostavljenjem postupaka financiranja
  .
  Programom Euroatom trebale bi se također na odgovarajući način razmotriti zabrinutost i preporuke zajednice istraživača kao što je navedeno u konačnom izvješću skupine stručnjaka „Privremena evaluacija 7. okvirnog programa” od 12. studenog 2010. kao i u Zelenoj knjizi Komisije od 9. veljače 2011.„Od izazova do prilika prema zajedničkom strateškom okviru za financiranje istraživanja i inovacija u EU-u”. |
| --- | --- |

(19)

Europsko vijeće od 4. veljače 2011. prepoznalo je novi pristup upravljanju kontrolama i rizikom u financiranju istraživanja Unije, tražeći novu ravnotežu između povjerenja i kontrole te između preuzimanja rizika i izbjegavanja rizika. Europski parlament
  pozvao je na radikalno pojednostavljenje financiranja znanosti i inovacija Unije te je mnogo puta pozvao na promjenu prema većem administrativnom i financijskom pojednostavljenju
  .
  U
  svojoj Rezoluciji od 11. studenog 2010. (1) o pojednostavljenju provedbe istraživačkih okvirnih programa Europski parlament pozvao je na pragmatičan pomak prema administrativnom i financijskom pojednostavljenju i naveo da bi upravljanje financiranjem istraživanja Unije trebalo biti više zasnovano na povjerenju i otporno na rizike u odnosu na sudionike.
  U svojoj rezoluciji od 8. lipnja 2011. o ulaganje u budućnost: novi višegodišnji financijski okvir za konkurentnu, održivu i uključivu Europu

   (2)

  Europski parlament ponovno je pozvao na promjenu prema većem administrativnom i financijskom pojednostavljenju te je naglasio da bi svako povećanje financiranja trebalo biti povezano s radikalnim pojednostavljenjem postupaka financiranja
  .
  Programom Euroatom trebale bi se također na odgovarajući način razmotriti zabrinutost i preporuke zajednice istraživača kao što je navedeno u konačnom izvješću skupine stručnjaka „Privremena evaluacija 7. okvirnog programa” od 12. studenog 2010. kao i u Zelenoj knjizi Komisije od 9. veljače 2011.„Od izazova do prilika prema zajedničkom strateškom okviru za financiranje istraživanja i inovacija u EU-u”.

Amandman 18

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Financijski interes Unije tijekom cijelog ciklusa rashoda trebao bi se zaštititi proporcionalnim mjerama, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, krivo isplaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te po potrebi novčane kazne. Revidirana kontrolna strategija, koja više neće biti usredotočena na minimiziranje stope grešaka nego na kontrolu zasnovanu na riziku i otkrivanje prijevara, trebala bi smanjiti teret kontrole za sudionike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Financijski interes Unije tijekom cijelog ciklusa rashoda trebao bi se zaštititi proporcionalnim mjerama, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, krivo isplaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te po potrebi novčane kazne. Revidirana kontrolna strategija, koja više neće biti usredotočena na minimiziranje stope grešaka nego na kontrolu zasnovanu na riziku i otkrivanje prijevara, trebala bi smanjiti teret kontrole za sudionike.

| (20) | Financijski interes Unije tijekom cijelog ciklusa rashoda trebao bi se zaštititi proporcionalnim
  i učinkovitim
  mjerama, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, krivo isplaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te po potrebi novčane kazne. Revidirana kontrolna strategija, koja više neće biti usredotočena na minimiziranje stope grešaka nego na kontrolu zasnovanu na riziku i otkrivanje prijevara, trebala bi smanjiti teret kontrole za sudionike. |
| --- | --- |

(20)

Financijski interes Unije tijekom cijelog ciklusa rashoda trebao bi se zaštititi proporcionalnim
  i učinkovitim
  mjerama, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, krivo isplaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te po potrebi novčane kazne. Revidirana kontrolna strategija, koja više neće biti usredotočena na minimiziranje stope grešaka nego na kontrolu zasnovanu na riziku i otkrivanje prijevara, trebala bi smanjiti teret kontrole za sudionike.

Amandman 19

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Članak 7. Ugovora o Euratomu Komisiji povjerava odgovornost provođenja programa Euratom. Za potrebe provedbe programa Euratom, osim njegovih izravnih aktivnosti, Komisiji treba pomagati savjetodavni odbor država članica kako bi se osigurala odgovarajuća koordinacija s nacionalnim politikama u područjima koje pokriva ovaj program za istraživanje i osposobljavanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Članak 7. Ugovora o Euratomu Komisiji povjerava odgovornost provođenja programa Euratom. Za potrebe provedbe programa Euratom, osim njegovih izravnih aktivnosti, Komisiji treba pomagati savjetodavni odbor država članica kako bi se osigurala odgovarajuća koordinacija s nacionalnim politikama u područjima koje pokriva ovaj program za istraživanje i osposobljavanje.

| (25) | Članak 7. Ugovora o Euratomu Komisiji povjerava odgovornost provođenja programa Euratom. Za potrebe provedbe programa Euratom, osim njegovih izravnih aktivnosti, Komisiji treba pomagati savjetodavni odbor država članica kako bi se osigurala odgovarajuća koordinacija s nacionalnim politikama u područjima koje pokriva ovaj program za istraživanje i osposobljavanje
  te za poticanje jakih sinergija i komplementarnosti između europskih, nacionalnih i regionalnih fondova
  .
  Europski parlament trebao bi biti uključen u provedbu programa Euratom koji obavlja Komisija
  . |
| --- | --- |

(25)

Članak 7. Ugovora o Euratomu Komisiji povjerava odgovornost provođenja programa Euratom. Za potrebe provedbe programa Euratom, osim njegovih izravnih aktivnosti, Komisiji treba pomagati savjetodavni odbor država članica kako bi se osigurala odgovarajuća koordinacija s nacionalnim politikama u područjima koje pokriva ovaj program za istraživanje i osposobljavanje
  te za poticanje jakih sinergija i komplementarnosti između europskih, nacionalnih i regionalnih fondova
  .
  Europski parlament trebao bi biti uključen u provedbu programa Euratom koji obavlja Komisija
  .

Amandman 20

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25a) | Trošenje sredstava Unije i država članica na istraživanje i inovacije trebalo bi biti bolje koordinirano kako bi se osigurala komplementarnost, bolja učinkovitost i vidljivost te kako bi se postigle bolje proračunske sinergije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25a)

Amandman 21

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 29.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (29a) | Nakon stupanja na snagu Lisabonskog ugovora te veće uloge koja je dana Europskom parlamentu u pogledu proračunskog postupka, trebalo bi raspraviti postojeći pravni okvir. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29a)

Nakon stupanja na snagu Lisabonskog ugovora te veće uloge koja je dana Europskom parlamentu u pogledu proračunskog postupka, trebalo bi raspraviti postojeći pravni okvir.

Amandman 22

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | „mala i srednja poduzeća” označava pravni subjekt koji ispunjava uvjete utvrđene u Preporuci Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća

   (3)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ea)

„mala i srednja poduzeća” označava pravni subjekt koji ispunjava uvjete utvrđene u Preporuci Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća

   (3)

  .

Amandman 23

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Opći cilj programa Euratom je poboljšanje nuklearne zaštite, nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja te doprinos dugoročnom ukidanju emisija CO2 na siguran, učinkovit i zaštićen način. Opći cilj provodi se kroz djelatnosti navedene u Prilogu I. u obliku izravnih i neizravnih aktivnosti kojima se nastoje ostvariti posebni ciljevi navedeni u stavcima 2. i 3. ovog članka. | 1.   Opći cilj programa Euratom je poboljšanje nuklearne zaštite, nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja te doprinos dugoročnom ukidanju emisija CO2 na siguran, učinkovit i zaštićen način
  kako bi se doprinijelo drugim područjima istraživanja koja su povezana s nuklearnim istraživanjem, poput medicinskog istraživanja, te kako bi se jamčila dugotrajna budućnost europskog nuklearnog istraživanja
  . Opći cilj provodi se kroz djelatnosti navedene u Prilogu I. u obliku izravnih i neizravnih aktivnosti kojima se nastoje ostvariti posebni ciljevi navedeni u stavcima 2. i 3. ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Opći cilj programa Euratom je poboljšanje nuklearne zaštite, nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja te doprinos dugoročnom ukidanju emisija CO2 na siguran, učinkovit i zaštićen način. Opći cilj provodi se kroz djelatnosti navedene u Prilogu I. u obliku izravnih i neizravnih aktivnosti kojima se nastoje ostvariti posebni ciljevi navedeni u stavcima 2. i 3. ovog članka.

1.   Opći cilj programa Euratom je poboljšanje nuklearne zaštite, nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja te doprinos dugoročnom ukidanju emisija CO2 na siguran, učinkovit i zaštićen način
  kako bi se doprinijelo drugim područjima istraživanja koja su povezana s nuklearnim istraživanjem, poput medicinskog istraživanja, te kako bi se jamčila dugotrajna budućnost europskog nuklearnog istraživanja
  . Opći cilj provodi se kroz djelatnosti navedene u Prilogu I. u obliku izravnih i neizravnih aktivnosti kojima se nastoje ostvariti posebni ciljevi navedeni u stavcima 2. i 3. ovog članka.

Amandman 24

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | podrška sigurnom radu nuklearnih sustava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

podrška sigurnom radu nuklearnih sustava;

| (a) | podrška sigurnom radu
  svih postojećih i budućih civilnih
  nuklearnih sustava; |
| --- | --- |

(a)

podrška sigurnom radu
  svih postojećih i budućih civilnih
  nuklearnih sustava;

Amandman 25

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | podrška razvoju i održivosti nuklearnih kompetencija na razini Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

podrška razvoju i održivosti nuklearnih kompetencija na razini Unije;

| (c) | podrška
  mjerama koje su potrebne kako bi se osigurali prikladno osposobljeni ljudski resursi te
  razvoju i održivost nuklearnih kompetencija na razini Unije; |
| --- | --- |

(c)

podrška
  mjerama koje su potrebne kako bi se osigurali prikladno osposobljeni ljudski resursi te
  razvoju i održivost nuklearnih kompetencija na razini Unije;

Amandman 26

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | unapređivanje
  zaštite od zračenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

unapređivanje
  zaštite od zračenja;

| (d) | podrška istraživanju i razvoju na području
  zaštite od zračenja;
  te nastojanje održavanja najviše razine radnih uvjeta za one koji izravno rade s nuklearnim materijalima; |
| --- | --- |

(d)

podrška istraživanju i razvoju na području
  zaštite od zračenja;
  te nastojanje održavanja najviše razine radnih uvjeta za one koji izravno rade s nuklearnim materijalima;

Amandman 27

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | doprinos programu istraživanja i razvoja koji proizlazi iz preporuka navedenih u zaključcima testiranja otpornosti na stres Unije (npr. seizmičko modeliranje, ponašanja pri taljenju jezgre, ...) |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(da)

doprinos programu istraživanja i razvoja koji proizlazi iz preporuka navedenih u zaključcima testiranja otpornosti na stres Unije (npr. seizmičko modeliranje, ponašanja pri taljenju jezgre, ...)

Amandman 28

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | podrška dugoročnoj održivosti nuklearne fisije poboljšanjima u području produženja roka rada reaktora ili dizajniranja novih vrsta reaktora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(db)

podrška dugoročnoj održivosti nuklearne fisije poboljšanjima u području produženja roka rada reaktora ili dizajniranja novih vrsta reaktora;

Amandman 29

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | postavljanje temelja za buduće fuzijske elektrane razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(f)

postavljanje temelja za buduće fuzijske elektrane razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna;

| (f) | postavljanje temelja za buduće fuzijske
  i fisijske
  elektrane razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna; |
| --- | --- |

(f)

postavljanje temelja za buduće fuzijske
  i fisijske
  elektrane razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna;

Amandman 30

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | promicanje inovacija i industrijske
  konkurentnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(g)

promicanje inovacija i industrijske
  konkurentnosti;

| (g) | promicanje inovacija i
  europskog
  industrijskog
  vodstva u fisiji i fuziji
  ; |
| --- | --- |

(g)

promicanje inovacija i
  europskog
  industrijskog
  vodstva u fisiji i fuziji
  ;

Amandman 31

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | podrška navedenim prioritetima programa Obzor 2020.: izvrsna znanost, vodeći položaj industrije i društveni izazovi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ga)

podrška navedenim prioritetima programa Obzor 2020.: izvrsna znanost, vodeći položaj industrije i društveni izazovi;

Amandman 32

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka (h)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | osiguravanje raspoloživosti i korištenja istraživačkih infrastruktura paneuropskog značaja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(h)

osiguravanje raspoloživosti i korištenja istraživačkih infrastruktura paneuropskog značaja;

| (h) | osiguravanje raspoloživosti i
  korištenja te promicanje razvoja novih
  istraživačkih infrastruktura paneuropskog značaja; |
| --- | --- |

(h)

osiguravanje raspoloživosti i
  korištenja te promicanje razvoja novih
  istraživačkih infrastruktura paneuropskog značaja;

Amandman 33

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona
  te
  pripravnost na izvanredna stanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona
  te
  pripravnost na izvanredna stanja;

| (a) | poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona
  te
  pripravnost na izvanredna stanja,
  radnih uvjeta za one koji izravno rade s nuklearnim materijalima te rješavanje izravnih posljedica incidenata povezanih s nuklearnom sigurnošću, kolikogod je vjerojatnost da će doći do njih mala
  ; |
| --- | --- |

(a)

poboljšanje nuklearne sigurnosti, uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona
  te
  pripravnost na izvanredna stanja,
  radnih uvjeta za one koji izravno rade s nuklearnim materijalima te rješavanje izravnih posljedica incidenata povezanih s nuklearnom sigurnošću, kolikogod je vjerojatnost da će doći do njih mala
  ;

Amandman 34

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja;

| (d) | poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja,
  uključujući povećanje upotrebe nuklearnog istraživanja među europskim znanstvenicima kao i privlačenje onih izvan Unije
  ; |
| --- | --- |

(d)

poticanje upravljanja znanjem, obrazovanja i osposobljavanja,
  uključujući povećanje upotrebe nuklearnog istraživanja među europskim znanstvenicima kao i privlačenje onih izvan Unije
  ;

Amandman 35

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 3. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | podršku politici Unije o nuklearnoj sigurnosti i zaštiti te povezanom zakonodavstvu Unije koje se kontinuirano mijenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

podršku politici Unije o nuklearnoj sigurnosti i zaštiti te povezanom zakonodavstvu Unije koje se kontinuirano mijenja.

| (e) | podršku politici Unije o nuklearnoj sigurnosti i zaštiti te povezanom zakonodavstvu Unije koje se kontinuirano mijenja,
  uključujući rad na izradi međunarodno priznatih standarda nuklearne sigurnosti za fisijske reaktore
  ; |
| --- | --- |

(e)

podršku politici Unije o nuklearnoj sigurnosti i zaštiti te povezanom zakonodavstvu Unije koje se kontinuirano mijenja,
  uključujući rad na izradi međunarodno priznatih standarda nuklearne sigurnosti za fisijske reaktore
  ;

Amandman 36

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 3. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | rješavanje svakog pomanjkanja vještina u odnosu na nuklearno stručno znanje te sprječavanje budućeg curenja znanja ili „odljeva mozgova” nuklearnih znanstvenika iz Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ea)

rješavanje svakog pomanjkanja vještina u odnosu na nuklearno stručno znanje te sprječavanje budućeg curenja znanja ili „odljeva mozgova” nuklearnih znanstvenika iz Unije;

Amandman 37

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 3. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | dopuna svih potrebnih sigurnosnih poboljšanja koja su sugerirana nakon rezultata testiranja otpornosti na stres koja su provedena na svim nuklearnim reaktorima u Uniji i trećim zemljama koje graniče s Unijom. to bi se trebalo usmjeriti na doprinos programu istraživanja i razvoja koji proizlazi iz njihovih preporuka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(eb)

dopuna svih potrebnih sigurnosnih poboljšanja koja su sugerirana nakon rezultata testiranja otpornosti na stres koja su provedena na svim nuklearnim reaktorima u Uniji i trećim zemljama koje graniče s Unijom. to bi se trebalo usmjeriti na doprinos programu istraživanja i razvoja koji proizlazi iz njihovih preporuka;

Amandman 38

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 3. – točka ec (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ec) | podrška planu pojednostavljenja Obzora 2020., smanjenje administrativnog opterećenja prethodnih okvira, posebno u vezi s malim i srednjim poduzećima, sveučilištima i manjim institutima za istraživanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ec)

podrška planu pojednostavljenja Obzora 2020., smanjenje administrativnog opterećenja prethodnih okvira, posebno u vezi s malim i srednjim poduzećima, sveučilištima i manjim institutima za istraživanje.

Amandman 39

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Program Euratom provodi se na način da osigura da su prioriteti i aktivnosti značajni za potrebe koje se kontinuirano mijenjaju i da uzme u obzir dinamičnu prirodu znanosti, tehnologije, inovacije, kreiranja politike, tržišta i društva. | 4.   Program Euratom provodi se na način da osigura da su prioriteti i aktivnosti značajni za potrebe koje se kontinuirano mijenjaju i da uzme u obzir dinamičnu prirodu znanosti, tehnologije, inovacije, kreiranja politike, tržišta i društva,
  kao i izravne posljedice incidenata povezanih s nuklearnom sigurnošću kolikogod je vjerojatnost da će doći do njih mala. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Program Euratom provodi se na način da osigura da su prioriteti i aktivnosti značajni za potrebe koje se kontinuirano mijenjaju i da uzme u obzir dinamičnu prirodu znanosti, tehnologije, inovacije, kreiranja politike, tržišta i društva.

4.   Program Euratom provodi se na način da osigura da su prioriteti i aktivnosti značajni za potrebe koje se kontinuirano mijenjaju i da uzme u obzir dinamičnu prirodu znanosti, tehnologije, inovacije, kreiranja politike, tržišta i društva,
  kao i izravne posljedice incidenata povezanih s nuklearnom sigurnošću kolikogod je vjerojatnost da će doći do njih mala.

Amandman 40

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Program Euroatom doprinosi provedbi plana SET. Njegove izravne i neizravne aktivnosti usklađene su s programom strateškog istraživanja tri postojeće europske tehnološke platforme za nuklearnu energiju: SNETP, IGDTP i MELODI. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5a.
     
  Program Euroatom doprinosi provedbi plana SET. Njegove izravne i neizravne aktivnosti usklađene su s programom strateškog istraživanja tri postojeće europske tehnološke platforme za nuklearnu energiju: SNETP, IGDTP i MELODI.

Amandman 101/rev2

Prijedlog Uredbe

Članak 4. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu programa Euratom je
  1 788,889
  milijuna eura. Taj se iznos raspodjeljuje na sljedeći način: | 1.   
  U smislu točke 18. Međuinstitucionalnog sporazuma od ... između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji na proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju

   (4)

  (Međuinstitucionalni sporazum),
  financijska omotnica za provedbu programa Euratom je
  1 603,329
  milijuna eura. Taj iznos
  predstavlja prioritetni referentni okvir za Europski parlament i Vijeće u godišnjem proračunskom postupku
  .
  Raspodjeljuje
  se na sljedeći način: |
| (a) | neizravnim aktivnostima za program istraživanja i razvoja fuzije
  709,713
  milijuna eura; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu programa Euratom je
  1 788,889
  milijuna eura. Taj se iznos raspodjeljuje na sljedeći način:

1.   
  U smislu točke 18. Međuinstitucionalnog sporazuma od ... između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji na proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju

   (4)

  (Međuinstitucionalni sporazum),
  financijska omotnica za provedbu programa Euratom je
  1 603,329
  milijuna eura. Taj iznos
  predstavlja prioritetni referentni okvir za Europski parlament i Vijeće u godišnjem proračunskom postupku
  .
  Raspodjeljuje
  se na sljedeći način:

(a)

neizravnim aktivnostima za program istraživanja i razvoja fuzije
  709,713
  milijuna eura;

| (a) | neizravnim aktivnostima za program istraživanja i razvoja fuzije
  636,095
  milijuna eura; |
| --- | --- |

(a)

neizravnim aktivnostima za program istraživanja i razvoja fuzije
  636,095
  milijuna eura;

| (b) | neizravnim aktivnostima za nuklearnu fisiju, sigurnost i zaštitu od zračenja
  354,857
  milijuna eura; |
| --- | --- |

(b)

neizravnim aktivnostima za nuklearnu fisiju, sigurnost i zaštitu od zračenja
  354,857
  milijuna eura;

| (b) | neizravnim aktivnostima za nuklearnu fisiju, sigurnost i zaštitu od zračenja
  318,048
  milijuna eura; |
| --- | --- |

(b)

neizravnim aktivnostima za nuklearnu fisiju, sigurnost i zaštitu od zračenja
  318,048
  milijuna eura;

| (c) | izravnim aktivnostima
  724,319
  milijuna eura. |
| --- | --- |

(c)

izravnim aktivnostima
  724,319
  milijuna eura.

| (c) | izravnim aktivnostima
  649,186
  milijuna eura. |
| --- | --- |

(c)

izravnim aktivnostima
  649,186
  milijuna eura.

Amandman 45

Prijedlog Uredbe

Članak 4. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za provedbu neizravnih aktivnosti programa Euratom maksimalno
  13,5
  % određuje se za administrativne izdatke Komisije. | Za provedbu neizravnih aktivnosti programa Euratom maksimalno
  7
  % određuje se za administrativne izdatke Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Za provedbu neizravnih aktivnosti programa Euratom maksimalno
  13,5
  % određuje se za administrativne izdatke Komisije.

Za provedbu neizravnih aktivnosti programa Euratom maksimalno
  7
  % određuje se za administrativne izdatke Komisije.

Amandman 46

Prijedlog Uredbe

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Projekt ITER uključen je u okvir i financira se iz višegodišnjeg financijskog okvira na potpun i transparentan način. |
| | Aspekti projekta koji nisu izravno povezani s istraživanjem i osposobljavanjem ne trebaju biti uključeni u to okvirno financiranje Euratoma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1a.
     
  Projekt ITER uključen je u okvir i financira se iz višegodišnjeg financijskog okvira na potpun i transparentan način.

Aspekti projekta koji nisu izravno povezani s istraživanjem i osposobljavanjem ne trebaju biti uključeni u to okvirno financiranje Euratoma.

Amandman
  47

Prijedlog Uredbe

Članak 4. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Godišnja odobrena sredstva odobrava proračunsko tijelo ne dovodeći u pitanje odredbe uredbe kojom se postavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. i međuinstitucijski sporazum xxx/201z između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o suradnji na proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1b.
     
  Godišnja odobrena sredstva odobrava proračunsko tijelo ne dovodeći u pitanje odredbe uredbe kojom se postavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. i međuinstitucijski sporazum xxx/201z između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o suradnji na proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju.

Amandman 48

Prijedlog Uredbe

Članak 4. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Zajednica radi na široj i učestalijoj upotrebi strukturnih fondova za nuklearna istraživanja te osigurava da se sredstva upotrebljavaju u skladu s prioritetima Zajednice na području istraživanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4a.
     
  Zajednica radi na široj i učestalijoj upotrebi strukturnih fondova za nuklearna istraživanja te osigurava da se sredstva upotrebljavaju u skladu s prioritetima Zajednice na području istraživanja.

Amandman 49

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Jamstveni fond za sudionike” osnovan sukladno Uredbi (EU) br. XX/2012 [Pravila za sudjelovanje i širenje] zamjenjuje i nasljeđuje Jamstvene fondove za sudionike osnovane sukladno Uredbi (Euratom) br. 1908/2006 i Uredbi (Euratom) br.
  XX/XX [Euratom Pravila za sudjelovanje 2012. – 2013.]. | 3.   Jamstveni fond za sudionike” osnovan sukladno Uredbi (EU) br. XX/2012 [Pravila za sudjelovanje i širenje] zamjenjuje i nasljeđuje Jamstvene fondove za sudionike osnovane sukladno Uredbi (Euratom) br. 1908/2006 i Uredbi (Euratom) br.
  139/2012
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Jamstveni fond za sudionike” osnovan sukladno Uredbi (EU) br. XX/2012 [Pravila za sudjelovanje i širenje] zamjenjuje i nasljeđuje Jamstvene fondove za sudionike osnovane sukladno Uredbi (Euratom) br. 1908/2006 i Uredbi (Euratom) br.
  XX/XX [Euratom Pravila za sudjelovanje 2012. – 2013.].

3.   Jamstveni fond za sudionike” osnovan sukladno Uredbi (EU) br. XX/2012 [Pravila za sudjelovanje i širenje] zamjenjuje i nasljeđuje Jamstvene fondove za sudionike osnovane sukladno Uredbi (Euratom) br. 1908/2006 i Uredbi (Euratom) br.
  139/2012
  .

Amandman 50

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svi iznosi iz Jamstvenih fondova za sudionike osnovani sukladno Uredbama (Euratom) br. 1908/2006 i (Euratom) br.
  XX/XX [Euratom Pravila za sudjelovanje (2012. – 2013.)]
  prenose se u Jamstveni fond sudionika od 31. prosinca 2013. Sudionici u aktivnostima prema Odluci
  XX/XX [program Euratom 2012. – 2013.]
  koji sklapaju ugovore o dodjeli bespovratnih sredstava nakon 31. prosinca 2013. dužni su davati doprinose u Jamstveni fond za sudionike. | Svi iznosi iz Jamstvenih fondova za sudionike osnovani sukladno Uredbama (Euratom) br. 1908/2006 i (Euratom) br.
  139/2012
  prenose se u Jamstveni fond sudionika od 31. prosinca 2013. Sudionici u aktivnostima prema Odluci
  2012/94/Euratom
  koji sklapaju ugovore o dodjeli bespovratnih sredstava nakon 31. prosinca 2013. dužni su davati doprinose u Jamstveni fond za sudionike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Svi iznosi iz Jamstvenih fondova za sudionike osnovani sukladno Uredbama (Euratom) br. 1908/2006 i (Euratom) br.
  XX/XX [Euratom Pravila za sudjelovanje (2012. – 2013.)]
  prenose se u Jamstveni fond sudionika od 31. prosinca 2013. Sudionici u aktivnostima prema Odluci
  XX/XX [program Euratom 2012. – 2013.]
  koji sklapaju ugovore o dodjeli bespovratnih sredstava nakon 31. prosinca 2013. dužni su davati doprinose u Jamstveni fond za sudionike.

Svi iznosi iz Jamstvenih fondova za sudionike osnovani sukladno Uredbama (Euratom) br. 1908/2006 i (Euratom) br.
  139/2012
  prenose se u Jamstveni fond sudionika od 31. prosinca 2013. Sudionici u aktivnostima prema Odluci
  2012/94/Euratom
  koji sklapaju ugovore o dodjeli bespovratnih sredstava nakon 31. prosinca 2013. dužni su davati doprinose u Jamstveni fond za sudionike.

Amandman 51

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programi čiji je cilj povećanje sadašnjeg i planiranog inovativnog istraživanja trebali bi biti otvoreni te odobriti nuklearno istraživanje kao dio svog popisa primjenjivih kategorija istraživanja. Program Eureka Eurostars i Aktivnosti Marie Curie trebali bi proširiti svoja pravila sudjelovanja kako bi omogućili malim i srednjim poduzećima koja su uključena u nuklearno istraživanje da sudjeluju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Programi čiji je cilj povećanje sadašnjeg i planiranog inovativnog istraživanja trebali bi biti otvoreni te odobriti nuklearno istraživanje kao dio svog popisa primjenjivih kategorija istraživanja. Program Eureka Eurostars i Aktivnosti Marie Curie trebali bi proširiti svoja pravila sudjelovanja kako bi omogućili malim i srednjim poduzećima koja su uključena u nuklearno istraživanje da sudjeluju.

Amandman 52

Prijedlog Uredbe

Članak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program Euratom osigurava učinkovito promicanje jednakosti spolova i dimenzije spola u području
  istraživanja i inovacija
  . | Program Euratom osigurava učinkovito promicanje jednakosti spolova i dimenzije spola
  te podržava cilj programa Obzor 2020. da se spol razmatra kao međusektorsko pitanje kako bi se ispravile neravnoteže između muškaraca
  i
  žena
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Program Euratom osigurava učinkovito promicanje jednakosti spolova i dimenzije spola u području
  istraživanja i inovacija
  .

Program Euratom osigurava učinkovito promicanje jednakosti spolova i dimenzije spola
  te podržava cilj programa Obzor 2020. da se spol razmatra kao međusektorsko pitanje kako bi se ispravile neravnoteže između muškaraca
  i
  žena
  .

Amandman 53

Prijedlog Uredbe

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Posebna pozornost obraća se na načelo proporcionalnosti, pravo na privatnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na fizički i psihički integritet
  osobe
  , pravo na nediskriminaciju i potrebu za osiguranjem visokih razina zaštite ljudskog zdravlja. | Posebna pozornost obraća se na načelo proporcionalnosti,
  zaštitu ljudskog dostojanstva, načelo prvenstva ljudskog bića
  , pravo na privatnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na fizički i psihički integritet
  ljudskih bića
  , pravo na nediskriminaciju i potrebu za osiguranjem visokih razina zaštite ljudskog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Posebna pozornost obraća se na načelo proporcionalnosti, pravo na privatnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na fizički i psihički integritet
  osobe
  , pravo na nediskriminaciju i potrebu za osiguranjem visokih razina zaštite ljudskog zdravlja.

Posebna pozornost obraća se na načelo proporcionalnosti,
  zaštitu ljudskog dostojanstva, načelo prvenstva ljudskog bića
  , pravo na privatnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na fizički i psihički integritet
  ljudskih bića
  , pravo na nediskriminaciju i potrebu za osiguranjem visokih razina zaštite ljudskog zdravlja.

Amandman 54

Prijedlog Uredbe

Članak 11. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Taj višegodišnji radni program u obzir uzima
  i
  relevantne istraživačke aktivnosti koje provode države članice, pridružene države te europske i međunarodne organizacije. Programi rada ažuriraju se prema potrebi. | Taj višegodišnji radni program
  podnosi se Odboru guvernera JRC-a te se predstavlja Europskom parlamentu i Vijeću
  . U obzir uzima relevantne istraživačke aktivnosti koje provode države članice, pridružene države te europske i međunarodne organizacije
  kako bi se izbjeglo uzaludno trošenje istraživačkih napora u Europi i najbolje iskoristili financijski resursi.
  Program rada ažurira se prema potrebi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Taj višegodišnji radni program u obzir uzima
  i
  relevantne istraživačke aktivnosti koje provode države članice, pridružene države te europske i međunarodne organizacije. Programi rada ažuriraju se prema potrebi.

Taj višegodišnji radni program
  podnosi se Odboru guvernera JRC-a te se predstavlja Europskom parlamentu i Vijeću
  . U obzir uzima relevantne istraživačke aktivnosti koje provode države članice, pridružene države te europske i međunarodne organizacije
  kako bi se izbjeglo uzaludno trošenje istraživačkih napora u Europi i najbolje iskoristili financijski resursi.
  Program rada ažurira se prema potrebi.

Amandman 55

Prijedlog Uredbe

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Programi rada moraju uzeti u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne razvoje događaja u politici, na tržištu i u društvu. Programi rada ažuriraju se prema potrebi. | 3.   Programi rada moraju uzeti u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne razvoje događaja u politici, na tržištu i u društvu. Ažuriraju se prema potrebi,
  imajući na umu ciljeve programa Obzor 2020
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Programi rada moraju uzeti u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne razvoje događaja u politici, na tržištu i u društvu. Programi rada ažuriraju se prema potrebi.

3.   Programi rada moraju uzeti u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne razvoje događaja u politici, na tržištu i u društvu. Ažuriraju se prema potrebi,
  imajući na umu ciljeve programa Obzor 2020
  .

Amandman 56

Prijedlog Uredbe

Članak 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Posebna pozornost treba se obratiti na odgovarajuće sudjelovanje te učinak inovacija na mala i srednja poduzeća u programu Euratom. Kvantitativne i kvalitativne ocjene sudjelovanja malih i srednjih poduzeća provode se kao dio sporazuma o evaluaciji i nadzoru. | 1.
     Posebna pozornost treba se obratiti na odgovarajuće sudjelovanje te učinak inovacija na mala i srednja poduzeća u programu Euratom. Kvantitativne i kvalitativne ocjene sudjelovanja malih i srednjih poduzeća provode se kao dio sporazuma o evaluaciji i nadzoru. |
| | 2.
     
  S obzirom na važnost sektora malih i srednjih poduzeća za europsko gospodarstvo i njihovu trenutnu podzastupljenost u nuklearnoj industriji, okvirom se, u skladu s ciljevima Obzora 2020., podržavaju svi napori usmjereni na olakšavanje administrativnog opterećenja malih i srednjih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Posebna pozornost treba se obratiti na odgovarajuće sudjelovanje te učinak inovacija na mala i srednja poduzeća u programu Euratom. Kvantitativne i kvalitativne ocjene sudjelovanja malih i srednjih poduzeća provode se kao dio sporazuma o evaluaciji i nadzoru.

1.
     Posebna pozornost treba se obratiti na odgovarajuće sudjelovanje te učinak inovacija na mala i srednja poduzeća u programu Euratom. Kvantitativne i kvalitativne ocjene sudjelovanja malih i srednjih poduzeća provode se kao dio sporazuma o evaluaciji i nadzoru.

2.
     
  S obzirom na važnost sektora malih i srednjih poduzeća za europsko gospodarstvo i njihovu trenutnu podzastupljenost u nuklearnoj industriji, okvirom se, u skladu s ciljevima Obzora 2020., podržavaju svi napori usmjereni na olakšavanje administrativnog opterećenja malih i srednjih poduzeća.

Amandman 57

Prijedlog Uredbe

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | borba protiv svih oblika širenja nuklearnog oružja i trgovine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

borba protiv svih oblika širenja nuklearnog oružja i trgovine;

Amandman 58

Prijedlog Uredbe

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 1. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | podrška međunarodnim naporima u pogledu izrade zajedničkih međunarodnih sigurnosnih standarda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(cb)

podrška međunarodnim naporima u pogledu izrade zajedničkih međunarodnih sigurnosnih standarda;

Amandman 59

Prijedlog Uredbe

Članak 16. – stavak 1. – podstavak 1. – točka cc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | doprinos poboljšanju razmjene znanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(cc)

doprinos poboljšanju razmjene znanja.

Amandman 60

Prijedlog Uredbe

Članak 16. – stavak 2. – podstavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Posebna pozornost obraća se na reaktore i nuklearna postrojenja koja se nalaze u trećim zemljama, a koja su geografski vrlo blizu teritoriju države članice, posebno kada su blizu opasnih geografskih ili geoloških lokacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Posebna pozornost obraća se na reaktore i nuklearna postrojenja koja se nalaze u trećim zemljama, a koja su geografski vrlo blizu teritoriju države članice, posebno kada su blizu opasnih geografskih ili geoloških lokacija.

Amandman 61

Prijedlog Uredbe

Članak 17. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | inicijative čiji je cilj poboljšanje razumijevanja i olakšanje pristupa financiranju u okviru programa Euratom, posebice za one regije ili tipove sudionika koji su podzastupljeni; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

inicijative čiji je cilj poboljšanje razumijevanja i olakšanje pristupa financiranju u okviru programa Euratom, posebice za one regije ili tipove sudionika koji su podzastupljeni;

| (a) | inicijative čiji je cilj poboljšanje razumijevanja i olakšanje pristupa financiranju u okviru programa Euratom, posebice za one regije ili tipove sudionika koji su podzastupljeni
  te posebice za mala i srednja poduzeća da bi povećali korištenje dostupnih sredstava i sudjelovanje u odgovarajućim programima
  . |
| --- | --- |

(a)

inicijative čiji je cilj poboljšanje razumijevanja i olakšanje pristupa financiranju u okviru programa Euratom, posebice za one regije ili tipove sudionika koji su podzastupljeni
  te posebice za mala i srednja poduzeća da bi povećali korištenje dostupnih sredstava i sudjelovanje u odgovarajućim programima
  .

Amandman 62

Prijedlog Uredbe

Članak 17. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pokušaji povećanja pojednostavljenja sudjelovanja priopćavaju se svim sudionicima, uključujući mala i srednja poduzeća te akademske institucije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Pokušaji povećanja pojednostavljenja sudjelovanja priopćavaju se svim sudionicima, uključujući mala i srednja poduzeća te akademske institucije.

Amandman 63

Prijedlog Uredbe

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija poduzima odgovarajuće mjere uz jamstvo da se tijekom provedbe mjera financiranih na osnovi ove Uredbe financijski interesi Unije štite primjenom preventivnih mjera protiv prijevara, korupcije i ostalih nezakonitih djelovanja učinkovitim provjerama te ako se uoče nepravilnosti, povratom pogrešno plaćenih iznosa te gdje je prikladno učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim kaznama. | 1.   Komisija poduzima odgovarajuće mjere uz jamstvo da se tijekom provedbe mjera financiranih na osnovi ove Uredbe financijski interesi Unije štite primjenom preventivnih mjera protiv prijevara, korupcije i ostalih nezakonitih djelovanja učinkovitim provjerama te ako se uoče nepravilnosti, povratom pogrešno plaćenih iznosa te gdje je prikladno učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim kaznama.
  Europski parlament informiran je o takvim mjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Komisija poduzima odgovarajuće mjere uz jamstvo da se tijekom provedbe mjera financiranih na osnovi ove Uredbe financijski interesi Unije štite primjenom preventivnih mjera protiv prijevara, korupcije i ostalih nezakonitih djelovanja učinkovitim provjerama te ako se uoče nepravilnosti, povratom pogrešno plaćenih iznosa te gdje je prikladno učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim kaznama.

1.   Komisija poduzima odgovarajuće mjere uz jamstvo da se tijekom provedbe mjera financiranih na osnovi ove Uredbe financijski interesi Unije štite primjenom preventivnih mjera protiv prijevara, korupcije i ostalih nezakonitih djelovanja učinkovitim provjerama te ako se uoče nepravilnosti, povratom pogrešno plaćenih iznosa te gdje je prikladno učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim kaznama.
  Europski parlament informiran je o takvim mjerama.

Amandman 64

Prijedlog Uredbe

Članak 19. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud nadležni su, na osnovi dokumenata, provjera na licu mjesta i inspekcija, za reviziju svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovornih strana, podugovornih strana i ostalih trećih strana koje su primile sredstva Unije u prema ovoj Uredbi. | 2.   Komisija ili njezini predstavnici,
  Europski parlament
  i Revizorski sud nadležni su, na osnovi dokumenata, provjera na licu mjesta i inspekcija, za reviziju svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovornih strana, podugovornih strana i ostalih trećih strana koje su primile sredstva Unije u prema ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud nadležni su, na osnovi dokumenata, provjera na licu mjesta i inspekcija, za reviziju svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovornih strana, podugovornih strana i ostalih trećih strana koje su primile sredstva Unije u prema ovoj Uredbi.

2.   Komisija ili njezini predstavnici,
  Europski parlament
  i Revizorski sud nadležni su, na osnovi dokumenata, provjera na licu mjesta i inspekcija, za reviziju svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovornih strana, podugovornih strana i ostalih trećih strana koje su primile sredstva Unije u prema ovoj Uredbi.

Amandman 65

Prijedlog Uredbe

Članak 19. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, ugovori i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe izričito dodjeljuju ovlast Komisiji, Revizorskom sudu i OLAF-u za provođenje revizija, provjera na licu mjesta i inspekcija. | 4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, ugovori i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe izričito dodjeljuju ovlast Komisiji, Revizorskom sudu i OLAF-u za provođenje revizija, provjera na licu mjesta i inspekcija.
  Europski parlament se odmah obavještava o rezultatima takvih revizija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, ugovori i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe izričito dodjeljuju ovlast Komisiji, Revizorskom sudu i OLAF-u za provođenje revizija, provjera na licu mjesta i inspekcija.

4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, ugovori i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe izričito dodjeljuju ovlast Komisiji, Revizorskom sudu i OLAF-u za provođenje revizija, provjera na licu mjesta i inspekcija.
  Europski parlament se odmah obavještava o rezultatima takvih revizija.

Amandman 66

Prijedlog Uredbe

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Do 31. svibnja 2017. i uzimajući u obzir naknadnu evaluaciju sedmog okvirnog programa Euratoma uspostavljenog Odlukom 2006/970/Euratom i programa Euratom (2012. – 2013.) uspostavljenog Odlukom 20XX/XX/Euratom koji mora biti proveden do kraja 2015., Komisija provodi privremenu evaluaciju programa Euratom uz pomoć neovisnih stručnjaka, odabranih na temelju transparentnog procesa, vezano uz ostvarenja ciljeva i daljnje važnosti svih mjera, učinkovitosti i korištenja sredstava, područja za daljnje pojednostavljenje i europske dodane vrijednosti, na razini rezultata i napretka prema učincima. Evaluacija dodatno uzima u obzir doprinos mjera prioritetima Unije za pametan, održiv i uključiv rast te rezultate dugoročnog učinka prethodnih mjera. | Do 31. svibnja
  2016
  . i uzimajući u obzir naknadnu evaluaciju sedmog okvirnog programa Euratoma uspostavljenog Odlukom 2006/970/Euratom i programa Euratom (2012. – 2013.) uspostavljenog Odlukom 2012/93/Euratom koji mora biti proveden do kraja 2015., Komisija provodi privremenu evaluaciju programa Euratom uz pomoć neovisnih stručnjaka, odabranih na temelju transparentnog procesa, vezano uz ostvarenja ciljeva i daljnje važnosti svih mjera, učinkovitosti i korištenja sredstava, područja za daljnje pojednostavljenje i europske dodane vrijednosti, na razini rezultata i napretka prema učincima.
  Tom evaluacijom trebaju se uzeti u obzir svi aspekti pristupa mogućnostima financiranja za širenje izvrsnosti znanstvene i inovacijske baze Unije za mala i srednja poduzeća te za promicanje ravnoteže spolova.
  Evaluacija dodatno uzima u obzir doprinos mjera prioritetima Unije za pametan, održiv i uključiv rast te rezultate dugoročnog učinka prethodnih mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Do 31. svibnja 2017. i uzimajući u obzir naknadnu evaluaciju sedmog okvirnog programa Euratoma uspostavljenog Odlukom 2006/970/Euratom i programa Euratom (2012. – 2013.) uspostavljenog Odlukom 20XX/XX/Euratom koji mora biti proveden do kraja 2015., Komisija provodi privremenu evaluaciju programa Euratom uz pomoć neovisnih stručnjaka, odabranih na temelju transparentnog procesa, vezano uz ostvarenja ciljeva i daljnje važnosti svih mjera, učinkovitosti i korištenja sredstava, područja za daljnje pojednostavljenje i europske dodane vrijednosti, na razini rezultata i napretka prema učincima. Evaluacija dodatno uzima u obzir doprinos mjera prioritetima Unije za pametan, održiv i uključiv rast te rezultate dugoročnog učinka prethodnih mjera.

Do 31. svibnja
  2016
  . i uzimajući u obzir naknadnu evaluaciju sedmog okvirnog programa Euratoma uspostavljenog Odlukom 2006/970/Euratom i programa Euratom (2012. – 2013.) uspostavljenog Odlukom 2012/93/Euratom koji mora biti proveden do kraja 2015., Komisija provodi privremenu evaluaciju programa Euratom uz pomoć neovisnih stručnjaka, odabranih na temelju transparentnog procesa, vezano uz ostvarenja ciljeva i daljnje važnosti svih mjera, učinkovitosti i korištenja sredstava, područja za daljnje pojednostavljenje i europske dodane vrijednosti, na razini rezultata i napretka prema učincima.
  Tom evaluacijom trebaju se uzeti u obzir svi aspekti pristupa mogućnostima financiranja za širenje izvrsnosti znanstvene i inovacijske baze Unije za mala i srednja poduzeća te za promicanje ravnoteže spolova.
  Evaluacija dodatno uzima u obzir doprinos mjera prioritetima Unije za pametan, održiv i uključiv rast te rezultate dugoročnog učinka prethodnih mjera.

Amandman 67

Prijedlog Uredbe

Članak 21. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice dužne su osigurati Komisiji sve potrebne podatke i informacije kako bi se omogućio nadzor i evaluacija dotičnih mjera. | 4.   Države članice dužne su osigurati Komisiji
  i Europskom parlamentu
  sve potrebne podatke i informacije kako bi se omogućio nadzor i evaluacija dotičnih mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   Države članice dužne su osigurati Komisiji sve potrebne podatke i informacije kako bi se omogućio nadzor i evaluacija dotičnih mjera.

4.   Države članice dužne su osigurati Komisiji
  i Europskom parlamentu
  sve potrebne podatke i informacije kako bi se omogućio nadzor i evaluacija dotičnih mjera.

Amandman 68

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Programom Euratom ojačava se istraživački i inovacijski okvir u području nuklearne energije i usklađuju napori država članica u istraživanju, čime se izbjegava dupliciranje, zadržava kritična masa u ključnim područjima te omogućava da se javno financiranje iskoristi na najbolji način. | Programom Euratom ojačava se istraživački i inovacijski okvir u području nuklearne energije i usklađuju napori država članica u istraživanju, čime se izbjegava dupliciranje,
  omogućava se dodana vrijednost Unije
  , zadržavaju
  ključne vještine i
  kritična masa u ključnim područjima te omogućava da se javno financiranje iskoristi na najbolji način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Programom Euratom ojačava se istraživački i inovacijski okvir u području nuklearne energije i usklađuju napori država članica u istraživanju, čime se izbjegava dupliciranje, zadržava kritična masa u ključnim područjima te omogućava da se javno financiranje iskoristi na najbolji način.

Programom Euratom ojačava se istraživački i inovacijski okvir u području nuklearne energije i usklađuju napori država članica u istraživanju, čime se izbjegava dupliciranje,
  omogućava se dodana vrijednost Unije
  , zadržavaju
  ključne vještine i
  kritična masa u ključnim područjima te omogućava da se javno financiranje iskoristi na najbolji način.

Amandman 69

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Strategija za razvoj fuzije kao vjerojatne mogućnosti za komercijalnu proizvodnju energije bez ugljičnog dioksida slijedi plan s etapama prema cilju proizvodnje električne energije do 2050. U svrhu provedbe te strategije,
  radikalno
  restrukturiranje aktivnosti povezanih s fuzijom u Uniji, uključujući vođenje,
  financiranje
  i upravljanje provodi se kako bi se osigurao prijenos naglaska s čistog istraživanja na projektiranje, izgradnju i upravljanje budućim objektima kao što su ITER, DEMO i šire. To zahtijeva usku suradnju između čitave fuzijske zajednice u Uniji, Komisije i
  nacionalnih agencija za financiranje. | Strategija za razvoj fuzije kao vjerojatne mogućnosti za komercijalnu proizvodnju energije bez ugljičnog dioksida slijedi plan s etapama prema cilju proizvodnje električne energije do 2050. U svrhu provedbe te strategije, restrukturiranje aktivnosti povezanih s fuzijom u Uniji, uključujući vođenje i upravljanje, provodi se kako bi se osigurao prijenos naglaska s čistog istraživanja na projektiranje, izgradnju i upravljanje budućim objektima kao što su ITER, DEMO i šire. To zahtijeva usku suradnju između čitave fuzijske zajednice u Uniji, Komisije i
  država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Strategija za razvoj fuzije kao vjerojatne mogućnosti za komercijalnu proizvodnju energije bez ugljičnog dioksida slijedi plan s etapama prema cilju proizvodnje električne energije do 2050. U svrhu provedbe te strategije,
  radikalno
  restrukturiranje aktivnosti povezanih s fuzijom u Uniji, uključujući vođenje,
  financiranje
  i upravljanje provodi se kako bi se osigurao prijenos naglaska s čistog istraživanja na projektiranje, izgradnju i upravljanje budućim objektima kao što su ITER, DEMO i šire. To zahtijeva usku suradnju između čitave fuzijske zajednice u Uniji, Komisije i
  nacionalnih agencija za financiranje.

Strategija za razvoj fuzije kao vjerojatne mogućnosti za komercijalnu proizvodnju energije bez ugljičnog dioksida slijedi plan s etapama prema cilju proizvodnje električne energije do 2050. U svrhu provedbe te strategije, restrukturiranje aktivnosti povezanih s fuzijom u Uniji, uključujući vođenje i upravljanje, provodi se kako bi se osigurao prijenos naglaska s čistog istraživanja na projektiranje, izgradnju i upravljanje budućim objektima kao što su ITER, DEMO i šire. To zahtijeva usku suradnju između čitave fuzijske zajednice u Uniji, Komisije i
  država članica.

Amandman 70

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 2. – točka 2.1. – podtočka d – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | Unapređivanje
  zaštite od zračenja (izvrsna znanost; društveni izazovi) |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

Unapređivanje
  zaštite od zračenja (izvrsna znanost; društveni izazovi)

| (d) | podrška istraživanju i razvoju na području
  zaštite od zračenja (izvrsna znanost; društveni izazovi) |
| --- | --- |

(d)

podrška istraživanju i razvoju na području
  zaštite od zračenja (izvrsna znanost; društveni izazovi)

Amandman 71

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 2. – točka 2.1. – podtočka e – stavak - 1 (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Podrška aktivnostima za zajedničko ostvarenje ITER-a kao međunarodne infrastrukture za istraživanja. Zajednica će imati posebnu odgovornost u okviru Organizacije ITER kao domaćin projekta te će preuzeti vodeću ulogu, posebno u pogledu pripreme lokacije, uspostave Organizacije ITER, upravljanja i odabira osoblja te pružanja tehničke i administrativne potpore. |
| | Podrška aktivnostima koje su dogovorene Odlukom Vijeća XXXX/XXX/EU [o donošenju dodatnog istraživačkog programa za projekt ITER (2014. – 2020.)] za upravljanje projektom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Podrška aktivnostima za zajedničko ostvarenje ITER-a kao međunarodne infrastrukture za istraživanja. Zajednica će imati posebnu odgovornost u okviru Organizacije ITER kao domaćin projekta te će preuzeti vodeću ulogu, posebno u pogledu pripreme lokacije, uspostave Organizacije ITER, upravljanja i odabira osoblja te pružanja tehničke i administrativne potpore.

Podrška aktivnostima koje su dogovorene Odlukom Vijeća XXXX/XXX/EU [o donošenju dodatnog istraživačkog programa za projekt ITER (2014. – 2020.)] za upravljanje projektom
  .

Amandman 72

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 2. – točka 2.1. – podtočka – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pravni subjekt podržava sve napore za nastavak rada JET-a nakon kraja njegove pokusne faze 2015., te podržava, kad je to moguće, sve napore usmjerene na privlačenje međunarodnih partnera da bi pomogao u pronalasku dodatnih sredstava. Takvi napori trebali bi uključivati uzajamne sporazume za buduće sudjelovanje Unije u DEMO-u i drugim planiranim fuzijskim reaktorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Pravni subjekt podržava sve napore za nastavak rada JET-a nakon kraja njegove pokusne faze 2015., te podržava, kad je to moguće, sve napore usmjerene na privlačenje međunarodnih partnera da bi pomogao u pronalasku dodatnih sredstava. Takvi napori trebali bi uključivati uzajamne sporazume za buduće sudjelovanje Unije u DEMO-u i drugim planiranim fuzijskim reaktorima.

Amandman 73

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 2. – točka 2.2. – podtočka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Cilj nuklearnih aktivnosti JRC-a je podrška provedbi Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom i 2011/70/Euratom kao i Zaključaka Vijeća koji daju prioritet najvišim standardima u nuklearnoj sigurnosti i zaštiti kako u Uniji tako i izvan nje. JRC poglavito treba mobilizirati potreban kapacitet i stručno znanje kako bi doprinio
  ocjenjivanju i poboljšanju nuklearnih postrojenja
  i mirnoj upotrebi nuklearne energije i ostalih ne-fisijskih primjena, kako bi osigurao znanstvenu osnovu za relevantno zakonodavstvo Unije i, prema potrebi, kako bi reagirao u okviru granica svoje misije i kompetencije na nuklearne nesreće i nezgode. U tom smislu JRC provodi istraživanje i ocjenjivanje, pruža reference i standarde te organizira posebno osposobljavanje i obrazovanje. Sinergije s Tehnološkom platformom za održivu nuklearnu energiju (SNETP) i ostale međusektorske aktivnosti traže se
  prema potrebi
  . | Cilj nuklearnih aktivnosti JRC-a je podrška provedbi Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom i 2011/70/Euratom kao i Zaključaka Vijeća koji daju prioritet najvišim standardima u nuklearnoj sigurnosti i zaštiti kako u Uniji tako i izvan nje. JRC poglavito treba mobilizirati potreban kapacitet i stručno znanje kako bi doprinio
  istraživanju i razvoju u području sigurnosti nuklearnih postrojenja
  i mirnoj upotrebi nuklearne energije i ostalih ne-fisijskih primjena, kako bi osigurao znanstvenu osnovu za relevantno zakonodavstvo Unije i, prema potrebi, kako bi reagirao u okviru granica svoje misije i kompetencije na nuklearne nesreće i nezgode. U tom smislu JRC provodi istraživanje i ocjenjivanje, pruža reference i standarde te organizira posebno osposobljavanje i obrazovanje. Sinergije s Tehnološkom platformom za održivu nuklearnu energiju (SNETP) i ostale međusektorske aktivnosti su nužne
  kako bi se optimizirali ljudski i financijski resursi za nuklearno istraživanje i razvoj u Europi
  .
  JRC ima na umu objavljene rezultate testiranja otpornosti na stres koja su provedena 2011. na svim postojećim nuklearnim reaktorima u skladu s propisima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Cilj nuklearnih aktivnosti JRC-a je podrška provedbi Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom i 2011/70/Euratom kao i Zaključaka Vijeća koji daju prioritet najvišim standardima u nuklearnoj sigurnosti i zaštiti kako u Uniji tako i izvan nje. JRC poglavito treba mobilizirati potreban kapacitet i stručno znanje kako bi doprinio
  ocjenjivanju i poboljšanju nuklearnih postrojenja
  i mirnoj upotrebi nuklearne energije i ostalih ne-fisijskih primjena, kako bi osigurao znanstvenu osnovu za relevantno zakonodavstvo Unije i, prema potrebi, kako bi reagirao u okviru granica svoje misije i kompetencije na nuklearne nesreće i nezgode. U tom smislu JRC provodi istraživanje i ocjenjivanje, pruža reference i standarde te organizira posebno osposobljavanje i obrazovanje. Sinergije s Tehnološkom platformom za održivu nuklearnu energiju (SNETP) i ostale međusektorske aktivnosti traže se
  prema potrebi
  .

Cilj nuklearnih aktivnosti JRC-a je podrška provedbi Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom i 2011/70/Euratom kao i Zaključaka Vijeća koji daju prioritet najvišim standardima u nuklearnoj sigurnosti i zaštiti kako u Uniji tako i izvan nje. JRC poglavito treba mobilizirati potreban kapacitet i stručno znanje kako bi doprinio
  istraživanju i razvoju u području sigurnosti nuklearnih postrojenja
  i mirnoj upotrebi nuklearne energije i ostalih ne-fisijskih primjena, kako bi osigurao znanstvenu osnovu za relevantno zakonodavstvo Unije i, prema potrebi, kako bi reagirao u okviru granica svoje misije i kompetencije na nuklearne nesreće i nezgode. U tom smislu JRC provodi istraživanje i ocjenjivanje, pruža reference i standarde te organizira posebno osposobljavanje i obrazovanje. Sinergije s Tehnološkom platformom za održivu nuklearnu energiju (SNETP) i ostale međusektorske aktivnosti su nužne
  kako bi se optimizirali ljudski i financijski resursi za nuklearno istraživanje i razvoj u Europi
  .
  JRC ima na umu objavljene rezultate testiranja otpornosti na stres koja su provedena 2011. na svim postojećim nuklearnim reaktorima u skladu s propisima Unije.

Amandman 74

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 2. – točka 2.2. – podtočka a – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | poboljšanje nuklearne sigurnosti uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona te pripravnost na izvanredna stanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

poboljšanje nuklearne sigurnosti uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona te pripravnost na izvanredna stanja;

| (a) | poboljšanje nuklearne sigurnosti uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona ,
  poboljšanje radnih uvjeta onih koji rade s nuklearnim materijalima
  te pripravnost na izvanredna stanja; |
| --- | --- |

(a)

poboljšanje nuklearne sigurnosti uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona ,
  poboljšanje radnih uvjeta onih koji rade s nuklearnim materijalima
  te pripravnost na izvanredna stanja;

Amandman 77

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 2. – točka 2.2. – podtočka a – stavak – 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Stavljanje izvan pogona i demontiranje predstavljaju obećavajuća područja tržišta s obzirom na bitni znanstveni napredak i važnost sigurnosti. Unija mora pribaviti najbolju moguću tehnologiju za taj posao, a to će uključiti sve više sofisticiranih tehnologija (npr. podvodno rezanje, rezanje laserom i najnoviji roboti kako bi se eliminirala ljudska intervencija). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Stavljanje izvan pogona i demontiranje predstavljaju obećavajuća područja tržišta s obzirom na bitni znanstveni napredak i važnost sigurnosti. Unija mora pribaviti najbolju moguću tehnologiju za taj posao, a to će uključiti sve više sofisticiranih tehnologija (npr. podvodno rezanje, rezanje laserom i najnoviji roboti kako bi se eliminirala ljudska intervencija).

Amandman 75

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 2. – točka 2.2. – podtočka a – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| JRC doprinosi razvoju sredstava i metoda za postizanje standarda visoke sigurnosti za nuklearne reaktore i gorivne cikluse značajne za Europu. Ta sredstva i metode obuhvaćaju: | JRC,
  usko surađujući s relevantnim istraživačkim tijelima u Uniji
  , doprinosi razvoju sredstava i metoda za postizanje standarda visoke sigurnosti za nuklearne reaktore i gorivne cikluse značajne za Europu. Ta sredstva i metode obuhvaćaju: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

JRC doprinosi razvoju sredstava i metoda za postizanje standarda visoke sigurnosti za nuklearne reaktore i gorivne cikluse značajne za Europu. Ta sredstva i metode obuhvaćaju:

JRC,
  usko surađujući s relevantnim istraživačkim tijelima u Uniji
  , doprinosi razvoju sredstava i metoda za postizanje standarda visoke sigurnosti za nuklearne reaktore i gorivne cikluse značajne za Europu. Ta sredstva i metode obuhvaćaju:

Amandman 76

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 2. – točka 2,2. – podtočka a – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | oblikovanje analiza ozbiljnih nesreća i metodologije za ocjenu operativnih faktora sigurnosti nuklearnih pogona; podršku osnivanju zajedničkog europskog pristupa evaluaciji naprednih gorivnih ciklusa i dizajna; i proučavanje i širenje lekcija naučenih iz operativnog iskustva. JRC
  dodatno učvršćuje svoj
  projekt „European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback” kao odgovor na izazove nuklearne sigurnosti nastale nakon katastrofe u Fukushimi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

oblikovanje analiza ozbiljnih nesreća i metodologije za ocjenu operativnih faktora sigurnosti nuklearnih pogona; podršku osnivanju zajedničkog europskog pristupa evaluaciji naprednih gorivnih ciklusa i dizajna; i proučavanje i širenje lekcija naučenih iz operativnog iskustva. JRC
  dodatno učvršćuje svoj
  projekt „European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback” kao odgovor na izazove nuklearne sigurnosti nastale nakon katastrofe u Fukushimi.

| (1) | oblikovanje analiza ozbiljnih nesreća i metodologije za ocjenu operativnih faktora sigurnosti nuklearnih pogona; podršku osnivanju zajedničkog europskog pristupa evaluaciji naprednih gorivnih ciklusa i dizajna; i proučavanje i širenje lekcija naučenih iz operativnog iskustva. JRC
  nastavlja s radom
  projekta „European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback” kao odgovor na izazove nuklearne sigurnosti nastale nakon katastrofe u Fukushimi,
  te se i dalje poziva na odgovarajuću stručnost u državama članicama
  . |
| --- | --- |

(1)

oblikovanje analiza ozbiljnih nesreća i metodologije za ocjenu operativnih faktora sigurnosti nuklearnih pogona; podršku osnivanju zajedničkog europskog pristupa evaluaciji naprednih gorivnih ciklusa i dizajna; i proučavanje i širenje lekcija naučenih iz operativnog iskustva. JRC
  nastavlja s radom
  projekta „European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback” kao odgovor na izazove nuklearne sigurnosti nastale nakon katastrofe u Fukushimi,
  te se i dalje poziva na odgovarajuću stručnost u državama članicama
  .

Amandman 78

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 2. – točka 2.2. – podtočka c. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| JRC treba dodatno razvijati znanstvenu osnovu za nuklearnu sigurnost i zaštitu. Potrebno je staviti naglasak na temeljne značajke i ponašanje aktinida, strukturalnih i nuklearnih materijala. Kao podrška standardizaciji Unije, JRC mora osigurati najsuvremenije nuklearne standarde, referentne podatke i mjere, uključujući razvoj i implementaciju relevantnih baza i alata za ocjenjivanje. JRC podržava daljnji razvoj primjena u medicini, posebice novih terapija liječenja karcinoma na osnovi alfa ozračivanja. | JRC treba dodatno razvijati znanstvenu osnovu za nuklearnu sigurnost i zaštitu. Potrebno je staviti naglasak na temeljne značajke i ponašanje aktinida, strukturalnih i nuklearnih materijala. Kao podrška standardizaciji Unije, JRC mora osigurati najsuvremenije nuklearne standarde, referentne podatke i mjere, uključujući razvoj i implementaciju relevantnih baza i alata za ocjenjivanje. JRC podržava daljnji razvoj primjena u medicini, posebice novih terapija liječenja karcinoma na osnovi alfa ozračivanja.
  JRC ima na umu ciljeve okvira Obzor 2020. kao i potrebu da se izbjegne europski pomanjkanje vještina ili „odljev mozgova”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

JRC treba dodatno razvijati znanstvenu osnovu za nuklearnu sigurnost i zaštitu. Potrebno je staviti naglasak na temeljne značajke i ponašanje aktinida, strukturalnih i nuklearnih materijala. Kao podrška standardizaciji Unije, JRC mora osigurati najsuvremenije nuklearne standarde, referentne podatke i mjere, uključujući razvoj i implementaciju relevantnih baza i alata za ocjenjivanje. JRC podržava daljnji razvoj primjena u medicini, posebice novih terapija liječenja karcinoma na osnovi alfa ozračivanja.

JRC treba dodatno razvijati znanstvenu osnovu za nuklearnu sigurnost i zaštitu. Potrebno je staviti naglasak na temeljne značajke i ponašanje aktinida, strukturalnih i nuklearnih materijala. Kao podrška standardizaciji Unije, JRC mora osigurati najsuvremenije nuklearne standarde, referentne podatke i mjere, uključujući razvoj i implementaciju relevantnih baza i alata za ocjenjivanje. JRC podržava daljnji razvoj primjena u medicini, posebice novih terapija liječenja karcinoma na osnovi alfa ozračivanja.
  JRC ima na umu ciljeve okvira Obzor 2020. kao i potrebu da se izbjegne europski pomanjkanje vještina ili „odljev mozgova”.

Amandman 79

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 2. – točka 2.2. – podtočka e – stavak 1

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| JRC mora stimulirati svoju kompetenciju kako bi osigurao nezavisne znanstvene i tehničke dokaze potrebne za podršku dinamičnom zakonodavstvu Unije u području nuklearne sigurnosti i zaštite. | JRC mora stimulirati svoju kompetenciju kako bi osigurao nezavisne znanstvene i tehničke dokaze potrebne za podršku dinamičnom zakonodavstvu Unije u području nuklearne sigurnosti i zaštite
  i za podršku većim standardima na međunarodnoj razini
  .
  Točna vrsta tog istraživanja mora se odrediti prema smjernicama koje trebaju donijeti institucije Unije, posebno u pogledu testiranja otpornosti na stres nuklearnih postrojenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

JRC mora stimulirati svoju kompetenciju kako bi osigurao nezavisne znanstvene i tehničke dokaze potrebne za podršku dinamičnom zakonodavstvu Unije u području nuklearne sigurnosti i zaštite.

JRC mora stimulirati svoju kompetenciju kako bi osigurao nezavisne znanstvene i tehničke dokaze potrebne za podršku dinamičnom zakonodavstvu Unije u području nuklearne sigurnosti i zaštite
  i za podršku većim standardima na međunarodnoj razini
  .
  Točna vrsta tog istraživanja mora se odrediti prema smjernicama koje trebaju donijeti institucije Unije, posebno u pogledu testiranja otpornosti na stres nuklearnih postrojenja.

Amandman 80

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi postigao svoje opće ciljeve, program Euratom mora podržavati dopunske aktivnosti (izravne i neizravne, koordinaciju i stimuliranje zajedničke izrade programa) koje osiguravaju sinergiju istraživačkih napora u rješavanju zajedničkih izazova (kao što su materijali, tehnologija rashladnih sredstava, referentni nuklearni podaci, modeliranje i simulacija, udaljeno upravljanje, zbrinjavanje otpada, zaštita od zračenja). | Kako bi postigao svoje opće ciljeve, program Euratom mora podržavati dopunske aktivnosti (izravne i neizravne,
  zaštitu radnika
  , koordinaciju i stimuliranje zajedničke izrade programa) koje osiguravaju sinergiju istraživačkih napora u rješavanju zajedničkih izazova (kao što su materijali, tehnologija rashladnih sredstava, referentni nuklearni podaci, modeliranje i simulacija, udaljeno upravljanje, zbrinjavanje otpada, zaštita od zračenja). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kako bi postigao svoje opće ciljeve, program Euratom mora podržavati dopunske aktivnosti (izravne i neizravne, koordinaciju i stimuliranje zajedničke izrade programa) koje osiguravaju sinergiju istraživačkih napora u rješavanju zajedničkih izazova (kao što su materijali, tehnologija rashladnih sredstava, referentni nuklearni podaci, modeliranje i simulacija, udaljeno upravljanje, zbrinjavanje otpada, zaštita od zračenja).

Kako bi postigao svoje opće ciljeve, program Euratom mora podržavati dopunske aktivnosti (izravne i neizravne,
  zaštitu radnika
  , koordinaciju i stimuliranje zajedničke izrade programa) koje osiguravaju sinergiju istraživačkih napora u rješavanju zajedničkih izazova (kao što su materijali, tehnologija rashladnih sredstava, referentni nuklearni podaci, modeliranje i simulacija, udaljeno upravljanje, zbrinjavanje otpada, zaštita od zračenja).

Amandman 81

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program Euratom može pridonijeti dužničkom instrumentu i vlasničkom instrumentu razvijenima u okviru Okvirnog programa „Obzor 2020.” koji se proširuju kako bi obuhvatili ciljeve navedene u članku 3. | Program Euratom može pridonijeti dužničkom instrumentu i vlasničkom instrumentu razvijenima u okviru Okvirnog programa „Obzor 2020.” koji se proširuju kako bi obuhvatili ciljeve navedene u članku 3.
  i povećali vidljivost i sudjelovanje malih i srednjih poduzeća
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Program Euratom može pridonijeti dužničkom instrumentu i vlasničkom instrumentu razvijenima u okviru Okvirnog programa „Obzor 2020.” koji se proširuju kako bi obuhvatili ciljeve navedene u članku 3.

Program Euratom može pridonijeti dužničkom instrumentu i vlasničkom instrumentu razvijenima u okviru Okvirnog programa „Obzor 2020.” koji se proširuju kako bi obuhvatili ciljeve navedene u članku 3.
  i povećali vidljivost i sudjelovanje malih i srednjih poduzeća
  .

Amandman 82

Prijedlog Uredbe

Prilog I. – dio 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Osnovno istraživanje koje je potencijalno primjenjivo ne samo na nuklearna područja, već i na druge istraživačke sektore koje obuhvaća Obzor 2020. bit će prihvatljivo za financiranje iz programa Europskog istraživačkog vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Osnovno istraživanje koje je potencijalno primjenjivo ne samo na nuklearna područja, već i na druge istraživačke sektore koje obuhvaća Obzor 2020. bit će prihvatljivo za financiranje iz programa Europskog istraživačkog vijeća.

Amandman 83

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – dio 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | doprinos programu istraživanja i razvoja koji proizlazi iz preporuka navedenih u zaključcima testiranja otpornosti na stres Unije, kao što su one povezane sa seizmičkim modeliranjem ili simulacijom taljenja jezgre |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(da)

doprinos programu istraživanja i razvoja koji proizlazi iz preporuka navedenih u zaključcima testiranja otpornosti na stres Unije, kao što su one povezane sa seizmičkim modeliranjem ili simulacijom taljenja jezgre

| — | postotak financiranih projekata koji mogu olakšati primjenu tih preporuka. |
| --- | --- |

—

postotak financiranih projekata koji mogu olakšati primjenu tih preporuka.

Amandman 84

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – dio 1. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | podrška dugoročnoj održivosti nuklearne fisije poboljšanjima u području produženja roka rada reaktora ili dizajniranja novih vrsta reaktora |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(db)

podrška dugoročnoj održivosti nuklearne fisije poboljšanjima u području produženja roka rada reaktora ili dizajniranja novih vrsta reaktora

| — | postotak financiranih projekata koji mogu imati utjecaj koji se može dokazati na području roka rada reaktora ili dizajniranja novih vrsta reaktora. |
| --- | --- |

—

postotak financiranih projekata koji mogu imati utjecaj koji se može dokazati na području roka rada reaktora ili dizajniranja novih vrsta reaktora.

Amandman 85

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – dio 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | pomak prema dokazivanju izvedivosti fuzije kao izvora energije korištenjem postojećih i budućih fuzijskih objekata |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

pomak prema dokazivanju izvedivosti fuzije kao izvora energije korištenjem postojećih i budućih fuzijskih objekata

| (e) | pomak prema dokazivanju izvedivosti fuzije kao izvora energije korištenjem postojećih i budućih fuzijskih objekata
  i razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna |
| --- | --- |

(e)

pomak prema dokazivanju izvedivosti fuzije kao izvora energije korištenjem postojećih i budućih fuzijskih objekata
  i razvojem materijala, tehnologija i konceptualnog dizajna

Amandman 86

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – dio 2. – stavak 1. – točka 1

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| poboljšanje nuklearne sigurnosti uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona te
  stavljanje izvan pogona
  ; te pripravnost na izvanredna stanja; | poboljšanje nuklearne sigurnosti uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona te
  stavljanje izvan pogona
  ;
  zaštita radnika
  te pripravnost na izvanredna stanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

poboljšanje nuklearne sigurnosti uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona te
  stavljanje izvan pogona
  ; te pripravnost na izvanredna stanja;

poboljšanje nuklearne sigurnosti uključujući: sigurnost goriva i reaktora, upravljanje otpadom i stavljanje izvan pogona te
  stavljanje izvan pogona
  ;
  zaštita radnika
  te pripravnost na izvanredna stanja;

Amandman 87

Prijedlog Uredbe

Prilog II. – dio 2. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | sprečavanje pomanjkanja vještina u ključnim znanstvenim i inženjerskim područjima |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

sprečavanje pomanjkanja vještina u ključnim znanstvenim i inženjerskim područjima

---

(1)  

  SL C 74 E, 13.3.2012., str. 34.

(2)  

  SL C 380 E, 11.12.2012., str.89.

(3)  

  SL L 124, 30.5.2003., str. 36.

(4)  
  SL C ...

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/106

---

P7_TA(2013)0470

Područje nuklearne sigurnosti *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o uspostavi Instrumenta suradnje za nuklearnu sigurnost (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2016/C 436/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2011)0841), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2011)0841),

| — | uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0014/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0014/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za proračune (A7-0327/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za proračune (A7-0327/2012),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

Amandman 1

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Referentni financijski iznos za instrument
  , , u značenju iz točke [] 18 Međuinstitucionalnog sporazuma od .../2013 između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji na proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju

   (*1)

  , uvršten je u ovu Uredbu, što ne utječe na proračunske ovlasti Europskog parlamenta i Vijeća utvrđene Ugovorom o funkcioniranju Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

Referentni financijski iznos za instrument
  , , u značenju iz točke [] 18 Međuinstitucionalnog sporazuma od .../2013 između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji na proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju

   (*1)

  , uvršten je u ovu Uredbu, što ne utječe na proračunske ovlasti Europskog parlamenta i Vijeća utvrđene Ugovorom o funkcioniranju Europske unije.

Amandman 2

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.b) | Načela za ostvarenje ciljeva ovog instrumenta trebaju biti poboljšanje provedbe i kvalitete potrošnje uz istovremeno osiguranje optimalnog korištenja financijskih sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.b)

Načela za ostvarenje ciljeva ovog instrumenta trebaju biti poboljšanje provedbe i kvalitete potrošnje uz istovremeno osiguranje optimalnog korištenja financijskih sredstava.

Amandman 3

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.c) | Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje instrumentom i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, pri čemu je također potrebno osigurati pravnu sigurnost i dostupnost instrumenta svim sudionicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.c)

Važno je osigurati dobro financijsko upravljanje instrumentom i njegovu provedbu na najučinkovitiji i najpristupačniji način, pri čemu je također potrebno osigurati pravnu sigurnost i dostupnost instrumenta svim sudionicima.

Amandman 4

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Nesreća u Černobilu 1986.
  istakla
  je globalnu važnost nuklearne sigurnosti. Nesreća u Fukushimi Daiichiju 2011. godine potvrdila je
  potrebu za nastavkom napora
  podizanja nuklearne sigurnosti
  do najviših standarda
  . Kako bi se stvorili uvjeti sigurnosti neophodni za isključivanje opasnosti za ljudske živote i zdravlje, Europska zajednica za atomsku energiju trebala bi biti u mogućnosti pružiti potporu nuklearnoj sigurnosti u trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Nesreća u Černobilu 1986.
  istakla
  je globalnu važnost nuklearne sigurnosti. Nesreća u Fukushimi Daiichiju 2011. godine potvrdila je
  potrebu za nastavkom napora
  podizanja nuklearne sigurnosti
  do najviših standarda
  . Kako bi se stvorili uvjeti sigurnosti neophodni za isključivanje opasnosti za ljudske živote i zdravlje, Europska zajednica za atomsku energiju trebala bi biti u mogućnosti pružiti potporu nuklearnoj sigurnosti u trećim zemljama.

| (3) | Nesreća u Černobilu 1986.
  godine naglasila
  je globalnu važnost nuklearne sigurnosti. Nesreća u Fukushimi Daiichiju 2011. godine potvrdila je
  da je nuklearna opasnost svojstvena svakom reaktoru te da je stoga nužno nastaviti s naporima
  podizanja nuklearne sigurnosti
  kako bi se postigli najviši standardi kojima se odražavaju najviša dostignuća, posebno u pogledu upravljanja i regulatorne neovisnosti
  .
  Dok god postojeće nuklearne elektrane budu radile, a nove se budu gradile, cilj ovog instrumenta trebao bi biti osiguranje razine nuklearne sigurnosti u državama kojima se pomaže u skladu s europskim sigurnosnim standardima, održavanje te razine te određivanje potpore neovisnim nadzornim tijelima kao glavnog prioriteta.
  Kako bi se stvorili uvjeti sigurnosti neophodni za isključivanje opasnosti za ljudske živote i zdravlje, Europska zajednica za atomsku energiju
  („Zajednica”)
  trebala bi biti u mogućnosti pružiti potporu nuklearnoj sigurnosti u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(3)

Nesreća u Černobilu 1986.
  godine naglasila
  je globalnu važnost nuklearne sigurnosti. Nesreća u Fukushimi Daiichiju 2011. godine potvrdila je
  da je nuklearna opasnost svojstvena svakom reaktoru te da je stoga nužno nastaviti s naporima
  podizanja nuklearne sigurnosti
  kako bi se postigli najviši standardi kojima se odražavaju najviša dostignuća, posebno u pogledu upravljanja i regulatorne neovisnosti
  .
  Dok god postojeće nuklearne elektrane budu radile, a nove se budu gradile, cilj ovog instrumenta trebao bi biti osiguranje razine nuklearne sigurnosti u državama kojima se pomaže u skladu s europskim sigurnosnim standardima, održavanje te razine te određivanje potpore neovisnim nadzornim tijelima kao glavnog prioriteta.
  Kako bi se stvorili uvjeti sigurnosti neophodni za isključivanje opasnosti za ljudske živote i zdravlje, Europska zajednica za atomsku energiju
  („Zajednica”)
  trebala bi biti u mogućnosti pružiti potporu nuklearnoj sigurnosti u trećim zemljama.

Amandman 5

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Djelovanjem unutar zajedničkih politika i strategija država članica,
  sama
  Europska unija
  posjeduje kritičnu masu za
  odgovor na globalne izazove te je u najboljem položaju za koordinaciju suradnje s trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Djelovanjem unutar zajedničkih politika i strategija država članica,
  sama
  Europska unija
  posjeduje kritičnu masu za
  odgovor na globalne izazove te je u najboljem položaju za koordinaciju suradnje s trećim zemljama.

| (4) | Niz država diljem svijeta razmatra ili namjerava izgraditi nuklearne elektrane što stvara brojne izazove te potrebu stvaranja odgovarajuće kulture nuklearne sigurnosti i sustava upravljanja. Nužno je pronaći načine poboljšanja sigurnosti nuklearnih elektrana koje se grade blizu granica Unije, posebno ondje gdje nedostaje političke suradnje s Unijom. U tom pogledu bi se u svim državama članicama i u povezanim trećim zemljama trebali provoditi testovi na stres kako bi se utvrdile moguće sigurnosne opasnosti te bi odmah trebalo provesti nužne mjere kako bi se one uklonile.
  Djelovanjem unutar zajedničkih politika i strategija država članica
  te suradnjom s međunarodnim i regionalnim organizacijama
  , Europska unija
  je u stanju pružiti
  odgovor na globalne izazove te je u najboljem položaju za koordinaciju suradnje s trećim zemljama.
  Osiguranje potpore neovisnim nadzornim tijelima i pružanje potpore njihovim regulatorima kao i multilateralnim regionalnim i međunarodnim strukturama kojima se može osnažiti pouzdanje i primjena standarda putem mehanizama stručnog pregleda trebalo bi odrediti kao prioritet. U tom bi smislu Komisija trebala redovito izvještavati Europski parlament o planovima trećih zemalja u vezi s nuklearnom sigurnošću u skladu s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(4)

Niz država diljem svijeta razmatra ili namjerava izgraditi nuklearne elektrane što stvara brojne izazove te potrebu stvaranja odgovarajuće kulture nuklearne sigurnosti i sustava upravljanja. Nužno je pronaći načine poboljšanja sigurnosti nuklearnih elektrana koje se grade blizu granica Unije, posebno ondje gdje nedostaje političke suradnje s Unijom. U tom pogledu bi se u svim državama članicama i u povezanim trećim zemljama trebali provoditi testovi na stres kako bi se utvrdile moguće sigurnosne opasnosti te bi odmah trebalo provesti nužne mjere kako bi se one uklonile.
  Djelovanjem unutar zajedničkih politika i strategija država članica
  te suradnjom s međunarodnim i regionalnim organizacijama
  , Europska unija
  je u stanju pružiti
  odgovor na globalne izazove te je u najboljem položaju za koordinaciju suradnje s trećim zemljama.
  Osiguranje potpore neovisnim nadzornim tijelima i pružanje potpore njihovim regulatorima kao i multilateralnim regionalnim i međunarodnim strukturama kojima se može osnažiti pouzdanje i primjena standarda putem mehanizama stručnog pregleda trebalo bi odrediti kao prioritet. U tom bi smislu Komisija trebala redovito izvještavati Europski parlament o planovima trećih zemalja u vezi s nuklearnom sigurnošću u skladu s ovom Direktivom.

Amandman 6

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Kako bi se održalo i promicalo stalno poboljšanje nuklearne sigurnosti te njezina regulacija, Vijeće je usvojilo Direktivu 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o okviru Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja . Vijeće je također donijelo Direktivu 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o okviru Zajednice za odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom . Te su Direktive, kao i visoki standardi nuklearne sigurnosti i upravljanja radioaktivnim otpadom i istrošenim gorivom koji su primijenjeni u Uniji, primjer koji se može koristiti kako bi se treće zemlje potaklo na donošenje sličnih visokih standarda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Kako bi se održalo i promicalo stalno poboljšanje nuklearne sigurnosti te njezina regulacija, Vijeće je usvojilo Direktivu 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o okviru Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja . Vijeće je također donijelo Direktivu 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o okviru Zajednice za odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom . Te su Direktive, kao i visoki standardi nuklearne sigurnosti i upravljanja radioaktivnim otpadom i istrošenim gorivom koji su primijenjeni u Uniji, primjer koji se može koristiti kako bi se treće zemlje potaklo na donošenje sličnih visokih standarda.

| (6) | Kako bi se održalo i promicalo stalno poboljšanje nuklearne sigurnosti te njezina regulacija, Vijeće je usvojilo Direktivu 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o okviru Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja .
  Komunikacijom Komisije od 4. listopada 2012. o sveobuhvatnoj procjeni rizika i sigurnosti („testovi na stres”) nuklearnih elektrana u Europskoj uniji i povezanih aktivnosti ističe se potreba za učvršćivanjem ovog okvira.
  Vijeće je također donijelo Direktivu 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o okviru Zajednice za odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom . Te su Direktive, kao i visoki standardi nuklearne sigurnosti i upravljanja radioaktivnim otpadom i istrošenim gorivom koji su primijenjeni u Uniji, primjer koji se može koristiti kako bi se treće zemlje potaklo na donošenje sličnih visokih standarda.. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se održalo i promicalo stalno poboljšanje nuklearne sigurnosti te njezina regulacija, Vijeće je usvojilo Direktivu 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o okviru Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja .
  Komunikacijom Komisije od 4. listopada 2012. o sveobuhvatnoj procjeni rizika i sigurnosti („testovi na stres”) nuklearnih elektrana u Europskoj uniji i povezanih aktivnosti ističe se potreba za učvršćivanjem ovog okvira.
  Vijeće je također donijelo Direktivu 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o okviru Zajednice za odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom . Te su Direktive, kao i visoki standardi nuklearne sigurnosti i upravljanja radioaktivnim otpadom i istrošenim gorivom koji su primijenjeni u Uniji, primjer koji se može koristiti kako bi se treće zemlje potaklo na donošenje sličnih visokih standarda..

Amandman 7

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Osobito je potrebno da Zajednica nastavi ulagati napore u svrhu primjene učinkovitih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama, oslanjajući se na vlastite zaštitne mjere unutar Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Osobito je potrebno da Zajednica nastavi ulagati napore u svrhu primjene učinkovitih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama, oslanjajući se na vlastite zaštitne mjere unutar Unije.

| (10) | Osobito je potrebno da Zajednica nastavi ulagati napore u svrhu primjene učinkovitih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama, oslanjajući se na vlastite zaštitne mjere unutar
  Europske
  unije.
  Pomoć stručnjaka iz Unije trećim zemljama na polju nuklearne energije također je važna za održavanje visoke razine stručnosti u Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Osobito je potrebno da Zajednica nastavi ulagati napore u svrhu primjene učinkovitih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama, oslanjajući se na vlastite zaštitne mjere unutar
  Europske
  unije.
  Pomoć stručnjaka iz Unije trećim zemljama na polju nuklearne energije također je važna za održavanje visoke razine stručnosti u Uniji.

Amandman 8

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | Obzorom 2020. – novim okvirnim programom za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) (Obzor 2020.)

   (1)

  i Programom za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2014. – 2018.) koji nadopunjuje Obzor 2020.

   (2)

  poklanja se posebna pozornost međunarodnoj suradnji i odnosima Unije s trećim zemljama. U tom pogledu posebnu pozornost treba posvetiti razvoju ljudskih resursa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.a)

Obzorom 2020. – novim okvirnim programom za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) (Obzor 2020.)

   (1)

  i Programom za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2014. – 2018.) koji nadopunjuje Obzor 2020.

   (2)

  poklanja se posebna pozornost međunarodnoj suradnji i odnosima Unije s trećim zemljama. U tom pogledu posebnu pozornost treba posvetiti razvoju ljudskih resursa.

Amandman 9

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.b) | Koherentnost, usklađenost i nadopunjavanje pomoći Unije na polju nuklearne sigurnosti trebalo bi osigurati sredstvima individualnog angažmana država članica te drugih međunarodnih, regionalnih i lokalnih organizacija kako bi se izbjeglo preklapanje i dvostruko financiranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.b)

Koherentnost, usklađenost i nadopunjavanje pomoći Unije na polju nuklearne sigurnosti trebalo bi osigurati sredstvima individualnog angažmana država članica te drugih međunarodnih, regionalnih i lokalnih organizacija kako bi se izbjeglo preklapanje i dvostruko financiranje.

Amandman 10

Prijedlog Uredbe

Članak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. |
| Predmet i područje primjene | Predmet i područje primjene |
| Europska unija financira mjere za pružanje potpore promicanju visoke razine nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i primjene
  efikasnih
  i učinkovitih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama u skladu s odredbama ove Uredbe. | Europska unija financira mjere za pružanje potpore promicanju visoke razine nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i primjene
  uspješnih
  i učinkovitih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama u skladu s odredbama ove Uredbe.
  Time će se osigurati uporaba nuklearnog materijala samo u civilne svrhe za koje je i namijenjen. |
| 1.   Ispunjavat će se sljedeći posebni ciljevi: | 1.   Ispunjavat će se sljedeći posebni ciljevi: |
| (a) | promicanje učinkovite kulture nuklearne sigurnosti te provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 1.

Članak 1.

Predmet i područje primjene

Predmet i područje primjene

Europska unija financira mjere za pružanje potpore promicanju visoke razine nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i primjene
  efikasnih
  i učinkovitih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama u skladu s odredbama ove Uredbe.

Europska unija financira mjere za pružanje potpore promicanju visoke razine nuklearne sigurnosti, zaštite od zračenja i primjene
  uspješnih
  i učinkovitih zaštitnih mjera za nuklearni materijal u trećim zemljama u skladu s odredbama ove Uredbe.
  Time će se osigurati uporaba nuklearnog materijala samo u civilne svrhe za koje je i namijenjen.

1.   Ispunjavat će se sljedeći posebni ciljevi:

1.   Ispunjavat će se sljedeći posebni ciljevi:

(a)

promicanje učinkovite kulture nuklearne sigurnosti te provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja;

| (a) | promicanje učinkovite kulture nuklearne sigurnosti
  i upravljanja
  te provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja; |
| --- | --- |

(a)

promicanje učinkovite kulture nuklearne sigurnosti
  i upravljanja
  te provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja;

| (b) | odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom, zatvaranje i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija; |
| --- | --- |

(b)

odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom, zatvaranje i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija;

| (b) | odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom, zatvaranje i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija
  u trećim zemljama
  ; |
| --- | --- |

(b)

odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom, zatvaranje i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija
  u trećim zemljama
  ;

| (c) | uspostavljanje okvira i metodologija za primjenu učinkovitih i uspješnih jamstava za nuklearni materijal u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(c)

uspostavljanje okvira i metodologija za primjenu učinkovitih i uspješnih jamstava za nuklearni materijal u trećim zemljama.

| (c) | uspostavljanje okvira i metodologija za primjenu učinkovitih i uspješnih jamstava za nuklearni materijal u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(c)

uspostavljanje okvira i metodologija za primjenu učinkovitih i uspješnih jamstava za nuklearni materijal u trećim zemljama.

2.   Ukupan napredak u postizanju gore navedenih konkretnih ciljeva ocijenit će pomoću sljedećih pokazatelja rezultata:

2.   Ukupan napredak u postizanju gore navedenih konkretnih ciljeva ocijenit će pomoću sljedećih pokazatelja rezultata:

broja i važnosti pitanja utvrđenih misijama stručnog pregleda koje provodi IAEA;

broja i važnosti pitanja utvrđenih misijama stručnog pregleda koje provodi IAEA;

| (aa) | mjera u kojoj države kojima se pomaže razviju najviše nuklearne sigurnosne standarde koji su slične razine onoj koja se iziskuje u Uniji u vezi s tehničkim, regulatornim i operativnim aspektima; |
| --- | --- |

(aa)

mjera u kojoj države kojima se pomaže razviju najviše nuklearne sigurnosne standarde koji su slične razine onoj koja se iziskuje u Uniji u vezi s tehničkim, regulatornim i operativnim aspektima;

| (b) | statusa razvoja strategija za istrošeno gorivo, nuklearni otpad i zatvaranje, zakonodavnog i regulativnog okvira te provedbe projekata; |
| --- | --- |

(b)

statusa razvoja strategija za istrošeno gorivo, nuklearni otpad i zatvaranje, zakonodavnog i regulativnog okvira te provedbe projekata;

| (b) | statusa razvoja strategija za istrošeno gorivo, nuklearni otpad i zatvaranje,
  broja i raspona čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija,
  zakonodavnog i regulativnog okvira te provedbe projekata; |
| --- | --- |

(b)

statusa razvoja strategija za istrošeno gorivo, nuklearni otpad i zatvaranje,
  broja i raspona čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija,
  zakonodavnog i regulativnog okvira te provedbe projekata;

| (c) | broja i važnosti pitanja utvrđenih misijama stručnog pregleda koje provodi IAEA; |
| --- | --- |

(c)

broja i važnosti pitanja utvrđenih misijama stručnog pregleda koje provodi IAEA;

| (c) | broja i važnosti pitanja utvrđenih misijama stručnog pregleda koje provodi IAEA; |
| --- | --- |

(c)

broja i važnosti pitanja utvrđenih misijama stručnog pregleda koje provodi IAEA;

| (ca) | dugoročnog učinka na okoliš; |
| --- | --- |

(ca)

dugoročnog učinka na okoliš;

3.   Komisija je dužna osigurati da donesene mjere budu u skladu s općim okvirom strateške politike Unije za zemlju partnera te osobito s ciljevima njezinih politika i programa razvoja i gospodarske suradnje.

3.   Komisija je dužna osigurati da donesene mjere budu u skladu s općim okvirom strateške politike Unije za zemlju partnera te osobito s ciljevima njezinih politika i programa razvoja i gospodarske suradnje.

3a.
     
  Ciljevi određeni gornjim stavkom 1. trebaju se prije svega postići sljedećim mjerama:

| (a) | potporom regulatornim tijelima kako bi se osigurala njihova neovisnost, stručnost i razvoj te ulaganjem u ljudske resurse; |
| --- | --- |

(a)

potporom regulatornim tijelima kako bi se osigurala njihova neovisnost, stručnost i razvoj te ulaganjem u ljudske resurse;

| (b) | potporom mjerama za osnaživanje i provedbu zakonodavnog okvira; |
| --- | --- |

(b)

potporom mjerama za osnaživanje i provedbu zakonodavnog okvira;

| (c) | potporom osmišljavanju i provedbi sustava sigurnosne procjene koji se temelje na standardima sličnima onima koji se primjenjuju u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

(c)

potporom osmišljavanju i provedbi sustava sigurnosne procjene koji se temelje na standardima sličnima onima koji se primjenjuju u Europskoj uniji;

| (d) | suradnjom na sljedećim poljima: pružanju stručnog mišljenja, stvaranju iskustva i razvoju vještina, postupcima upravljanja nesrećama i sprječavanja nesreća, strategijama odgovornog i sigurnog upravljanja istrošenim gorivom te strategijama zatvaranja. |
| --- | --- |

(d)

suradnjom na sljedećim poljima: pružanju stručnog mišljenja, stvaranju iskustva i razvoju vještina, postupcima upravljanja nesrećama i sprječavanja nesreća, strategijama odgovornog i sigurnog upravljanja istrošenim gorivom te strategijama zatvaranja.

Mjere sadrže ključan element prijenosa znanja (dijeljenje stručnog mišljenja, potporu postojećim ili novim programima obrazovanja i usavršavanja na polju nuklearne sigurnosti) kako bi se osnažila održivost postignutih rezultata.

4.   Posebne mjere koje se podupiru ovom Uredbom te kriteriji koji se odnose na suradnju u vezi s nuklearnom sigurnošću utvrđeni su u Prilogu.

4.   Posebne mjere koje se podupiru ovom Uredbom te kriteriji koji se odnose na suradnju u vezi s nuklearnom sigurnošću utvrđeni su u Prilogu.

5.   Financijska, gospodarska i tehnička suradnja predviđena ovom Uredbom usklađena je sa suradnjom koju Unija predviđa u okviru drugih instrumenata razvojne suradnje.

5.   Financijska, gospodarska i tehnička suradnja predviđena ovom Uredbom usklađena je sa suradnjom koju Unija predviđa u okviru drugih instrumenata razvojne suradnje
  Obzor 2020. i Programom za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2014. – 2018.) koji nadopunjuje Obzor 2020.

5.a
     
  Pri pružanju potpore u okviru ovog instrumenta prioritet će biti države korisnice u skladu s Uredbom (EU) br.../...

   (3)

  i s Uredbom (EU) br. .../...

   (4)

  Europskog parlamenta i Vijeća.

Amandman 11

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Cilj strateških dokumenata jest osiguranje sveobuhvatnog okvira za suradnju između Unije i zemalja ili regija partnera u pitanju, u skladu s općom svrhom i opsegom, ciljevima, načelima i
  politikom
  Unije. | 3.   Cilj strateških dokumenata jest osiguranje sveobuhvatnog okvira za suradnju između Unije
  , država članica
  i zemalja ili regija partnera u pitanju, u skladu s općom svrhom i opsegom, ciljevima, načelima i
  vanjskim i unutarnjim politikama
  Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Cilj strateških dokumenata jest osiguranje sveobuhvatnog okvira za suradnju između Unije i zemalja ili regija partnera u pitanju, u skladu s općom svrhom i opsegom, ciljevima, načelima i
  politikom
  Unije.

3.   Cilj strateških dokumenata jest osiguranje sveobuhvatnog okvira za suradnju između Unije
  , država članica
  i zemalja ili regija partnera u pitanju, u skladu s općom svrhom i opsegom, ciljevima, načelima i
  vanjskim i unutarnjim politikama
  Unije.

Amandman 12

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Strateški dokument odobrava Komisija u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15. stavka 3. Zajedničke provedbene uredbe. Strateški dokumenti
  mogu
  se pregledati u sredini razdoblja ili kada je to potrebno u skladu s istim postupkom. No taj postupak nije potreban za ažuriranje strategije kojim se ne utječe na prvotna ključna područja i ciljeve određene dokumentom. | 5.   Strateški dokument odobrava Komisija u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15. stavka 3. Zajedničke provedbene uredbe. Strateški dokumenti
  moraju
  se pregledati u sredini razdoblja ili kada je to potrebno u skladu s istim postupkom. No taj postupak nije potreban za ažuriranje strategije kojim se ne utječe na prvotna ključna područja i ciljeve određene dokumentom
  , osim ako financijski učinak prelazi ograničenje određeno člankom 2
  .
  stavkom 2 Zajedničke provedbene uredbe. |
| | Strateški dokument predstavlja se Europskom parlamentu koji daje svoju ocjenu tijekom pregleda u sredini razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Strateški dokument odobrava Komisija u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15. stavka 3. Zajedničke provedbene uredbe. Strateški dokumenti
  mogu
  se pregledati u sredini razdoblja ili kada je to potrebno u skladu s istim postupkom. No taj postupak nije potreban za ažuriranje strategije kojim se ne utječe na prvotna ključna područja i ciljeve određene dokumentom.

5.   Strateški dokument odobrava Komisija u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15. stavka 3. Zajedničke provedbene uredbe. Strateški dokumenti
  moraju
  se pregledati u sredini razdoblja ili kada je to potrebno u skladu s istim postupkom. No taj postupak nije potreban za ažuriranje strategije kojim se ne utječe na prvotna ključna područja i ciljeve određene dokumentom
  , osim ako financijski učinak prelazi ograničenje određeno člankom 2
  .
  stavkom 2 Zajedničke provedbene uredbe.

Strateški dokument predstavlja se Europskom parlamentu koji daje svoju ocjenu tijekom pregleda u sredini razdoblja.

Amandman 13

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Višegodišnji indikativni programi utvrđuju odabrana prioritetna područja financiranja, konkretne ciljeve, očekivane rezultate, pokazatelje rezultata te indikativnu raspodjelu financijskih sredstava, ukupno i po prioritetnom području te uključujući prihvatljivu rezervu neraspodijeljenih sredstava; gdje je primjenjivo, navedeni podaci mogu se prikazati u obliku raspona ili minimuma. | 2.   Višegodišnji indikativni programi utvrđuju odabrana prioritetna područja financiranja, konkretne ciljeve, očekivane rezultate,
  jasne, točno određene i transparentne
  pokazatelje rezultata te indikativnu raspodjelu financijskih sredstava, ukupno i po prioritetnom području te uključujući prihvatljivu rezervu neraspodijeljenih sredstava
  , ali ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela
  ; gdje je primjenjivo, navedeni podaci mogu se prikazati
  ili
  u obliku raspona ili
  u obliku
  minimuma.
  Višegodišnjim indikativnim programima utvrđuju se pravila kako bi se izbjeglo udvostručavanje te osiguralo pravilno korištenje dostupnih sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Višegodišnji indikativni programi utvrđuju odabrana prioritetna područja financiranja, konkretne ciljeve, očekivane rezultate, pokazatelje rezultata te indikativnu raspodjelu financijskih sredstava, ukupno i po prioritetnom području te uključujući prihvatljivu rezervu neraspodijeljenih sredstava; gdje je primjenjivo, navedeni podaci mogu se prikazati u obliku raspona ili minimuma.

2.   Višegodišnji indikativni programi utvrđuju odabrana prioritetna područja financiranja, konkretne ciljeve, očekivane rezultate,
  jasne, točno određene i transparentne
  pokazatelje rezultata te indikativnu raspodjelu financijskih sredstava, ukupno i po prioritetnom području te uključujući prihvatljivu rezervu neraspodijeljenih sredstava
  , ali ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela
  ; gdje je primjenjivo, navedeni podaci mogu se prikazati
  ili
  u obliku raspona ili
  u obliku
  minimuma.
  Višegodišnjim indikativnim programima utvrđuju se pravila kako bi se izbjeglo udvostručavanje te osiguralo pravilno korištenje dostupnih sredstava.

Amandman 14

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Višegodišnji indikativni programi moraju se u
  načelu
  temeljiti na dijalogu sa zemljama partnericama ili regijama koji uključuje dionike kako bi se osiguralo da relevantna zemlja ili regija u dostatnoj mjeri preuzme nadležnost nad postupkom te kako bi se potakla potpora nacionalnim razvojnim strategijama. | 3.   Višegodišnji indikativni programi moraju se u
  najvećoj mogućoj mjeri
  temeljiti na dijalogu sa zemljama partnericama ili regijama koji uključuje dionike kako bi se osiguralo da relevantna zemlja ili regija u dostatnoj mjeri preuzme nadležnost nad postupkom te kako bi se potakla potpora nacionalnim razvojnim strategijama.
  Tim se višegodišnjim indikativnim programima treba uzeti u obzir radni program IAEA-a na polju nuklearne sigurnosti i upravljanja otpadom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Višegodišnji indikativni programi moraju se u
  načelu
  temeljiti na dijalogu sa zemljama partnericama ili regijama koji uključuje dionike kako bi se osiguralo da relevantna zemlja ili regija u dostatnoj mjeri preuzme nadležnost nad postupkom te kako bi se potakla potpora nacionalnim razvojnim strategijama.

3.   Višegodišnji indikativni programi moraju se u
  najvećoj mogućoj mjeri
  temeljiti na dijalogu sa zemljama partnericama ili regijama koji uključuje dionike kako bi se osiguralo da relevantna zemlja ili regija u dostatnoj mjeri preuzme nadležnost nad postupkom te kako bi se potakla potpora nacionalnim razvojnim strategijama.
  Tim se višegodišnjim indikativnim programima treba uzeti u obzir radni program IAEA-a na polju nuklearne sigurnosti i upravljanja otpadom.

Amandman 15

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Višegodišnji indikativni programi pregledavaju se ako je to potrebno uzimajući u obzir pregled relevantnih strateških dokumenta unutar istog postupka. No postupak ispitivanja nije nužan za izmjene višegodišnjih indikativnih programa u smislu tehničkih prilagodbi, preraspodjele sredstava prema prioritetnom području ili povećanja ili smanjenja opsega inicijalne indikativne dodjele
  za manje od 20 %
  , pod uvjetom da te izmjene ne utječu na prioritetna područja i ciljeve navedene u ovom dokumentu. O tim se tehničkim prilagodbama mora u roku jednog mjeseca obavijestiti Europski parlament i Vijeće. | 5.   Višegodišnji indikativni programi pregledavaju se ako je to potrebno uzimajući u obzir pregled relevantnih strateških dokumenta unutar istog postupka. No postupak ispitivanja nije nužan za izmjene višegodišnjih indikativnih programa u smislu tehničkih prilagodbi, preraspodjele sredstava prema prioritetnom području ili povećanja ili smanjenja opsega inicijalne indikativne dodjele
  u okviru relevantnog postotnog ograničenja kao što je određeno člankom 2. stavkom 2. Zajedničke provedbene uredbe
  , pod uvjetom da te izmjene ne utječu na prioritetna područja i ciljeve navedene u ovom dokumentu. O tim se tehničkim prilagodbama mora u roku jednog mjeseca obavijestiti Europski parlament i Vijeće. |
| | Ako ukupan broj neznatnih izmjena ili ako njihov proračunski učinak premašuje ograničenja za financiranje malog razmjera, kao što je određeno člankom 2. stavkom 2. Zajedničke provedbene uredbe, primjenjuje se postupak iz članka 15. stavka 3. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Višegodišnji indikativni programi pregledavaju se ako je to potrebno uzimajući u obzir pregled relevantnih strateških dokumenta unutar istog postupka. No postupak ispitivanja nije nužan za izmjene višegodišnjih indikativnih programa u smislu tehničkih prilagodbi, preraspodjele sredstava prema prioritetnom području ili povećanja ili smanjenja opsega inicijalne indikativne dodjele
  za manje od 20 %
  , pod uvjetom da te izmjene ne utječu na prioritetna područja i ciljeve navedene u ovom dokumentu. O tim se tehničkim prilagodbama mora u roku jednog mjeseca obavijestiti Europski parlament i Vijeće.

5.   Višegodišnji indikativni programi pregledavaju se ako je to potrebno uzimajući u obzir pregled relevantnih strateških dokumenta unutar istog postupka. No postupak ispitivanja nije nužan za izmjene višegodišnjih indikativnih programa u smislu tehničkih prilagodbi, preraspodjele sredstava prema prioritetnom području ili povećanja ili smanjenja opsega inicijalne indikativne dodjele
  u okviru relevantnog postotnog ograničenja kao što je određeno člankom 2. stavkom 2. Zajedničke provedbene uredbe
  , pod uvjetom da te izmjene ne utječu na prioritetna područja i ciljeve navedene u ovom dokumentu. O tim se tehničkim prilagodbama mora u roku jednog mjeseca obavijestiti Europski parlament i Vijeće.

Ako ukupan broj neznatnih izmjena ili ako njihov proračunski učinak premašuje ograničenja za financiranje malog razmjera, kao što je određeno člankom 2. stavkom 2. Zajedničke provedbene uredbe, primjenjuje se postupak iz članka 15. stavka 3. ove Uredbe.

Amandman 16

Prijedlog Uredbe

Članak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | članak 4.a |
| | Izvješćivanje |
| | 1.
     
  Komisija vrši pregled napretka postignutog u provedbi poduzetih mjera, u skladu s ovom Uredbom, te Europskom parlamentu i Vijeću podnosi dvogodišnje izvješće o provedbi suradnje. |
| | 2.
     
  Izvješće sadrži informacije o protekle dvije godine u vezi s financiranim mjera, informacijama o rezultatima praćenja i ocjenjivanja te izvršenjem proračunskih obveza i plaćanja, raščlanjeno po državama, regijama i vrsti suradnje, te planove trećih zemalja na polju nuklearne sigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

članak 4.a

Izvješćivanje

1.
     
  Komisija vrši pregled napretka postignutog u provedbi poduzetih mjera, u skladu s ovom Uredbom, te Europskom parlamentu i Vijeću podnosi dvogodišnje izvješće o provedbi suradnje.

2.
     
  Izvješće sadrži informacije o protekle dvije godine u vezi s financiranim mjera, informacijama o rezultatima praćenja i ocjenjivanja te izvršenjem proračunskih obveza i plaćanja, raščlanjeno po državama, regijama i vrsti suradnje, te planove trećih zemalja na polju nuklearne sigurnosti.

Amandman 17

Prijedlog Uredbe

Članak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 5.a |
| | Usklađenost i nadopunjavanje pomoći Unije |
| | 1.
     
  Pri provedbi ove Uredbe potrebno je osigurati usklađenost s drugim poljima i instrumentima vanjskog djelovanja Unije te drugim bitnim politikama Unije. |
| | 2.
     
  Unija i države članice usklađuju svoje programe potpore s ciljem povećanja uspješnosti i učinkovitosti pri pružanju potpore i političkom dijalogu u skladu s utvrđenim načelima za osnaživanje operativnog usklađivanja na polju vanjske potpore te za usklađivanje politika i postupaka. Usklađivanje uključuje redovita savjetovanja i čestu razmjenu bitnih informacija tijekom različitih faza ciklusa potpore. |
| | 3.
     
  Unija, u suradnji s državama članicama, poduzima nužne korake kako bi se osigurala odgovarajuća usklađenost i suradnja s multilateralnim i regionalnim organizacijama i tijelima, uključujući, no ne ograničavajući se na, europske financijske institucije, međunarodne financijske institucije, agencije Ujedinjenih naroda, fondove i programe, privatne i političke zaklade i donatore van Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 5.a

Usklađenost i nadopunjavanje pomoći Unije

1.
     
  Pri provedbi ove Uredbe potrebno je osigurati usklađenost s drugim poljima i instrumentima vanjskog djelovanja Unije te drugim bitnim politikama Unije.

2.
     
  Unija i države članice usklađuju svoje programe potpore s ciljem povećanja uspješnosti i učinkovitosti pri pružanju potpore i političkom dijalogu u skladu s utvrđenim načelima za osnaživanje operativnog usklađivanja na polju vanjske potpore te za usklađivanje politika i postupaka. Usklađivanje uključuje redovita savjetovanja i čestu razmjenu bitnih informacija tijekom različitih faza ciklusa potpore.

3.
     
  Unija, u suradnji s državama članicama, poduzima nužne korake kako bi se osigurala odgovarajuća usklađenost i suradnja s multilateralnim i regionalnim organizacijama i tijelima, uključujući, no ne ograničavajući se na, europske financijske institucije, međunarodne financijske institucije, agencije Ujedinjenih naroda, fondove i programe, privatne i političke zaklade i donatore van Unije.

Amandman 33/rev

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Referentni financijski iznos za provedbu ove Uredbe za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi
  631 100 000
  eura. | 1.   Referentni financijski iznos za provedbu ove Uredbe za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi
  225 321 000
  eura. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Referentni financijski iznos za provedbu ove Uredbe za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi
  631 100 000
  eura.

1.   Referentni financijski iznos za provedbu ove Uredbe za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi
  225 321 000
  eura.

Amandman 19

Prijedlog Uredbe

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Godišnja odobrena proračunska sredstva odobrava proračunsko tijelo u
  okviru višegodišnjeg financijskog okvira
  . | 2.   Godišnja odobrena proračunska sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u okvirima
  višegodišnjeg financijskog okvira. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Godišnja odobrena proračunska sredstva odobrava proračunsko tijelo u
  okviru višegodišnjeg financijskog okvira
  .

2.   Godišnja odobrena proračunska sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeće u okvirima
  višegodišnjeg financijskog okvira.

Amandman 20

Prijedlog Uredbe

Prilog – Posebne mjere kojima se dodjeljuje potpora

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |
| Sljedećim mjerama može se dodijeliti potpora kako bi se ostvarili ciljevi određeni člankom 1. ove Uredbe. | Sljedećim mjerama može se dodijeliti potpora kako bi se ostvarili ciljevi određeni člankom 1. ove Uredbe. |
| (a) | Promicanje učinkovite kulture nuklearne sigurnosti te provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja na svim razinama, posebno putem: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Sljedećim mjerama može se dodijeliti potpora kako bi se ostvarili ciljevi određeni člankom 1. ove Uredbe.

Sljedećim mjerama može se dodijeliti potpora kako bi se ostvarili ciljevi određeni člankom 1. ove Uredbe.

(a)

Promicanje učinkovite kulture nuklearne sigurnosti te provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja na svim razinama, posebno putem:

| (a) | Uspostavljanje i
  promicanje učinkovite kulture nuklearne sigurnosti
  i upravljanja
  te provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti
  , kojima se odražavaju najviša dostignuća,
  i zaštite od zračenja na svim razinama, posebno putem: |
| --- | --- |

(a)

Uspostavljanje i
  promicanje učinkovite kulture nuklearne sigurnosti
  i upravljanja
  te provedba najviših standarda nuklearne sigurnosti
  , kojima se odražavaju najviša dostignuća,
  i zaštite od zračenja na svim razinama, posebno putem:

| | — | trajne potpore regulatornim tijelima, organizacijama za tehničku potporu te jačanjem regulativnog okvira, osobito vezano uz aktivnosti izdavanja dozvola, uključujući postupak pregleda i
  daljnje sveobuhvatne i učinkovite aktivnosti vezane uz procjene rizika i sigurnosti („testove na stres”)
  ; |
| --- | --- | --- |

—

trajne potpore regulatornim tijelima, organizacijama za tehničku potporu te jačanjem regulativnog okvira, osobito vezano uz aktivnosti izdavanja dozvola, uključujući postupak pregleda i
  daljnje sveobuhvatne i učinkovite aktivnosti vezane uz procjene rizika i sigurnosti („testove na stres”)
  ;

| | — | trajne potpore regulatornim tijelima, organizacijama za tehničku potporu te jačanjem regulativnog okvira, osobito vezano uz aktivnosti izdavanja dozvola, uključujući postupak pregleda i
  provedbu nužnih mjera za osiguranje visoke razine sigurnosti u nuklearnim postrojenjima prema mjerilu kojim se odražavaju najviša tehnička, regulatorna i operativna dostignuća u EU-u
  ; |
| --- | --- | --- |

—

trajne potpore regulatornim tijelima, organizacijama za tehničku potporu te jačanjem regulativnog okvira, osobito vezano uz aktivnosti izdavanja dozvola, uključujući postupak pregleda i
  provedbu nužnih mjera za osiguranje visoke razine sigurnosti u nuklearnim postrojenjima prema mjerilu kojim se odražavaju najviša tehnička, regulatorna i operativna dostignuća u EU-u
  ;

| | — | promicanja učinkovitih regulatornih okvira, postupaka i sustava za osiguravanje zaštite protiv ionizirajućih zračenja iz radioaktivnih materijala, posebno iz radioaktivnih izvora visoke aktivnosti, i njihovim sigurnim odlaganjem; |
| --- | --- | --- |

—

promicanja učinkovitih regulatornih okvira, postupaka i sustava za osiguravanje zaštite protiv ionizirajućih zračenja iz radioaktivnih materijala, posebno iz radioaktivnih izvora visoke aktivnosti, i njihovim sigurnim odlaganjem;

| | — | promicanja učinkovitih
  i transparentnih
  regulatornih okvira, postupaka i sustava za osiguravanje zaštite protiv ionizirajućih zračenja iz radioaktivnih materijala, posebno iz radioaktivnih izvora visoke aktivnosti, i njihovim sigurnim odlaganjem; |
| --- | --- | --- |

—

promicanja učinkovitih
  i transparentnih
  regulatornih okvira, postupaka i sustava za osiguravanje zaštite protiv ionizirajućih zračenja iz radioaktivnih materijala, posebno iz radioaktivnih izvora visoke aktivnosti, i njihovim sigurnim odlaganjem;

| | — | promicanja učinkovitih sustava upravljanja za nuklearnu sigurnost kojima se stvara neovisnost, odgovornost i autoritet regulatornih tijela te regionalna i međunarodna struktura za suradnju među tim tijelima; |
| --- | --- | --- |

—

promicanja učinkovitih sustava upravljanja za nuklearnu sigurnost kojima se stvara neovisnost, odgovornost i autoritet regulatornih tijela te regionalna i međunarodna struktura za suradnju među tim tijelima;

| | — | uspostave učinkovitih aranžmana za sprečavanje nesreća s radiološkim posljedicama, kao i ublažavanjem takvih posljedica ako do njih dođe (na primjer, praćenje okoliša u slučaju ispuštanja radioaktivnog materijala, izrada i provedba aktivnosti ublažavanja i čišćenja) te za planiranje hitnih situacija, pripravnost i odgovor, civilnu zaštitu te mjere sanacije; |
| --- | --- | --- |

—

uspostave učinkovitih aranžmana za sprečavanje nesreća s radiološkim posljedicama, kao i ublažavanjem takvih posljedica ako do njih dođe (na primjer, praćenje okoliša u slučaju ispuštanja radioaktivnog materijala, izrada i provedba aktivnosti ublažavanja i čišćenja) te za planiranje hitnih situacija, pripravnost i odgovor, civilnu zaštitu te mjere sanacije;

| | — | uspostave učinkovitih aranžmana za sprečavanje nesreća s radiološkim posljedicama, kao i ublažavanjem takvih posljedica ako do njih dođe (na primjer, praćenje okoliša u slučaju ispuštanja radioaktivnog materijala, izrada i provedba aktivnosti ublažavanja i čišćenja) te za planiranje hitnih situacija, pripravnost i odgovor, civilnu zaštitu te mjere sanacije; |
| --- | --- | --- |

—

uspostave učinkovitih aranžmana za sprečavanje nesreća s radiološkim posljedicama, kao i ublažavanjem takvih posljedica ako do njih dođe (na primjer, praćenje okoliša u slučaju ispuštanja radioaktivnog materijala, izrada i provedba aktivnosti ublažavanja i čišćenja) te za planiranje hitnih situacija, pripravnost i odgovor, civilnu zaštitu te mjere sanacije;

| | — | potporom
  nuklearnim operaterima, u iznimnim slučajevima, pod posebnim, opravdanim okolnostima u okviru naknadnih mjera za sveobuhvatnu procjenu sigurnosti i rizika („testovi na stres”); |
| --- | --- | --- |

—

potporom
  nuklearnim operaterima, u iznimnim slučajevima, pod posebnim, opravdanim okolnostima u okviru naknadnih mjera za sveobuhvatnu procjenu sigurnosti i rizika („testovi na stres”);

| | — | suradnje s
  nuklearnim operaterima, u iznimnim slučajevima, pod posebnim, opravdanim okolnostima u okviru naknadnih mjera za sveobuhvatnu procjenu sigurnosti i rizika („testovi na stres”); |
| --- | --- | --- |

—

suradnje s
  nuklearnim operaterima, u iznimnim slučajevima, pod posebnim, opravdanim okolnostima u okviru naknadnih mjera za sveobuhvatnu procjenu sigurnosti i rizika („testovi na stres”);

| | — | promicanja politika informiranja, obrazovanja i profesionalnog usavršavanja na polju nuklearne energije i u vezi s ciklusom nuklearnog goriva, upravljanjem nuklearnim otpadom i zaštitom od zračenja. |
| --- | --- | --- |

—

promicanja politika informiranja, obrazovanja i profesionalnog usavršavanja na polju nuklearne energije i u vezi s ciklusom nuklearnog goriva, upravljanjem nuklearnim otpadom i zaštitom od zračenja.

| (b) | Odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom, zatvaranje i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija, posebno putem; |
| --- | --- |

(b)

Odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom, zatvaranje i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija, posebno putem;

| (b) | Odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom, zatvaranje i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija, posebno putem; |
| --- | --- |

(b)

Odgovorno i sigurno upravljanje potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom, zatvaranje i čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i instalacija, posebno putem;

| | — | suradnje s trećim zemljama na polju potrošenog nuklearnog goriva i upravljanja radioaktivnim otpadom (tj. prijevozom, pripremom obrade, obradom, preradom, skladištenjem i odlaganjem), uključujući razvoj posebnih strategija i okvira za odgovorno upravljanje potrošenim nuklearnim gorivom i radioaktivnim otpadom; |
| --- | --- | --- |

—

suradnje s trećim zemljama na polju potrošenog nuklearnog goriva i upravljanja radioaktivnim otpadom (tj. prijevozom, pripremom obrade, obradom, preradom, skladištenjem i odlaganjem), uključujući razvoj posebnih strategija i okvira za odgovorno upravljanje potrošenim nuklearnim gorivom i radioaktivnim otpadom;

| | — | suradnje s trećim zemljama na polju potrošenog nuklearnog goriva i upravljanja radioaktivnim otpadom (tj. prijevozom, pripremom obrade, obradom, preradom, skladištenjem i odlaganjem), uključujući razvoj posebnih strategija i okvira za odgovorno upravljanje potrošenim nuklearnim gorivom i radioaktivnim otpadom; |
| --- | --- | --- |

—

suradnje s trećim zemljama na polju potrošenog nuklearnog goriva i upravljanja radioaktivnim otpadom (tj. prijevozom, pripremom obrade, obradom, preradom, skladištenjem i odlaganjem), uključujući razvoj posebnih strategija i okvira za odgovorno upravljanje potrošenim nuklearnim gorivom i radioaktivnim otpadom;

| | — | razvoja i provedbe strategija i okvira za zatvaranje postojećih postrojenja, čišćenja bivših lokaliteta nuklearnih elektrana te preostalih lokaliteta vezanih uz rudarsko iskopavanje urana te za sanaciju i upravljanje radioaktivnim predmetima i materijalima potopljenih u moru; |
| --- | --- | --- |

—

razvoja i provedbe strategija i okvira za zatvaranje postojećih postrojenja, čišćenja bivših lokaliteta nuklearnih elektrana te preostalih lokaliteta vezanih uz rudarsko iskopavanje urana te za sanaciju i upravljanje radioaktivnim predmetima i materijalima potopljenih u moru;

| | — | razvoja i provedbe strategija i okvira za zatvaranje postojećih postrojenja, čišćenja bivših lokaliteta nuklearnih elektrana te preostalih lokaliteta vezanih uz rudarsko iskopavanje urana te za sanaciju i upravljanje radioaktivnim predmetima i materijalima potopljenih u moru; |
| --- | --- | --- |

—

razvoja i provedbe strategija i okvira za zatvaranje postojećih postrojenja, čišćenja bivših lokaliteta nuklearnih elektrana te preostalih lokaliteta vezanih uz rudarsko iskopavanje urana te za sanaciju i upravljanje radioaktivnim predmetima i materijalima potopljenih u moru;

| | — | uspostave potrebnog regulatornog okvira i metodologija (uključujući metode nuklearne forenzike) za provedbu nuklearnih zaštitnih mjera, uključujući i one za pravilnu evidenciju i kontrolu fisibilnih materijala na razini države i razini nositeljâ odobrenja; |
| --- | --- | --- |

—

uspostave potrebnog regulatornog okvira i metodologija (uključujući metode nuklearne forenzike) za provedbu nuklearnih zaštitnih mjera, uključujući i one za pravilnu evidenciju i kontrolu fisibilnih materijala na razini države i razini nositeljâ odobrenja;

| | — | uspostave potrebnog regulatornog okvira i metodologija (uključujući metode nuklearne forenzike) za provedbu nuklearnih zaštitnih mjera, uključujući i one za pravilnu evidenciju i kontrolu fisibilnih materijala na razini države i razini nositeljâ odobrenja; |
| --- | --- | --- |

—

uspostave potrebnog regulatornog okvira i metodologija (uključujući metode nuklearne forenzike) za provedbu nuklearnih zaštitnih mjera, uključujući i one za pravilnu evidenciju i kontrolu fisibilnih materijala na razini države i razini nositeljâ odobrenja;

| | — | mjera za promicanje međunarodne suradnje (uključujući i u okviru relevantnih međunarodnih organizacija, posebno IAEA-e) u gornjim područjima, uključujući provedbu i praćenje međunarodnih konvencija i ugovora, razmjenu informacija, stvaranje kapaciteta te osposobljavanje na polju nuklearne sigurnosti i istraživanja. |
| --- | --- | --- |

—

mjera za promicanje međunarodne suradnje (uključujući i u okviru relevantnih međunarodnih organizacija, posebno IAEA-e) u gornjim područjima, uključujući provedbu i praćenje međunarodnih konvencija i ugovora, razmjenu informacija, stvaranje kapaciteta te osposobljavanje na polju nuklearne sigurnosti i istraživanja.

| | — | mjera za promicanje međunarodne suradnje (uključujući i u okviru relevantnih
  regionalnih i
  međunarodnih organizacija, posebno IAEA-e) u gornjim područjima, uključujući provedbu i praćenje međunarodnih konvencija i ugovora, razmjenu informacija, stvaranje kapaciteta te osposobljavanje na polju nuklearne sigurnosti i istraživanja. |
| --- | --- | --- |

—

mjera za promicanje međunarodne suradnje (uključujući i u okviru relevantnih
  regionalnih i
  međunarodnih organizacija, posebno IAEA-e) u gornjim područjima, uključujući provedbu i praćenje međunarodnih konvencija i ugovora, razmjenu informacija, stvaranje kapaciteta te osposobljavanje na polju nuklearne sigurnosti i istraživanja.

| (ba) | Potpora za osiguranje visoke razine nadležnosti i stručnosti regulatora, organizacija za tehničku potporu i operatera (bez ograničavanja natjecanja) na poljima obuhvaćenima ovom Uredbom, posebno putem: |
| --- | --- |

(ba)

Potpora za osiguranje visoke razine nadležnosti i stručnosti regulatora, organizacija za tehničku potporu i operatera (bez ograničavanja natjecanja) na poljima obuhvaćenima ovom Uredbom, posebno putem:

| | — | trajne potpore obrazovanju i usavršavanju osoblja regulatornih tijela, organizacija za tehničku potporu i nuklearnih operatera (bez ograničavanja natjecanja); |
| --- | --- | --- |

—

trajne potpore obrazovanju i usavršavanju osoblja regulatornih tijela, organizacija za tehničku potporu i nuklearnih operatera (bez ograničavanja natjecanja);

| | — | promicanja razvoja odgovarajućih sredstava osposobljavanja. |
| --- | --- | --- |

—

promicanja razvoja odgovarajućih sredstava osposobljavanja.

Amandman 21

Prijedlog Uredbe

Prilog – Kriteriji – - 1. Opći kriteriji

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Opći kriteriji |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.

Opći kriteriji

| 1. | Opći kriteriji |
| --- | --- |

1.

Opći kriteriji

| — | Suradnja
  može
  obuhvaćati sve „treće
  zemlje”
  (države koje nisu članice EU-a)
  diljem svijeta
  . |
| --- | --- |

—

Suradnja
  može
  obuhvaćati sve „treće
  zemlje”
  (države koje nisu članice EU-a)
  diljem svijeta
  .

| — | Suradnja
  treba
  obuhvaćati sve „treće
  zemlje”
  (države koje nisu članice EU-a)
  u skladu s ciljevima utvrđenima člankom 1
  .
  ove Uredbe. |
| --- | --- |

—

Suradnja
  treba
  obuhvaćati sve „treće
  zemlje”
  (države koje nisu članice EU-a)
  u skladu s ciljevima utvrđenima člankom 1
  .
  ove Uredbe.

| — | Prioritet će imati države pristupnice i države s područja europskog susjedstva. Zagovarat će se regionalni pristup. |
| --- | --- |

—

Prioritet će imati države pristupnice i države s područja europskog susjedstva. Zagovarat će se regionalni pristup.

| — | Prioritet će imati države pristupnice i države s područja europskog susjedstva. Zagovarat će se regionalni pristup. |
| --- | --- |

—

Prioritet će imati države pristupnice i države s područja europskog susjedstva. Zagovarat će se regionalni pristup.

| — | Države s visokim prihodima trebalo bi uključiti samo kako bi se omogućilo poduzimanje iznimnih mjera, primjerice nakon velike nuklearne katastrofe, ako je potrebno i primjereno. |
| --- | --- |

—

Države s visokim prihodima trebalo bi uključiti samo kako bi se omogućilo poduzimanje iznimnih mjera, primjerice nakon velike nuklearne katastrofe, ako je potrebno i primjereno.

| — | Države s visokim prihodima trebalo bi uključiti samo kako bi se omogućilo poduzimanje iznimnih mjera, primjerice nakon velike nuklearne katastrofe, ako je potrebno i primjereno.
  U smislu ove uredbe „države s visokim prihodima” znači države i teritoriji navedeni u Prilogu I. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1934/2006

   (5) |
| --- | --- |

—

Države s visokim prihodima trebalo bi uključiti samo kako bi se omogućilo poduzimanje iznimnih mjera, primjerice nakon velike nuklearne katastrofe, ako je potrebno i primjereno.
  U smislu ove uredbe „države s visokim prihodima” znači države i teritoriji navedeni u Prilogu I. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1934/2006

   (5)

| — | Zajedničko tumačenje i uzajamni sporazum između treće zemlje i Europske unije trebalo bi potvrditi upućivanjem službenog zahtjeva Komisiji, koji obvezuje relevantnu vladu. |
| --- | --- |

—

Zajedničko tumačenje i uzajamni sporazum između treće zemlje i Europske unije trebalo bi potvrditi upućivanjem službenog zahtjeva Komisiji, koji obvezuje relevantnu vladu.

| — | Zajedničko tumačenje i uzajamni sporazum između treće zemlje i Europske unije trebalo bi potvrditi upućivanjem službenog zahtjeva Komisiji, koji obvezuje relevantnu vladu. |
| --- | --- |

—

Zajedničko tumačenje i uzajamni sporazum između treće zemlje i Europske unije trebalo bi potvrditi upućivanjem službenog zahtjeva Komisiji, koji obvezuje relevantnu vladu.

| — | Treće zemlje koje žele surađivati s Europskom unijom trebale bi u potpunosti prihvatiti načela neširenja. One bi trebale biti potpisnice važnih konvencija u okviru IAEA-a o nuklearnoj sigurnosti ili su trebale poduzeti aktivnosti kojima dokazuju čvrstu namjeru pristupanja takvim konvencijama. Suradnja s Europskom unijom
  mogla
  bi se uvjetovati pristupanjem
  ili dovršenjem aktivnosti usmjerenih na pristupanje
  relevantnim konvencijama i njihovom provedbom.
  Pri primjeni ovoga načela prilagodljivost bi iznimno trebalo pokazati
  u slučaju
  hitnih situacija
  . |
| --- | --- |

—

Treće zemlje koje žele surađivati s Europskom unijom trebale bi u potpunosti prihvatiti načela neširenja. One bi trebale biti potpisnice važnih konvencija u okviru IAEA-a o nuklearnoj sigurnosti ili su trebale poduzeti aktivnosti kojima dokazuju čvrstu namjeru pristupanja takvim konvencijama. Suradnja s Europskom unijom
  mogla
  bi se uvjetovati pristupanjem
  ili dovršenjem aktivnosti usmjerenih na pristupanje
  relevantnim konvencijama i njihovom provedbom.
  Pri primjeni ovoga načela prilagodljivost bi iznimno trebalo pokazati
  u slučaju
  hitnih situacija
  .

| — | Treće zemlje koje žele surađivati s Europskom unijom trebale bi u potpunosti prihvatiti načela neširenja. One bi trebale biti potpisnice važnih konvencija u okviru IAEA-a o nuklearnoj sigurnosti ili su trebale poduzeti aktivnosti kojima dokazuju čvrstu namjeru pristupanja takvim konvencijama. Suradnja s Europskom unijom
  trebala
  bi se uvjetovati pristupanjem relevantnim konvencijama i njihovom provedbom. U slučaju
  nužde iznimno se provođenju ovog načela treba postupiti fleksibilno ako bi se nepoduzimanjem mjera izgledno povećao rizik za Uniju i njezine građane
  . |
| --- | --- |

—

Treće zemlje koje žele surađivati s Europskom unijom trebale bi u potpunosti prihvatiti načela neširenja. One bi trebale biti potpisnice važnih konvencija u okviru IAEA-a o nuklearnoj sigurnosti ili su trebale poduzeti aktivnosti kojima dokazuju čvrstu namjeru pristupanja takvim konvencijama. Suradnja s Europskom unijom
  trebala
  bi se uvjetovati pristupanjem relevantnim konvencijama i njihovom provedbom. U slučaju
  nužde iznimno se provođenju ovog načela treba postupiti fleksibilno ako bi se nepoduzimanjem mjera izgledno povećao rizik za Uniju i njezine građane
  .

| — | Kako bi se osigurala i pratila sukladnost s ciljevima suradnje, treća zemlja korisnik dužna je prihvatiti načelo evaluacije poduzetih aktivnosti.
  Evaluacijom bi se omogućilo praćenje i potvrda sukladnosti
  s dogovorenim ciljevima te bi
  mogla
  biti uvjet nastavka plaćanja doprinosa Zajednice. |
| --- | --- |

—

Kako bi se osigurala i pratila sukladnost s ciljevima suradnje, treća zemlja korisnik dužna je prihvatiti načelo evaluacije poduzetih aktivnosti.
  Evaluacijom bi se omogućilo praćenje i potvrda sukladnosti
  s dogovorenim ciljevima te bi
  mogla
  biti uvjet nastavka plaćanja doprinosa Zajednice.

| — | Kako bi se osigurala i pratila sukladnost s ciljevima suradnje, treća zemlja korisnik dužna je prihvatiti načelo evaluacije poduzetih aktivnosti.
  Sukladnost
  s dogovorenim ciljevima
  koja se može potvrditi
  te
  koja je stalna trebala
  bi biti uvjet nastavka plaćanja doprinosa Zajednice. |
| --- | --- |

—

Kako bi se osigurala i pratila sukladnost s ciljevima suradnje, treća zemlja korisnik dužna je prihvatiti načelo evaluacije poduzetih aktivnosti.
  Sukladnost
  s dogovorenim ciljevima
  koja se može potvrditi
  te
  koja je stalna trebala
  bi biti uvjet nastavka plaćanja doprinosa Zajednice.

| — | Suradnja na polju nuklearne sigurnosti i zaštite u skladu s ovom Uredbom nema za cilj promicanje nuklearne energije. |
| --- | --- |

—

Suradnja na polju nuklearne sigurnosti i zaštite u skladu s ovom Uredbom nema za cilj promicanje nuklearne energije.

| — | Suradnja na polju nuklearne sigurnosti i zaštite u skladu s ovom Uredbom nema za cilj promicanje nuklearne energije
  ili produženje roka korištenja postojećih nuklearnih postrojenja
  . |
| --- | --- |

—

Suradnja na polju nuklearne sigurnosti i zaštite u skladu s ovom Uredbom nema za cilj promicanje nuklearne energije
  ili produženje roka korištenja postojećih nuklearnih postrojenja
  .

Amandman 22

Prijedlog Uredbe

Prilog – Kriteriji – 2. Zemlje s postojećim kapacitetom za proizvodnju nuklearne energije – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U slučaju zemalja koje su već iskoristile financiranje Zajednice, dodatna suradnja ovisi o evaluaciji aktivnosti koje se financira proračunom Zajednice te o odgovarajućem obrazloženju novih potreba. Evaluacija bi trebala omogućiti preciznije utvrđivanje vrste suradnje i iznosa koje bi navedenim zemljama trebalo nepovratno dodijeliti u budućnosti. | U slučaju zemalja koje su već iskoristile financiranje Zajednice, dodatna suradnja ovisi o evaluaciji aktivnosti koje se financira proračunom Zajednice te o odgovarajućem obrazloženju novih potreba. Evaluacija bi trebala omogućiti preciznije utvrđivanje vrste suradnje i iznosa koje bi navedenim zemljama trebalo nepovratno dodijeliti u budućnosti.
  Unija bi trebala poticati regionalnu suradnju i mehanizme stručnog pregleda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

U slučaju zemalja koje su već iskoristile financiranje Zajednice, dodatna suradnja ovisi o evaluaciji aktivnosti koje se financira proračunom Zajednice te o odgovarajućem obrazloženju novih potreba. Evaluacija bi trebala omogućiti preciznije utvrđivanje vrste suradnje i iznosa koje bi navedenim zemljama trebalo nepovratno dodijeliti u budućnosti.

U slučaju zemalja koje su već iskoristile financiranje Zajednice, dodatna suradnja ovisi o evaluaciji aktivnosti koje se financira proračunom Zajednice te o odgovarajućem obrazloženju novih potreba. Evaluacija bi trebala omogućiti preciznije utvrđivanje vrste suradnje i iznosa koje bi navedenim zemljama trebalo nepovratno dodijeliti u budućnosti.
  Unija bi trebala poticati regionalnu suradnju i mehanizme stručnog pregleda.

Amandman 23

Prijedlog Uredbe

Prilog – Kriteriji – 3. Zemlje bez kapaciteta za proizvodnju nuklearne energije – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Suradnja sa zemljama
  koje žele razviti kapacitet za proizvodnju nuklearne energije, bez obzira imaju li istraživačke reaktore odnosno u kojima dođe do pitanja intervencije u odgovarajućem trenutku kako bi se osigurala osviještenost o nuklearnoj sigurnosti usporedno s razvojem programa za proizvodnju nuklearne energije, osobito vezano uz snaženje regulativnih tijela i organizacija tehničke potpore, u obzir
  se
  uzima vjerodostojnost programa razvoja nuklearne energije, postojanje odluke vlade o korištenju nuklearne energije te izradu preliminarnih smjernica. | Kod zemalja
  koje žele razviti kapacitet za proizvodnju nuklearne energije, bez obzira imaju li istraživačke reaktore odnosno u kojima dođe do pitanja intervencije u odgovarajućem trenutku kako bi se osigurala osviještenost o nuklearnoj sigurnosti usporedno s razvojem programa za proizvodnju nuklearne energije, osobito vezano uz snaženje
  upravljanja nuklearnom sigurnošću te neovisnosti i kapaciteta
  regulativnih tijela i organizacija tehničke potpore
  . Suradnjom se
  u obzir uzima vjerodostojnost programa razvoja nuklearne energije, postojanje odluke vlade o korištenju nuklearne energije te izradu preliminarnih smjernica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Suradnja sa zemljama
  koje žele razviti kapacitet za proizvodnju nuklearne energije, bez obzira imaju li istraživačke reaktore odnosno u kojima dođe do pitanja intervencije u odgovarajućem trenutku kako bi se osigurala osviještenost o nuklearnoj sigurnosti usporedno s razvojem programa za proizvodnju nuklearne energije, osobito vezano uz snaženje regulativnih tijela i organizacija tehničke potpore, u obzir
  se
  uzima vjerodostojnost programa razvoja nuklearne energije, postojanje odluke vlade o korištenju nuklearne energije te izradu preliminarnih smjernica.

Kod zemalja
  koje žele razviti kapacitet za proizvodnju nuklearne energije, bez obzira imaju li istraživačke reaktore odnosno u kojima dođe do pitanja intervencije u odgovarajućem trenutku kako bi se osigurala osviještenost o nuklearnoj sigurnosti usporedno s razvojem programa za proizvodnju nuklearne energije, osobito vezano uz snaženje
  upravljanja nuklearnom sigurnošću te neovisnosti i kapaciteta
  regulativnih tijela i organizacija tehničke potpore
  . Suradnjom se
  u obzir uzima vjerodostojnost programa razvoja nuklearne energije, postojanje odluke vlade o korištenju nuklearne energije te izradu preliminarnih smjernica.

Amandman 24

Prijedlog Uredbe

Prilog – Prioriteti – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi se stvorili sigurnosni uvjeti potrebni za isključivanje opasnosti za život i zdravlje ljudi te kako bi se osiguralo da se nuklearni materijali koriste samo u one svrhe za koje su namijenjeni,
  suradnja se primarno usmjerava na regulativna tijela za nuklearnu energiju (i njihove organizacije tehničke potpore)
  . Cilj je osigurati njihovu tehničku stručnost i neovisnost te ojačati regulativni okvir
  , osobito vezano uz aktivnosti izdavanja dozvola, uključujući postupak pregleda i daljnje aktivnosti vezane uz učinkovite, opsežne procjene rizika i sigurnosti („testove na stres”). | U okviru ovog instrumenta
  suradnja se primarno usmjerava na regulativna tijela za nuklearnu energiju (i njihove organizacije tehničke potpore)
  s ciljem osiguranja njihove tehničke stručnosti i neovisnosti te jačanja regulatornog okvira
  , osobito vezano uz aktivnosti izdavanja dozvola, uključujući postupak pregleda i daljnje aktivnosti vezane uz učinkovite, opsežne procjene rizika i sigurnosti („testove na stres”).
  Time bi se trebali stvoriti sigurnosni uvjeti nužni za uklanjanje opasnosti za život i zdravlje javnosti te bi se trebalo osigurati da se nuklearni materijali koriste samo u one svrhe za koje su namijenjeni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kako bi se stvorili sigurnosni uvjeti potrebni za isključivanje opasnosti za život i zdravlje ljudi te kako bi se osiguralo da se nuklearni materijali koriste samo u one svrhe za koje su namijenjeni,
  suradnja se primarno usmjerava na regulativna tijela za nuklearnu energiju (i njihove organizacije tehničke potpore)
  . Cilj je osigurati njihovu tehničku stručnost i neovisnost te ojačati regulativni okvir
  , osobito vezano uz aktivnosti izdavanja dozvola, uključujući postupak pregleda i daljnje aktivnosti vezane uz učinkovite, opsežne procjene rizika i sigurnosti („testove na stres”).

U okviru ovog instrumenta
  suradnja se primarno usmjerava na regulativna tijela za nuklearnu energiju (i njihove organizacije tehničke potpore)
  s ciljem osiguranja njihove tehničke stručnosti i neovisnosti te jačanja regulatornog okvira
  , osobito vezano uz aktivnosti izdavanja dozvola, uključujući postupak pregleda i daljnje aktivnosti vezane uz učinkovite, opsežne procjene rizika i sigurnosti („testove na stres”).
  Time bi se trebali stvoriti sigurnosni uvjeti nužni za uklanjanje opasnosti za život i zdravlje javnosti te bi se trebalo osigurati da se nuklearni materijali koriste samo u one svrhe za koje su namijenjeni.

Amandman 25

Prijedlog Uredbe

Prilog – Prioriteti – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ostali prioriteti programa suradnje koje treba razviti u okviru ove Uredbe uključuju: | Ostali prioriteti programa suradnje koje treba razviti u okviru ove Uredbe uključuju: |
| | — | aktivnosti izdavanja dozvola; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ostali prioriteti programa suradnje koje treba razviti u okviru ove Uredbe uključuju:

Ostali prioriteti programa suradnje koje treba razviti u okviru ove Uredbe uključuju:

—

aktivnosti izdavanja dozvola;

| — | razvoj i provedbu odgovornih strategija i okvira za odgovorno i sigurno upravljanje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom; |
| --- | --- |

—

razvoj i provedbu odgovornih strategija i okvira za odgovorno i sigurno upravljanje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom;

| — | razvoj i provedbu odgovornih strategija i okvira za odgovorno i sigurno upravljanje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom; |
| --- | --- |

—

razvoj i provedbu odgovornih strategija i okvira za odgovorno i sigurno upravljanje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom;

| — | zatvaranje postojećih postrojenja, čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i preostalih mjesta vezanih uz rudarsko iskopavanje urana, kao i sanacija i upravljanje radioaktivnim predmetima i materijalom potopljenim u moru kada predstavljaju opasnost za javnost. |
| --- | --- |

—

zatvaranje postojećih postrojenja, čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i preostalih mjesta vezanih uz rudarsko iskopavanje urana, kao i sanacija i upravljanje radioaktivnim predmetima i materijalom potopljenim u moru kada predstavljaju opasnost za javnost.

| — | zatvaranje postojećih postrojenja, čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i preostalih mjesta vezanih uz rudarsko iskopavanje urana, kao i sanacija i upravljanje radioaktivnim predmetima i materijalom potopljenim u moru kada predstavljaju opasnost za javnost. |
| --- | --- |

—

zatvaranje postojećih postrojenja, čišćenje bivših lokaliteta nuklearnih elektrana i preostalih mjesta vezanih uz rudarsko iskopavanje urana, kao i sanacija i upravljanje radioaktivnim predmetima i materijalom potopljenim u moru kada predstavljaju opasnost za javnost.

| — | jamstvo da se nuklearni materijali koriste samo u one svrhe za koje su namijenjeni. |
| --- | --- |

—

jamstvo da se nuklearni materijali koriste samo u one svrhe za koje su namijenjeni.

Amandman 26

Prijedlog Uredbe

Prilog – Prioriteti – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Suradnja s operaterima nuklearnih postrojenja u trećim zemljama razmotrit će se u posebnim situacijama u okviru naknadnih mjera „testova na stres”. Ta suradnja s operaterima nuklearnih postrojenja isključuje dobavljanje opreme. | Suradnja s operaterima nuklearnih postrojenja u trećim zemljama razmotrit će se u posebnim situacijama u okviru naknadnih mjera „testova na stres”. Ta suradnja s operaterima nuklearnih postrojenja isključuje dobavljanje opreme
  te ostale aktivnosti ili potporu koju bi operateri mogli i trebali kupiti komercijalnim putem kako bi se zadovoljili regulatorni sigurnosni standardi
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Suradnja s operaterima nuklearnih postrojenja u trećim zemljama razmotrit će se u posebnim situacijama u okviru naknadnih mjera „testova na stres”. Ta suradnja s operaterima nuklearnih postrojenja isključuje dobavljanje opreme.

Suradnja s operaterima nuklearnih postrojenja u trećim zemljama razmotrit će se u posebnim situacijama u okviru naknadnih mjera „testova na stres”. Ta suradnja s operaterima nuklearnih postrojenja isključuje dobavljanje opreme
  te ostale aktivnosti ili potporu koju bi operateri mogli i trebali kupiti komercijalnim putem kako bi se zadovoljili regulatorni sigurnosni standardi
  .

---

(*1)  
  SL ...

(1)  
  Uredba (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća od ... o osnivanju Obzora 2020. – okvirnog programa za istraživanje i inovacije (od 2014. do 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke 1982/2006/EZ (SL L ...).

(2)  
  Uredba Vijeća (Euratom) br. .../... od ... o programu za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (2014. – 2018.) koji nadopunjuje Obzor 2020. – okvirni program za istraživanja i inovacije (SL ...)

(3)  
  Uredba (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća od ... o Instrumentu za pretpristupnu pomoć (IPA II) (SL L ...)

(4)  
  Uredba (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća od ... o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo (SL L ...)

(5)  
  Uredba Vijeća (EZ) br. 1934/2006 od 21. prosinca 2006. kojom se uspostavlja financijski instrument za suradnju s industrijaliziranim državama i teritorijima te drugim državama i teritorijima s visokim prihodima u okviru područja primjene Uredbe (EZ) br. 1905/2006 Europskog parlamenta i Vijeća za druge aktivnosti osim službene razvojne pomoći (SL L 405, 30.12.2006.).

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/122

---

P7_TA(2013)0471

Programi pomoći za razgradnju nuklearnih postrojenja u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća o potpori Unije programima pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

(Savjetovanje)

(2016/C 436/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2011)0783), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2011)0783),

| — | uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0514/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0514/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 56. Akta o pristupanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipar, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike i njegov Protokol br. 4., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 56. Akta o pristupanju Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipar, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike i njegov Protokol br. 4.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članke 55.i 37. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 55.i 37. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za proračune (A7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za proračune (A7-0119/2013),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

traži od Vijeća da se savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

Amandman 1

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | U skladu s obvezama iz Ugovora o pristupanju i uz potporu u obliku pomoći Zajednice, Bugarska, Litva i Slovačka zatvorile su nuklearne elektrane i postigle značajan napredak prema njihovom stavljanju izvan pogona. Daljnji rad je potreban kako bi se nastavio napredak s konkretnim rastavljanjem
  sve dok nije postignuto nepovratno stanje unutar sigurnog postupka
  stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, istovremeno osiguravajući da su primijenjeni najviši sigurnosni standardi. Na temelju dostupnih predviđanja, dovršenje radova na stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona zahtijevati će značajna dodatna financijska sredstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

U skladu s obvezama iz Ugovora o pristupanju i uz potporu u obliku pomoći Zajednice, Bugarska, Litva i Slovačka zatvorile su nuklearne elektrane i postigle značajan napredak prema njihovom stavljanju izvan pogona. Daljnji rad je potreban kako bi se nastavio napredak s konkretnim rastavljanjem
  sve dok nije postignuto nepovratno stanje unutar sigurnog postupka
  stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, istovremeno osiguravajući da su primijenjeni najviši sigurnosni standardi. Na temelju dostupnih predviđanja, dovršenje radova na stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona zahtijevati će značajna dodatna financijska sredstva.

| (4) | U skladu s obvezama iz Ugovora o pristupanju i uz potporu u obliku pomoći Zajednice, Bugarska, Litva i Slovačka zatvorile su nuklearne elektrane
  , ili odgovarajuće jedinice,
  i postigle značajan napredak prema njihovom stavljanju izvan pogona. Daljnji rad je potreban kako bi se nastavio napredak s konkretnim
  rušenjem, dekontaminacijom,
  rastavljanjem
  i upravljanjem potrošenim gorivom i radnjama s radioaktivnim otpadom te kako bi se proveo stabilni postupak prema nepovratnom krajnjem stanju
  stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, istovremeno osiguravajući da su primijenjeni najviši sigurnosni standardi. Na temelju dostupnih predviđanja, dovršenje radova na stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona zahtijevati će značajna dodatna financijska sredstva
  , istovremeno uzimajući u obzir dijeljenu financijsku odgovornost Unije i tih država članica. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s obvezama iz Ugovora o pristupanju i uz potporu u obliku pomoći Zajednice, Bugarska, Litva i Slovačka zatvorile su nuklearne elektrane
  , ili odgovarajuće jedinice,
  i postigle značajan napredak prema njihovom stavljanju izvan pogona. Daljnji rad je potreban kako bi se nastavio napredak s konkretnim
  rušenjem, dekontaminacijom,
  rastavljanjem
  i upravljanjem potrošenim gorivom i radnjama s radioaktivnim otpadom te kako bi se proveo stabilni postupak prema nepovratnom krajnjem stanju
  stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, istovremeno osiguravajući da su primijenjeni najviši sigurnosni standardi. Na temelju dostupnih predviđanja, dovršenje radova na stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona zahtijevati će značajna dodatna financijska sredstva
  , istovremeno uzimajući u obzir dijeljenu financijsku odgovornost Unije i tih država članica.

Amandman 2

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | Preuranjeno gašenje i posljedično stavljanje izvan pogona Ignalina nuklearne elektrane s dva reaktora jačine 1 500 MW, četiri jedinice Kozloduy nuklearne elektrane s ukupnim kapacitetom od 1760 MW i nuklearne elektrane V1 Bohunice s dvije jedinice s kapacitetom od 880 MW nametnula je težak dugoročni teret na građane te tri države u pogledu energetskih, financijskih, gospodarskih, ekoloških i društvenih posljedica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

Preuranjeno gašenje i posljedično stavljanje izvan pogona Ignalina nuklearne elektrane s dva reaktora jačine 1 500 MW, četiri jedinice Kozloduy nuklearne elektrane s ukupnim kapacitetom od 1760 MW i nuklearne elektrane V1 Bohunice s dvije jedinice s kapacitetom od 880 MW nametnula je težak dugoročni teret na građane te tri države u pogledu energetskih, financijskih, gospodarskih, ekoloških i društvenih posljedica.

Amandman 3

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.b) | Stavljanje izvan pogona Ignalina nuklearne elektrane dugoročni je postupak i predstavlja izniman financijski teret za Litvu koji nije razmjeran s njezinom veličinom ili gospodarskom snagom, te Protokol br. 4 Akta o pristupanju iz 2003. ističe da će „provedba programa Ignalina biti u te svrhe neprimjetno nastavljena i produžena nakon 2006.”, dodajući da će „za razdoblje idućih Financijskih perspektiva, ukupni prosjek sredstava za produženi program Ignalina biti primjeren.”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.b)

Stavljanje izvan pogona Ignalina nuklearne elektrane dugoročni je postupak i predstavlja izniman financijski teret za Litvu koji nije razmjeran s njezinom veličinom ili gospodarskom snagom, te Protokol br. 4 Akta o pristupanju iz 2003. ističe da će „provedba programa Ignalina biti u te svrhe neprimjetno nastavljena i produžena nakon 2006.”, dodajući da će „za razdoblje idućih Financijskih perspektiva, ukupni prosjek sredstava za produženi program Ignalina biti primjeren.”.

Amandman 4

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 4.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.c) | U slučaju Bugarske, članak 30. Akta o pridruživanju iz 2005. spominje samo razdoblje 2007.-2009. te u slučaju Slovačke Akt o pridruživanju iz 2003. spominje samo razdoblje 2004.-2006. Stoga, u vezi s daljnjom pomoći za Bugarsku i Slovačku, trebao bi se primjenjivati članak 203. Ugovora o Euratomu, te Protokol br. 4 i članak 56. Akta o pridruživanju iz 2003. služe kao pravna osnova za trajnu pomoć Litvi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.c)

U slučaju Bugarske, članak 30. Akta o pridruživanju iz 2005. spominje samo razdoblje 2007.-2009. te u slučaju Slovačke Akt o pridruživanju iz 2003. spominje samo razdoblje 2004.-2006. Stoga, u vezi s daljnjom pomoći za Bugarsku i Slovačku, trebao bi se primjenjivati članak 203. Ugovora o Euratomu, te Protokol br. 4 i članak 56. Akta o pridruživanju iz 2003. služe kao pravna osnova za trajnu pomoć Litvi.

Amandman 5

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | U sklopu programa uspostavljenih za razdoblje 2007.-2013., nadzor Komisije usmjeren je na izvršenje proračuna za financijska sredstva i provedbu projekta, radije nego na opseg postignutog napretka prema ciljevima tih programa u cjelini. Nedovoljno mjerenje napretka prema postizanju ciljeva programa i neodgovarajuće nadziranje učinkovitog korištenja sredstava značilo je da nitko nije bio zaista odgovoran za ukupnu uspješnost programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

U sklopu programa uspostavljenih za razdoblje 2007.-2013., nadzor Komisije usmjeren je na izvršenje proračuna za financijska sredstva i provedbu projekta, radije nego na opseg postignutog napretka prema ciljevima tih programa u cjelini. Nedovoljno mjerenje napretka prema postizanju ciljeva programa i neodgovarajuće nadziranje učinkovitog korištenja sredstava značilo je da nitko nije bio zaista odgovoran za ukupnu uspješnost programa.

Amandman 6

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.b) | Dužnu pažnju treba posvetiti Posebnom izvješću 16/2011 Revizorskog suda: financijska pomoć EU-a za stavljanje izvan pogona nuklearnih postrojenja u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj: postignuća i budući izazovi, koje uključuje zaključke i preporuke. Revizorski sud je zaključio da glavni postupak stavljanja izvan pogona nuklearnih postrojenja u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj tek slijedi te da je njegov završetak izložen značajnom financijskom manjku (oko 2,5 milijardi EUR). Posebice, veliki infrastrukturni projekti su se suočili s odgodama i prekoračenjima troškova u glavnom postupku stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, te predviđanja troškova nisu cjelovita u nedostatku ključnih informacija o radioaktivnom otpadu i/ili objektima i tehnologijama potrebnima za njegovu obradu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.b)

Dužnu pažnju treba posvetiti Posebnom izvješću 16/2011 Revizorskog suda: financijska pomoć EU-a za stavljanje izvan pogona nuklearnih postrojenja u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj: postignuća i budući izazovi, koje uključuje zaključke i preporuke. Revizorski sud je zaključio da glavni postupak stavljanja izvan pogona nuklearnih postrojenja u Bugarskoj, Litvi i Slovačkoj tek slijedi te da je njegov završetak izložen značajnom financijskom manjku (oko 2,5 milijardi EUR). Posebice, veliki infrastrukturni projekti su se suočili s odgodama i prekoračenjima troškova u glavnom postupku stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, te predviđanja troškova nisu cjelovita u nedostatku ključnih informacija o radioaktivnom otpadu i/ili objektima i tehnologijama potrebnima za njegovu obradu.

Amandman 7

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 5.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.c) | Iako se gašenje svih jedinica u pitanju odvilo unutar odgovarajućih rokova, određeni programi stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona se i dalje susreću s odgodama koje su gospodarski štetne i politički neprihvatljive. Takve odgode bi se trebale riješiti revidiranim detaljnim planom stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.c)

Iako se gašenje svih jedinica u pitanju odvilo unutar odgovarajućih rokova, određeni programi stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona se i dalje susreću s odgodama koje su gospodarski štetne i politički neprihvatljive. Takve odgode bi se trebale riješiti revidiranim detaljnim planom stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.

Amandman 8

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 5.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.d) | S obzirom da određeni programi još uvijek nisu potaknuli organizacijske promjene potrebne za učinkovito stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, potrebno je provesti nužno preoblikovanje organizacijskih struktura. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.d)

S obzirom da određeni programi još uvijek nisu potaknuli organizacijske promjene potrebne za učinkovito stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona, potrebno je provesti nužno preoblikovanje organizacijskih struktura.

Amandman 9

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Nakon zahtjeva Bugarske, Litve i Slovačke za daljnjim financiranjem,
  donesena je odredba u prijedlogu Komisije za idući višegodišnji financijski okvir
  za razdoblje
  2014.-2020.: „Proračun za Europu 2020.” za iznos od 700 milijuna EUR iz općeg proračuna Europske unije za nuklearnu sigurnost i stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. Od toga je iznos od 500 milijuna EUR u cijenama iz 2011., što je oko 553 milijuna EUR u tekućim cijenama, predviđen za novi Program kako bi se pružila dodatna potpora stavljanju izvan pogona jedinica 1-2 nuklearne elektrane Bohunice V1 i jedinica 1-2 nuklearne elektrane Ignalina u razdoblju od 2014. do 2017. te jedinica 1-4 nuklearne elektrane Kozloduy u razdoblju od 2014. do 2020. Financiranje u sklopu novog Programa trebalo bi biti dostupno na način koji se postupno smanjuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Nakon zahtjeva Bugarske, Litve i Slovačke za daljnjim financiranjem,
  donesena je odredba u prijedlogu Komisije za idući višegodišnji financijski okvir
  za razdoblje
  2014.-2020.: „Proračun za Europu 2020.” za iznos od 700 milijuna EUR iz općeg proračuna Europske unije za nuklearnu sigurnost i stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. Od toga je iznos od 500 milijuna EUR u cijenama iz 2011., što je oko 553 milijuna EUR u tekućim cijenama, predviđen za novi Program kako bi se pružila dodatna potpora stavljanju izvan pogona jedinica 1-2 nuklearne elektrane Bohunice V1 i jedinica 1-2 nuklearne elektrane Ignalina u razdoblju od 2014. do 2017. te jedinica 1-4 nuklearne elektrane Kozloduy u razdoblju od 2014. do 2020. Financiranje u sklopu novog Programa trebalo bi biti dostupno na način koji se postupno smanjuje.

| (6) | Nakon zahtjeva Bugarske, Litve i Slovačke za daljnjim financiranjem,
  financijska omotnica za provedbu Programa
  za razdoblje
  od 2014. do 2020. trebala bi uključivati primjerenu financijsku pomoć od Unije, temeljenu na pojedinačnim planovima stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. |
| --- | --- |

(6)

Nakon zahtjeva Bugarske, Litve i Slovačke za daljnjim financiranjem,
  financijska omotnica za provedbu Programa
  za razdoblje
  od 2014. do 2020. trebala bi uključivati primjerenu financijsku pomoć od Unije, temeljenu na pojedinačnim planovima stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.

Amandman 10

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Iznos sredstava dodijeljenih programima, kao i programsko razdoblje i raspodjela među programima Kozloduy, Ignalina i Bohunice može biti revidiran s obzirom na rezultate izvješća o vrednovanju tijekom provedbe i završnog izvješća o vrednovanju, pod uvjetom da najviši sigurnosni standardi i stabilni postupak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s dotičnim planovima stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona nisu ugroženi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Iznos sredstava dodijeljenih programima, kao i programsko razdoblje i raspodjela među programima Kozloduy, Ignalina i Bohunice može biti revidiran s obzirom na rezultate izvješća o vrednovanju tijekom provedbe i završnog izvješća o vrednovanju, pod uvjetom da najviši sigurnosni standardi i stabilni postupak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s dotičnim planovima stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona nisu ugroženi.

Amandman 11

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Podrška pokrivena ovom Uredbom trebala bi osigurati neometan nastavak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i koncentrirati se na mjere kako bi se
  postiglo nepovratno stanje unutar sigurnog postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, tako ostvarujući najveću
  dodanu vrijednost Unije
  te istovremeno osiguravajući prijelaz prema financiranju od strane države članice za dovršetak postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.
  Krajnja odgovornost za nuklearnu sigurnost ostaje na državama članicama u pitanju, što također podrazumijeva krajnju odgovornost za njezino financiranje, uključujući financiranje stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. Ova Uredba ne dovodi u pitanje ishod bilo kojeg budućeg postupka dodjele državne pomoći koji bi mogao biti pokrenut u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Podrška pokrivena ovom Uredbom trebala bi osigurati neometan nastavak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i koncentrirati se na mjere kako bi se
  postiglo nepovratno stanje unutar sigurnog postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, tako ostvarujući najveću
  dodanu vrijednost Unije
  te istovremeno osiguravajući prijelaz prema financiranju od strane države članice za dovršetak postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.
  Krajnja odgovornost za nuklearnu sigurnost ostaje na državama članicama u pitanju, što također podrazumijeva krajnju odgovornost za njezino financiranje, uključujući financiranje stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. Ova Uredba ne dovodi u pitanje ishod bilo kojeg budućeg postupka dodjele državne pomoći koji bi mogao biti pokrenut u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora.

| (7) | Podrška pokrivena ovom Uredbom bi trebala osigurati neometan nastavak stavljanja nuklearnih elektrana izvan pogona i koncentrirati se na mjere kako bi se
  proveo stabilni postupak prema nepovratnom krajnjem stanju stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona istovremeno osiguravajući da su primijenjeni najviši sigurnosni standardi, jer takve mjere ostvaruju
  najveću dodanu vrijednost Unije. Krajnja odgovornost za nuklearnu sigurnost ostaje na državama članicama u pitanju, što također podrazumijeva krajnju odgovornost za njezino financiranje, uključujući financiranje stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.
  Nepoštovanje ove obveze dovodi u opasnost građane Unije.
  Ova Uredba ne dovodi u pitanje ishod bilo kojeg budućeg postupka dodjele državne pomoći koji bi mogao biti pokrenut u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora
  o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(7)

Podrška pokrivena ovom Uredbom bi trebala osigurati neometan nastavak stavljanja nuklearnih elektrana izvan pogona i koncentrirati se na mjere kako bi se
  proveo stabilni postupak prema nepovratnom krajnjem stanju stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona istovremeno osiguravajući da su primijenjeni najviši sigurnosni standardi, jer takve mjere ostvaruju
  najveću dodanu vrijednost Unije. Krajnja odgovornost za nuklearnu sigurnost ostaje na državama članicama u pitanju, što također podrazumijeva krajnju odgovornost za njezino financiranje, uključujući financiranje stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.
  Nepoštovanje ove obveze dovodi u opasnost građane Unije.
  Ova Uredba ne dovodi u pitanje ishod bilo kojeg budućeg postupka dodjele državne pomoći koji bi mogao biti pokrenut u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora
  o funkcioniranju Europske unije.

Amandman 12

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Stavljanje izvan pogona nuklearnih elektrana obuhvaćenih ovom Uredbom trebalo bi biti provedeno koristeći najbolju dostupnu tehničku stručnost,
  te
  uzimajući u obzir prirodu i tehnološka obilježja jedinica koje treba zatvoriti, kako bi se osigurala najveća moguća učinkovitost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Stavljanje izvan pogona nuklearnih elektrana obuhvaćenih ovom Uredbom trebalo bi biti provedeno koristeći najbolju dostupnu tehničku stručnost,
  te
  uzimajući u obzir prirodu i tehnološka obilježja jedinica koje treba zatvoriti, kako bi se osigurala najveća moguća učinkovitost.

| (9) | Stavljanje izvan pogona nuklearnih elektrana obuhvaćenih ovom Uredbom trebalo bi biti provedeno koristeći najbolju dostupnu tehničku stručnost, uzimajući u obzir prirodu i tehnološka obilježja jedinica koje treba zatvoriti
  te sa sveobuhvatnim procjenama napretka postupaka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i umanjivanja,
  kako bi se osigurala najveća moguća učinkovitost. |
| --- | --- |

(9)

Stavljanje izvan pogona nuklearnih elektrana obuhvaćenih ovom Uredbom trebalo bi biti provedeno koristeći najbolju dostupnu tehničku stručnost, uzimajući u obzir prirodu i tehnološka obilježja jedinica koje treba zatvoriti
  te sa sveobuhvatnim procjenama napretka postupaka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona i umanjivanja,
  kako bi se osigurala najveća moguća učinkovitost.

Amandman 13

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.a) | Troškovi aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona koje obuhvaća ova Uredba trebali bi biti utvrđeni u skladu s međunarodno priznatim standardima za predviđanje troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, poput na primjer Međunarodne strukture za troškove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona koju su zajedno objavili Agencija za nuklearnu energiju, Međunarodna agencija za atomsku energiju i Komisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.a)

Troškovi aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona koje obuhvaća ova Uredba trebali bi biti utvrđeni u skladu s međunarodno priznatim standardima za predviđanje troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, poput na primjer Međunarodne strukture za troškove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona koju su zajedno objavili Agencija za nuklearnu energiju, Međunarodna agencija za atomsku energiju i Komisija.

Amandman 14

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Komisija će osigurati učinkovitu kontrolu razvitka postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona kako bi se osigurala najveća dodana vrijednost Unije za financiranje dodijeljeno u sklopu ove Uredbe, iako je krajnja odgovornost za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona na državama članicama. Ovo uključuje učinkovito mjerenje uspješnosti izvedbe i procjenu korektivnih mjera tijekom programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Komisija će osigurati učinkovitu kontrolu razvitka postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona kako bi se osigurala najveća dodana vrijednost Unije za financiranje dodijeljeno u sklopu ove Uredbe, iako je krajnja odgovornost za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona na državama članicama. Ovo uključuje učinkovito mjerenje uspješnosti izvedbe i procjenu korektivnih mjera tijekom programa.

| (11) | Komisija će osigurati učinkovitu kontrolu razvitka postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona kako bi se osigurala najveća dodana vrijednost Unije za financiranje dodijeljeno u sklopu ove Uredbe, iako je krajnja odgovornost za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona na državama članicama. Ovo uključuje učinkovito mjerenje uspješnosti izvedbe i procjenu korektivnih mjera tijekom programa.
  Takva kontrola bi se trebala temeljiti na utvrđivanju značajnih kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja uspješnosti koji se mogu lako pratiti i ako je potrebno o njima se može lako izvještavati. |
| --- | --- |

(11)

Komisija će osigurati učinkovitu kontrolu razvitka postupka stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona kako bi se osigurala najveća dodana vrijednost Unije za financiranje dodijeljeno u sklopu ove Uredbe, iako je krajnja odgovornost za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona na državama članicama. Ovo uključuje učinkovito mjerenje uspješnosti izvedbe i procjenu korektivnih mjera tijekom programa.
  Takva kontrola bi se trebala temeljiti na utvrđivanju značajnih kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja uspješnosti koji se mogu lako pratiti i ako je potrebno o njima se može lako izvještavati.

Amandman 15

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | Komisija bi trebala osigurati potpunu transparentnost, odgovornost i demokratsku kontrolu nad sredstvima Unije, posebice po pitanju njihovog doprinosa, očekivanog i postignutog, ostvarivanju općih ciljeva programa. Posebice bi kritični upravljački, pravni, financijski i tehnički problemi trebali biti riješeni ili bi trebale biti poduzete mjere kako bi ih se riješilo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.a)

Komisija bi trebala osigurati potpunu transparentnost, odgovornost i demokratsku kontrolu nad sredstvima Unije, posebice po pitanju njihovog doprinosa, očekivanog i postignutog, ostvarivanju općih ciljeva programa. Posebice bi kritični upravljački, pravni, financijski i tehnički problemi trebali biti riješeni ili bi trebale biti poduzete mjere kako bi ih se riješilo.

Amandman 16

Prijedlog Uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | Trebalo bi poduzeti svaki napor za nastavak prakse sufinanciranja, koja je uspostavljena u okviru pretpristupne pomoći i pomoći u razdoblju od 2007. do 2013. za napore Litve u stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona, te prema potrebi za privlačenje sufinanciranja iz drugih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Trebalo bi poduzeti svaki napor za nastavak prakse sufinanciranja, koja je uspostavljena u okviru pretpristupne pomoći i pomoći u razdoblju od 2007. do 2013. za napore Litve u stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona, te prema potrebi za privlačenje sufinanciranja iz drugih izvora.

Amandman 17

Prijedlog Uredbe

Članak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ova Uredba utvrđuje višegodišnji program pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona za razdoblje 2014.-2020. („Program”) kojim se utvrđuju pravila za provedbu financijske potpore Unije za mjere povezane sa stavljanjem izvan pogona nuklearnih elektrana Kozloduy (jedinice 1 do 4; program Kozloduy), Ignalina (jedinice 1 i 2; program Ignalina) i Bohunice V1 (jedinice 1 i 2; program Bohunice). | Ova Uredba utvrđuje višegodišnji program pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona za razdoblje 2014.-2020. („Program”) kojim se utvrđuju pravila za
  daljnju
  provedbu financijske potpore Unije za mjere povezane sa
  nepovratnim
  stavljanjem izvan pogona nuklearnih elektrana Kozloduy (jedinice 1 do 4; program Kozloduy), Ignalina (jedinice 1 i 2; program Ignalina) i Bohunice V1 (jedinice 1 i 2; program Bohunice). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ova Uredba utvrđuje višegodišnji program pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona za razdoblje 2014.-2020. („Program”) kojim se utvrđuju pravila za provedbu financijske potpore Unije za mjere povezane sa stavljanjem izvan pogona nuklearnih elektrana Kozloduy (jedinice 1 do 4; program Kozloduy), Ignalina (jedinice 1 i 2; program Ignalina) i Bohunice V1 (jedinice 1 i 2; program Bohunice).

Ova Uredba utvrđuje višegodišnji program pomoći za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona za razdoblje 2014.-2020. („Program”) kojim se utvrđuju pravila za
  daljnju
  provedbu financijske potpore Unije za mjere povezane sa
  nepovratnim
  stavljanjem izvan pogona nuklearnih elektrana Kozloduy (jedinice 1 do 4; program Kozloduy), Ignalina (jedinice 1 i 2; program Ignalina) i Bohunice V1 (jedinice 1 i 2; program Bohunice).

Amandman 18

Prijedlog Uredbe

Članak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 1.a |
| | Definicija |
| | U svrhu ove Uredbe, stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona obuhvaća pripremne aktivnosti prije konačnog gašenja (poput razvijanja plana stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, pripremanja dozvola i infrastrukturnih projekata za otpad) te sve aktivnosti koje se odvijaju nakon što se reaktori ugase, tj. uklanjanje i konačno odlaganje potrošenih elemenata goriva, dekontaminacija, rastavljanje i/ili rušenje nuklearnih instalacija, odlaganje preostalog radioaktivnog otpada i ekološka obnova zagađenog područja. Postupak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona završava kada se instalaciju oslobađa od svih oblika regulatornog nadzora i ograničenja zbog zračenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 1.a

Definicija

U svrhu ove Uredbe, stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona obuhvaća pripremne aktivnosti prije konačnog gašenja (poput razvijanja plana stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, pripremanja dozvola i infrastrukturnih projekata za otpad) te sve aktivnosti koje se odvijaju nakon što se reaktori ugase, tj. uklanjanje i konačno odlaganje potrošenih elemenata goriva, dekontaminacija, rastavljanje i/ili rušenje nuklearnih instalacija, odlaganje preostalog radioaktivnog otpada i ekološka obnova zagađenog područja. Postupak stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona završava kada se instalaciju oslobađa od svih oblika regulatornog nadzora i ograničenja zbog zračenja.

Amandman 19

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Glavni cilj Programa je pomoći državama članicama u pitanju da
  postignu nepovratno stanje u sklopu postupka
  stavljanja izvan pogona jedinice 1 do 4 nuklearne elektrane Kozloduy, jedinica 1 i 2 nuklearne elektrane Ignalina te jedinica 1 i 2 nuklearne elektrane Bohunice V1
  , u skladu s njihovim odgovarajućim planovima stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona,
  istovremeno
  držeći
  najvišu razinu sigurnosti. | 1.   Glavni cilj Programa je pomoći državama članicama u pitanju da
  provedu stabilni postupak prema nepovratnom krajnjem stanju
  stavljanja izvan pogona jedinice 1 do 4 nuklearne elektrane Kozloduy, jedinica 1 i 2 nuklearne elektrane Ignalina te jedinica 1 i 2 nuklearne elektrane Bohunice V1, istovremeno
  održavajući
  najvišu razinu sigurnosti
  u skladu s pravom Unije o nuklearnoj sigurnosti te posebice direktivama Vijeća 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  i 2011/70/Euratom

   (3)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Glavni cilj Programa je pomoći državama članicama u pitanju da
  postignu nepovratno stanje u sklopu postupka
  stavljanja izvan pogona jedinice 1 do 4 nuklearne elektrane Kozloduy, jedinica 1 i 2 nuklearne elektrane Ignalina te jedinica 1 i 2 nuklearne elektrane Bohunice V1
  , u skladu s njihovim odgovarajućim planovima stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona,
  istovremeno
  držeći
  najvišu razinu sigurnosti.

1.   Glavni cilj Programa je pomoći državama članicama u pitanju da
  provedu stabilni postupak prema nepovratnom krajnjem stanju
  stavljanja izvan pogona jedinice 1 do 4 nuklearne elektrane Kozloduy, jedinica 1 i 2 nuklearne elektrane Ignalina te jedinica 1 i 2 nuklearne elektrane Bohunice V1, istovremeno
  održavajući
  najvišu razinu sigurnosti
  u skladu s pravom Unije o nuklearnoj sigurnosti te posebice direktivama Vijeća 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  i 2011/70/Euratom

   (3)

  .

Amandman 20

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka a – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii.) | sigurno upravljanje
  otpadom nastalim
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim planom upravljanja otpadom, koje treba mjeriti prema količini i vrsti
  kondicioniranog
  otpada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(iii.)

sigurno upravljanje
  otpadom nastalim
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim planom upravljanja otpadom, koje treba mjeriti prema količini i vrsti
  kondicioniranog
  otpada;

| (iii.) | sigurno upravljanje
  dugoročnom pohranom i odlaganjem otpada nastalog
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim
  nacionalnim
  planom upravljanja otpadom, koje treba mjeriti prema količini i vrsti
  pohranjenog i odloženog
  otpada; |
| --- | --- |

(iii.)

sigurno upravljanje
  dugoročnom pohranom i odlaganjem otpada nastalog
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim
  nacionalnim
  planom upravljanja otpadom, koje treba mjeriti prema količini i vrsti
  pohranjenog i odloženog
  otpada;

Amandman 21

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka b – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii.) | provedba rastavljanja u dvorani za turbine i drugim pomoćnim zgradama i sigurno upravljanje
  otpadom nastalim
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim planom upravljanja otpadom, kojeg treba mjeriti
  prema vrsti i broju rastavljenih pomoćnih sustava te
  prema količini i vrsti
  kondicioniranog
  otpada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(iii.)

provedba rastavljanja u dvorani za turbine i drugim pomoćnim zgradama i sigurno upravljanje
  otpadom nastalim
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim planom upravljanja otpadom, kojeg treba mjeriti
  prema vrsti i broju rastavljenih pomoćnih sustava te
  prema količini i vrsti
  kondicioniranog
  otpada;

| (iii.) | provedba rastavljanja u dvorani za turbine i drugim pomoćnim zgradama i sigurno upravljanje
  dugoročnom pohranom i odlaganjem otpada nastalog
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim
  nacionalnim
  planom upravljanja otpadom, kojeg treba mjeriti prema količini i vrsti
  pohranjenog i odloženog
  otpada; |
| --- | --- |

(iii.)

provedba rastavljanja u dvorani za turbine i drugim pomoćnim zgradama i sigurno upravljanje
  dugoročnom pohranom i odlaganjem otpada nastalog
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim
  nacionalnim
  planom upravljanja otpadom, kojeg treba mjeriti prema količini i vrsti
  pohranjenog i odloženog
  otpada;

Amandman 22

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka c – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii.) | sigurno upravljanje
  otpadom nastalim
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim planom upravljanja otpadom, kojeg treba mjeriti prema količini i vrsti
  kondicioniranog
  otpada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(iii.)

sigurno upravljanje
  otpadom nastalim
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim planom upravljanja otpadom, kojeg treba mjeriti prema količini i vrsti
  kondicioniranog
  otpada;

| (iii.) | sigurno upravljanje
  dugoročnom pohranom i odlaganjem otpada nastalog
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim
  nacionalnim
  planom upravljanja otpadom, kojeg treba mjeriti prema količini i vrsti
  pohranjenog i odloženog
  otpada; |
| --- | --- |

(iii.)

sigurno upravljanje
  dugoročnom pohranom i odlaganjem otpada nastalog
  u sklopu stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona u skladu s detaljnim
  nacionalnim
  planom upravljanja otpadom, kojeg treba mjeriti prema količini i vrsti
  pohranjenog i odloženog
  otpada;

Amandman 23

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Bilo koji od programa stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona spomenut u stavku 2. može također uključivati mjere za održavanje tražene visoke razine sigurnosti gašenja u nuklearnim elektranama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.a
     
  Bilo koji od programa stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona spomenut u stavku 2. može također uključivati mjere za održavanje tražene visoke razine sigurnosti gašenja u nuklearnim elektranama.

Amandman 24

Prijedlog Uredbe

Članak 2. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Kontrolne točke
  i
  ciljni krajnji datumi utvrđeni su u aktu iz članka 6. stavka 2. | 3.   Kontrolne točke
  , očekivani opći rezultati,
  ciljni krajnji datumi
  i pokazatelji uspješnosti zajedničkog godišnjeg programa rada
  utvrđeni su u aktu iz članka 6. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Kontrolne točke
  i
  ciljni krajnji datumi utvrđeni su u aktu iz članka 6. stavka 2.

3.   Kontrolne točke
  , očekivani opći rezultati,
  ciljni krajnji datumi
  i pokazatelji uspješnosti zajedničkog godišnjeg programa rada
  utvrđeni su u aktu iz članka 6. stavka 2.

Amandman 42

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2014. do 2020. godine utvrđuje se na
  552 947 000
  EUR u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2014. do 2020. godine utvrđuje se na
  969 260 000
  EUR u tekućim cijenama. |
| Taj se iznos razdjeljuje između programa Kozloduy, Ignalina i Bohunice na sljedeći način: | Taj se iznos razdjeljuje između programa Kozloduy, Ignalina i Bohunice na sljedeći način: |
| (a) | 208 503 000
  EUR za program Kozloduy za razdoblje od 2014. do 2020.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2014. do 2020. godine utvrđuje se na
  552 947 000
  EUR u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2014. do 2020. godine utvrđuje se na
  969 260 000
  EUR u tekućim cijenama.

Taj se iznos razdjeljuje između programa Kozloduy, Ignalina i Bohunice na sljedeći način:

Taj se iznos razdjeljuje između programa Kozloduy, Ignalina i Bohunice na sljedeći način:

(a)

208 503 000
  EUR za program Kozloduy za razdoblje od 2014. do 2020.;

| (a) | 293 032 000
  EUR za program Kozloduy za razdoblje od 2014. do 2020.; |
| --- | --- |

(a)

293 032 000
  EUR za program Kozloduy za razdoblje od 2014. do 2020.;

| (b) | 229 629 000
  EUR za program Ignalina za razdoblje od 2014. do
  2017
  .; |
| --- | --- |

(b)

229 629 000
  EUR za program Ignalina za razdoblje od 2014. do
  2017
  .;

| (b) | 450 818 000
  EUR za program Ignalina za razdoblje od 2014. do
  2020
  .; |
| --- | --- |

(b)

450 818 000
  EUR za program Ignalina za razdoblje od 2014. do
  2020
  .;

| (c) | 114 815 000
  EUR za program Bohunice za razdoblje od 2014. do
  2017
  .; |
| --- | --- |

(c)

114 815 000
  EUR za program Bohunice za razdoblje od 2014. do
  2017
  .;

| (c) | 225 410 000
  EUR za program Bohunice za razdoblje od 2014. do
  2020
  .; |
| --- | --- |

(c)

225 410 000
  EUR za program Bohunice za razdoblje od 2014. do
  2020
  .;

1.a
     
  Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski parlament iVijeće u okvirima višegodišnjeg financijskog okvira i ne dovodeći u pitanje odredbe Međuinstitucijog sporazuma od ... 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji na proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju

   (4)

  .

Amandman 26

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija će preispitati izvedbu Programa i procijeniti napredak programa Kozloduy, Ignalina i Bohunice prema kontrolnim točkama i ciljnim datumima navedenima u članku 2.3 do kraja
  2015
  . u sklopu okvira za vrednovanje tijekom provedbe iz članka 8. Na temelju rezultata ove procjene, Komisija
  može revidirati
  iznos sredstava dodijeljenih Programu, kao i programsko razdoblje i raspodjelu među programima Kozloduy, Ignalina i Bohunice. | 2.   
  Na temelju programa iz članka 6. stavaka 1. i 2.,
  Komisija će preispitati izvedbu Programa i procijeniti napredak programa Kozloduy, Ignalina i Bohunice prema kontrolnim točkama i ciljnim datumima navedenima u članku 2. stavku 3. do kraja
  2017
  . u sklopu okvira za vrednovanje tijekom provedbe iz članka 8. Na temelju rezultata ove procjene
  i uzimajući u obzir postignuti napredak te kako bi se osiguralo da se sredstva i dalje dodjeljuju na temelju stvarnih potreba,
  Komisija
  revidira ako je potrebno
  iznos sredstava dodijeljenih Programu, kao i programsko razdoblje i raspodjelu među programima Kozloduy, Ignalina i Bohunice.
  Bilo kakva prilagodba sredstava ne ugrožava sigurnosne standarde u nuklearnim elektranama navedene u članku 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Komisija će preispitati izvedbu Programa i procijeniti napredak programa Kozloduy, Ignalina i Bohunice prema kontrolnim točkama i ciljnim datumima navedenima u članku 2.3 do kraja
  2015
  . u sklopu okvira za vrednovanje tijekom provedbe iz članka 8. Na temelju rezultata ove procjene, Komisija
  može revidirati
  iznos sredstava dodijeljenih Programu, kao i programsko razdoblje i raspodjelu među programima Kozloduy, Ignalina i Bohunice.

2.   
  Na temelju programa iz članka 6. stavaka 1. i 2.,
  Komisija će preispitati izvedbu Programa i procijeniti napredak programa Kozloduy, Ignalina i Bohunice prema kontrolnim točkama i ciljnim datumima navedenima u članku 2. stavku 3. do kraja
  2017
  . u sklopu okvira za vrednovanje tijekom provedbe iz članka 8. Na temelju rezultata ove procjene
  i uzimajući u obzir postignuti napredak te kako bi se osiguralo da se sredstva i dalje dodjeljuju na temelju stvarnih potreba,
  Komisija
  revidira ako je potrebno
  iznos sredstava dodijeljenih Programu, kao i programsko razdoblje i raspodjelu među programima Kozloduy, Ignalina i Bohunice.
  Bilo kakva prilagodba sredstava ne ugrožava sigurnosne standarde u nuklearnim elektranama navedene u članku 1.

Amandman 27

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Financijska dodjela sredstava za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice također može pokrivati izdatke koji se odnose na aktivnosti povezane s pripremom, praćenjem, kontrolom, revizijom i vrednovanjem potrebne za upravljanje programom i postizanje njegovih ciljeva; posebice studije, sastanke stručnjaka, informacijske i komunikacijske aktivnosti, uključujući korporativno priopćavanje političkih prioriteta Europske unije sve dok su povezani s općim ciljevima ove Uredbe,
  izdatke povezane
  s IT mrežama koje su usredotočene na obradu i razmjenu informacija, zajedno sa svim ostalim troškovima tehničke i administrativne pomoći koje je ostvarila Komisija radi upravljanja programom. | 3.   Financijska dodjela sredstava za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice također može pokrivati izdatke koji se odnose na aktivnosti povezane s pripremom, praćenjem, kontrolom, revizijom i vrednovanjem potrebne za upravljanje programom i postizanje njegovih ciljeva; posebice studije, sastanke stručnjaka,
  usavršavanje,
  informacijske i komunikacijske aktivnosti, uključujući korporativno priopćavanje političkih prioriteta Europske unije sve dok su povezani s općim ciljevima ove Uredbe.
  Izdatci povezani
  s IT mrežama koje su usredotočene na obradu i razmjenu informacija, zajedno sa svim ostalim troškovima tehničke i administrativne pomoći koje je ostvarila Komisija radi upravljanja programom
  također mogu biti pokriveni. |
| Financijska dodjela sredstava također može obuhvatiti troškove tehničke i administrativne pomoći potrebne da se osigura prijelaz između Programa i mjera donesenih Uredbom Vijeća (EZ) 1990/2006, Uredbom (Euratom) br. 549/2007 i Uredbom Vijeća (Euratom) 647/2010. | Financijska dodjela sredstava također može obuhvatiti troškove tehničke i administrativne pomoći potrebne da se osigura prijelaz između Programa i mjera donesenih Uredbom Vijeća (EZ)
  br.
  1990/2006, Uredbom (Euratom) br. 549/2007 i Uredbom Vijeća (Euratom) 647/2010.
  Financijska dodjela sredstava ne obuhvaća bilo kakve druge mjere osim onih navedeni u ovom članku i u članku 2. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Financijska dodjela sredstava za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice također može pokrivati izdatke koji se odnose na aktivnosti povezane s pripremom, praćenjem, kontrolom, revizijom i vrednovanjem potrebne za upravljanje programom i postizanje njegovih ciljeva; posebice studije, sastanke stručnjaka, informacijske i komunikacijske aktivnosti, uključujući korporativno priopćavanje političkih prioriteta Europske unije sve dok su povezani s općim ciljevima ove Uredbe,
  izdatke povezane
  s IT mrežama koje su usredotočene na obradu i razmjenu informacija, zajedno sa svim ostalim troškovima tehničke i administrativne pomoći koje je ostvarila Komisija radi upravljanja programom.

3.   Financijska dodjela sredstava za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice također može pokrivati izdatke koji se odnose na aktivnosti povezane s pripremom, praćenjem, kontrolom, revizijom i vrednovanjem potrebne za upravljanje programom i postizanje njegovih ciljeva; posebice studije, sastanke stručnjaka,
  usavršavanje,
  informacijske i komunikacijske aktivnosti, uključujući korporativno priopćavanje političkih prioriteta Europske unije sve dok su povezani s općim ciljevima ove Uredbe.
  Izdatci povezani
  s IT mrežama koje su usredotočene na obradu i razmjenu informacija, zajedno sa svim ostalim troškovima tehničke i administrativne pomoći koje je ostvarila Komisija radi upravljanja programom
  također mogu biti pokriveni.

Financijska dodjela sredstava također može obuhvatiti troškove tehničke i administrativne pomoći potrebne da se osigura prijelaz između Programa i mjera donesenih Uredbom Vijeća (EZ) 1990/2006, Uredbom (Euratom) br. 549/2007 i Uredbom Vijeća (Euratom) 647/2010.

Financijska dodjela sredstava također može obuhvatiti troškove tehničke i administrativne pomoći potrebne da se osigura prijelaz između Programa i mjera donesenih Uredbom Vijeća (EZ)
  br.
  1990/2006, Uredbom (Euratom) br. 549/2007 i Uredbom Vijeća (Euratom) 647/2010.
  Financijska dodjela sredstava ne obuhvaća bilo kakve druge mjere osim onih navedeni u ovom članku i u članku 2. ove Uredbe.

Amandman 28

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Mora se poduzeti svaki napor za nastavak prakse sufinanciranja, koja je uspostavljena u okviru pretpristupne pomoći i pomoći u razdoblju od 2007. do 2013. za napore Bugarske, Litve i Slovačke u stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona, te prema potrebi za privlačenje sufinanciranja iz drugih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.a
     
  Mora se poduzeti svaki napor za nastavak prakse sufinanciranja, koja je uspostavljena u okviru pretpristupne pomoći i pomoći u razdoblju od 2007. do 2013. za napore Bugarske, Litve i Slovačke u stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona, te prema potrebi za privlačenje sufinanciranja iz drugih izvora.

Amandman 29

Prijedlog Uredbe

Članak 3. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Neslaganja oko tumačenja Ugovora te sklapanja ugovora podliježu sudskom preispitivanju ili se podnose na arbitražu. |
| | Posljedične odgode u izgradnji mogu dovesti do odgode plaćanja i smanjenja u financijskoj dodjeli sredstava. Izvješće o ovom problemu Komisija podnosi kao dio godišnjeg izvješća o vrednovanju iz članka 6. stavka 1.a Vijeću i Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.b
     
  Neslaganja oko tumačenja Ugovora te sklapanja ugovora podliježu sudskom preispitivanju ili se podnose na arbitražu.

Posljedične odgode u izgradnji mogu dovesti do odgode plaćanja i smanjenja u financijskoj dodjeli sredstava. Izvješće o ovom problemu Komisija podnosi kao dio godišnjeg izvješća o vrednovanju iz članka 6. stavka 1.a Vijeću i Europskom parlamentu.

Amandman 30

Prijedlog Uredbe

Članak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Do 1. siječnja 2014. Bugarska, Litva i Slovačka ispunjavaju sljedeće ex ante uvjete: | 1.   Do 1. siječnja 2014. Bugarska, Litva i Slovačka
  poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da
  ispunjavaju sljedeće ex ante uvjete: |
| (a) | zadovoljavaju uvjete pravne stečevine Unije; posebice
  u
  području nuklearne sigurnosti
  prenošenjem
  Direktive Vijeća 2009/71/Euratom o nuklearnoj sigurnosti i Direktive Vijeća 2011/70/Euratom o upravljanju potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom u nacionalno pravo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Do 1. siječnja 2014. Bugarska, Litva i Slovačka ispunjavaju sljedeće ex ante uvjete:

1.   Do 1. siječnja 2014. Bugarska, Litva i Slovačka
  poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da
  ispunjavaju sljedeće ex ante uvjete:

(a)

zadovoljavaju uvjete pravne stečevine Unije; posebice
  u
  području nuklearne sigurnosti
  prenošenjem
  Direktive Vijeća 2009/71/Euratom o nuklearnoj sigurnosti i Direktive Vijeća 2011/70/Euratom o upravljanju potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom u nacionalno pravo.

| (a) | zadovoljavaju uvjete pravne stečevine Unije; u području nuklearne sigurnosti; posebice
  po pitanju prenošenja
  Direktive Vijeća 2009/71/Euratom o nuklearnoj sigurnosti i Direktive Vijeća 2011/70/Euratom o upravljanju potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom u nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(a)

zadovoljavaju uvjete pravne stečevine Unije; u području nuklearne sigurnosti; posebice
  po pitanju prenošenja
  Direktive Vijeća 2009/71/Euratom o nuklearnoj sigurnosti i Direktive Vijeća 2011/70/Euratom o upravljanju potrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom u nacionalno pravo.

| (b) | utvrđuju
  nacionalni pravni okvir kako bi osigurale odgovarajuće odredbe za pravovremenu akumulaciju nacionalnih financijskih sredstava
  za sigurno dovršenje stavljanja
  nuklearnih postrojenja
  izvan pogona u skladu s primjenjivim pravilima o dodjeli državne pomoći. |
| --- | --- |

(b)

utvrđuju
  nacionalni pravni okvir kako bi osigurale odgovarajuće odredbe za pravovremenu akumulaciju nacionalnih financijskih sredstava
  za sigurno dovršenje stavljanja
  nuklearnih postrojenja
  izvan pogona u skladu s primjenjivim pravilima o dodjeli državne pomoći.

| (b) | utvrđuju
  u nacionalnom pravnom okviru ukupni financijski plan kojim se utvrđuju sveukupni troškovi
  za sigurno dovršenje stavljanja
  jedinica nuklearnog reaktora obuhvaćenih ovom Uredbom
  izvan pogona
  s jasno utvrđenim izvorima financiranja,
  u skladu s primjenjivim pravilima o dodjeli državne pomoći. |
| --- | --- |

(b)

utvrđuju
  u nacionalnom pravnom okviru ukupni financijski plan kojim se utvrđuju sveukupni troškovi
  za sigurno dovršenje stavljanja
  jedinica nuklearnog reaktora obuhvaćenih ovom Uredbom
  izvan pogona
  s jasno utvrđenim izvorima financiranja,
  u skladu s primjenjivim pravilima o dodjeli državne pomoći.

| (c) | podnose Komisiji revidiran detaljan plan stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. |
| --- | --- |

(c)

podnose Komisiji revidiran detaljan plan stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.

| (c) | podnose Komisiji revidiran detaljan plan stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona
  , utvrđujući glavne ciljeve i zadatke razložene na razinu aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, predviđenih projekata, rasporeda, konkretnih kontrolnih točaka, strukture troškova te omjera sufinanciranja uključujući detalje o tome kako će nacionalno financiranje biti dugoročno osigurano. Plan uzima u obzir najnovije smjernice Agencije za nuklearnu energiju i Europske komisije o predviđanju troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona. |
| --- | --- |

(c)

podnose Komisiji revidiran detaljan plan stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona
  , utvrđujući glavne ciljeve i zadatke razložene na razinu aktivnosti stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona, predviđenih projekata, rasporeda, konkretnih kontrolnih točaka, strukture troškova te omjera sufinanciranja uključujući detalje o tome kako će nacionalno financiranje biti dugoročno osigurano. Plan uzima u obzir najnovije smjernice Agencije za nuklearnu energiju i Europske komisije o predviđanju troškova stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona.

1.a
     
  Do 1. siječnja 2014. Bugarska, Litva i Slovačka dostavljaju Komisiji informacije o njihovom ispunjavanju navedenih ex ante uvjeta iz stavka 1.

2.   Komisija procjenjuje dostavljene informacije o ispunjenju ex ante uvjeta prilikom pripremanja godišnjeg programa rada za 2014. kao što je navedeno u članku 6. stavku 1.
  Može odlučiti, prilikom usvajanja godišnjeg programa rada,
  da obustaviti u cijelosti ili djelomično dodjelu financijske pomoći Unije ovisno o zadovoljavajućem ispunjenju ex ante uvjeta.

2.   Komisija procjenjuje dostavljene informacije o ispunjenju ex ante uvjeta prilikom pripremanja godišnjeg programa rada za 2014. kao što je navedeno u članku 6. stavku 1.
  , posebice o tome jesu li kritični upravljački, pravni, financijski i tehnički problemi riješeni odnosno jesu li poduzete mjere kako bi ih se riješilo. Ako postoji obrazloženo mišljenje Komisije po pitanju povrede za nepoštovanje uvjeta navedenih u stavku 1. točki (a) ovog članka ili ako uvjeti navedeni u stavku 1. točki (b) ili (c) ovog članka nisu zadovoljavajući, Komisija može odlučiti
  obustaviti u cijelosti ili djelomično dodjelu financijske pomoći Unije ovisno o zadovoljavajućem ispunjenju ex ante uvjeta.

Takve odluke odražavaju se u usvajanju godišnjeg programa rada i ne ugrožavaju sigurnosne standarde u nuklearnim elektranama navedene u članku 1. Iznos obustavljene pomoći utvrđuje se u skladu s kriterijima određenima u aktu navedenom u članku 6. stavku 2.

Amandman 31

Prijedlog Uredbe

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija usvaja jedan zajednički godišnji plan rada za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice utvrđujući ciljeve, očekivane rezultate, povezane pokazatelje i vremenski plan za korištenje sredstava u sklopu svake godišnje financijske obveze. | 1.   
  Na početku svake godine razdoblja 2014.-2020.,
  Komisija usvaja jedan zajednički godišnji plan rada za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice utvrđujući ciljeve, očekivane rezultate, povezane pokazatelje
  uspješnosti
  i vremenski plan za korištenje sredstava u sklopu svake godišnje financijske obveze. |
| | 1.a
     
  Na kraju svake godine razdoblja 2014.-2020. Komisija podnosi izvješće o vrednovanju provedbe zajedničkih godišnjih programa rada Europskom parlamentu i Vijeću. To izvješće služi kao temelj za usvajanje idućih godišnjih programa rada. |
| 2.   Najkasnije 31. prosinca 2014. Komisija usvaja detaljne postupke provedbe za vrijeme trajanja
  Programa. Akt
  koji
  utvrđuje
  postupke provedbe također detaljnije
  utvrđuje očekivane rezultate, aktivnosti i odgovarajuće pokazatelje uspješnosti
  za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice. Sadržavati će revidirane detaljne planove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (c) koji služe kao temelj za nadziranje napretka i pravovremeno postizanje očekivanih rezultata. | 2.   Najkasnije 31. prosinca 2014. Komisija usvaja detaljne postupke provedbe za vrijeme trajanja
  Programâ, u skladu s postupkom pregleda iz članka 9. stavka 2. Oni provedbeni akti
  koji
  utvrđuju
  postupke provedbe također detaljnije
  utvrđuju zahtjeve i kriterije sadržane u stavku 1. ovog članka
  za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice Sadržavati će revidirane detaljne planove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (c) koji služe kao temelj za nadziranje napretka i pravovremeno postizanje očekivanih rezultata. |
| | 2.a
     
  Komisija osigurava provedbu ove Uredbe. Provodi vrednovanje tijekom provedbe, kako je utvrđeno u članku 8. stavku 1. |
| 3.   Godišnji programi rada i akti koji utvrđuju postupke provedbe navedene u stavcima 1. i 2. usvajaju se u skladu s postupkom pregleda iz članka 9. stavka 2. | 3.   Godišnji programi rada i akti koji utvrđuju postupke provedbe navedene u stavcima 1. i 2. usvajaju se u skladu s postupkom pregleda iz članka 9. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Komisija usvaja jedan zajednički godišnji plan rada za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice utvrđujući ciljeve, očekivane rezultate, povezane pokazatelje i vremenski plan za korištenje sredstava u sklopu svake godišnje financijske obveze.

1.   
  Na početku svake godine razdoblja 2014.-2020.,
  Komisija usvaja jedan zajednički godišnji plan rada za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice utvrđujući ciljeve, očekivane rezultate, povezane pokazatelje
  uspješnosti
  i vremenski plan za korištenje sredstava u sklopu svake godišnje financijske obveze.

1.a
     
  Na kraju svake godine razdoblja 2014.-2020. Komisija podnosi izvješće o vrednovanju provedbe zajedničkih godišnjih programa rada Europskom parlamentu i Vijeću. To izvješće služi kao temelj za usvajanje idućih godišnjih programa rada.

2.   Najkasnije 31. prosinca 2014. Komisija usvaja detaljne postupke provedbe za vrijeme trajanja
  Programa. Akt
  koji
  utvrđuje
  postupke provedbe također detaljnije
  utvrđuje očekivane rezultate, aktivnosti i odgovarajuće pokazatelje uspješnosti
  za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice. Sadržavati će revidirane detaljne planove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (c) koji služe kao temelj za nadziranje napretka i pravovremeno postizanje očekivanih rezultata.

2.   Najkasnije 31. prosinca 2014. Komisija usvaja detaljne postupke provedbe za vrijeme trajanja
  Programâ, u skladu s postupkom pregleda iz članka 9. stavka 2. Oni provedbeni akti
  koji
  utvrđuju
  postupke provedbe također detaljnije
  utvrđuju zahtjeve i kriterije sadržane u stavku 1. ovog članka
  za programe Kozloduy, Ignalina i Bohunice Sadržavati će revidirane detaljne planove stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (c) koji služe kao temelj za nadziranje napretka i pravovremeno postizanje očekivanih rezultata.

2.a
     
  Komisija osigurava provedbu ove Uredbe. Provodi vrednovanje tijekom provedbe, kako je utvrđeno u članku 8. stavku 1.

3.   Godišnji programi rada i akti koji utvrđuju postupke provedbe navedene u stavcima 1. i 2. usvajaju se u skladu s postupkom pregleda iz članka 9. stavka 2.

3.   Godišnji programi rada i akti koji utvrđuju postupke provedbe navedene u stavcima 1. i 2. usvajaju se u skladu s postupkom pregleda iz članka 9. stavka 2.

Amandman 32

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Do 31. ožujka godine koja slijedi svaku obračunsku godinu, dotične države članice podnose izvješća o korištenju financijske dodjele. Ta se izvješća, potvrđena od strane nacionalnih revizorskih tijela, šalju Komisiji i Vijeću kako bi bila uključena postupak razrješnice razrješnice godišnjeg proračuna Unije
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a
     
  Do 31. ožujka godine koja slijedi svaku obračunsku godinu, dotične države članice podnose izvješća o korištenju financijske dodjele. Ta se izvješća, potvrđena od strane nacionalnih revizorskih tijela, šalju Komisiji i Vijeću kako bi bila uključena postupak razrješnice razrješnice godišnjeg proračuna Unije
  ;

Amandman 33

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud imaju ovlasti provoditi reviziju, na temelju dokumenata i izravno na terenu, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije. | 2.   Komisija ili njeni predstavnici
  , nacionalna revizorska tijela država članica u kojima su smještene nuklearne elektrane koje trebaju biti deklasificirane
  te Revizorski sud ovlašteni su za provedbu revizije, na temelju dokumenata i na terenu, svih korisnika potpora, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije u okviru Programa.
  Rezultati revizija predočavaju se Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Komisija ili njezini predstavnici i Revizorski sud imaju ovlasti provoditi reviziju, na temelju dokumenata i izravno na terenu, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije.

2.   Komisija ili njeni predstavnici
  , nacionalna revizorska tijela država članica u kojima su smještene nuklearne elektrane koje trebaju biti deklasificirane
  te Revizorski sud ovlašteni su za provedbu revizije, na temelju dokumenata i na terenu, svih korisnika potpora, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije u okviru Programa.
  Rezultati revizija predočavaju se Europskom parlamentu.

Amandman 34

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može na licu mjesta vršiti provjere i inspekcije gospodarskih subjekata izravno ili neizravno povezanih s takvim financiranjem u skladu s postupcima iz Uredbe (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi utvrdio jesu li financijski interesi Europske unije ugroženi prijevarom, korupcijom ili drugom nezakonitom aktivnosti, vezano uz sporazum ili odluku o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovor o financiranju iz Unije. | Ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može na licu mjesta vršiti provjere i inspekcije gospodarskih subjekata izravno ili neizravno povezanih s takvim financiranjem u skladu s postupcima iz Uredbe (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi utvrdio jesu li financijski interesi Europske unije ugroženi prijevarom, korupcijom ili drugom nezakonitom aktivnosti, vezano uz sporazum ili odluku o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovor o financiranju iz Unije.
  Rezultati provjera i inspekcija predočavaju se Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može na licu mjesta vršiti provjere i inspekcije gospodarskih subjekata izravno ili neizravno povezanih s takvim financiranjem u skladu s postupcima iz Uredbe (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi utvrdio jesu li financijski interesi Europske unije ugroženi prijevarom, korupcijom ili drugom nezakonitom aktivnosti, vezano uz sporazum ili odluku o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovor o financiranju iz Unije.

Ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može na licu mjesta vršiti provjere i inspekcije gospodarskih subjekata izravno ili neizravno povezanih s takvim financiranjem u skladu s postupcima iz Uredbe (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi utvrdio jesu li financijski interesi Europske unije ugroženi prijevarom, korupcijom ili drugom nezakonitom aktivnosti, vezano uz sporazum ili odluku o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovor o financiranju iz Unije.
  Rezultati provjera i inspekcija predočavaju se Europskom parlamentu.

Amandman 35

Prijedlog Uredbe

Članak 7. – stavak 2. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te sporazumi i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori nastali provođenjem ove Uredbe izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i OLAF za provođenje takvih revizija te provjera i inspekcija na terenu. | Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te sporazumi i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori nastali provođenjem ove Uredbe izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i OLAF za vršenje takvih revizija te provjera i inspekcija na licu mjesta
  te osiguravaju da se njihovi rezultati predoče Europskom parlamentu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te sporazumi i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori nastali provođenjem ove Uredbe izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i OLAF za provođenje takvih revizija te provjera i inspekcija na terenu.

Ne dovodeći u pitanje prvi i drugi podstavak, sporazumi s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te sporazumi i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava te ugovori nastali provođenjem ove Uredbe izričito ovlašćuju Komisiju, Revizorski sud i OLAF za vršenje takvih revizija te provjera i inspekcija na licu mjesta
  te osiguravaju da se njihovi rezultati predoče Europskom parlamentu
  .

Amandman 36

Prijedlog Uredbe

Članak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Vrednovanje | Vrednovanje
  tijekom provedbe |
| 1.   Najkasnije krajem 2015. Komisija sastavlja izvješće o vrednovanju u vezi s postizanjem ciljeva svih mjera, na razinama rezultata i učinaka, učinkovitosti u korištenju sredstava i njenom dodanom vrijednošću na razini Unije s obzirom na odluku o izmjeni ili obustavljanju mjera. Vrednovanjem se dodatno razmatra mogućnost pojednostavljenja, unutarnja i vanjska dosljednost, neprekidna važnost svih ciljeva. U obzir se uzimaju rezultati vrednovanja dugoročnog učinka prethodnih mjera. | 1.   Najkasnije krajem 2017. Komisija sastavlja izvješće o vrednovanju tijekom provedbe
  , u bliskoj suradnji s dotičnim državama članicama i korisnicima,
  u vezi s postizanjem ciljeva svih mjera, na razinama rezultata i učinaka, učinkovitosti u korištenju sredstava i njenom dodanom vrijednošću na razini Unije
  i učinkovitosti upravljanja programom, uključujući i upravljanja sredstvima Unije,
  s obzirom na odluku o izmjeni ili obustavljanju mjera.
  Na temelju rezultata tog vrednovanja, Komisija može revidirati primjerenost sredstava dodijeljenih Programu i njihove raspodjele među programima Kozloduy, Ignalina i Bohunice u dogovoru s proračunskim tijelima Unije te u skladu s Uredbom (EU) br. .../2013 [kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.-2020.]
  Vrednovanjem
  tijekom provedbe
  se dodatno razmatra mogućnost pojednostavljenja, unutarnja i vanjska dosljednost, neprekidna važnost svih ciljeva. U obzir se uzimaju rezultati vrednovanja dugoročnog učinka prethodnih mjera. |
| 2.
     
  Komisija provodi naknadno vrednovanje u bliskoj suradnji s državama članicama i korisnicima. Naknadno vrednovanje razmatra učinkovitost i djelotvornost Programa i njegove utjecaje na stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. | |
| 3.   Pri vrednovanju se uzima u obzir napredak ostvaren u odnosu na pokazatelje uspješnosti iz članaka 2. stavka 2. | 3.   
  Pri vrednovanju
  tijekom provedbe uzima se u obzir napredak ostvaren u odnosu na pokazatelje uspješnosti iz članaka 2. stavka 2.
  te ispunjenje zahtjeva utvrđenih u planu za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona iz članka 4. stavka 1. točke (c). |
| 4.   Komisija
  obavještava o zaključcima
  tih vrednovanja
  Europski parlament i Vijeće. | 4.   Komisija
  podnosi zaključke
  tih vrednovanja
  Europskom parlamentu i Vijeću
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Vrednovanje

Vrednovanje
  tijekom provedbe

1.   Najkasnije krajem 2015. Komisija sastavlja izvješće o vrednovanju u vezi s postizanjem ciljeva svih mjera, na razinama rezultata i učinaka, učinkovitosti u korištenju sredstava i njenom dodanom vrijednošću na razini Unije s obzirom na odluku o izmjeni ili obustavljanju mjera. Vrednovanjem se dodatno razmatra mogućnost pojednostavljenja, unutarnja i vanjska dosljednost, neprekidna važnost svih ciljeva. U obzir se uzimaju rezultati vrednovanja dugoročnog učinka prethodnih mjera.

1.   Najkasnije krajem 2017. Komisija sastavlja izvješće o vrednovanju tijekom provedbe
  , u bliskoj suradnji s dotičnim državama članicama i korisnicima,
  u vezi s postizanjem ciljeva svih mjera, na razinama rezultata i učinaka, učinkovitosti u korištenju sredstava i njenom dodanom vrijednošću na razini Unije
  i učinkovitosti upravljanja programom, uključujući i upravljanja sredstvima Unije,
  s obzirom na odluku o izmjeni ili obustavljanju mjera.
  Na temelju rezultata tog vrednovanja, Komisija može revidirati primjerenost sredstava dodijeljenih Programu i njihove raspodjele među programima Kozloduy, Ignalina i Bohunice u dogovoru s proračunskim tijelima Unije te u skladu s Uredbom (EU) br. .../2013 [kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.-2020.]
  Vrednovanjem
  tijekom provedbe
  se dodatno razmatra mogućnost pojednostavljenja, unutarnja i vanjska dosljednost, neprekidna važnost svih ciljeva. U obzir se uzimaju rezultati vrednovanja dugoročnog učinka prethodnih mjera.

2.
     
  Komisija provodi naknadno vrednovanje u bliskoj suradnji s državama članicama i korisnicima. Naknadno vrednovanje razmatra učinkovitost i djelotvornost Programa i njegove utjecaje na stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona.

3.   Pri vrednovanju se uzima u obzir napredak ostvaren u odnosu na pokazatelje uspješnosti iz članaka 2. stavka 2.

3.   
  Pri vrednovanju
  tijekom provedbe uzima se u obzir napredak ostvaren u odnosu na pokazatelje uspješnosti iz članaka 2. stavka 2.
  te ispunjenje zahtjeva utvrđenih u planu za stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona iz članka 4. stavka 1. točke (c).

4.   Komisija
  obavještava o zaključcima
  tih vrednovanja
  Europski parlament i Vijeće.

4.   Komisija
  podnosi zaključke
  tih vrednovanja
  Europskom parlamentu i Vijeću
  .

Amandman 37

Prijedlog Uredbe

Članak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 8.a |
| | Konačno vrednovanje za razdoblje 2014.-2020. |
| | 1.
     
  Komisija izvodi naknadno vrednovanje u bliskoj suradnji s korisnicima. Naknadno vrednovanje razmatra učinkovitost i djelotvornost Programa i njegove utjecaje na stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona. |
| | 2.
     
  Prije 31. prosinca 2020., Komisija sastavlja, u bliskoj suradnji s dotičnim državama članicama i korisnicima, konačno izvješće o vrednovanju učinkovitosti i djelotvornosti Programa, kao i o učinkovitosti financiranih mjera u pogledu utjecaja, korištenja sredstava i dodane vrijednosti Unije, koristeći se primjerenim kvalitativnim i kvantitativnim pokazateljima. Izvješće o vrednovanja utvrđuje je li potrebna daljnja financijska pomoćUnije u sklopu idućeg višegodišnjeg financijskog okvira. |
| | 3.
     
  Konačno vrednovanje uzima u obzir napredak ostvaren u odnosu na pokazatelje uspješnosti iz članaka 2. stavka 2. |
| | 4.
     
  Komisija obavještava o zaključcima tog konačnog vrednovanja Europski parlament i Vijeće. |
| | 5.
     
  Komisija uzima u obzir različitu stručnost i strategije stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona koje su koristile Bugarskaa, Litva i Slovačka, kako bi razmotrila moguće načine usklađivanja pristupa stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona u Uniji u svrhu osiguravanja pravovremenog prikupljanja nužnog znanja radi poboljšavanja konkurentnost nuklearne industrije Unije na tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 8.a

Konačno vrednovanje za razdoblje 2014.-2020.

1.
     
  Komisija izvodi naknadno vrednovanje u bliskoj suradnji s korisnicima. Naknadno vrednovanje razmatra učinkovitost i djelotvornost Programa i njegove utjecaje na stavljanje nuklearnih postrojenja izvan pogona.

2.
     
  Prije 31. prosinca 2020., Komisija sastavlja, u bliskoj suradnji s dotičnim državama članicama i korisnicima, konačno izvješće o vrednovanju učinkovitosti i djelotvornosti Programa, kao i o učinkovitosti financiranih mjera u pogledu utjecaja, korištenja sredstava i dodane vrijednosti Unije, koristeći se primjerenim kvalitativnim i kvantitativnim pokazateljima. Izvješće o vrednovanja utvrđuje je li potrebna daljnja financijska pomoćUnije u sklopu idućeg višegodišnjeg financijskog okvira.

3.
     
  Konačno vrednovanje uzima u obzir napredak ostvaren u odnosu na pokazatelje uspješnosti iz članaka 2. stavka 2.

4.
     
  Komisija obavještava o zaključcima tog konačnog vrednovanja Europski parlament i Vijeće.

5.
     
  Komisija uzima u obzir različitu stručnost i strategije stavljanja nuklearnih postrojenja izvan pogona koje su koristile Bugarskaa, Litva i Slovačka, kako bi razmotrila moguće načine usklađivanja pristupa stavljanju nuklearnih postrojenja izvan pogona u Uniji u svrhu osiguravanja pravovremenog prikupljanja nužnog znanja radi poboljšavanja konkurentnost nuklearne industrije Unije na tom području.

---

(1)  
  Direktiva Vijeća 96/29/Euratom od 13. svibnja 1996. o utvrđivanju osnovnih sigurnosnih normi za zaštitu zdravlja radnika i stanovništva od opasnosti od ionizirajućeg zračenja (SL L 159, 29.6.1996., str. 1.).

(2)  
  Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja (SL L 172, 2.7.2009., str. 18.).

(3)  
  Direktiva Vijeća 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o uspostavi okvira Zajednice za odgovorno i sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom (SL L 199, 2.8.2011., str. 48.).

(4)  
  SL ...

---

Srijeda, 20. studenog 2013.

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/140

---

P7_TA(2013)0472

Proračunski postupak 2014.: zajednički tekst

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o zajedničkom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. koji je prihvatio Odbor za mirenje u okviru proračunskog postupka (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 436/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajednički tekst koji su odobrili Odbor za mirenje (PE-CONS 16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013) i Parlament te izjave Vijeća i Komisije priložene ovoj rezoluciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički tekst koji su odobrili Odbor za mirenje (PE-CONS 16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013) i Parlament te izjave Vijeća i Komisije priložene ovoj rezoluciji,

| — | Uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2013. o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. uz izmjene Vijeća – svi odjeljci (1) i proračunski amandmani povezani s njima, |
| --- | --- |

—

Uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 23. listopada 2013. o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. uz izmjene Vijeća – svi odjeljci (1) i proračunski amandmani povezani s njima,

| — | uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. koji je Komisija usvojila 28. lipnja 2013. (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. koji je Komisija usvojila 28. lipnja 2013. (COM(2013)0450),

| — | uzimajući u obzir Stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014.. koje je Vijeće usvojilo 2. rujna 2013. i proslijedilo Europskom parlamentu 12. rujna 2013. (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014.. koje je Vijeće usvojilo 2. rujna 2013. i proslijedilo Europskom parlamentu 12. rujna 2013. (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | uzimajući u obzir pisma izmjene br. 1/2014. (COM(2013)0644) i 2/2014. (COM(2013)0719) nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. koja je podnijela Komisija 18. rujna 2013. i 16. listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma izmjene br. 1/2014. (COM(2013)0644) i 2/2014. (COM(2013)0719) nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. koja je podnijela Komisija 18. rujna 2013. i 16. listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/436/EZ, Euratom od 7. lipnja 2007. o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 Vijeća (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1605/2002 Vijeća (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir nacrt Međuinstitucionalnog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Međuinstitucionalnog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju,

| — | uzimajući u obzir nacrt Uredbe Vijeća kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020. , |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Uredbe Vijeća kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020. ,

| — | uzimajući u obzir članak 75.d i članak 75.e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 75.d i članak 75.e Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje (A7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće izaslanstva Parlamenta u Odboru za mirenje (A7-0387/2013),

| 1. | odobrava zajednički tekst koji je dogovorio Odbor za mirenje i koji se sastoji od sljedećih dokumenata promatranih zajedno:






  — | popis proračunskih linija koje nisu izmijenjene, uspoređen s nacrtom proračuna ili stajalištem Vijeća; |
| --- | --- | --- |

1.

odobrava zajednički tekst koji je dogovorio Odbor za mirenje i koji se sastoji od sljedećih dokumenata promatranih zajedno:

—

popis proračunskih linija koje nisu izmijenjene, uspoređen s nacrtom proračuna ili stajalištem Vijeća;

| — | ukupni iznosi po naslovima financijskog okvira; |
| --- | --- |

—

ukupni iznosi po naslovima financijskog okvira;

| — | iznosi za svaku pojedinu liniju za sve proračunske stavke; |
| --- | --- |

—

iznosi za svaku pojedinu liniju za sve proračunske stavke;

| — | konsolidirani dokument s prikazom brojki i završni tekst svih linija koje su izmijenjene tijekom pomirenja; |
| --- | --- |

—

konsolidirani dokument s prikazom brojki i završni tekst svih linija koje su izmijenjene tijekom pomirenja;

| 2. | potvrđuje zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije uključene u zajedničke zaključke koje je dogovorio Odbor za mirenje i koji su priloženi ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

potvrđuje zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije uključene u zajedničke zaključke koje je dogovorio Odbor za mirenje i koji su priloženi ovoj rezoluciji;

| 3. | potvrđuje zajedničke izjave Parlamenta i Komisije o odobrenim sredstvima za plaćanja te Parlamenta i Vijeća o naslovu 5. i prilagodbama plaća te posebnim predstavnicima EU-a, koje su priložene ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

potvrđuje zajedničke izjave Parlamenta i Komisije o odobrenim sredstvima za plaćanja te Parlamenta i Vijeća o naslovu 5. i prilagodbama plaća te posebnim predstavnicima EU-a, koje su priložene ovoj rezoluciji;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku, da proglasi opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2014. konačno donesenim i da ga da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku, da proglasi opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2014. konačno donesenim i da ga da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu zakonodavnu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da ovu zakonodavnu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0437.

(2)  SL L 163, 23.6.2007., str. 17.

(3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(4)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

---

PRILOG

ZAVRŠNA VERZIJA 12. 11. 2013.

Proračun 2014. – Zajednički zaključci

Ovi zajednički zaključci tiču se sljedećih odjeljaka:

| | 1. | Proračun 2014. |
| --- | --- | --- |

1.

Proračun 2014.

| 2. | Proračun 2013. – izmjene proračuna br. 8/2013 i 9/2013 |
| --- | --- |

2.

Proračun 2013. – izmjene proračuna br. 8/2013 i 9/2013

| 3. | Izjave |
| --- | --- |

3.

Izjave

1.   Proračun 2014.

1.1.   „Zatvorene” linije

Ako nije drugačije navedeno u ovim zaključcima u nastavku, sve proračunske linije koje nije izmijenilo ni Vijeće ni Parlament i za koje je Parlament prihvatio amandmane Vijeća tijekom njihovog čitanja potvrđene su.

Za sve druge proračunske linije Odbor za mirenje donio je sljedeće zaključke:

1.2.   Horizontalna pitanja

Decentralizirane agencije

Broj radnih mjesta za sve decentralizirane agencije utvrđuje se na razinu koju je predložila Komisija u Nacrtu proračuna, uz iznimku:

| — | Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (EASA), za koju je dogovoreno sedam dodatnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

—

Europske agencije za sigurnost zračnog prometa (EASA), za koju je dogovoreno sedam dodatnih radnih mjesta;

| — | Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA), za koje je dogovoreno osam dodatnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

—

Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA), za koje je dogovoreno osam dodatnih radnih mjesta;

| — | Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA), za koje su dogovorena tri dodatna radna mjesta; |
| --- | --- |

—

Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA), za koje su dogovorena tri dodatna radna mjesta;

| — | Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), za koje je dogovoreno pet dodatnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

—

Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), za koje je dogovoreno pet dodatnih radnih mjesta;

| — | Europskog potpornog ureda za azil (EASO), za koji su dogovorena dva dodatna radna mjesta te |
| --- | --- |

—

Europskog potpornog ureda za azil (EASO), za koji su dogovorena dva dodatna radna mjesta te

| — | EUROPOL-a, za koji su dogovorena dva dodatna radna mjesta. |
| --- | --- |

—

EUROPOL-a, za koji su dogovorena dva dodatna radna mjesta.

Doprinos EU-a (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanja) za decentralizirane agencije utvrđuje se na razinu koju je predložila Komisija u Nacrtu proračuna (NP), uz iznimku:

| — | Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA), za koje je dogovoren dodatan iznos od 2,1 milijuna EUR na temelju osnovnog udjela u financiranju EU-a od 40 % (60 % će sufinancirati nacionalna nadzorna tijela); |
| --- | --- |

—

Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA), za koje je dogovoren dodatan iznos od 2,1 milijuna EUR na temelju osnovnog udjela u financiranju EU-a od 40 % (60 % će sufinancirati nacionalna nadzorna tijela);

| — | Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA), za koje je dogovoren dodatan iznos od 1,2 milijuna EUR na temelju osnovnog udjela u financiranju EU-a od 40 % (60 % će sufinancirati nacionalna nadzorna tijela); |
| --- | --- |

—

Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA), za koje je dogovoren dodatan iznos od 1,2 milijuna EUR na temelju osnovnog udjela u financiranju EU-a od 40 % (60 % će sufinancirati nacionalna nadzorna tijela);

| — | Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), za koje je dogovoren dodatan iznos od 2 milijuna EUR na temelju osnovnog udjela u financiranju EU-a od 40 % (60 % će sufinancirati nacionalna nadzorna tijela); |
| --- | --- |

—

Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), za koje je dogovoren dodatan iznos od 2 milijuna EUR na temelju osnovnog udjela u financiranju EU-a od 40 % (60 % će sufinancirati nacionalna nadzorna tijela);

| — | Europskog potpornog ureda za azil (EASO), za koji je dogovoren dodatan iznos od 0,130 milijuna EUR; |
| --- | --- |

—

Europskog potpornog ureda za azil (EASO), za koji je dogovoren dodatan iznos od 0,130 milijuna EUR;

| — | EUROPOL-a, za koji je dogovoren dodatan iznos od 1,7 milijuna EUR te |
| --- | --- |

—

EUROPOL-a, za koji je dogovoren dodatan iznos od 1,7 milijuna EUR te

| — | FRONTEX-a, za koji je dogovoren dodatan iznos od 2 milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

FRONTEX-a, za koji je dogovoren dodatan iznos od 2 milijuna EUR.

Odbor za mirenje slaže se sa zajedničkom izjavom o decentraliziranim agencijama kako je navedena u odjeljku 3.4.

Izvršne agencije

Doprinos EU-a (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanja) i broj radnih mjesta za izvršne agencije utvrđuju se na razinu koju je predložila Komisija u Pismu izmjene 2/2014.

Zajedničke tehnološke inicijative (ZTI)

Doprinos EU-a (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanja) i broj radnih mjesta za zajedničke tehnološke inicijative utvrđuju se na razinu koju je predložila Komisija u Nacrtu proračuna 1/2014., kako je izmijenjen Pismom izmjene 1/2014.

Pilot-projekti/pripremna djelovanja

Prema prijedlogu Europskog parlamenta dogovoren je sveobuhvatan paket od 68 pilot-projekata/pripremnih djelovanja (PP/PD) u iznosu od 79,4 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza. Ako se ispostavi da je pilot-projekt ili pripremno djelovanje pokriveno postojećom pravnom osnovom, Komisija može predložiti prijenos odobrenih sredstava odgovarajućoj pravnoj osnovi kako bi se olakšala provedba mjere.

Tim se paketom u potpunosti poštuju gornje granice za pilot-projekte i pripremna djelovanja utvrđene Financijskom uredbom.

1.3.   Naslovi rashoda financijskog okvira – odobrena sredstva za preuzimanje obveza

Nakon uzimanja u obzir gornjih zaključaka o „zatvorenim” proračunskim linijama, agencijama te pilot-projektima i pripremnim djelovanjima, Odbor za mirenje dogovorio je sljedeće:

Naslov 1.a

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđuju se na razinu koju je predložila Komisija u Nacrtu proračuna, kako je izmijenjen Pismima izmjene 1/2014 i 2/2014, uz sljedeće iznimke:

| u milijunima EUR |
| --- |
| Proračunska linija | Naziv | Povećanje/smanjenje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza |
| NP 2014. | Proračun za 2014. | Razlika |
| 01 02 01 | Usklađivanje, nadzor i rasprava o ekonomskoj i monetarnoj uniji, uključujući euro | 13.000 | 11.000 | - 2.000 |
| 04 03 01 02 | Socijalni dijalog | 38.500 | — | - 38.500 |
| 04 03 01 05 | Mjere informiranja i osposobljavanja za organizacije radnika | — | 18.600 | 18.600 |
| 04 03 01 06 | Informiranje, savjetovanje i sudjelovanje predstavnika poduzetnika | — | 7.250 | 7.250 |
| 04 03 01 08 | Industrijski odnosi i socijalni dijalog | — | 15.935 | 15.935 |
| 04 03 02 02 | EURES – promicanje geografske mobilnosti radnika i povećanje mogućnosti zapošljavanja | 19.310 | 21.300 | 1.990 |
| 04 03 02 03 | Mikrofinanciranje i socijalno poduzetništvo – olakšavanje pristupa financiranju za poduzetnike, osobito one najudaljenije od tržišta rada, i socijalna poduzeća | 25.074 | 26.500 | 1.426 |
| 06 02 05 | Aktivnosti za potporu europskoj prometnoj politici i pravima putnika uključujući komunikacijske aktivnosti | 16.019 | 20.019 | 4.000 |
| 09 03 01 | Ubrzavanje uvođenja širokopojasnih mreža | — | 10.000 | 10.000 |
| 09 04 01 01 | Jačanje istraživanja o budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju | 241.003 | 246.003 | 5.000 |
| 15 02 10 | Posebna godišnja događanja | — | 3.000 | 3.000 |
| Ukupno | | | 26.701 |

u milijunima EUR

Proračunska linija

Naziv

Povećanje/smanjenje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza

NP 2014.

Proračun za 2014.

Razlika

01 02 01

Usklađivanje, nadzor i rasprava o ekonomskoj i monetarnoj uniji, uključujući euro

13.000

11.000

- 2.000

04 03 01 02

Socijalni dijalog

38.500

—

- 38.500

04 03 01 05

Mjere informiranja i osposobljavanja za organizacije radnika

—

18.600

18.600

04 03 01 06

Informiranje, savjetovanje i sudjelovanje predstavnika poduzetnika

—

7.250

7.250

04 03 01 08

Industrijski odnosi i socijalni dijalog

—

15.935

15.935

04 03 02 02

EURES – promicanje geografske mobilnosti radnika i povećanje mogućnosti zapošljavanja

19.310

21.300

1.990

04 03 02 03

Mikrofinanciranje i socijalno poduzetništvo – olakšavanje pristupa financiranju za poduzetnike, osobito one najudaljenije od tržišta rada, i socijalna poduzeća

25.074

26.500

1.426

06 02 05

Aktivnosti za potporu europskoj prometnoj politici i pravima putnika uključujući komunikacijske aktivnosti

16.019

20.019

4.000

09 03 01

Ubrzavanje uvođenja širokopojasnih mreža

—

10.000

10.000

09 04 01 01

Jačanje istraživanja o budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju

241.003

246.003

5.000

15 02 10

Posebna godišnja događanja

—

3.000

3.000

Ukupno

26.701

Iz toga, te nakon uzimanja u obzir pilot-projekata i pripremnih djelovanja te decentraliziranih agencija, proizlazi da odstupanje od gornje granice rashoda naslova 1.a iznosi 76 milijuna EUR.

Naslov 1.b

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđuju se na razinu predloženu u Nacrtu proračuna, kako je izmijenjen Pismom izmjene br. 1/2014, uz iznimku sljedećih proračunskih linija, a za svaku od njih dogovoren je iznos od 2,5 milijuna EUR u odobrenim obvezama:

| — | 13 03 67 „makroregionalne strategije 2014. – 2020.: europska strategija za regiju Baltičkog mora – tehnička pomoć” te |
| --- | --- |

—

13 03 67 „makroregionalne strategije 2014. – 2020.: europska strategija za regiju Baltičkog mora – tehnička pomoć” te

| — | 13 03 68 „makroregionalne strategije 2014. – 2020.: europska strategija za regiju Dunava – tehnička pomoć”. |
| --- | --- |

—

13 03 68 „makroregionalne strategije 2014. – 2020.: europska strategija za regiju Dunava – tehnička pomoć”.

Nadalje, dogovoren je dodatan iznos od 134,9 milijuna EUR u obvezama za Fond za europsku pomoć za najugroženije (FEAD, poglavlje 04 06). Iz Europskog socijalnog fonda (ESF, poglavlje 04 02) prenosi se odgovarajući iznos u obvezama koje se mogu raščlaniti na sljedeći način:

| — | -67,9 milijuna EUR za „Slabije razvijene regije” (proračunska linija 04 02 60) |
| --- | --- |

—

-67,9 milijuna EUR za „Slabije razvijene regije” (proračunska linija 04 02 60)

| — | -22,2 milijuna EUR za „Tranzicijske regije” (proračunska linija 04 02 61) |
| --- | --- |

—

-22,2 milijuna EUR za „Tranzicijske regije” (proračunska linija 04 02 61)

| — | -44,8 milijuna EUR za „Razvijenije regije” (proračunska linija 04 02 62) |
| --- | --- |

—

-44,8 milijuna EUR za „Razvijenije regije” (proračunska linija 04 02 62)

Instrument fleksibilnosti mobilizirat će se u iznosu od 89,3 milijuna EUR za dodatnu pomoć Cipru.

Naslov 2.

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđuju se na razinu koju je predložila Komisija u Nacrtu proračuna, kako je izmijenjen Pismom izmjene 2/2014 i 2/2014, uz iznimku:

| — | proračunske linije 05 08 80 za sudjelovanje Unije na Svjetskoj izložbi u Milanu 2015. pod nazivom „Nahraniti planet – energija za život”, za koju je dogovoren dodatan iznos od 1 milijun EUR u obvezama. |
| --- | --- |

—

proračunske linije 05 08 80 za sudjelovanje Unije na Svjetskoj izložbi u Milanu 2015. pod nazivom „Nahraniti planet – energija za život”, za koju je dogovoren dodatan iznos od 1 milijun EUR u obvezama.

Iz toga, te nakon uzimanja u obzir pilot-projekata i pripremnih djelovanja, proizlazi da odstupanje od gornje granice rashoda poglavlja 2. iznosi 35,8 milijuna EUR.

Naslov 3.

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđuju se na razinu koju je predložila Komisija u Nacrtu proračuna, kako je izmijenjen Pismima izmjene 2/2014 i 2/2014, uz sljedeće iznimke:

| u milijunima EUR |
| --- |
| Proračunska linija | Naziv | Povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza |
| NP 2014. | Proračun za 2014. | Razlika |
| 15 04 02 | Potpora kulturnim i kreativnim sektorima za djelovanje u Europi i šire i za promicanje transnacionalnog kruženja i mobilnosti | 52.922 | 53.922 | 1.000 |
| 15 04 03 | Potprogram MEDIA – potpora kulturnim i kreativnim sektorima iz potprograma MEDIA za djelovanje u Uniji i šire te za promicanje transnacionalnog kruženja i mobilnosti | 102.321 | 103.321 | 1.000 |
| 16 02 01 | Europa za građane – očuvanje sjećanja i povećanje kapaciteta za građansko sudjelovanje na razini Unije | 21.050 | 23.050 | 2.000 |
| 16 03 01 01 | Multimedijske aktivnosti | 18.740 | 25.540 | 6.800 |
| 33 02 02 | Promicanje nediskriminacije i ravnopravnosti | 30.651 | 31.151 | 0.500 |
| Ukupno | | | 11.300 |

u milijunima EUR

Proračunska linija

Naziv

Povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza

NP 2014.

Proračun za 2014.

Razlika

15 04 02

Potpora kulturnim i kreativnim sektorima za djelovanje u Europi i šire i za promicanje transnacionalnog kruženja i mobilnosti

52.922

53.922

1.000

15 04 03

Potprogram MEDIA – potpora kulturnim i kreativnim sektorima iz potprograma MEDIA za djelovanje u Uniji i šire te za promicanje transnacionalnog kruženja i mobilnosti

102.321

103.321

1.000

16 02 01

Europa za građane – očuvanje sjećanja i povećanje kapaciteta za građansko sudjelovanje na razini Unije

21.050

23.050

2.000

16 03 01 01

Multimedijske aktivnosti

18.740

25.540

6.800

33 02 02

Promicanje nediskriminacije i ravnopravnosti

30.651

31.151

0.500

Ukupno

11.300

Iz toga, te nakon uzimanja u obzir pilot-projekata i pripremnih djelovanja te decentraliziranih agencija, proizlazi da odstupanje od gornje granice rashoda naslova 3. iznosi 7 milijuna EUR.

Naslov 4.

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđuju se na razinu koju je predložila Komisija u Nacrtu proračuna, kako je izmijenjen Pismom izmjene 2/2014, uz sljedeće iznimke:

| u milijunima EUR |
| --- |
| Proračunska linija | Naziv | Povećanje/smanjenje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza |
| NP 2014. | Proračun za 2014. | Razlika |
| 01 03 02 | Makrofinancijska pomoć | 76.257 | 60.000 | - 16.257 |
| 19 02 01 | Odgovor na krizu i sprečavanje kriza (instrument za stabilnost) | 201.867 | 204.337 | 2.470 |
| 19 02 02 | Potpora za sprečavanje sukoba, pripravnost za krize i izgradnju mira (instrument za stabilnost) | 22.000 | 22.494 | 0.494 |
| 19 05 01 | Suradnja s trećim zemljama radi unapređenja i promicanja Europske unije i zajedničkih interesa | 100.511 | 106.109 | 5.598 |
| 21 02 01 01 | Latinska Amerika — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 205.735 | 0.000 | - 205.735 |
| 21 02 01 02 | Latinska Amerika — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava | 48.259 | 0.000 | - 48.259 |
| 21 02 02 01 | Azija — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 581.964 | 0.000 | - 581.964 |
| 21 02 02 02 | Azija — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava | 154.699 | 0.000 | - 154.699 |
| 21 02 03 01 | Srednja Azija — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 65.240 | 0.000 | - 65.240 |
| 21 02 03 02 | Srednja Azija — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava | 4.911 | 0.000 | - 4.911 |
| 21 02 04 01 | Bliski Istok — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 37.305 | 0.000 | - 37.305 |
| 21 02 04 02 | Bliski Istok — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava | 13.107 | 0.000 | - 13.107 |
| 21 02 05 01 | Južna Afrika — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 22.768 | 0.000 | - 22.768 |
| 21 02 05 02 | Južna Afrika — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava | 2.530 | 0.000 | - 2.530 |
| 21 02 06 01 | Panafrika — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 85.210 | 0.000 | - 85.210 |
| 21 02 06 02 | Panafrika — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava | 9.468 | 0.000 | - 9.468 |
| 21 02 07 01 | Globalna javna dobra — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 620.988 | 0.000 | - 620.988 |
| 21 02 07 02 | Globalna javna dobra — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava | 19.036 | 0.000 | - 19.036 |
| 21 02 07 03 | Okoliš i klimatske promjene | 0.000 | 163.094 | 163.094 |
| 21 02 07 04 | Održiva energija | 0.000 | 82.852 | 82.852 |
| 21 02 07 05 | Ljudski razvoj | 0.000 | 163.094 | 163.094 |
| 21 02 07 06 | Sigurnost hrane i održiva poljoprivreda | 0.000 | 197.018 | 197.018 |
| 21 02 07 07 | Migracije i azil | 0.000 | 46.319 | 46.319 |
| 21 02 08 01 | Nedržavni dionici i tijela lokalne vlasti — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 183.452 | 0.000 | - 183.452 |
| 21 02 08 02 | Nedržavni dionici i tijela lokalne vlasti — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava | 61.151 | 0.000 | - 61.151 |
| 21 02 08 03 | Civilno društvo u razvoju | 0.000 | 212.399 | 212.399 |
| 21 02 08 04 | Lokalne vlasti u razvoju | 0.000 | 36.366 | 36.366 |
| 21 02 09 | Bliski Istok | 0.000 | 51.182 | 51.182 |
| 21 02 10 | Srednja Azija | 0.000 | 71.571 | 71.571 |
| 21 02 11 | Panafrika | 0.000 | 97.577 | 97.577 |
| 21 02 12 | Latinska Amerika | 0.000 | 259.304 | 259.304 |
| 21 02 13 | Južna Afrika | 0.000 | 25.978 | 25.978 |
| 21 02 14 | Azija | 0.000 | 537.057 | 537.057 |
| 21 02 15 | Afganistan | 0.000 | 203.497 | 203.497 |
| 21 03 01 01 | Sredozemne zemlje — ljudska prava i mobilnost | 205.355 | 211.087 | 5.731 |
| 21 03 01 02 | Sredozemne zemlje — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 680.400 | 687.811 | 7.411 |
| 21 03 01 03 | Sredozemne zemlje — izgradnja povjerenja, sigurnost te sprječavanje i rješavanje sukoba | 75.950 | 80.199 | 4.249 |
| 21 03 01 04 | Potpora mirovnom procesu i financijska pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) | 250.000 | 300.000 | 50.000 |
| 21 03 02 01 | Istočno partnerstvo — ljudska prava i mobilnost | 240.841 | 247.067 | 6.226 |
| 21 03 02 02 | Istočno partnerstvo — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj | 335.900 | 339.853 | 3.953 |
| 21 03 02 03 | Istočno partnerstvo — izgradnja povjerenja, sigurnost te sprječavanje i rješavanje sukoba | 11.800 | 12.966 | 1.166 |
| 21 03 03 03 | Potpora drugim mjerama suradnje u susjedstvu | 163.277 | 163.771 | 0.494 |
| 21 04 01 | Unapređenje poštovanja i uvažavanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te podrška demokratskim reformama | 127.841 | 132.782 | 4.941 |
| 21 05 01 | Svjetske i transregionalne prijetnje sigurnosti (instrument za stabilnost) | 81.514 | 82.255 | 0.741 |
| 21 08 02 | Usklađivanje i promicanje svijesti o pitanjima razvoja | 11.700 | 13.331 | 1.631 |
| 22 02 01 | Potpora Albaniji, Bosni i Hercegovini, Kosovu, Crnoj Gori, Srbiji i bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji | | | |
| 22 02 01 01 | Potpora za provođenje političkih reformi i postupno usklađivanje s pravnom stečevinom, njezino donošenje, primjenu i provedbu | 248.565 | 249.800 | 1.235 |
| 22 02 01 02 | Potpora za gospodarski, socijalni i teritorijalni razvoj | 248.565 | 249.800 | 1.235 |
| 22 02 03 | Potpora Turskoj | | | |
| 22 02 03 01 | Potpora za provođenje političkih reformi i postupno usklađivanje s pravnom stečevinom, njezino donošenje, primjenu i provedbu | 292.938 | 294.173 | 1.235 |
| 22 02 03 02 | Potpora za gospodarski, socijalni i teritorijalni razvoj | 292.938 | 294.173 | 1.235 |
| 22 03 01 | Financijska potpora za poticanje gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru | 30.000 | 31.482 | 1.482 |
| 23 02 01 | Pružanje brze i učinkovite humanitarne pomoći i pomoći u hrani na temelju potreba | 859.529 | 874.529 | 15.000 |
| Ukupno | | | 131.755 |

u milijunima EUR

Proračunska linija

Naziv

Povećanje/smanjenje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza

NP 2014.

Proračun za 2014.

Razlika

01 03 02

Makrofinancijska pomoć

76.257

60.000

- 16.257

19 02 01

Odgovor na krizu i sprečavanje kriza (instrument za stabilnost)

201.867

204.337

2.470

19 02 02

Potpora za sprečavanje sukoba, pripravnost za krize i izgradnju mira (instrument za stabilnost)

22.000

22.494

0.494

19 05 01

Suradnja s trećim zemljama radi unapređenja i promicanja Europske unije i zajedničkih interesa

100.511

106.109

5.598

21 02 01 01

Latinska Amerika — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

205.735

0.000

- 205.735

21 02 01 02

Latinska Amerika — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava

48.259

0.000

- 48.259

21 02 02 01

Azija — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

581.964

0.000

- 581.964

21 02 02 02

Azija — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava

154.699

0.000

- 154.699

21 02 03 01

Srednja Azija — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

65.240

0.000

- 65.240

21 02 03 02

Srednja Azija — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava

4.911

0.000

- 4.911

21 02 04 01

Bliski Istok — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

37.305

0.000

- 37.305

21 02 04 02

Bliski Istok — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava

13.107

0.000

- 13.107

21 02 05 01

Južna Afrika — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

22.768

0.000

- 22.768

21 02 05 02

Južna Afrika — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava

2.530

0.000

- 2.530

21 02 06 01

Panafrika — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

85.210

0.000

- 85.210

21 02 06 02

Panafrika — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava

9.468

0.000

- 9.468

21 02 07 01

Globalna javna dobra — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

620.988

0.000

- 620.988

21 02 07 02

Globalna javna dobra — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava

19.036

0.000

- 19.036

21 02 07 03

Okoliš i klimatske promjene

0.000

163.094

163.094

21 02 07 04

Održiva energija

0.000

82.852

82.852

21 02 07 05

Ljudski razvoj

0.000

163.094

163.094

21 02 07 06

Sigurnost hrane i održiva poljoprivreda

0.000

197.018

197.018

21 02 07 07

Migracije i azil

0.000

46.319

46.319

21 02 08 01

Nedržavni dionici i tijela lokalne vlasti — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

183.452

0.000

- 183.452

21 02 08 02

Nedržavni dionici i tijela lokalne vlasti — demokracija, vladavina prava, dobro upravljanje i poštovanje ljudskih prava

61.151

0.000

- 61.151

21 02 08 03

Civilno društvo u razvoju

0.000

212.399

212.399

21 02 08 04

Lokalne vlasti u razvoju

0.000

36.366

36.366

21 02 09

Bliski Istok

0.000

51.182

51.182

21 02 10

Srednja Azija

0.000

71.571

71.571

21 02 11

Panafrika

0.000

97.577

97.577

21 02 12

Latinska Amerika

0.000

259.304

259.304

21 02 13

Južna Afrika

0.000

25.978

25.978

21 02 14

Azija

0.000

537.057

537.057

21 02 15

Afganistan

0.000

203.497

203.497

21 03 01 01

Sredozemne zemlje — ljudska prava i mobilnost

205.355

211.087

5.731

21 03 01 02

Sredozemne zemlje — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

680.400

687.811

7.411

21 03 01 03

Sredozemne zemlje — izgradnja povjerenja, sigurnost te sprječavanje i rješavanje sukoba

75.950

80.199

4.249

21 03 01 04

Potpora mirovnom procesu i financijska pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA)

250.000

300.000

50.000

21 03 02 01

Istočno partnerstvo — ljudska prava i mobilnost

240.841

247.067

6.226

21 03 02 02

Istočno partnerstvo — smanjivanje siromaštva i održivi razvoj

335.900

339.853

3.953

21 03 02 03

Istočno partnerstvo — izgradnja povjerenja, sigurnost te sprječavanje i rješavanje sukoba

11.800

12.966

1.166

21 03 03 03

Potpora drugim mjerama suradnje u susjedstvu

163.277

163.771

0.494

21 04 01

Unapređenje poštovanja i uvažavanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te podrška demokratskim reformama

127.841

132.782

4.941

21 05 01

Svjetske i transregionalne prijetnje sigurnosti (instrument za stabilnost)

81.514

82.255

0.741

21 08 02

Usklađivanje i promicanje svijesti o pitanjima razvoja

11.700

13.331

1.631

22 02 01

Potpora Albaniji, Bosni i Hercegovini, Kosovu, Crnoj Gori, Srbiji i bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji

22 02 01 01

Potpora za provođenje političkih reformi i postupno usklađivanje s pravnom stečevinom, njezino donošenje, primjenu i provedbu

248.565

249.800

1.235

22 02 01 02

Potpora za gospodarski, socijalni i teritorijalni razvoj

248.565

249.800

1.235

22 02 03

Potpora Turskoj

22 02 03 01

Potpora za provođenje političkih reformi i postupno usklađivanje s pravnom stečevinom, njezino donošenje, primjenu i provedbu

292.938

294.173

1.235

22 02 03 02

Potpora za gospodarski, socijalni i teritorijalni razvoj

292.938

294.173

1.235

22 03 01

Financijska potpora za poticanje gospodarskog razvoja turske zajednice na Cipru

30.000

31.482

1.482

23 02 01

Pružanje brze i učinkovite humanitarne pomoći i pomoći u hrani na temelju potreba

859.529

874.529

15.000

Ukupno

131.755

Iz toga, te nakon uzimanja u obzir pilot-projekata i pripremnih djelovanja, proizlazi da odstupanje od gornje granice rashoda naslova 4. iznosi 10 milijuna EUR.

Naslov 5.

Radna mjesta iz plana radnih mjesta dotičnih dijelova utvrđuju se na razinu koju je predložila Komisija u Nacrtu proračuna, kako je izmijenjen Pismom izmjene 2/2014, uz iznimku Europskog parlamenta, za koji je dogovoreno zasebno čitanje.

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđuju se na razinu koju je predložila Komisija u Nacrtu proračuna, kako je izmijenjen Pismom izmjene 2/2014 i 2/2014, uz iznimku:

| — | iznosa koji odgovaraju mogućem učinku prilagodbi plaće 2011. i 2012. koje nisu uključene u proračune svakog odjeljka u ovoj fazi do objave presude Suda. Odbor za mirenje slaže se sa zajedničkom izjavom kako je navedena u odjeljku 3.5. |
| --- | --- |

—

iznosa koji odgovaraju mogućem učinku prilagodbi plaće 2011. i 2012. koje nisu uključene u proračune svakog odjeljka u ovoj fazi do objave presude Suda. Odbor za mirenje slaže se sa zajedničkom izjavom kako je navedena u odjeljku 3.5.

| — | Nadalje, odobrena sredstva drugih dijelova utvrđuju se na razinu koju je predložio Europski parlament, uz sljedeće iznimke:






  — | za Revizorski sud (Dio V.) utvrđuje se paušalna stopa koju je predložilo Vijeće; |
| --- | --- | --- |

—

Nadalje, odobrena sredstva drugih dijelova utvrđuju se na razinu koju je predložio Europski parlament, uz sljedeće iznimke:

—

za Revizorski sud (Dio V.) utvrđuje se paušalna stopa koju je predložilo Vijeće;

| — | za Europski sud (Dio IV.) izuzima se smanjenje od 0,6 milijuna EUR koje je predložio Europski parlament; |
| --- | --- |

—

za Europski sud (Dio IV.) izuzima se smanjenje od 0,6 milijuna EUR koje je predložio Europski parlament;

| — | za Europsku službu za vanjsko djelovanje (Dio X.) izuzima se prijenos posebnih predstavnika EU-a koji je predložio Europski parlament. Odbor za mirenje slaže se sa zajedničkom izjavom kako je navedena u odjeljku 3.6. |
| --- | --- |

—

za Europsku službu za vanjsko djelovanje (Dio X.) izuzima se prijenos posebnih predstavnika EU-a koji je predložio Europski parlament. Odbor za mirenje slaže se sa zajedničkom izjavom kako je navedena u odjeljku 3.6.

| — | Osim toga, u proračun Komisije (Dio III.) uključene su tri nove linije (30 01 16 01, 30 01 16 02 i 30 01 16 0) uz odgovarajuću razinu odobrenih sredstava koju je u svom čitanju predložio Europski parlament. |
| --- | --- |

—

Osim toga, u proračun Komisije (Dio III.) uključene su tri nove linije (30 01 16 01, 30 01 16 02 i 30 01 16 0) uz odgovarajuću razinu odobrenih sredstava koju je u svom čitanju predložio Europski parlament.

Iz toga, te nakon uzimanja u obzir pilot-projekata i pripremnih djelovanja, proizlazi da odstupanje od gornje granice rashoda naslova 5. iznosi 316,8 milijuna EUR.

Stvaranje funkcijske skupine AST/SC

Planovi radnih mjesta svih institucija i tijela EU-a izmijenit će se kako bi se uzela u obzir uspostava nove funkcijske grupe AST/SC u novom Pravilniku o osoblju prema prijedlogu iz Pisma izmjene 2/2014.

Naslov 6.

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razinu koju je Komisija predložila novim Nacrtom proračuna.

1.4.   Posebni instrumenti

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza za Pričuvu za pomoć u nuždi (EAR) i Europski fond za prilagodbe globalizaciji (EGF) utvrđuju se na razinu koju je predložila Komisija u Nacrtu proračuna.

1.5.   Odobrena sredstva za plaćanja

Ukupna razina odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2014. utvrđena je na 135 504 613 000 EUR.

Stajalište Vijeća o Nacrtu proračuna služi kao početna točka za primjenu sljedećeg načina raspodjele odobrenih sredstva za plaćanja po proračunskim linijama u 2014.:

| 1. | kao prvo, vodi se računa o dogovorenoj razini odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za nediferencirane rashode, za koje je razina odobrenih sredstava za plaćanja po definiciji jednaka razini obveza; |
| --- | --- |

1.

kao prvo, vodi se računa o dogovorenoj razini odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za nediferencirane rashode, za koje je razina odobrenih sredstava za plaćanja po definiciji jednaka razini obveza;

| 2. | analogno tome jednaka se odredba primjenjuje na decentralizirane agencije, za koje se doprinos EU-a u odobrenim sredstvima za plaćanja utvrđuje na razinu koja je predložena u gore navedenom odjeljku 1.2.; |
| --- | --- |

2.

analogno tome jednaka se odredba primjenjuje na decentralizirane agencije, za koje se doprinos EU-a u odobrenim sredstvima za plaćanja utvrđuje na razinu koja je predložena u gore navedenom odjeljku 1.2.;

| 3. | odobrena sredstva za plaćanja za sve nove pilot-projekte i pripremna djelovanja utvrđuju se na 50 % odgovarajućih odobrenih sredstva za preuzimanje obveza ili na razinu koju je predložio Parlament ako je potonja niža, a u slučaju produženja postojećih pilot-projekata i pripremnih djelovanja razina je plaćanja onakva kakvom je utvrđena u Nacrtu proračuna uz 50 % odgovarajućih novih obveza ili se utvrđuje na razinu koju je predložio Parlament ako je potonja niža; |
| --- | --- |

3.

odobrena sredstva za plaćanja za sve nove pilot-projekte i pripremna djelovanja utvrđuju se na 50 % odgovarajućih odobrenih sredstva za preuzimanje obveza ili na razinu koju je predložio Parlament ako je potonja niža, a u slučaju produženja postojećih pilot-projekata i pripremnih djelovanja razina je plaćanja onakva kakvom je utvrđena u Nacrtu proračuna uz 50 % odgovarajućih novih obveza ili se utvrđuje na razinu koju je predložio Parlament ako je potonja niža;

| 4. | dogovoreni su sljedeći konkretni iznosi u odobrenim sredstvima za plaćanja:






  a. | razina odobrenih sredstava za plaćanja za Fond solidarnosti EU-a u 2014. utvrđuje se na 150 milijuna EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

dogovoreni su sljedeći konkretni iznosi u odobrenim sredstvima za plaćanja:

a.

razina odobrenih sredstava za plaćanja za Fond solidarnosti EU-a u 2014. utvrđuje se na 150 milijuna EUR;

| b. | razina odobrenih sredstava za plaćanja za Zajedničke tehnološke inicijative utvrđuje se na razinu koja je predložena u Pismu izmjene 1/2014, a razina odobrenih sredstava za plaćanja za međunarodne sporazume o ribarstvu utvrđuje se na razinu predloženu u Pismu izmjene 2/2014; |
| --- | --- |

b.

razina odobrenih sredstava za plaćanja za Zajedničke tehnološke inicijative utvrđuje se na razinu koja je predložena u Pismu izmjene 1/2014, a razina odobrenih sredstava za plaćanja za međunarodne sporazume o ribarstvu utvrđuje se na razinu predloženu u Pismu izmjene 2/2014;

| c. | razina odobrenih sredstava za plaćanja za „potporu mirovnom procesu i financijsku pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA)” utvrđuje se na 200 milijuna EUR; |
| --- | --- |

c.

razina odobrenih sredstava za plaćanja za „potporu mirovnom procesu i financijsku pomoć Palestini i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA)” utvrđuje se na 200 milijuna EUR;

| d. | razina odobrenih sredstava za plaćanja za makroregionalne strategije 2014. – 2020. utvrđuje se na 50 % razine obveza definiranih pod naslovom 1.b u gore navedenom odjeljku 1.3.; |
| --- | --- |

d.

razina odobrenih sredstava za plaćanja za makroregionalne strategije 2014. – 2020. utvrđuje se na 50 % razine obveza definiranih pod naslovom 1.b u gore navedenom odjeljku 1.3.;

| e. | razina odobrenih sredstava za plaćanja za posebna godišnja događanja utvrđuje se na 50 % razine obveza definiranih pod naslovom 1.b u gore navedenom odjeljku 1.3.; |
| --- | --- |

e.

razina odobrenih sredstava za plaćanja za posebna godišnja događanja utvrđuje se na 50 % razine obveza definiranih pod naslovom 1.b u gore navedenom odjeljku 1.3.;

| 5. | razina odobrenih sredstava za plaćanja utvrđena u stavcima 2. do 4. ima konkretan učinak od 285 milijuna EUR u usporedbi sa stajalištem Vijeća o Nacrtu proračuna za predmetne stavke rashoda. Uzimajući u obzir razliku između ukupne razine odobrenih sredstava za plaćanja od 135 504 613 000 EUR i stajališta Vijeća o Nacrtu proračuna, preostali iznos od 215 milijuna EUR dovoljan je za povećanje odobrenih sredstava za plaćanja po svim proračunskim linijama s diferenciranim odobrenim sredstvima za koje u gore navedenim stavcima 2. – 4. nisu određena nikakva posebna pravila, u skladu s razlikom između Nacrta proračuna koji je predložila Komisija i stajališta Vijeća. |
| --- | --- |

5.

razina odobrenih sredstava za plaćanja utvrđena u stavcima 2. do 4. ima konkretan učinak od 285 milijuna EUR u usporedbi sa stajalištem Vijeća o Nacrtu proračuna za predmetne stavke rashoda. Uzimajući u obzir razliku između ukupne razine odobrenih sredstava za plaćanja od 135 504 613 000 EUR i stajališta Vijeća o Nacrtu proračuna, preostali iznos od 215 milijuna EUR dovoljan je za povećanje odobrenih sredstava za plaćanja po svim proračunskim linijama s diferenciranim odobrenim sredstvima za koje u gore navedenim stavcima 2. – 4. nisu određena nikakva posebna pravila, u skladu s razlikom između Nacrta proračuna koji je predložila Komisija i stajališta Vijeća.

Kao dio općeg kompromisa Odbor za mirenje slaže se sa zajedničkom izjavom o odobrenim sredstvima za plaćanja u skladu s odjeljkom 3.1. u nastavku.

Vijeće prima na znanje zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Komisije o odobrenim sredstvima za plaćanja u skladu s odjeljkom 3.2. u nastavku.

1.6.   Proračunske napomene

Svi amandmani koje su Europski parlament ili Vijeće podnijeli na tekst proračunskih napomene prihvaćaju se s promjenama navedenim u Prilogu 1. To se utvrđuje pod uvjetom da se tim amandmanima ne može izmijeniti ili proširiti područje primjene postojećeg pravne osnove li narušiti administrativna nezavisnost nstitucija te pod uvjetom da se djelovanje može pokriti dostupnim resursima.

1.7.   Nove proračunske linije

Proračunska nomenklatura kakvu je predložila Komisija u svojem Nacrtu proračuna i Pismima izmjene 1/2014 i 2/2014 neće se mijenjati, uz iznimku pilot-projekata i pripremnih djelovanja, osim ako se ne odredi drugačije zajedničkim zaključcima Odbora za mirenje ili suglasnošću obiju grana proračunskog tijela u njihovim čitanjima.

Te zajednički dogovorene promjene nomenklature tiču se sljedećih proračunskih linija:

| Proračunska linija | Naziv |
| --- | --- |
| 04 03 01 05 | Mjere informiranja i osposobljavanja za organizacije radnika |
| 04 03 01 06 | Informiranje, savjetovanje i sudjelovanje predstavnika poduzetnika |
| 04 03 01 08 | Industrijski odnosi i socijalni dijalog |
| 15 02 01 | Promicanje izvrsnosti i suradnje na području europskog obrazovanja, osposobljavanja i mladih, njihova važnosti na tržištu rada i sudjelovanja mladih u europskom demokratskom životu |
| 15 02 01 01 | Obrazovanje i osposobljavanje |
| 15 02 01 02 | Mladi |
| 15 02 10 | Posebna godišnja događanja |
| 21 02 07 03 | Okoliš i klimatske promjene |
| 21 02 07 04 | Održiva energija |
| 21 02 07 05 | Ljudski razvoj |
| 21 02 07 06 | Sigurnost hrane i održiva poljoprivreda |
| 21 02 07 07 | Migracije i azil |
| 21 02 08 03 | Razvoj civilnog društva |
| 21 02 08 04 | Lokalne vlasti u razvoju |
| 21 02 09 | Bliski Istok |
| 21 02 10 | Srednja Azija |
| 21 02 11 | Panafrika |
| 21 02 12 | Latinska Amerika |
| 21 02 13 | Južna Afrika |
| 21 02 14 | Azija |
| 21 02 15 | Afganistan |
| 30 01 16 01 | Starosne mirovine bivših zastupnika u Europskom parlamentu |
| 30 01 16 02 | Invalidske mirovine bivših zastupnika u Europskom parlamentu |
| 30 01 16 03 | Obiteljske mirovine bivših zastupnika u Europskom parlamentu |

Proračunska linija

Naziv

04 03 01 05

Mjere informiranja i osposobljavanja za organizacije radnika

04 03 01 06

Informiranje, savjetovanje i sudjelovanje predstavnika poduzetnika

04 03 01 08

Industrijski odnosi i socijalni dijalog

15 02 01

Promicanje izvrsnosti i suradnje na području europskog obrazovanja, osposobljavanja i mladih, njihova važnosti na tržištu rada i sudjelovanja mladih u europskom demokratskom životu

15 02 01 01

Obrazovanje i osposobljavanje

15 02 01 02

Mladi

15 02 10

Posebna godišnja događanja

21 02 07 03

Okoliš i klimatske promjene

21 02 07 04

Održiva energija

21 02 07 05

Ljudski razvoj

21 02 07 06

Sigurnost hrane i održiva poljoprivreda

21 02 07 07

Migracije i azil

21 02 08 03

Razvoj civilnog društva

21 02 08 04

Lokalne vlasti u razvoju

21 02 09

Bliski Istok

21 02 10

Srednja Azija

21 02 11

Panafrika

21 02 12

Latinska Amerika

21 02 13

Južna Afrika

21 02 14

Azija

21 02 15

Afganistan

30 01 16 01

Starosne mirovine bivših zastupnika u Europskom parlamentu

30 01 16 02

Invalidske mirovine bivših zastupnika u Europskom parlamentu

30 01 16 03

Obiteljske mirovine bivših zastupnika u Europskom parlamentu

Proračunske napomene koje je Komisija predložila za nove proračunske linije o socijalnom dijalogu utvrđuju se u Prilogu.

1.8.   Pričuve

Postignut je dogovor o pričuvama od 2 milijuna EUR koje je predložio Europski parlament za proračunsku liniju 01 02 01 pod nazivom „Usklađivanje, nadzor i rasprava o ekonomskoj i monetarnoj uniji, uključujući euro”.

1.9.   Prihodi

Prihodovna strana proračuna odobrava se prema prijedlogu Komisije u Nacrtu proračuna, kako je izmijenjen Pismom izmjene 2/2014 uz prilagodbe razine plaćanja koje su dogovorene u Odboru za mirenje.

2.   Proračun za 2013.

Nacrt izmjene proračuna (NIP) br. 8/2013 dogovoren je uz iznose koje je predložilo Vijeće.

NIP 9/2013 dogovoren je prema prijedlogu Vijeća uz sljedeće izmjene:

| 1. | Dogovoreno je povećanje od 200 milijuna EUR kako bi se zadovoljile iznimne potrebe za odobrenim sredstvima za plaćanja u 2013. na području istraživanja za sljedeće proračunske linije:








  u milijunima EUR |
| --- | --- |
| Proračunska linija | Naziv | Povećanje odobrenih sredstava za plaćanja u 2013. |
| 06 06 02 03 | Zajedničko poduzeće SESAR | 12.458 milijuna |
| 08 02 02 | Suradnja zdravlje zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativne lijekove | 17.981 milijuna |
| 08 04 01 | Suradnja nanoznanost, nanotehnologije, materijali i nove proizvodne tehnologije | 19.936 milijuna |
| 08 06 01 | Suradnja koliš (uključujući klimatske promjene) | 2.804 milijuna |
| 08 10 01 | Ideje | 41.884 milijuna |
| 08 19 01 | Kapaciteti otpora za koherentan razvoj istraživačkih politika | 0.406 milijuna |
| 09 04 01 01 | Podrška istraživačkoj suradnji na području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT suradnja) | 40.813 milijuna |
| 10 03 01 | Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (ZIC) | 0.406 milijuna |
| 15 07 77 | Ljudi | 63.313 milijuna |
| Ukupno | 200 milijuna |

1.

Dogovoreno je povećanje od 200 milijuna EUR kako bi se zadovoljile iznimne potrebe za odobrenim sredstvima za plaćanja u 2013. na području istraživanja za sljedeće proračunske linije:

u milijunima EUR

Proračunska linija

Naziv

Povećanje odobrenih sredstava za plaćanja u 2013.

06 06 02 03

Zajedničko poduzeće SESAR

12.458 milijuna

08 02 02

Suradnja zdravlje zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativne lijekove

17.981 milijuna

08 04 01

Suradnja nanoznanost, nanotehnologije, materijali i nove proizvodne tehnologije

19.936 milijuna

08 06 01

Suradnja koliš (uključujući klimatske promjene)

2.804 milijuna

08 10 01

Ideje

41.884 milijuna

08 19 01

Kapaciteti otpora za koherentan razvoj istraživačkih politika

0.406 milijuna

09 04 01 01

Podrška istraživačkoj suradnji na području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT suradnja)

40.813 milijuna

10 03 01

Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (ZIC)

0.406 milijuna

15 07 77

Ljudi

63.313 milijuna

Ukupno

200 milijuna

| 2. | Dogovorena je preraspodjela odobrenih sredstava za plaćanja u ukupnom iznosu od 50 milijuna EUR iz sljedećih proračunskih linija u 2013.:










  u milijunima EUR |
| --- | --- |
| Proračunska linija | Naziv | Preraspodjela odobrenih sredstava za plaćanja |
| Proračun za 2013. | NIP 9/2013 | Razlika |
| 01 03 02 | Makrofinancijska pomoć | | | 10.000 |
| 04 05 01 | Europski fond za prilagodbe globalizaciji (EGF) | | | 13.116 |
| 08 01 04 31 | Izvršna agencija za istraživanje (REA) | | | 3.915 |
| 08 01 05 01 | Rashodi vezani uz istraživačko osoblje | | | 7.230 |
| 08 01 05 03 | Ostali rashodi upravljanja u istraživanju | | | 15.739 |
| Ukupno | | | 50.000 |

2.

Dogovorena je preraspodjela odobrenih sredstava za plaćanja u ukupnom iznosu od 50 milijuna EUR iz sljedećih proračunskih linija u 2013.:

u milijunima EUR

Proračunska linija

Naziv

Preraspodjela odobrenih sredstava za plaćanja

Proračun za 2013.

NIP 9/2013

Razlika

01 03 02

Makrofinancijska pomoć

10.000

04 05 01

Europski fond za prilagodbe globalizaciji (EGF)

13.116

08 01 04 31

Izvršna agencija za istraživanje (REA)

3.915

08 01 05 01

Rashodi vezani uz istraživačko osoblje

7.230

08 01 05 03

Ostali rashodi upravljanja u istraživanju

15.739

Ukupno

50.000

Preraspodjela odobrenih sredstava za plaćanja za rashode administrativne potpore u istraživanju (poglavlje 08 01) u 2013. odnosi se na nediferencirane rashode, što dovodi do odgovarajućeg smanjenja odobrenih sredstava za preuzimanje obveza (-26,9 milijuna EUR) u zadnja tri retka gore navedene tablice.

U proračun za 2013. uključen je iznos od 250 milijuna EUR odobrenih sredstava za plaćanja za Fond solidarnosti EU-a, a u proračun za 2014. uključen je iznos od 150 milijuna EUR odobrenih sredstava za plaćanja za Fond solidarnosti EU-a.

3.   Izjave

3.1.   Zajedničke izjave o odobrenim sredstvima za plaćanja

Europski parlament, Vijeće i Komisija podsjećaju na svoju zajedničku odgovornost u skladu s člankom 323. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) prema kojem „Europski parlament, Vijeće i Komisija osiguravaju da Unija na raspolaganju ima financijska sredstva koja joj omogućuju ispunjavanje njezinih pravnih obveza u odnosu na treće strane”.

Europski parlament i Vijeće u svijetlu izvršenja podsjećaju na potrebu za osiguravanjem urednog kretanja plaćanja kako bi se izbjegao svaki neuobičajeni prijenos nepodmirenih obveza („RAL”) u proračun 2015. U tom slučaju morat će se, po potrebi, primijeniti razni mehanizmi fleksibilnosti koji su obuhvaćeni Uredbom o VFO-u, među ostalim u članku 13.

Europski parlament i Vijeće dogovorili su se razinu odobrenih sredstava za plaćanja u 2014. postaviti na 135 504 613 000 EUR. Traže od Komisije da na temelju odredbi nacrta Uredbe o VFO-u i Financijske uredbe pokrene potrebne mjere za obuhvaćanje odgovornosti dodijeljene Ugovorom, posebno nakon ispitivanja opsega preraspodjele dotičnih odobrenih sredstava, s posebnom uputom na očekivano nepotpuno izvršenje odobrenih sredstava (članak 41. stavak 2. Financijske uredbe) za traženje dodatnih odobrenih sredstava za plaćanja u izmjeni proračuna ako odobrena sredstva iz proračuna 2014. nisu dovoljna za pokrivanje rashoda.

Europski parlament i Vijeće zauzimat će stajalište o svakom nacrtu izmjene proračuna što je prije moguće kako bi se izbjegao bilo kakav manjak u odobrenim sredstvima za plaćanja. Osim toga, Europski parlament i Vijeće obvezuju se žurno obraditi svaki mogući prijenos odobrenih sredstava za plaćanja, uključujući između naslova financijskog okvira, kako bi se odobrena sredstva za plaćanja unesena u proračun iskoristila na najbolji mogući način i uskladila s tekućim izvršenjem i potrebama.

Europski parlament, Vijeće i Komisija će tijekom godine aktivno pratiti stanje izvršenja proračuna 2014., posebno podnaslov 1.b (Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija) i ruralni razvoj na naslovu 2. (Održiv rast: prirodni resursi). Radi bilježenja izvršenja plaćanja i preispitanih predviđanja raspravljat će se u obliku namjenskih međuinstitucionalnih sastanaka u skladu s točkom 36. Priloga Međuinstitucionalnom sporazumu.

3.2.   Izjava Europskog parlamenta i Vijeća o odobrenim sredstvima za plaćanja

Europski parlament i Komisija podsjećaju na potrebu za posebnom i maksimalnom fleksibilnosti u VFO-u 2014. – 2020. Promjene predloženih pravnih osnova koje je dogovorilo zakonodavno tijelo uzrokovat će dodatan pritisak na gornje granice za plaćanja u okviru VFO-a 2014. – 2020. U kontekstu završne dorade zakonodavnog paketa za kohezijsku politiku 2014. – 2020. i uzimajući u obzir moguće učinke inicijative za MSP-ove na potrebe za plaćanjima Komisija je objavila izjavu o učinku postignutog dogovora o pričuvi na osnovi postignutih rezultata i razinama pretfinanciranja. Dok se ukupni učinak tih promjena na dodatna odobrena sredstva za plaćanja u VFO-u 2014. – 2020. i dalje smatra ograničenim, Komisija je izjavila da bi se godišnjim fluktuacijama ukupne razine plaćanja upravljalo korištenjem ukupnom gornjom granicom za plaćanja. Po potrebi Komisija također može primijeniti Instrument fleksibilnosti i pričuvu za nepredviđene izdatke dogovorene u nacrtu Uredbe o VFO-u.

Stoga Komisija u svijetlu provedbe namjerava predložiti korektivne mjere korištenjem, po potrebi, svim instrumentima ponuđenim novim VFO-om. Posebno u tijeku 2014. Komisija će možda morati predložiti primjenu pričuve za nepredviđene izdatke u skladu s člankom 13. nacrta Uredbe o VFO-u.

3.3.   Izjave Vijeća o odobrenim sredstvima za plaćanja

Vijeće podsjeća na to da se posebni instrumenti mogu aktivirati samo zbog uistinu nepredviđenih okolnosti.

Podsjeća na to da pričuva za nepredviđene izdatke ne bi trebala za posljedicu imati nadmašivanje ukupnih gornjih granica odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i za plaćanja.

U pogledu drugih posebnih instrumenata Vijeće podsjeća na to da je u članku 3. stavku 2. nacrta Uredbe o VFO-u navedeno da se odobrena sredstva za preuzimanje obveza mogu knjižiti u proračun preko i iznad gornjih granica odgovarajućih stavki.

3.4.   Zajednička izjava o decentraliziranim agencijama

Europski parlament, Vijeće i Komisija podsjećaju na važnost postupnog smanjivanja broja zaposlenika u svim institucijama, tijelima i agencijama EU-a za 5 % tijekom pet godina, prema dogovoru u točki 23. nacrta Međuinstitucionalnog sporazuma o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju.

Europski parlament i Vijeće obvezuju se postupno provoditi gore spomenuto smanjenje osoblja od 5 % za razdoblje 2013. – 2017., istovremeno ustrajući na urednom funkcioniranju agencija kako bi mogle ispunjavati zadaće koje im je dodijelilo zakonodavno tijelo. U tom pogledu smatraju da bi mogle biti potrebne daljnje mjere, uključujući one strukturne, za postizanje tog smanjenja u decentraliziranom agencijama. U tom kontekstu Komisija će nastaviti sa svojom ocjenom mogućnosti spajanja i/ili ukidanja nekih postojećih agencija i/ili drugih načina za postizanje sinergija.

Nastavno na rad Međuinstitucionalne radne skupine čiji je ishod bio zajednički pristup decentraliziranim agencijama dogovoren u srpnju 2012., Europski parlament, Vijeće i Komisija dogovorili su se o potrebi za bliskijom i stalnijom kontrolom razvoja decentraliziranih agencija radi osiguranja usklađenog pristupa. Ne dovodeći u pitanje dotične nadležnosti slaže su oko osnivanja posebne međuinstitucionalne radne skupine s ciljem određivanja jasnog razvojnog puta za agencije na temelju objektivnih kriterija. Skupina bi posebno trebala raspraviti:

| — | ocjenu organizacijskih struktura od slučaja do slučaja; |
| --- | --- |

—

ocjenu organizacijskih struktura od slučaja do slučaja;

| — | načine osiguravanja odgovarajućih odobrenih sredstava i osoblja za dodatne zadaće koje je pojedinačnim agencijama dodijelilo zakonodavno tijelo; |
| --- | --- |

—

načine osiguravanja odgovarajućih odobrenih sredstava i osoblja za dodatne zadaće koje je pojedinačnim agencijama dodijelilo zakonodavno tijelo;

| — | postupanje s agencijama koje se u potpunosti ili djelomično financiraju iz naknada; |
| --- | --- |

—

postupanje s agencijama koje se u potpunosti ili djelomično financiraju iz naknada;

| — | administrativnu strukturu agencija, načine financiranja, postupanje s namjenskim prihodima; |
| --- | --- |

—

administrativnu strukturu agencija, načine financiranja, postupanje s namjenskim prihodima;

| — | ponovnu procjenu potreba; potencijalna spajanja/ukidanja; prijenos zadaća Komisiji. |
| --- | --- |

—

ponovnu procjenu potreba; potencijalna spajanja/ukidanja; prijenos zadaća Komisiji.

Europski parlament i Vijeće kao zakonodavno i proračunsko tijela vodit će računa o ishodima rasprava Međuinstitucionalne radne skupine.

3.5.   Zajednička izjava o naslovu 5. i prilagodbi plaća

Europski parlament i Vijeće slažu se da, ovisno o ishodu slučajeva pred Sudom Europske unije, odobrena sredstva u vezi s predloženom prilagodnom plaća od 1,7 % za 2011. i 1,7 % za 2012. u ovoj fazi neće biti uključena u proračun za 2014.

Ako Sud odluči u korist Komisije, Komisija će predstaviti nacrt izmjene proračuna za sve dijelove u 2014. kako bi se obuhvatila predložena prilagodba plaća. U slučaju takvog razvoja događaja, Europski parlament i Vijeće obvezuju se žurno djelovati po dotičnom nacrtu izmjene proračuna.

3.6.   Zajednička izjava o posebnim predstavnicima EU-a

Parlament i Vijeće slažu se ispitati prijenos odobrenih sredstava za posebne predstavnike Europske unije s proračuna Komisije (Dio III.) na proračun Europske službe za vanjsko djelovanje (Dio X.) u kontekstu proračunskog postupka 2015.

Prilog 1. – promjena proračunskih napomena

Upućivanjem na odjeljak 1.6. zajedničkih zaključaka i u usporedbi s proračunskim napomenama koje su izglasali Vijeće i Parlament dogovorene su sljedeće promjene:

Naslov 1.A

| 04 03 01 05 | Mjere informiranja i izobrazbe za organizacije radnika |
| --- | --- |

04 03 01 05

Mjere informiranja i izobrazbe za organizacije radnika

Napomene

Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju rashoda za mjere informiranja i izobrazbe za organizacije radnika, uključujući predstavnike organizacija radnika u državama kandidatkinjama, koji proizlaze iz provedbe
  djelovanja Unije u okviru ostvarenja
  mjera socijalne dimenzije Unije. Ovim bi se mjerama trebalo omogućiti organizacijama radnika da doprinesu rješavanju rješavanje horizontalnih pitanja u okviru Europske politike zapošljavanja i socijalne politike kako je utvrđeno strategijom Europa 2020. i socijalnom agendom te u okviru inicijativa Unije za rješavanje posljedica gospodarske krize.

Osim toga, ova su odobrena sredstva namijenjena i potpori radnih programa dva instituta, ETUI (Europski sindikalni institut) i EZA (Europski centar za radnička pitanja), koji su osnovani kako bi se izobrazbom i istraživanjem na europskoj razini olakšala izgradnja kapaciteta, uključujući države kandidatkinje, te povećalo sudjelovanje predstavnika radnika u europskom upravljanju.

Ova odobrena sredstva namijenjena su osobito financiranju sljedećih aktivnosti:

| — | potpori radnih programa dvaju posebnih sindikalnih instituta, Europskog sindikalnog instituta (ETUI) i Europskog centra za radnička pitanja (EZA), koji su osnovani kako bi se izobrazbom i istraživanjem na europskoj razini olakšala izgradnja kapaciteta te povećalo sudjelovanje predstavnika radnika u europskom upravljanju, |
| --- | --- |

—

potpori radnih programa dvaju posebnih sindikalnih instituta, Europskog sindikalnog instituta (ETUI) i Europskog centra za radnička pitanja (EZA), koji su osnovani kako bi se izobrazbom i istraživanjem na europskoj razini olakšala izgradnja kapaciteta te povećalo sudjelovanje predstavnika radnika u europskom upravljanju,

| — | mjera informiranja i izobrazbe za organizacije radnika, uključujući predstavnike organizacija radnika u državama kandidatkinjama, koje proizlaze iz provedbe djelovanja Unije u okviru provedbe socijalne dimenzije Unije, |
| --- | --- |

—

mjera informiranja i izobrazbe za organizacije radnika, uključujući predstavnike organizacija radnika u državama kandidatkinjama, koje proizlaze iz provedbe djelovanja Unije u okviru provedbe socijalne dimenzije Unije,

| — | mjera koje uključuju predstavnike socijalnih partnera u državama kandidatkinjama s posebnim ciljem promicanja socijalnog dijaloga na razini Unije. Namijenjena su i promicanju jednakog sudjelovanja žena i muškaraca u tijelima organizacija radnika koja su nadležna za donošenje odluka.” |
| --- | --- |

—

mjera koje uključuju predstavnike socijalnih partnera u državama kandidatkinjama s posebnim ciljem promicanja socijalnog dijaloga na razini Unije. Namijenjena su i promicanju jednakog sudjelovanja žena i muškaraca u tijelima organizacija radnika koja su nadležna za donošenje odluka.”

Pravna osnova

Zadaće koje proizlaze iz posebnih ovlasti dodijeljenih Komisiji Ugovorom o funkcioniranju Europske unije u skladu s člankom 154.

Konvencija zaključena 1959. između Visokog tijela EZUČ-a i Međunarodnog centra za zaštitu na radu (CIS) pri Međunarodnom uredu rada.

Direktiva Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (SL L 183, 29.6.1989., str. 1.) i s njome povezane pojedinačne direktive.

Direktiva Vijeća 92/29/EEZ od 31. ožujka 1992. o minimalnim sigurnosnim i zdravstvenim zahtjevima za poboljšanje medicinske skrbi na brodovima (SL L 113, 30.4.1992., str. 19.).

| 04 03 01 06 | Informiranje, savjetovanje i sudjelovanje predstavnika poduzeća |
| --- | --- |

04 03 01 06

Informiranje, savjetovanje i sudjelovanje predstavnika poduzeća

Napomene

Ova odobrena sredstva namijenjena su osiguravanju financiranja kojim se želi poticati razvoj sudjelovanja radnika u poduzećima promicanjem direktiva 94/74/EZ i 2009/38/EZ o Europskim radničkim vijećima, direktiva 2001/86/EZ i 2003/72/EZ o sudjelovanju zaposlenika u Europskom društvu, odnosno u Europskoj zadruzi, Direktive 2002/14/EZ kojom se uspostavlja opći okvir za informiranje i savjetovanje zaposlenika u Europskoj zajednici te članka 16. Direktive 2005/56/EZ o prekograničnim spajanjima društava s ograničenom odgovornošću.

Ovim odobrenim sredstvima pokriva se financiranje mjera za jačanje transnacionalne suradnje između predstavnika radnika i poslodavaca u pogledu informiranja, savjetovanja i sudjelovanja zaposlenika u poduzećima koja posluju u više država članica. U tom kontekstu može se financirati kratkotrajna izobrazba pregovarača i predstavnika u tijelima za transnacionalno informiranje, savjetovanje i sudjelovanje. U izobrazbu mogu biti uključeni i socijalni partneri iz država članica. Ova odobrena sredstva mogu se koristiti za financiranje mjera koje socijalnim partnerima omogućuju ostvarivanje prava i izvršavanje dužnosti u vezi sa sudjelovanjem radnika, osobito u okviru Europskog radničkog vijeća te u malim i srednjim poduzećima, upoznavanje s transnacionalnim ugovorima između poduzeća i bolje suradnje u vezi s propisima Unije o sudjelovanju radnika.

Uz to, mogu se koristiti za financiranje mjera za razradu stručnog mišljenja o sudjelovanju radnika diljem država članica, za promicanje suradnje među mjerodavnim tijelima i dionicima i za poticanje odnosa s institucijama EU-a kako bi se poduprla provedba prava Unije o uključenju radnika i kako bi je se učinilo učinkovitijom.

Ova odobrena sredstva namijenjena su osobito financiranju sljedećih aktivnosti:

| — | mjera kojima se žele utvrditi uvjeti za socijalni dijalog u trgovačkim društvima i stvarno sudjelovanje radnika u poduzećima kako je predviđeno Direktivom 2009/38/EZ o europskim radničkim vijećima, Direktivama 2001/86/EZ i 2003/72/EZ o sudjelovanju radnika u Europskom društvu, odnosno u Europskoj zadruzi, Direktivom 2002/14/EZ o uspostavljanju općega okvira za obavješćivanje i savjetovanje s radnicima u Europskoj zajednici, Direktivom 98/59/EZ o kolektivnom otkazivanju te člankom 16. Direktive 2005/56/EZ o prekograničnim spajanjima društava kapitala. |
| --- | --- |

—

mjera kojima se žele utvrditi uvjeti za socijalni dijalog u trgovačkim društvima i stvarno sudjelovanje radnika u poduzećima kako je predviđeno Direktivom 2009/38/EZ o europskim radničkim vijećima, Direktivama 2001/86/EZ i 2003/72/EZ o sudjelovanju radnika u Europskom društvu, odnosno u Europskoj zadruzi, Direktivom 2002/14/EZ o uspostavljanju općega okvira za obavješćivanje i savjetovanje s radnicima u Europskoj zajednici, Direktivom 98/59/EZ o kolektivnom otkazivanju te člankom 16. Direktive 2005/56/EZ o prekograničnim spajanjima društava kapitala.

| — | inicijativa namijenjenih jačanju transnacionalne suradnje između predstavnika radnika i poslodavaca u pogledu informiranja, savjetovanja i sudjelovanja radnika u trgovačkim društvima koji posluju u više država članica, a u tom kontekstu mogu se financirati aktivnosti kratkotrajne izobrazbe pregovarača i predstavnika u tijelima za transnacionalno informiranje, savjetovanja i sudjelovanje. U izobrazbu mogu biti uključeni i socijalni partneri iz država članica. |
| --- | --- |

—

inicijativa namijenjenih jačanju transnacionalne suradnje između predstavnika radnika i poslodavaca u pogledu informiranja, savjetovanja i sudjelovanja radnika u trgovačkim društvima koji posluju u više država članica, a u tom kontekstu mogu se financirati aktivnosti kratkotrajne izobrazbe pregovarača i predstavnika u tijelima za transnacionalno informiranje, savjetovanja i sudjelovanje. U izobrazbu mogu biti uključeni i socijalni partneri iz država članica.

| — | mjera kojima se socijalnim partnerima omogućuju ostvarivanje prava i obavljanje dužnosti vezanih uz sudjelovanje radnika, osobito u okviru europskih radničkih vijeća, upoznavanje s transnacionalnim sporazumima između trgovačkih društava i jačanje njihove suradnje u okviru propisa Unije o sudjelovanju radnika. |
| --- | --- |

—

mjera kojima se socijalnim partnerima omogućuju ostvarivanje prava i obavljanje dužnosti vezanih uz sudjelovanje radnika, osobito u okviru europskih radničkih vijeća, upoznavanje s transnacionalnim sporazumima između trgovačkih društava i jačanje njihove suradnje u okviru propisa Unije o sudjelovanju radnika.

| — | aktivnosti kojima se potiče razvoj sudjelovanja radnika u poduzećima. |
| --- | --- |

—

aktivnosti kojima se potiče razvoj sudjelovanja radnika u poduzećima.

| — | inovativnih mjera koje se odnose na sudjelovanje radnika u cilju pripreme za promjene te sprečavanja i rješavanja sporova u okviru restrukturiranja, udruživanja, preuzimanja i preseljenja poduzeća i udruženja poduzeća koja posluju na razini Unije. |
| --- | --- |

—

inovativnih mjera koje se odnose na sudjelovanje radnika u cilju pripreme za promjene te sprečavanja i rješavanja sporova u okviru restrukturiranja, udruživanja, preuzimanja i preseljenja poduzeća i udruženja poduzeća koja posluju na razini Unije.

| — | mjera jačanja suradnje među socijalnim partnerima u cilju razvoja sudjelovanja radnika u osmišljavanju rješavanja posljedica gospodarske krize, kao što su masovna otpuštanja ili potreba za prelazak na uključivo i održivo niskougljično gospodarstvo. |
| --- | --- |

—

mjera jačanja suradnje među socijalnim partnerima u cilju razvoja sudjelovanja radnika u osmišljavanju rješavanja posljedica gospodarske krize, kao što su masovna otpuštanja ili potreba za prelazak na uključivo i održivo niskougljično gospodarstvo.

| — | transnacionalnih razmjena informacija i dobre prakse u pitanjima važnima za socijalni dijalog na razini poduzeća. |
| --- | --- |

—

transnacionalnih razmjena informacija i dobre prakse u pitanjima važnima za socijalni dijalog na razini poduzeća.

Pravna osnova

Zadaće koje proizlaze iz posebnih ovlasti dodijeljenih Komisiji Ugovorom o funkcioniranju Europske unije u skladu s člancima 154. i 155.

Direktiva Vijeća 97/74/EC od 15. prosinca 1997. o proširenju, na Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske, Direktive 94/45/EZ o osnivanju Europskog vijeća za rad ili postupak u poduzećima koja posluju na razini Zajednice i udruženjima poduzeća koja posluju na razini Zajednice u svrhe informiranja i savjetovanja zaposlenika (SL L 10, 16.1.1998., str. 22.).

Direktiva Vijeća 2001/86/EZ od 8. listopada 2001. o dopuni Statuta Europskog društva u pogledu sudjelovanja radnika (SL L 294, 10.11.2001., str. 22.).

Direktiva 98/59/EZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje (SL L 225, 12.8.1998., str. 16.).

Direktiva 2001/23/EZ o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na zaštitu prava zaposlenika kod prijenosa poduzeća, pogona ili dijelova poduzeća ili pogona (SL L 82, 22.3.2001., str. 16.).

Direktiva 2002/14/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2002. o uspostavljanju općeg okvira za obavješćivanje i savjetovanje s radnicima u Europskoj zajednici (SL L 80, 23.3.2002., str. 29.).

Direktiva Vijeća 2003/72/EC od 22. srpnja 2003. o dopuni Statuta Europske zadruge u odnosu na sudjelovanje zaposlenika (SL L 207 od 18.8.2003., str. 25.).

Direktiva 2005/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2005. o prekograničnim spajanjima društava kapitala (SL L 310, 25.11.2005., str. 1.).

Direktiva 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o osnivanju Europskog radničkog vijeća ili uvođenju postupka koji obuhvaća poduzeća i skupine poduzeća na razini Zajednice radi obavješćivanja i savjetovanja radnika. (preinaka) (SL L 122, 16.5.2009., str. 28.).

Konvencija zaključena 1959. između Visokog tijela EZUČ-a i Međunarodnog centra za zaštitu na radu (CIS) pri Međunarodnom uredu rada.

| 04 03 01 08 | Industrijski odnosi i socijalni dijalog |
| --- | --- |

04 03 01 08

Industrijski odnosi i socijalni dijalog

Napomene

Cilj je ove aktivnosti jačanje uloge socijalnog dijaloga i promicanje donošenja sporazuma i drugih zajedničkih mjera među socijalnim partnerima na razini EU-a.
  Ova odobrena sredstva namijenjena su financiranju sudjelovanja socijalnih partnera
  Financiranim djelovanjima trebalo bi se pomoći organizacijama socijalnih partnera u rješavanju
  u europskoj strategiji zapošljavanja i doprinosa socijalnih partnera u rješavanju horizontalnih izazova u okviru europske politike zapošljavanja i socijalne politike kako je utvrđeno strategijom Europa 2020. i socijalnom agendom
  te u okviru inicijativa Unije za rješavanje posljedica gospodarske krize i pridonošenju unapređenju i širenju znanja o institucijama nadležnima za industrijske odnose i prakse.
  Namijenjena su pokrivanju bespovratnih sredstava za promicanje socijalnog dijaloga na međuindustrijskoj i sektorskoj razini u skladu s člankom 154. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Stoga će se odobrena sredstva koristiti za financiranje savjetovanja, sastanaka, pregovora i ostalih aktivnosti namijenjenih postizanju tih ciljeva.

Uz to, ova odobrena sredstva namijenjena su potpori mjera u području industrijskog dijaloga, osobito onih čiji je cilj razvoj stručnog znanja i poticanje razmjene informacija važnih za Uniju.

Ova odobrena sredstva namijenjena su i financiranju mjera koje uključuju predstavnike socijalnih partnera u državama kandidatkinjama, a čija je posebna svrha promicanje socijalnog dijaloga na razini Unije. Pri provedbi ovog cilja u obzir se uzima pristup kojim se poštuje rodna ravnopravnost i stoga je namijenjen promicanju jednakog sudjelovanja žena i muškaraca u tijelima sindikata i udruga poslodavaca koja su nadležna za donošenje odluka. Te su zadnje dvije komponente transverzalnog karaktera.

Na temelju tih ciljeva razvijena su dva potprograma:

| — | potpora europskom socijalnom dijalogu |
| --- | --- |

—

potpora europskom socijalnom dijalogu

| — | poboljšanje stručnog znanja u industrijskim odnosima. |
| --- | --- |

—

poboljšanje stručnog znanja u industrijskim odnosima.

Ova odobrena sredstva namijenjena su osobito financiranju sljedećih aktivnosti:

| — | studija, savjetovanja, sastanaka stručnjaka, pregovora, informiranja, publikacija i ostalih aktivnosti izravno povezanih s ostvarivanjem prethodno navedenog cilja ili mjera iz ove proračunske linije te svih ostalih rashoda za tehničku i administrativnu pomoć koja ne obuhvaća poslove tijela javne vlasti koje je Komisija dodijelila vanjskim izvršiteljima na temelju ad hoc ugovora o uslugama. |
| --- | --- |

—

studija, savjetovanja, sastanaka stručnjaka, pregovora, informiranja, publikacija i ostalih aktivnosti izravno povezanih s ostvarivanjem prethodno navedenog cilja ili mjera iz ove proračunske linije te svih ostalih rashoda za tehničku i administrativnu pomoć koja ne obuhvaća poslove tijela javne vlasti koje je Komisija dodijelila vanjskim izvršiteljima na temelju ad hoc ugovora o uslugama.

| — | aktivnosti koje su pokrenuli socijalni partneri s ciljem promicanja socijalnog dijaloga (uključujući kapacitete socijalnih partnera) na međusektorskoj i sektorskoj razini. |
| --- | --- |

—

aktivnosti koje su pokrenuli socijalni partneri s ciljem promicanja socijalnog dijaloga (uključujući kapacitete socijalnih partnera) na međusektorskoj i sektorskoj razini.

| — | aktivnosti kojima se unapređuje znanje o institucijama nadležnima za industrijske odnose i praksama u EU-u te širenje rezultata. |
| --- | --- |

—

aktivnosti kojima se unapređuje znanje o institucijama nadležnima za industrijske odnose i praksama u EU-u te širenje rezultata.

| — | mjera koje uključuju predstavnike socijalnih partnera u državama kandidatkinjama s posebnim ciljem promicanja socijalnog dijaloga na razini Unije. Namijenjene su i promicanju jednakog sudjelovanja žena i muškaraca u tijelima sindikata i udruga poslodavaca koja su nadležna za donošenje odluka. |
| --- | --- |

—

mjera koje uključuju predstavnike socijalnih partnera u državama kandidatkinjama s posebnim ciljem promicanja socijalnog dijaloga na razini Unije. Namijenjene su i promicanju jednakog sudjelovanja žena i muškaraca u tijelima sindikata i udruga poslodavaca koja su nadležna za donošenje odluka.

| — | aktivnosti za potporu mjera na području industrijskih odnosa, osobito onih čiji je cilj razvoj stručnog znanja i poticanje razmjene informacija važnih za Uniju. |
| --- | --- |

—

aktivnosti za potporu mjera na području industrijskih odnosa, osobito onih čiji je cilj razvoj stručnog znanja i poticanje razmjene informacija važnih za Uniju.

Pravna osnova

Zadaće koje proizlaze iz posebnih ovlasti dodijeljenih Komisiji Ugovorom o funkcioniranju Europske unije u skladu s člancima 154. i 155.

| 15 02 10 | Posebna godišnja događanja |
| --- | --- |

15 02 10

Posebna godišnja događanja

Napomene

Napomene za ovu proračunsku liniju su sljedeće:

Dodati sljedeći tekst:

Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju troškova završetka mjera kojima je pružena potpora u okviru posebnih godišnjih sportskih događanja.

Poseban godišnji događaj: Europski tjedan MOVE

Obveze: 1 000 000 EUR; plaćanja: 1 000 000 EUR.

Europski tjedan MOVE vodeće je događanje diljem Europe kojim se promiče sport i fizička aktivnost za široke mase i njihov pozitivan učinak na europske građane i društva.

Kao dio vizije da se još 100 milijuna Europljana potakne da budu sportski ili fizički aktivni do 2020., tjedan MOVE 2014. je pristup „odozdo prema gore” kojim se u opsežnu proslavu sporta i fizičke aktivnosti uključuju lokalne zajednice, sportski klubovi, škole, radna mjesta i gradovi. Integriran je dio europske kampanje „NowWeMove” i stoga održiv doprinos fizički aktivnijim i zdravijim europskim građanima.

Tjedan MOVE 2014. obuhvatit će najmanje 300 događaja iz svih 28 država članica EU-a i najmanje 150 gradova, predstavit će nove inicijative za sport i fizičku aktivnost te će se njime naglašavati prednosti postojećih uspješnih mjera.

Poseban godišnji događaj: Europske posebne ljetne olimpijske igre u Antwerpenu u Belgiji 2014.

Obveze: 2 000 000 EUR; plaćanja: 2 000 000 EUR.

Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju troškova mjera kojima je pružena potpora kao posebnim godišnjim događanjima. Iznos od 2 000 000 EUR dodijeljen je sufinanciranju višegodišnjeg događaja Europskih posebnih ljetnih olimpijskih igara u Antwerpenu u Belgiji od 13. do 20. rujna 2014. Ovo financiranje također će omogućiti sudjelovanje sportaša iz svih 28 država članica kako bi trenirali, pripremili se i sudjelovali na igrama u Belgiji.

U ovom događaju sudjelovat će 2 000 sportaša i njihova izaslanstva iz 58 zemalja koji će se natjecati tijekom deset dana. Više od 4 000 dobrovoljaca pomagat će da ovaj događaj s više sportova bude jedinstven. Zajedno sa sportskim programom organizirat će se znanstveni, obrazovni i obiteljski programi. Domaćini sportaša bit će 30 belgijskih gradova, a Antwerpen će biti domaćin događaja. Organizirat će se brojni posebni događaji prije, tijekom i nakon Igara.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/160 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/160

---

P7_TA(2013)0473

Mobilizacija instrumenta fleksibilnosti financiranje programa strukturnih fondova na Cipru

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

(2016/C 436/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt proračuna Komisije za financijsku godinu 2014. (COM(2013)0450), predstavljen 28. lipnja 2013., kako je izmijenjen pismom o izmjeni br. 1 koji je Komisija predstavila 18. rujna 2013. (COM(2013)0644), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt proračuna Komisije za financijsku godinu 2014. (COM(2013)0450), predstavljen 28. lipnja 2013., kako je izmijenjen pismom o izmjeni br. 1 koji je Komisija predstavila 18. rujna 2013. (COM(2013)0644),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0647 – C7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0647 – C7-0302/2013),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020. (1), a naročito njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020. (1), a naročito njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (2), a naročito njegovu točku 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (2), a naročito njegovu točku 12.,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište o nacrtu općeg proračuna za 2014. usvojeno 23. listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište o nacrtu općeg proračuna za 2014. usvojeno 23. listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir zajednički tekst koji je Odbor za mirenje odobrio 12. studenog 2013. (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički tekst koji je Odbor za mirenje odobrio 12. studenog 2013. (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0388/2013),

| A. | budući da se nakon razmatranja svih mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u okviru naslova 1.b mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za preuzimanje obveza čini nužnom; |
| --- | --- |

A.

budući da se nakon razmatranja svih mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u okviru naslova 1.b mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za preuzimanje obveza čini nužnom;

| B. | budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti radi dopune financiranja unutar općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014., iznad gornje granice naslova 1.b, za 78 milijuna EUR namijenjenih financiranju programâ strukturnih fondova za Cipar kako bi se toj državi dodijelila dodatna sredstva iz strukturnih fondova za 2014. godinu u ukupnom iznosu od 100 000 000 EUR; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti radi dopune financiranja unutar općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014., iznad gornje granice naslova 1.b, za 78 milijuna EUR namijenjenih financiranju programâ strukturnih fondova za Cipar kako bi se toj državi dodijelila dodatna sredstva iz strukturnih fondova za 2014. godinu u ukupnom iznosu od 100 000 000 EUR;

| 1. | primjećuje da, unatoč umjerenim povećanjima odobrenih sredstava za preuzimanje obveza na ograničenom broju proračunskih stavki i nekoliko smanjenja na drugim proračunskim stavkama, gornjom granicom podnaslova 1.b za obveze za 2014. nije omogućeno prikladno financiranje važnih i hitnih političkih prioriteta Unije čija je provedba povjerena Parlamentu i Vijeću; |
| --- | --- |

1.

primjećuje da, unatoč umjerenim povećanjima odobrenih sredstava za preuzimanje obveza na ograničenom broju proračunskih stavki i nekoliko smanjenja na drugim proračunskim stavkama, gornjom granicom podnaslova 1.b za obveze za 2014. nije omogućeno prikladno financiranje važnih i hitnih političkih prioriteta Unije čija je provedba povjerena Parlamentu i Vijeću;

| 2. | odobrava mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti za ukupan iznos od 89 330 000 EUR u odobrenim sredstvima za financiranje, u okviru podnaslova 1.b, programâ strukturnih fondova za Cipar; |
| --- | --- |

2.

odobrava mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti za ukupan iznos od 89 330 000 EUR u odobrenim sredstvima za financiranje, u okviru podnaslova 1.b, programâ strukturnih fondova za Cipar;

| 3. | ponavlja da se mobilizacijom ovog instrumenta, kako je predviđena člankom 11. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013, još jednom naglašava ključna potreba za sve većom fleksibilnošću proračuna Unije; |
| --- | --- |

3.

ponavlja da se mobilizacijom ovog instrumenta, kako je predviđena člankom 11. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013, još jednom naglašava ključna potreba za sve većom fleksibilnošću proračuna Unije;

| 4. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

4.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

6.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2014/97/EU.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/162

---

P7_TA(2013)0474

Izmjena proračuna br. 9/2013: mobilizacija Fonda solidarnosti EU-a za Rumunjsku (suša i šumski požari tijekom 2012.) i za Njemačku, Austriju i Češku Republiku (poplave u svibnju i lipnju 2013.)

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 9/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., Dio III. – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

(2016/C 436/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013., konačno donesen 12. prosinca 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013., konačno donesen 12. prosinca 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (3) (u daljnjem tekstu „MIS”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (3) (u daljnjem tekstu „MIS”),

| — | uzimajući u obzir Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., koji je Komisija usvojila 3. listopada 2013. (COM(2013)0691), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 Europske unije za financijsku godinu 2013., koji je Komisija usvojila 3. listopada 2013. (COM(2013)0691),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 9/2013 koje je Vijeće usvojilo 30. listopada 2013. (14872/2013 – C7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 9/2013 koje je Vijeće usvojilo 30. listopada 2013. (14872/2013 – C7-0388/2013),

| — | uzimajući u obzir zajedničke zaključke koje je Odbor za mirenje prihvatio 12. studenog 2013. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke zaključke koje je Odbor za mirenje prihvatio 12. studenog 2013. (4),

| — | uzimajući u obzir članak 75.b Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 75.b Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0390/2013),

| A. | budući da je Nacrtom izmjene proračuna br. 9/2013 (NIP br. 9/2013) obuhvaćena mobilizacija Fonda solidarnosti EU-a (u daljnjem tekstu „Fond”) u iznosu od 400,5 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanja Rumunjskoj zbog suše i šumskih požara tijekom ljeta 2012., te Njemačkoj, Austriji i Češkoj Republici zbog poplava u svibnju i lipnju 2013., |
| --- | --- |

A.

budući da je Nacrtom izmjene proračuna br. 9/2013 (NIP br. 9/2013) obuhvaćena mobilizacija Fonda solidarnosti EU-a (u daljnjem tekstu „Fond”) u iznosu od 400,5 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanja Rumunjskoj zbog suše i šumskih požara tijekom ljeta 2012., te Njemačkoj, Austriji i Češkoj Republici zbog poplava u svibnju i lipnju 2013.,

| B. | budući da je svrha Nacrta izmjene proračuna br. 9/2013 službeno unijeti ovu proračunsku prilagodbu u proračun za 2013., |
| --- | --- |

B.

budući da je svrha Nacrta izmjene proračuna br. 9/2013 službeno unijeti ovu proračunsku prilagodbu u proračun za 2013.,

| 1. | uzima u obzir nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 kako ga je predložila Komisija; |
| --- | --- |

1.

uzima u obzir nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 kako ga je predložila Komisija;

| 2. | poziva Vijeće da ne predstavlja više svoja stajališta u okviru članka 314. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u obliku zakonodavnih akata („Odluka”), s obzirom na to da to nije u skladu s člankom 314. UFEU-a, prema tumačenju Suda Europske unije u presudi od 17. rujna 2013. u predmetu C-77/11 Vijeće protiv Parlamenta; podsjeća da je stajalište u okviru članka 314. stavka 3.UFEU-a pripremni akt i da je važeći od datuma donošenja; naglašava da će odbiti i zanemariti svaku klauzulu kojom Vijeće namjerava uvjetovati valjanost svojega stajališta u postupku donošenja proračuna prethodnim odobrenjem Parlamenta drugog proračuna, izmjene proračuna ili zakonskog akta; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ne predstavlja više svoja stajališta u okviru članka 314. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u obliku zakonodavnih akata („Odluka”), s obzirom na to da to nije u skladu s člankom 314. UFEU-a, prema tumačenju Suda Europske unije u presudi od 17. rujna 2013. u predmetu C-77/11 Vijeće protiv Parlamenta; podsjeća da je stajalište u okviru članka 314. stavka 3.UFEU-a pripremni akt i da je važeći od datuma donošenja; naglašava da će odbiti i zanemariti svaku klauzulu kojom Vijeće namjerava uvjetovati valjanost svojega stajališta u postupku donošenja proračuna prethodnim odobrenjem Parlamenta drugog proračuna, izmjene proračuna ili zakonskog akta;

| 3. | žali zbog stajališta Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 9/2013 kojim se mijenja prijedlog Komisije s ciljem potpunog osiguravanja sredstava, koja će se mobilizirati iz Fonda, preraspodjelom proračunskih linija za koje se očekuje da do kraja 2013. neće biti iskorištene, kako je Komisija navela u svojem prijedlogu globalnog prijenosa za 2013. (DEC 26/2013); |
| --- | --- |

3.

žali zbog stajališta Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 9/2013 kojim se mijenja prijedlog Komisije s ciljem potpunog osiguravanja sredstava, koja će se mobilizirati iz Fonda, preraspodjelom proračunskih linija za koje se očekuje da do kraja 2013. neće biti iskorištene, kako je Komisija navela u svojem prijedlogu globalnog prijenosa za 2013. (DEC 26/2013);

| 4. | podržava sporazum postignut 12. studenog 2013. u okviru Odbora za mirenje s ciljem mobilizacije do iznosa od 250,5 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja preraspodjelom u 2013.i 150 milijuna EUR novim odobrenim sredstvima u 2014.; sa zadovoljstvom primjećuje da će se time moći financirati potrebe istraživanja, procijenjene na 200 milijuna EUR u globalnom prijenosu, što će omogućiti potpisivanje više novih ugovora o istraživanju prije kraja godine; |
| --- | --- |

4.

podržava sporazum postignut 12. studenog 2013. u okviru Odbora za mirenje s ciljem mobilizacije do iznosa od 250,5 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja preraspodjelom u 2013.i 150 milijuna EUR novim odobrenim sredstvima u 2014.; sa zadovoljstvom primjećuje da će se time moći financirati potrebe istraživanja, procijenjene na 200 milijuna EUR u globalnom prijenosu, što će omogućiti potpisivanje više novih ugovora o istraživanju prije kraja godine;

| 5. | naglašava, međutim, da zadržava svoje stajalište o načelu prema kojem bi se financiranje posebnih instrumenata, kao što je Fond, trebalo uključiti u proračun iznad gornje granice Višegodišnjeg financijskog okvira te da ne podržava jednostranu izjavu Vijeća o odobrenim sredstvima za plaćanja priloženu zajedničkim zaključcima o proračunu za 2014. |
| --- | --- |

5.

naglašava, međutim, da zadržava svoje stajalište o načelu prema kojem bi se financiranje posebnih instrumenata, kao što je Fond, trebalo uključiti u proračun iznad gornje granice Višegodišnjeg financijskog okvira te da ne podržava jednostranu izjavu Vijeća o odobrenim sredstvima za plaćanja priloženu zajedničkim zaključcima o proračunu za 2014.

| 6. | U skladu s tim mijenja stajalište Vijeća kako slijedi:









  (u milijunima EUR) |
| --- | --- |
| Proračunska linija | Opis | CA | PA |
| 06 06 02 03 | Zajedničko poduzeće SESAR | | 12,458 |
| 08 02 02 | Suradnja — Zdravlje — Zajedničko poduzeće Inicijativa za inovativne lijekove | | 17,981 |
| 08 04 01 | Suradnja — Nanoznanost, nanotehnologije, materijali i nove proizvodne tehnologije | | 19,936 |
| 08 06 01 | Suradnja — Okoliš (uključujući klimatske promjene) | | 2,804 |
| 08 10 01 | Ideje | | 41,884 |
| 08 19 01 | Kapaciteti — Potpora usklađenom razvoju istraživačkih politika | | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Potpora istraživačkoj suradnji u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT — Suradnja) | | 40,813 |
| 10 03 01 | Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (ZIC) | | 0,406 |
| 15 07 77 | Ljudi | | 63,313 |
| 13 06 01 | Fond solidarnosti Europske unije — Države članice | | - 150,000 |
| 01 03 02 | Makrofinancijska pomoć | | -10,000 |
| 04 05 01 | Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) | | -13,116 |
| 08 01 04 31 | Izvršna agencija za istraživanje (REA) | -3,915 | -3,915 |
| 08 01 05 01 | Rashodi povezani s istraživačkim osobljem | -7,230 | -7,230 |
| 08 01 05 03 | Ostali rashodi upravljanja u istraživanju | -15,739 | -15,739 |
| UKUPNO | -26,884 | 0 |

6.

U skladu s tim mijenja stajalište Vijeća kako slijedi:

(u milijunima EUR)

Proračunska linija

Opis

CA

PA

06 06 02 03

Zajedničko poduzeće SESAR

12,458

08 02 02

Suradnja — Zdravlje — Zajedničko poduzeće Inicijativa za inovativne lijekove

17,981

08 04 01

Suradnja — Nanoznanost, nanotehnologije, materijali i nove proizvodne tehnologije

19,936

08 06 01

Suradnja — Okoliš (uključujući klimatske promjene)

2,804

08 10 01

Ideje

41,884

08 19 01

Kapaciteti — Potpora usklađenom razvoju istraživačkih politika

0,406

09 04 01 01

Potpora istraživačkoj suradnji u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT — Suradnja)

40,813

10 03 01

Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (ZIC)

0,406

15 07 77

Ljudi

63,313

13 06 01

Fond solidarnosti Europske unije — Države članice

- 150,000

01 03 02

Makrofinancijska pomoć

-10,000

04 05 01

Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF)

-13,116

08 01 04 31

Izvršna agencija za istraživanje (REA)

-3,915

-3,915

08 01 05 01

Rashodi povezani s istraživačkim osobljem

-7,230

-7,230

08 01 05 03

Ostali rashodi upravljanja u istraživanju

-15,739

-15,739

UKUPNO

-26,884

0

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 66, 8.3.2013.

(3)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

(4)  Prilog P7_TA(2013)0472 od 20. studenog 2013.

---

PRORAČUNSKI PRILOG:

NACRT IZMJENE PRORAČUNA BR. 9/2013

RASHODI — RASHODI

Iznosi

| Glava | Naslov | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 01 | Gospodarski i financijski poslovi | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |
| 02 | PODUZETNIŠTVO | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 | | | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 |
| 03 | Tržišno natjecanje | 92 219 149 | 92 219 149 | | | 92 219 149 | 92 219 149 |
| 04 | Zapošljavanje i socijalna pitanja | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |
| 05 | Poljoprivreda i ruralni razvoj | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |
| 06 | Mobilnost i promet | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |
| 07 | OKOLIŠ I KLIMATSKA POLITIKA | 498 383 275 | 404 177 073 | | | 498 383 275 | 404 177 073 |
| 08 | ISTRAŽIVANJE | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |
| 09 | Informacijsko društvo i mediji | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 508 097 196 | | | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 548 909 877 |
| 10 | Izravno istraživanje | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |
| 11 | Pomorstvo i ribarstvo | 919 262 394 | 763 270 938 | | | 919 262 394 | 763 270 938 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 | | | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 |
| 12 | Unutarnje tržište | 103 313 472 | 101 938 194 | | | 103 313 472 | 101 938 194 |
| 40 02 41 | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 | | | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 |
| 13 | Regionalna politika | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |
| 14 | Oporezivanje i carinska unija | 144 620 394 | 127 227 655 | | | 144 620 394 | 127 227 655 |
| 15 | Obrazovanje i kultura | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |
| 16 | Komunikacija | 265 992 159 | 252 703 941 | | | 265 992 159 | 252 703 941 |
| 17 | Zdravlje i zaštita potrošača | 634 370 124 | 598 986 674 | | | 634 370 124 | 598 986 674 |
| 18 | Unutarnji poslovi | 1 227 109 539 | 906 396 228 | | | 1 227 109 539 | 906 396 228 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 | | | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 |
| 19 | Vanjski odnosi | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 | | | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 |
| 20 | Trgovina | 107 473 453 | 104 177 332 | | | 107 473 453 | 104 177 332 |
| 21 | Razvoj i odnosi s afričkim, karipskim i pacifičkim državama (AKP) | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 | | | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 |
| 22 | Proširenje | 1 091 261 928 | 913 197 071 | | | 1 091 261 928 | 913 197 071 |
| 23 | HUMANITARNA POMOĆ | 917 322 828 | 979 489 048 | | | 917 322 828 | 979 489 048 |
| 24 | Borba protiv prijevara | 75 427 800 | 69 443 664 | | | 75 427 800 | 69 443 664 |
| 40 01 40 | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 | | | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 |
| 25 | Koordinacija politika Komisije i pravno savjetovanje | 193 336 661 | 194 086 661 | | | 193 336 661 | 194 086 661 |
| 26 | Administracija komisije | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 | | | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 |
| 27 | Proračun | 142 450 570 | 142 450 570 | | | 142 450 570 | 142 450 570 |
| 28 | Revizija | 11 879 141 | 11 879 141 | | | 11 879 141 | 11 879 141 |
| 29 | Statistika | 82 071 571 | 114 760 614 | | | 82 071 571 | 114 760 614 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 | | | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 |
| 30 | Mirovine i s njima povezani rashodi | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 | | | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 |
| 31 | Jezične usluge | 396 815 433 | 396 815 433 | | | 396 815 433 | 396 815 433 |
| 32 | Energetika | 738 302 781 | 814 608 051 | | | 738 302 781 | 814 608 051 |
| 33 | Pravosuđe | 218 238 524 | 184 498 972 | | | 218 238 524 | 184 498 972 |
| 40 | Pričuve | 1 049 836 185 | 231 697 385 | | | 1 049 836 185 | 231 697 385 |
| | Ukupno | 148 190 800 171 | 140 923 582 776 | 373 635 089 | | 148 564 435 260 | 140 923 582 776 |
| | Od toga pričuve: 40 01 40, 40 02 41 | 285 721 185 | 151 697 385 | | | 285 721 185 | 151 697 385 |

Glava

Naslov

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

01

Gospodarski i financijski poslovi

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

02

PODUZETNIŠTVO

1 157 245 386

1 376 115 339

1 157 245 386

1 376 115 339

03

Tržišno natjecanje

92 219 149

92 219 149

92 219 149

92 219 149

04

Zapošljavanje i socijalna pitanja

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

05

Poljoprivreda i ruralni razvoj

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

06

Mobilnost i promet

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

07

OKOLIŠ I KLIMATSKA POLITIKA

498 383 275

404 177 073

498 383 275

404 177 073

08

ISTRAŽIVANJE

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

09

Informacijsko društvo i mediji

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

10

Izravno istraživanje

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

11

Pomorstvo i ribarstvo

919 262 394

763 270 938

919 262 394

763 270 938

40 01 40, 40 02 41

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

12

Unutarnje tržište

103 313 472

101 938 194

103 313 472

101 938 194

40 02 41

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

13

Regionalna politika

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

14

Oporezivanje i carinska unija

144 620 394

127 227 655

144 620 394

127 227 655

15

Obrazovanje i kultura

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

16

Komunikacija

265 992 159

252 703 941

265 992 159

252 703 941

17

Zdravlje i zaštita potrošača

634 370 124

598 986 674

634 370 124

598 986 674

18

Unutarnji poslovi

1 227 109 539

906 396 228

1 227 109 539

906 396 228

40 01 40, 40 02 41

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

19

Vanjski odnosi

5 001 226 243

3 292 737 301

5 001 226 243

3 292 737 301

20

Trgovina

107 473 453

104 177 332

107 473 453

104 177 332

21

Razvoj i odnosi s afričkim, karipskim i pacifičkim državama (AKP)

1 571 699 626

1 235 408 520

1 571 699 626

1 235 408 520

22

Proširenje

1 091 261 928

913 197 071

1 091 261 928

913 197 071

23

HUMANITARNA POMOĆ

917 322 828

979 489 048

917 322 828

979 489 048

24

Borba protiv prijevara

75 427 800

69 443 664

75 427 800

69 443 664

40 01 40

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

25

Koordinacija politika Komisije i pravno savjetovanje

193 336 661

194 086 661

193 336 661

194 086 661

26

Administracija komisije

1 030 021 548

1 023 305 407

1 030 021 548

1 023 305 407

27

Proračun

142 450 570

142 450 570

142 450 570

142 450 570

28

Revizija

11 879 141

11 879 141

11 879 141

11 879 141

29

Statistika

82 071 571

114 760 614

82 071 571

114 760 614

40 01 40, 40 02 41

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

30

Mirovine i s njima povezani rashodi

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

31

Jezične usluge

396 815 433

396 815 433

396 815 433

396 815 433

32

Energetika

738 302 781

814 608 051

738 302 781

814 608 051

33

Pravosuđe

218 238 524

184 498 972

218 238 524

184 498 972

40

Pričuve

1 049 836 185

231 697 385

1 049 836 185

231 697 385

Ukupno

148 190 800 171

140 923 582 776

373 635 089

148 564 435 260

140 923 582 776

Od toga pričuve: 40 01 40, 40 02 41

285 721 185

151 697 385

285 721 185

151 697 385

GLAVA XX — ADMINISTRATIVNI RASHODI DODIJELJENI PODRUČJIMA POLITIKA

Iznosi

Razvrstavanje na temelju vrste

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX 01 | Administrativni rashodi dodijeljeni područjima politika | | | | |
| XX 01 01 | Rashodi koji se odnose na osoblje u aktivnoj službi u područjima politika | | | | |
| XX 01 01 01 | Rashodi koji se odnose na osoblje u aktivnoj službi zaposleno u instituciji | | | | |
| XX 01 01 01 01 | Plaće i doplatci | 5 | 1 835 168 000 | | 1 835 168 000 |
| XX 01 01 01 02 | Troškovi i doplatci za zapošljavanje, premještaj i prestanak radnog odnosa | 5 | 14 878 000 | | 14 878 000 |
| XX 01 01 01 03 | Usklađivanje plaća | 5 | 15 496 000 | | 15 496 000 |
| | Međuzbroj | | 1 865 542 000 | | 1 865 542 000 |
| XX 01 01 02 | Rashodi koji se odnose na osoblje Komisije u aktivnoj službi u delegacijama Unije | | | | |
| XX 01 01 02 01 | Plaće i doplatci | 5 | 110 428 000 | | 110 428 000 |
| XX 01 01 02 02 | Troškovi i doplatci vezani uz zapošljavanje, premještaj i prestanak radnog odnosa | 5 | 7 462 000 | | 7 462 000 |
| XX 01 01 02 03 | Odobrena sredstva za pokrivanje svih usklađivanja plaća | 5 | 871 000 | | 871 000 |
| | Međuzbroj | | 118 761 000 | | 118 761 000 |
| | Članak XX 01 01 — Međuzbroj | | 1 984 303 000 | | 1 984 303 000 |
| XX 01 02 | Vanjsko osoblje i ostali rashodi upravljanja | | | | |
| XX 01 02 01 | Vanjsko osoblje zaposleno u instituciji | | | | |
| XX 01 02 01 01 | Ugovorno osoblje | 5 | 66 373 486 | | 66 373 486 |
| XX 01 02 01 02 | Ustupljeno osoblje i tehnička i administrativna podrška za potporu različitim aktivnostima | 5 | 23 545 000 | | 23 545 000 |
| XX 01 02 01 03 | Nacionalni javni službenici privremeno anganžirani u instituciji | 5 | 39 727 000 | | 39 727 000 |
| | Međuzbroj | | 129 645 486 | | 129 645 486 |
| XX 01 02 02 | Vanjsko osoblje Komisije u delegacijama Unije | | | | |
| XX 01 02 02 01 | Plaće ostalog osoblja | 5 | 7 619 000 | | 7 619 000 |
| XX 01 02 02 02 | Izobrazba mlađih stručnjaka i upućenih nacionalnih stručnjaka | 5 | 2 300 000 | | 2 300 000 |
| XX 01 02 02 03 | Troškovi za ostalo osoblje i plaćanje drugih usluga | 5 | 256 000 | | 256 000 |
| | Međuzbroj | | 10 175 000 | | 10 175 000 |
| XX 01 02 11 | Ostali rashodi upravljanja institucije | | | | |
| XX 01 02 11 01 | Troškovi službenih putovanja i reprezentacije | 5 | 56 391 000 | | 56 391 000 |
| XX 01 02 11 02 | Troškovi konferencija i sastanaka | 5 | 27 008 000 | | 27 008 000 |
| XX 01 02 11 03 | Sastanci odbora | 5 | 12 863 000 | | 12 863 000 |
| XX 01 02 11 04 | Studije i savjetovanja | 5 | 6 400 000 | | 6 400 000 |
| XX 01 02 11 05 | Informacijski sustavi i sustavi upravljanja | 5 | 26 985 000 | | 26 985 000 |
| XX 01 02 11 06 | Daljnja izobrazba i osposobljavanje u području upravljanja | 5 | 13 500 000 | | 13 500 000 |
| | Međuzbroj | | 143 147 000 | | 143 147 000 |
| XX 01 02 12 | Ostali rashodi upravljanja koji se odnose na osoblje Komisije u delegacijama Unije | | | | |
| XX 01 02 12 01 | Troškovi službenih putovanja, konferencija i reprezentacije | 5 | 6 328 000 | | 6 328 000 |
| XX 01 02 12 02 | Daljnja izobrazba osoblja u delegacijama | 5 | 500 000 | | 500 000 |
| | Međuzbroj | | 6 828 000 | | 6 828 000 |
| | Članak XX 01 02 — Međuzbroj | | 289 795 486 | | 289 795 486 |
| XX 01 03 | Rashodi za opremu i usluge informacijske i komunikacijske tehnologije i zgrade | | | | |
| XX 01 03 01 | Rashodi za opremu i usluge informacijske i komunikacijske tehnologije Komisije | | | | |
| XX 01 03 01 03 | Oprema informacijske i komunikacijske tehnologije | 5 | 54 525 000 | | 54 525 000 |
| XX 01 03 01 04 | Usluge u području informacijske i komunikacijske tehnologije | 5 | 63 545 000 | | 63 545 000 |
| | Međuzbroj | | 118 070 000 | | 118 070 000 |
| XX 01 03 02 | Zgrade i povezani rashodi koji se odnose na osoblje Komisije u delegacijama Unije | | | | |
| XX 01 03 02 01 | Kupnja, najam i povezani rashodi | 5 | 46 908 000 | | 46 908 000 |
| XX 01 03 02 02 | Oprema, namještaj, materijali i usluge | 5 | 9 638 000 | | 9 638 000 |
| | Međuzbroj | | 56 546 000 | | 56 546 000 |
| | Članak XX 01 03 — Međuzbroj | | 174 616 000 | | 174 616 000 |
| XX 01 05 | Rashodi za osoblje u aktivnoj službi u području neizravnog istraživanja | | | | |
| XX 01 05 01 | Plaće i doplatci za osoblje u aktivnoj službi u području neizravnog istraživanja | 1.1 | 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |
| XX 01 05 02 | Vanjsko osoblje u području neizravnog istraživanja | 1.1 | 47 262 000 | | 47 262 000 |
| XX 01 05 03 | Ostali rashodi upravljanja za neizravno istraživanje | 1.1 | 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |
| | Članak XX 01 05 — Međuzbroj | | 324 744 000 | -22 969 000 | 301 775 000 |
| | Poglavlje XX 01 — Ukupno | | 2 773 458 486 | -22 969 000 | 2 750 489 486 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

XX 01

Administrativni rashodi dodijeljeni područjima politika

XX 01 01

Rashodi koji se odnose na osoblje u aktivnoj službi u područjima politika

XX 01 01 01

Rashodi koji se odnose na osoblje u aktivnoj službi zaposleno u instituciji

XX 01 01 01 01

Plaće i doplatci

5

1 835 168 000

1 835 168 000

XX 01 01 01 02

Troškovi i doplatci za zapošljavanje, premještaj i prestanak radnog odnosa

5

14 878 000

14 878 000

XX 01 01 01 03

Usklađivanje plaća

5

15 496 000

15 496 000

Međuzbroj

1 865 542 000

1 865 542 000

XX 01 01 02

Rashodi koji se odnose na osoblje Komisije u aktivnoj službi u delegacijama Unije

XX 01 01 02 01

Plaće i doplatci

5

110 428 000

110 428 000

XX 01 01 02 02

Troškovi i doplatci vezani uz zapošljavanje, premještaj i prestanak radnog odnosa

5

7 462 000

7 462 000

XX 01 01 02 03

Odobrena sredstva za pokrivanje svih usklađivanja plaća

5

871 000

871 000

Međuzbroj

118 761 000

118 761 000

Članak XX 01 01 — Međuzbroj

1 984 303 000

1 984 303 000

XX 01 02

Vanjsko osoblje i ostali rashodi upravljanja

XX 01 02 01

Vanjsko osoblje zaposleno u instituciji

XX 01 02 01 01

Ugovorno osoblje

5

66 373 486

66 373 486

XX 01 02 01 02

Ustupljeno osoblje i tehnička i administrativna podrška za potporu različitim aktivnostima

5

23 545 000

23 545 000

XX 01 02 01 03

Nacionalni javni službenici privremeno anganžirani u instituciji

5

39 727 000

39 727 000

Međuzbroj

129 645 486

129 645 486

XX 01 02 02

Vanjsko osoblje Komisije u delegacijama Unije

XX 01 02 02 01

Plaće ostalog osoblja

5

7 619 000

7 619 000

XX 01 02 02 02

Izobrazba mlađih stručnjaka i upućenih nacionalnih stručnjaka

5

2 300 000

2 300 000

XX 01 02 02 03

Troškovi za ostalo osoblje i plaćanje drugih usluga

5

256 000

256 000

Međuzbroj

10 175 000

10 175 000

XX 01 02 11

Ostali rashodi upravljanja institucije

XX 01 02 11 01

Troškovi službenih putovanja i reprezentacije

5

56 391 000

56 391 000

XX 01 02 11 02

Troškovi konferencija i sastanaka

5

27 008 000

27 008 000

XX 01 02 11 03

Sastanci odbora

5

12 863 000

12 863 000

XX 01 02 11 04

Studije i savjetovanja

5

6 400 000

6 400 000

XX 01 02 11 05

Informacijski sustavi i sustavi upravljanja

5

26 985 000

26 985 000

XX 01 02 11 06

Daljnja izobrazba i osposobljavanje u području upravljanja

5

13 500 000

13 500 000

Međuzbroj

143 147 000

143 147 000

XX 01 02 12

Ostali rashodi upravljanja koji se odnose na osoblje Komisije u delegacijama Unije

XX 01 02 12 01

Troškovi službenih putovanja, konferencija i reprezentacije

5

6 328 000

6 328 000

XX 01 02 12 02

Daljnja izobrazba osoblja u delegacijama

5

500 000

500 000

Međuzbroj

6 828 000

6 828 000

Članak XX 01 02 — Međuzbroj

289 795 486

289 795 486

XX 01 03

Rashodi za opremu i usluge informacijske i komunikacijske tehnologije i zgrade

XX 01 03 01

Rashodi za opremu i usluge informacijske i komunikacijske tehnologije Komisije

XX 01 03 01 03

Oprema informacijske i komunikacijske tehnologije

5

54 525 000

54 525 000

XX 01 03 01 04

Usluge u području informacijske i komunikacijske tehnologije

5

63 545 000

63 545 000

Međuzbroj

118 070 000

118 070 000

XX 01 03 02

Zgrade i povezani rashodi koji se odnose na osoblje Komisije u delegacijama Unije

XX 01 03 02 01

Kupnja, najam i povezani rashodi

5

46 908 000

46 908 000

XX 01 03 02 02

Oprema, namještaj, materijali i usluge

5

9 638 000

9 638 000

Međuzbroj

56 546 000

56 546 000

Članak XX 01 03 — Međuzbroj

174 616 000

174 616 000

XX 01 05

Rashodi za osoblje u aktivnoj službi u području neizravnog istraživanja

XX 01 05 01

Plaće i doplatci za osoblje u aktivnoj službi u području neizravnog istraživanja

1.1

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

XX 01 05 02

Vanjsko osoblje u području neizravnog istraživanja

1.1

47 262 000

47 262 000

XX 01 05 03

Ostali rashodi upravljanja za neizravno istraživanje

1.1

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Članak XX 01 05 — Međuzbroj

324 744 000

-22 969 000

301 775 000

Poglavlje XX 01 — Ukupno

2 773 458 486

-22 969 000

2 750 489 486

POGLAVLJE XX 01 — ADMINISTRATIVNI RASHODI DODIJELJENI PODRUČJIMA POLITIKA

Članak XX 01 05 — Rashodi za osoblje u aktivnoj službi u području neizravnog istraživanja

Stavka XX 01 05 01 — Plaće i doplatci za osoblje u aktivnoj službi u području neizravnog istraživanja

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

Napomene

Sljedeće napomene primjenjuju se na sva područja politike (poduzetništvo i industrija, mobilnost i promet, istraživanje, informacijsko društvo i mediji, obrazovanje i kultura, energetika) uključena u neizravna djelovanja u sklopu Sedmog okvirnog programa za istraživanja.

Ova odobrena sredstva pokrivaju rashode za osoblje obuhvaćeno Pravilnikom o osoblju koje obavlja poslove predviđene odobrenim planom rada i sudjeluje u neizravnom djelovanju u okviru nuklearnih i nenuklearnih programa, uključujući osoblje raspoređeno u delegacijama Unije.

Ta su odobrena sredstva za rashode za osoblje raščlanjena na sljedeći način:

| Program | Odobrena sredstva |
| --- | --- |
| Okvirni program (nuklearni) | 22 840 000 |
| Okvirni program (nenuklearni) | 167 159 000 |
| Ukupno | 189 999 000 |

Program

Odobrena sredstva

Okvirni program (nuklearni)

22 840 000

Okvirni program (nenuklearni)

167 159 000

Ukupno

189 999 000

U skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegovim člankom 82. i Protokolom 32, odobrenim sredstvima unesenima u ovu stavku moraju se dodati doprinosi država članica EFTA-e. Potrebno je napomenuti da ovi iznosi proizlaze iz doprinosa država članica EFTA-e unesenih u članak 6 3 0 izvještaja o prihodima, koji čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe; oni rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenjem u skladu s prilogom „Europski gospodarski prostor” ovom dijelu izvještaja o rashodima u ovom odjeljku, koji je sastavni dio općeg proračuna.

Pravna osnova

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

Odluka Vijeća 2006/970/Euratom od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2007.-2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 60.).

Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str.. 86.).

Odluka Vijeća 2006/972/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu: Poseban program „Ideje” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.–2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 243.).

Odluka Vijeća 2006/973/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu: Poseban program „Ljudi” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.–2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 270.).

Odluka Vijeća 2006/974/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu: Poseban program „Kapaciteti” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.–2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 299.).

Odluka Vijeća od 19. prosinca 2006. o posebnom programu za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2007.-2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 404).

Odluka Vijeća 2012/93/Euratom od 19. prosinca 2011. o Okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. - 2013.) (SL L 47, 18.2.2012., str. 25.).

Uredba Vijeća (Euratom) br. 139/2012 od 19. prosinca 2011. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u neizravnim djelovanjima iz Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju te za širenje rezultata istraživanja (2012. - 2013.) (SL L 47, 18.2.2012., str. 1.).

Odluka Vijeća 2012/94/Euratom od 19. prosinca 2011. o posebnom programu za provedbu Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. - 2013.) putem neizravnih djelovanja (SL L 47, 18.2.2012., str. 33).

Stavka XX 01 05 03 — Ostali rashodi upravljanja za neizravno istraživanje

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Napomene

Sljedeće napomene primjenjuju se na sva područja politike (poduzetništvo i industrija, mobilnost i promet, istraživanje, informacijsko društvo i mediji, obrazovanje i kultura, energetika) uključena u neizravna djelovanja u sklopu Sedmog okvirnog programa za istraživanja.

Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju ostalih administrativnih rashoda za cjelokupno upravljanje istraživanjima u obliku neizravnog djelovanja u okviru nuklearnih i nenuklearnih programa, uključujući ostale administrativne rashode za osoblje raspoređeno u delegacijama Unije.

Ta su odobrena sredstva za rashode za osoblje raščlanjena na sljedeći način:

| Program | Odobrena sredstva |
| --- | --- |
| Okvirni program (nuklearni) | 10 984 000 |
| Okvirni program (nenuklearni) | 53 530 000 |
| Ukupno | 64 514 000 |

Program

Odobrena sredstva

Okvirni program (nuklearni)

10 984 000

Okvirni program (nenuklearni)

53 530 000

Ukupno

64 514 000

U skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegovim člankom 82. i Protokolom 32, odobrenim sredstvima unesenima u ovu stavku moraju se dodati doprinosi država članica EFTA-e. Potrebno je napomenuti da ovi iznosi proizlaze iz doprinosa država članica EFTA-e unesenih u članak 6 3 0 izvještaja o prihodima, koji čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe; oni rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenjem u skladu s prilogom „Europski gospodarski prostor” ovom dijelu izvještaja o rashodima u ovom odjeljku, koji je sastavni dio općeg proračuna.

Pravna osnova

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

Odluka Vijeća 2006/970/Euratom od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2007. – 2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 60.).

Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 86.).

Odluka Vijeća 2006/972/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu: Poseban program „Ideje” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 243.).

Odluka Vijeća 2006/973/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu: Poseban program „Ljudi” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 270.).

Odluka Vijeća 2006/974/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu: Poseban program „Kapaciteti” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 299.).

Odluka Vijeća 2006/976/Euratom od 19. prosinca 2006. o posebnom programu za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2007. – 2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 404.).

Odluka Vijeća 2012/93/Euratom od 19. prosinca 2011. o Okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. - 2013.) (SL L 47, 18.2.2012., str. 25.).

Uredba Vijeća (Euratom) br. 139/2012 od 19. prosinca 2011. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u neizravnim djelovanjima iz Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju te za širenje rezultata istraživanja (2012. - 2013.) (SL L 47, 18.2.2012., str. 1.).

Odluka Vijeća 2012/94/Euratom od 19. prosinca 2011. o posebnom programu za provedbu Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. - 2013.) putem neizravnih djelovanja (SL L 47, 18.2.2012., str. 33).

GLAVA 01 — GOSPODARSKI I FINANCIJSKI POSLOVI

Iznosi

| Glava Poglavlje | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 01 01 | Administrativni rashodi u području politike gospodarskih i financijskih poslova | 5 | 82 524 796 | 82 524 796 | | | 82 524 796 | 82 524 796 |
| 01 02 | Ekonomska i monetarna unija | | 13 000 000 | 12 953 676 | | | 13 000 000 | 12 953 676 |
| 01 03 | Međunarodni gospodarski i financijski poslovi | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| 01 04 | Financijsko poslovanje i instrumenti | | 365 610 000 | 276 532 610 | | | 365 610 000 | 276 532 610 |
| | Glava 01 — Ukupno | | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |

Glava Poglavlje

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

01 01

Administrativni rashodi u području politike gospodarskih i financijskih poslova

5

82 524 796

82 524 796

82 524 796

82 524 796

01 02

Ekonomska i monetarna unija

13 000 000

12 953 676

13 000 000

12 953 676

01 03

Međunarodni gospodarski i financijski poslovi

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 04

Financijsko poslovanje i instrumenti

365 610 000

276 532 610

365 610 000

276 532 610

Glava 01 — Ukupno

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

POGLAVLJE 01 03 — MEĐUNARODNI GOSPODARSKI I FINANCIJSKI POSLOVI

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 01 03 | Međunarodni gospodarski i financijski poslovi | | | | | | | |
| 01 03 01 | Sudjelovanje u kapitalu međunarodnih financijskih institucija | | | | | | | |
| 01 03 01 01 | Europska banka za obnovu i razvoj — Rezervacija uplaćenih udjela upisanog kapitala | 4 | — | — | | | — | — |
| 01 03 01 02 | Europska banka za obnovu i razvoj — Opozivi dio upisanog kapitala | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Članak 01 03 01 — Međuzbroj | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 01 03 02 | Makrofinancijska pomoć | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| | Poglavlje 01 03 — Ukupno | | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

01 03

Međunarodni gospodarski i financijski poslovi

01 03 01

Sudjelovanje u kapitalu međunarodnih financijskih institucija

01 03 01 01

Europska banka za obnovu i razvoj — Rezervacija uplaćenih udjela upisanog kapitala

4

—

—

—

—

01 03 01 02

Europska banka za obnovu i razvoj — Opozivi dio upisanog kapitala

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Članak 01 03 01 — Međuzbroj

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 02

Makrofinancijska pomoć

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Poglavlje 01 03 — Ukupno

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Članak 01 03 02 — Makrofinancijska pomoć

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Napomene

Cilj je ove izvanredne pomoći umanjiti financijska ograničenja određenim trećim zemljama koje prolaze kroz makroekonomske poteškoće koje uključuju deficit platne bilance i/ili ozbiljne proračunske neravnoteže.

Pomoć je izravno povezana s provedbom makroekonomske stabilizacije i strukturnih mjera prilagodbe u državama primateljicama. Djelovanje Unije obično nadopunjava djelovanje Međunarodnog monetarnog fonda, usklađeno s drugim bilateralnim donatorima.

Komisija dva puta godišnje obavješćuje proračunsko tijelo o makroekonomskoj situaciji država korisnica i svake godine detaljno izvještava o provedbi ove pomoći.

Odobrena sredstva u ovom članku koristit će se za financijsku potporu za obnovu područja u Gruziji zahvaćenih sukobom s Rusijom. Mjere bi prvenstveno trebale biti usmjerene na makroekonomsku stabilizaciju zemlje. Iznos ukupnih financijskih sredstava za potporu dogovoren je na konferenciji međunarodnih donatora 2008.

Pravna osnova

Odluka Vijeća 2006/880/EZ od 30. studenoga 2006. o pružanju iznimne financijske pomoći Zajednice Kosovu (SL L 339, 6.12.2006., str. 36.).

Odluka Vijeća 2007/860/EZ od 10. prosinca 2007. o pružanju makrofinancijske pomoći Zajednice Libanonu (SL L 337, 21.12.2007., str. 111.).

Odluka Vijeća 2009/889/EZ od 30. studenoga 2009. o pružanju makrofinancijske pomoći Gruziji (SL L 320, 5.12.2009., str. 1.).

Odluka Vijeća 2009/890/EZ od 30. studenoga 2009. o pružanju makrofinancijske pomoći Armeniji (SL L 320, 5.12.2009., str. 3.).

Odluka br. 938/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o pružanju makrofinancijske pomoći Republici Moldaviji (SL L 277, 21.10.2010., str. 1.).

GLAVA 04 — ZAPOŠLJAVANJE I SOCIJALNA PITANJA

Iznosi

| Glava Poglavlje | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 04 01 | Administrativni rashodi u području politike zapošljavanja i socijalnih pitanja | | 94 756 546 | 94 756 546 | | | 94 756 546 | 94 756 546 |
| 04 02 | Europski Socijalni Fond | 1 | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 | | | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 |
| 04 03 | Rad u Europi — Socijalni dijalog i mobilnost | 1 | 79 097 000 | 58 354 054 | | | 79 097 000 | 58 354 054 |
| 04 04 | Zapošljavanje, socijalna solidarnost i ravnopravnost spolova | 1 | 122 286 000 | 108 376 020 | | | 122 286 000 | 108 376 020 |
| 04 05 | Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) | 1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| 04 06 | Instrument pretpristupne pomoći (IPA) — Razvoj ljudskih potencijala | 4 | 113 157 077 | 65 152 574 | | | 113 157 077 | 65 152 574 |
| | Glava 04 — Ukupno | | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |

Glava Poglavlje

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

04 01

Administrativni rashodi u području politike zapošljavanja i socijalnih pitanja

94 756 546

94 756 546

94 756 546

94 756 546

04 02

Europski Socijalni Fond

1

11 804 862 310

13 358 557 851

11 804 862 310

13 358 557 851

04 03

Rad u Europi — Socijalni dijalog i mobilnost

1

79 097 000

58 354 054

79 097 000

58 354 054

04 04

Zapošljavanje, socijalna solidarnost i ravnopravnost spolova

1

122 286 000

108 376 020

122 286 000

108 376 020

04 05

Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF)

1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 06

Instrument pretpristupne pomoći (IPA) — Razvoj ljudskih potencijala

4

113 157 077

65 152 574

113 157 077

65 152 574

Glava 04 — Ukupno

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

POGLAVLJE 04 05 — EUROPSKI FOND ZA PRILAGODBU GLOBALIZACIJI (EGF)

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 04 05 | Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) | 1.1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| | Poglavlje 04 05 — Ukupno | | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

04 05

Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF)

04 05 01

Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF)

1.1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Poglavlje 04 05 — Ukupno

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Članak 04 05 01 — Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF)

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Napomene

Ova odobrena sredstva namijenjena su financiranju Europskog fonda za prilagodbe (EGF) kako bi se Uniji omogućilo pružanje privremene i ciljane potpore radnicima koji su proglašeni viškom kao rezultat velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom kada ta otpuštanja imaju znatan negativan utjecaj na regionalno ili lokalno gospodarstvo. U slučaju zahtjeva podnesenih prije 31. prosinca 2011. mogu se koristiti i za pružanje potpore radnicima čije je otpuštanje izravno povezano s globalnom financijskom i gospodarskom krizom.

Najveći je iznos rashoda iz Fonda 500 000 000 EUR godišnje.

U skladu s točkom 28. Međuinstitucijskog sporazuma od 17. svibnja 2006. svrha je ove pričuve osigurati dodatnu privremenu potporu radnicima pogođenima posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine te im pomoći u njihovom ponovnom uključivanju na tržište rada.

Mjere poduzete u sklopu EFG-a trebaju nadopunjavati mjere Europskog socijalnog fonda. Dvostruko financiranje iz ovih instrumenata nije dopušteno.

Pravila unošenja odobrenih sredstava u pričuvu i korištenja sredstava iz Fonda utvrđena su u točki 28. prethodno navedenog Međuinstitucijskog sporazuma od 17. svibnja 2006. i članka 12. Uredbe (EZ) br. 1927/2006.

Pravna osnova

Uredba (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća br. 1927/2006 od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji (SL L 406, 30.12.2006., str. 1).

Uredba (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1927/2006 o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (SL L 167, 29.6.2009., str. 26).

Referentni akti

Međuinsitucijski sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (SL C 139, 14.6.2006., str. 1.).

GLAVA 05 — POLJOPRIVREDA I RURALNI RAZVOJ

Iznosi

| Glava Poglavlje | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 05 01 | Administrativni rashodi u području politike poljoprivrede i ruralnog razvoja | | 133 234 504 | 133 234 504 | | | 133 234 504 | 133 234 504 |
| 05 02 | Intervencije na poljoprivrednim tržištima | 2 | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 | | | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 |
| 05 03 | Izravne potpore | 2 | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 | | | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 |
| 05 04 | Ruralni razvoj | 2 | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 | | | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 |
| 05 05 | Pretpristupne mjere u području poljoprivrede i ruralnog razvoja | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| 05 06 | Međunarodni aspekti područja politike poljoprivrede i ruralnog razvoja | 4 | 6 629 000 | 5 069 602 | | | 6 629 000 | 5 069 602 |
| 05 07 | Revizija poljoprivrednih rashoda | 2 | -84 900 000 | -84 900 000 | | | -84 900 000 | -84 900 000 |
| 05 08 | Strategija i koordinacija politike u području politike poljoprivrede i ruralnog razvoja | 2 | 27 307 342 | 33 470 205 | | | 27 307 342 | 33 470 205 |
| | Glava 05 — Ukupno | | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |

Glava Poglavlje

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

05 01

Administrativni rashodi u području politike poljoprivrede i ruralnog razvoja

133 234 504

133 234 504

133 234 504

133 234 504

05 02

Intervencije na poljoprivrednim tržištima

2

2 773 440 000

2 772 526 798

2 773 440 000

2 772 526 798

05 03

Izravne potpore

2

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

05 04

Ruralni razvoj

2

14 804 955 797

13 022 586 520

14 804 955 797

13 022 586 520

05 05

Pretpristupne mjere u području poljoprivrede i ruralnog razvoja

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 06

Međunarodni aspekti područja politike poljoprivrede i ruralnog razvoja

4

6 629 000

5 069 602

6 629 000

5 069 602

05 07

Revizija poljoprivrednih rashoda

2

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

05 08

Strategija i koordinacija politike u području politike poljoprivrede i ruralnog razvoja

2

27 307 342

33 470 205

27 307 342

33 470 205

Glava 05 — Ukupno

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

POGLAVLJE 05 05 — PRETPRISTUPNE MJERE U PODRUČJU POLJOPRIVREDE I RURALNOG RAZVOJA

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 05 05 | Pretpristupne mjere u području poljoprivrede i ruralnog razvoja | | | | | | | |
| 05 05 01 | Posebni pretpristupni program za poljoprivredu i ruralni razvoj (Sapard) — Završetak prijašnjih mjera | | | | | | | |
| 05 05 01 01 | Pretpristupni instrument Sapard — Završetak programa (od 2000. do 2006.) | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 01 02 | Pretpristupni instrument Sapard — Završetak pretpristupne pomoći za osam država podnositeljica zahtjeva za članstvo | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Članak 05 05 01 — Međuzbroj | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 02 | Instrument pretpristupne pomoći za ruralni razvoj (IPARD) | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| | Poglavlje 05 05 — Ukupno | | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

05 05

Pretpristupne mjere u području poljoprivrede i ruralnog razvoja

05 05 01

Posebni pretpristupni program za poljoprivredu i ruralni razvoj (Sapard) — Završetak prijašnjih mjera

05 05 01 01

Pretpristupni instrument Sapard — Završetak programa (od 2000. do 2006.)

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 02

Pretpristupni instrument Sapard — Završetak pretpristupne pomoći za osam država podnositeljica zahtjeva za članstvo

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Članak 05 05 01 — Međuzbroj

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 02

Instrument pretpristupne pomoći za ruralni razvoj (IPARD)

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Poglavlje 05 05 — Ukupno

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Članak 05 05 02 — Instrument pretpristupne pomoći za ruralni razvoj (IPARD)

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Napomene

Ova odobrena sredstva namijenjena su za pomoć koju Unija pruža državama kandidatkinjama u okviru programa IPA pri postupnom usklađivanju sa standardima i politikama Unije, uključujući po potrebi i pravnu stečevinu Unije, a u cilju stjecanja članstva. Komponenta za ruralni razvoj osigurava potporu državama u pripremama za provedbu i upravljanje zajedničkom poljoprivrednom politikom, usklađivanju sa strukturama Unije i poslijepristupnim programima ruralnog razvoja koje financira Unija.

Pravna osnova

Uredba Vijeća (EZ) br. 1085/2006 od 17. srpnja 2006. o uspostavljanju Instrumenata pretpristupne pomoći (IPA) (SL L 210, 31.7.2006., str. 82.)

GLAVA 06 — MOBILNOST I PROMET

Iznosi

| Glava Poglavlje | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 06 01 | Administrativni rashodi u području politike mobilnosti i prometa | | 68 011 011 | 68 011 011 | | | 68 011 011 | 68 011 011 |
| 06 02 | Unutarnji, zračni i pomorski promet | 1 | 201 808 724 | 151 320 581 | | | 201 808 724 | 151 320 581 |
| 06 03 | Transeuropske mreže | 1 | 1 410 000 000 | 721 545 956 | | | 1 410 000 000 | 721 545 956 |
| 06 06 | Istraživanja u području prometa | 1 | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |
| | Glava 06 — Ukupno | | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |

Glava Poglavlje

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

06 01

Administrativni rashodi u području politike mobilnosti i prometa

68 011 011

68 011 011

68 011 011

68 011 011

06 02

Unutarnji, zračni i pomorski promet

1

201 808 724

151 320 581

201 808 724

151 320 581

06 03

Transeuropske mreže

1

1 410 000 000

721 545 956

1 410 000 000

721 545 956

06 06

Istraživanja u području prometa

1

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Glava 06 — Ukupno

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

POGLAVLJE 06 06 — ISTRAŽIVANJA U PODRUČJU PROMETA

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 06 06 | Istraživanja u području prometa | | | | | | | |
| 06 06 02 | Istraživanja u području prometa (uključujući aeronautiku) | | | | | | | |
| 06 06 02 01 | Istraživanja u području prometa (uključujući aeronautiku) | 1.1 | p.m. | 10 542 392 | | | p.m. | 10 542 392 |
| 06 06 02 02 | Istraživanja u području prometa (uključujući aeronautiku) — Zajedničko poduzeće za gorivne ćelije i vodik | 1.1 | 2 656 000 | 2 305 982 | | | 2 656 000 | 2 305 982 |
| 06 06 02 03 | Zajedničko poduzeće SESAR | 1.1 | 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |
| | Članak 06 06 02 — Međuzbroj | | 60 980 795 | 42 500 948 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 54 958 505 |
| 06 06 04 | Odobrena sredstva koja proizlaze iz doprinosa trećih strana (izvan Europskog gospodarskog prostora) za istraživanje i tehnološki razvoj | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 06 06 05 | Završetak prijašnjih programa | | | | | | | |
| 06 06 05 01 | Završetak programa (prije 2003.) | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 06 06 05 02 | Završetak šestog okvirnog programa EZ-a (2003. – 2006.) | 1.1 | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Članak 06 06 05 — Međuzbroj | | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Poglavlje 06 06 — Ukupno | | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

06 06

Istraživanja u području prometa

06 06 02

Istraživanja u području prometa (uključujući aeronautiku)

06 06 02 01

Istraživanja u području prometa (uključujući aeronautiku)

1.1

p.m.

10 542 392

p.m.

10 542 392

06 06 02 02

Istraživanja u području prometa (uključujući aeronautiku) — Zajedničko poduzeće za gorivne ćelije i vodik

1.1

2 656 000

2 305 982

2 656 000

2 305 982

06 06 02 03

Zajedničko poduzeće SESAR

1.1

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Članak 06 06 02 — Međuzbroj

60 980 795

42 500 948

12 457 557

60 980 795

54 958 505

06 06 04

Odobrena sredstva koja proizlaze iz doprinosa trećih strana (izvan Europskog gospodarskog prostora) za istraživanje i tehnološki razvoj

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

06 06 05

Završetak prijašnjih programa

06 06 05 01

Završetak programa (prije 2003.)

1.1

—

p.m.

—

p.m.

06 06 05 02

Završetak šestog okvirnog programa EZ-a (2003. – 2006.)

1.1

—

582 998

—

582 998

Članak 06 06 05 — Međuzbroj

—

582 998

—

582 998

Poglavlje 06 06 — Ukupno

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Napomene

Ove napomene odnose se na sve naslove proračuna u ovom poglavlju.

Ova odobrena sredstva koristit će se za Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti u razdoblju od 2007. do 2013.

Program će se provoditi radi ostvarivanja općih ciljeva opisanih u članku 179. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u svrhu doprinosa stvaranju društva znanja utemeljenog na europskom istraživačkom prostoru. Ti su ciljevi podupiranje transnacionalne suradnje na svim razinama u čitavoj Uniji, povećanje dinamičnosti, kreativnosti i izvrsnosti europskih istraživanja do granica spoznaje, kvantitativno i kvalitativno jačanje ljudskih potencijala u području istraživanja i tehnologije u Europi te istraživačkih i inovacijskih mogućnosti u cijeloj Europi, kao i jamstvo njihova optimalnog korištenja.

U ove članke i stavke unose se i troškovi sastanaka, konferencija, radionica i seminara na visokoj znanstvenoj i tehnološkoj razini koje zbog njihove europske važnosti organizira Komisija, financiranja analiza i procjena na visokoj znanstvenoj i tehnološkoj razini koje se u ime Unije provode radi ispitivanja novih istraživačkih područja pogodnih za djelovanje Unije, uz ostalo u kontekstu europskog istraživačkog prostora, te mjera za praćenje i širenje rezultata programa, uključujući mjere u okviru prethodnih okvirnih programa.

Ovim odobrenim sredstvima pokrivaju se administrativni rashodi, uključujući rashode za osoblje, informiranje, publikacije, administrativno i tehničko poslovanje te određene druge stavke rashoda koje se odnose na unutarnju infrastrukturu za postizanje cilja mjere čiji su sastavni dio, uključujući djelovanje i mjere potrebne za pripremu i praćenje Unijine strategije za istraživanje i tehnološki razvoj.

Za neke od tih projekata predviđena je mogućnost sudjelovanja trećih zemalja ili instituta iz trećih zemalja u europskoj suradnji u području znanstvenih i tehničkih istraživanja. Svi financijski doprinosi unose se u stavke 6 0 1 3 i 6 0 1 5 izvještaja o prihodima te mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. Financijske uredbe.

Prihodi od zemalja koje sudjeluju u europskoj suradnji u području znanstvenih i tehničkih istraživanja unijet će se u stavku 6 0 1 6 izvještaja o prihodima te mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. Financijske uredbe.

Svi prihodi od doprinosa država kandidatkinja i, ako je primjenjivo, potencijalnih država kandidatkinja sa zapadnog Balkana za potrebe sudjelovanja u programima Unije uneseni u stavku 6 0 3 1 izvještaja o prihodima mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe.

Svi prihodi od doprinosa vanjskih tijela za aktivnosti Unije unijet će se u stavku 6 0 3 3 izvještaja o prihodima i mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. Financijske uredbe.

Dodatna odobrena sredstva bit će dostupna u članku 06 06 04.

Članak 06 06 02 — Istraživanja u području prometa (uključujući aeronautiku)

Stavka 06 06 02 03 — Zajedničko poduzeće SESAR

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Napomene

Ova odobrena sredstva namijenjena su financiranju razvojne faze programa SESAR za provedbu tehnološke komponente politike o jedinstvenom europskom nebu (SESAR), uključujući funkcioniranje zajedničkog poduzeća SESAR.

U skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegovim člankom 82. i Protokolom 32, odobrenim sredstvima unesenima u ovu stavku moraju se dodati doprinosi država članica EFTA-e. Potrebno je napomenuti da ovi iznosi proizlaze iz doprinosa država članica EFTA-e unesenih u članak 6 3 0 izvještaja o prihodima, koji čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe; oni rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenjem u skladu s prilogom „Europski gospodarski prostor” ovom dijelu izvještaja o rashodima u ovom odjeljku, koji je sastavni dio općeg proračuna.

Pravna osnova

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

Uredba (EZ) br. 1906/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa te za širenje rezultata istraživanja (2007. - 2013.) (SL L 391, 30.12.2006., str. 1).

Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013) (SL L 400, 30.12.2006., str. 86.).

Uredba Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća ra razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) (SL L 64, 2.3.2007., str. 1.).

Uredba Vijeća (EZ) br. 1361/2008 od 16. prosinca 2008. o izmjni Uredbe (EZ) br. 219/2007 o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) (SL L 352, 31.12.2008., str. 12.).

GLAVA 08 — ISTRAŽIVANJE

Iznosi

| Glava Poglavlje | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 08 01 | Administrativni rashodi u području politike „Istraživanje” | | 346 871 798 | 346 871 798 | -26 884 000 | -26 884 000 | 319 987 798 | 319 987 798 |
| 08 02 | SURADNJA — ZDRAVLJE | 1 | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |
| 08 03 | SURADNJA — HRANA, POLJOPRIVREDA I RIBARSTVO TE BIOTEHNOLOGIJA | 1 | 363 076 419 | 323 404 000 | | | 363 076 419 | 323 404 000 |
| 08 04 | SURADNJA — NANOZNANOSTI, NANOTEHNOLOGIJE, MATERIJALI I NOVE PROIZVODNE TEHNOLOGIJE | 1 | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |
| 08 05 | SURADNJA — ENERGIJA | 1 | 218 718 047 | 165 048 655 | | | 218 718 047 | 165 048 655 |
| 08 06 | SURADNJA — OKOLIŠ (UKLJUČUJUĆI KLIMATSKE PROMJENE) | 1 | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |
| 08 07 | SURADNJA — PROMET (UKLJUČUJUĆI AERONAUTIKU) | 1 | 560 200 746 | 444 884 572 | | | 560 200 746 | 444 884 572 |
| 08 08 | SURADNJA — DRUŠTVENO-EKONOMSKE I HUMANISTIČKE ZNANOSTI | 1 | 112 677 988 | 67 955 934 | | | 112 677 988 | 67 955 934 |
| 08 09 | Suradnja — Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 08 10 | Ideje | 1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| 08 12 | KAPACITETI — ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE | 1 | 74 993 775 | 128 562 844 | | | 74 993 775 | 128 562 844 |
| 08 13 | KAPACITETI — ISTRAŽIVANJE U KORIST MALIH I SREDNJIH PODUZEĆA (MSP-OVI) | 1 | 274 436 455 | 236 286 122 | | | 274 436 455 | 236 286 122 |
| 08 14 | KAPACITETI — REGIJE ZNANJA | 1 | 27 351 639 | 19 269 599 | | | 27 351 639 | 19 269 599 |
| 08 15 | KAPACITETI — ISTRAŽIVAČKI POTENCIJAL | 1 | 74 266 567 | 56 254 471 | | | 74 266 567 | 56 254 471 |
| 08 16 | KAPACITETI — ZNANOST U DRUŠTVU | 1 | 63 656 771 | 40 164 131 | | | 63 656 771 | 40 164 131 |
| 08 17 | KAPACITETI — AKTIVNOSTI MEĐUNARODNE SURADNJE | 1 | 39 858 805 | 27 329 402 | | | 39 858 805 | 27 329 402 |
| 08 18 | KAPACITETI — INSTRUMENT ZA FINANCIRANJE NA TEMELJU PODJELE RIZIKA (RSFF) | 1 | 50 221 512 | 50 237 726 | | | 50 221 512 | 50 237 726 |
| 08 19 | KAPACITETI — POTPORA ZA KOHERENTNI RAZVOJ ISTRAŽIVAČKIH POLITIKA | 1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| 08 20 | EURATOM — ENERGIJA FUZIJE | 1 | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |
| 08 21 | EURATOM — NUKLEARNA FISIJA I ZAŠTITA OD ZRAČENJA | 1 | 56 086 380 | 54 244 745 | | | 56 086 380 | 54 244 745 |
| 08 22 | ZAVRŠETAK PRIJAŠNJIH OKVIRNIH PROGRAMA I OSTALIH AKTIVNOSTI | 1 | p.m. | 31 815 789 | | | p.m. | 31 815 789 |
| 08 23 | Istraživački program Istraživačkog fonda za ugljen i čelik | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Glava 08 — Ukupno | | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |

Glava Poglavlje

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

08 01

Administrativni rashodi u području politike „Istraživanje”

346 871 798

346 871 798

-26 884 000

-26 884 000

319 987 798

319 987 798

08 02

SURADNJA — ZDRAVLJE

1

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 03

SURADNJA — HRANA, POLJOPRIVREDA I RIBARSTVO TE BIOTEHNOLOGIJA

1

363 076 419

323 404 000

363 076 419

323 404 000

08 04

SURADNJA — NANOZNANOSTI, NANOTEHNOLOGIJE, MATERIJALI I NOVE PROIZVODNE TEHNOLOGIJE

1

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 05

SURADNJA — ENERGIJA

1

218 718 047

165 048 655

218 718 047

165 048 655

08 06

SURADNJA — OKOLIŠ (UKLJUČUJUĆI KLIMATSKE PROMJENE)

1

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 07

SURADNJA — PROMET (UKLJUČUJUĆI AERONAUTIKU)

1

560 200 746

444 884 572

560 200 746

444 884 572

08 08

SURADNJA — DRUŠTVENO-EKONOMSKE I HUMANISTIČKE ZNANOSTI

1

112 677 988

67 955 934

112 677 988

67 955 934

08 09

Suradnja — Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF)

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 10

Ideje

1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 12

KAPACITETI — ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE

1

74 993 775

128 562 844

74 993 775

128 562 844

08 13

KAPACITETI — ISTRAŽIVANJE U KORIST MALIH I SREDNJIH PODUZEĆA (MSP-OVI)

1

274 436 455

236 286 122

274 436 455

236 286 122

08 14

KAPACITETI — REGIJE ZNANJA

1

27 351 639

19 269 599

27 351 639

19 269 599

08 15

KAPACITETI — ISTRAŽIVAČKI POTENCIJAL

1

74 266 567

56 254 471

74 266 567

56 254 471

08 16

KAPACITETI — ZNANOST U DRUŠTVU

1

63 656 771

40 164 131

63 656 771

40 164 131

08 17

KAPACITETI — AKTIVNOSTI MEĐUNARODNE SURADNJE

1

39 858 805

27 329 402

39 858 805

27 329 402

08 18

KAPACITETI — INSTRUMENT ZA FINANCIRANJE NA TEMELJU PODJELE RIZIKA (RSFF)

1

50 221 512

50 237 726

50 221 512

50 237 726

08 19

KAPACITETI — POTPORA ZA KOHERENTNI RAZVOJ ISTRAŽIVAČKIH POLITIKA

1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 20

EURATOM — ENERGIJA FUZIJE

1

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 21

EURATOM — NUKLEARNA FISIJA I ZAŠTITA OD ZRAČENJA

1

56 086 380

54 244 745

56 086 380

54 244 745

08 22

ZAVRŠETAK PRIJAŠNJIH OKVIRNIH PROGRAMA I OSTALIH AKTIVNOSTI

1

p.m.

31 815 789

p.m.

31 815 789

08 23

Istraživački program Istraživačkog fonda za ugljen i čelik

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Glava 08 — Ukupno

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

Napomene

Ove napomene odnose se na sve naslove proračuna u ovoj glavi (uz iznimku Poglavlja 08 22).

Ova odobrena sredstva koristit će se u skladu s Uredbom (EZ) br. 1906/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa te za širenje rezultata istraživanja (2007.–2013.) (SL L 391, 30.12.2006., str. 1.) i Uredbom Vijeća (Euratom) br. 1908/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju te za širenje rezultata istraživanja (2007.–2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 1.).

Za sva odobrena sredstva u ovoj glavi primjenjuje se ista definicija malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) koja se koristi i u horizontalnim programima namijenjenim MSP-ovima unutar istog okvirnog programa. Ta definicija glasi: „MSP koji ispunjava uvjete onaj je pravni subjekt koji zadovoljava definiciju MSP-a utvrđenu u Preporuci Komisije 2003/361/EZ, a pritom nije istraživački centar, istraživački institut, ugovorna istraživačka organizacija ili konzultantsko društvo.” Sve istraživačke aktivnosti koje se provode prema Sedmom okvirnom programu obavljat će se u skladu s temeljnim etičkim načelima (iz članka 6. stavka 1. Odluke br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.), uključujući uvjete vezane uz dobrobit životinja. To će posebno uključivati načela iz članka 6. Ugovora o Europskoj uniji i iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Posebno će se voditi računa o potrebi da se pojačaju napori za promicanje sudjelovanja i uloge žena u znanosti i istraživanju.

U ove članke i stavke unose se i troškovi sastanaka, konferencija, radionica i seminara na visokoj znanstvenoj i tehnološkoj razini koje zbog njihove europske važnosti organizira Komisija, financiranja analiza i evaluacija na visokoj znanstvenoj i tehnološkoj razini koje se u ime Unije provode radi ispitivanja novih istraživačkih područja pogodnih za djelovanje Unije, među ostalim u kontekstu europskog istraživačkog prostora, te mjera za praćenje i širenje rezultata programa, uključujući mjere u okviru prethodnih okvirnih programa.

Ovim odobrenim sredstvima pokrivaju se i administrativni rashodi, uključujući rashode za osoblje, bilo da je ono obuhvaćeno Pravilnikom o osoblju ili nije, kao i rashode za informiranje, publikacije, administrativno i tehničko poslovanje te određene ostale stavke rashoda koje se odnose na unutarnju infrastrukturu, a povezane su s ostvarivanjem cilja mjere čiji su sastavni dio, uključujući djelovanje i inicijative nužne za pripremu i praćenje strategije Unije za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (RTD).

Prihodi ostvareni na temelju sporazumâ o suradnji između Europske zajednice za atomsku energiju i Švicarske ili iz višestranog Europskog sporazuma o razvoju fuzije (EFDA) unose se u stavke 6 0 1 1 i 6 0 1 2 izvještaja o prihodima te mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. Financijske uredbe.

Za neke od tih projekata predviđena je mogućnost sudjelovanja trećih zemalja ili instituta iz trećih zemalja u europskoj suradnji na području znanstvenih i tehničkih istraživanja. Svi financijski doprinosi unose se u stavke 6 0 1 3 i 6 0 1 5 izvještaja o prihodima te mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. Financijske uredbe.

Prihodi od država članica koje sudjeluju u europskoj suradnji na području znanstvenih i tehničkih istraživanja bit će uneseni u stavku 6 0 1 6 izvještaja o prihodima te mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. Financijske uredbe.

Svi prihodi od doprinosa država kandidatkinja i, ako je primjenjivo, potencijalnih država kandidatkinja sa zapadnog Balkana za potrebe sudjelovanja u programima Unije uneseni u stavku 6 0 3 1 izvještaja o prihodima mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe.

Svi prihodi od doprinosa vanjskih tijela aktivnostima Unije bit će uneseni u stavku 6 0 3 3 izvještaja o prihodima te mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima koja se stavljaju na raspolaganje u skladu s člankom 21.

Financijske uredbe.Dodatna odobrena sredstva bit će dostupna u članku 08 22 04.

Da bi se postigao cilj iz Odluke br. 1982/2006/EZ, prema kojem bi MSP-ovi trebali sudjelovati u 15 % projekata financiranih iz tih odobrenih sredstava, potrebno je poduzeti konkretnije mjere. Projekti koji se smatraju prihvatljivima u okviru posebnih programa za MSP-ove trebali bi imati pravo na financiranje unutar određenog tematskog programa ako ispunjavaju potrebne (tematske) uvjete.

POGLAVLJE 08 01 — ADMINISTRATIVNI RASHODI U PODRUČJU POLITIKE ISTRAŽIVANJA

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 08 01 | Administrativni rashodi u području politike Administrative expenditure of the „ResearchIstraživanje” | | | | |
| 08 01 01 | Rashodi koji se odnose na dužnosnike u aktivnom zaposlenju u području politike „Istraživanje i


  inovacije” | 5 | 8 879 594 | | 8 879 594 |
| 08 01 02 | Rashodi za vanjsko osoblje i ostali rashodi


  upravljanja u području politike „Istraživanje i


  inovacije” | | | | |
| 08 01 02 01 | Vanjsko osoblje | 5 | 265 716 | | 265 716 |
| 08 01 02 11 | Ostali rashodi upravljanja | 5 | 394 554 | | 394 554 |
| | Članak 08 01 02 — Međuzbroj | | 660 270 | | 660 270 |
| 08 01 03 | Rashodi koji se odnose na opremu i usluge


  informacijske i komunikacijske tehnologije u


  području politike „Istraživanje i inovacije” | 5 | 561 934 | | 561 934 |
| 08 01 04 | Rashodi za potporu istraživačkim i inovacijskim


  programima u području politike istraživanja i


  inovacija | | | | |
| 08 01 04 30 | Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća (ERCEA) | 1.1 | 39 000 000 | | 39 000 000 |
| 08 01 04 31 | Izvršna agencija za istraživanje (REA) | 1.1 | 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |
| 08 01 04 40 | Europsko zajedničko poduzeće za ITER — Fuzija za energiju (F4E) — *-Rashodi za administrativno upravljanje | 1.1 | 39 390 000 | | 39 390 000 |
| | Članak 08 01 04 — Međuzbroj | | 127 690 000 | -3 915 000 | 123 775 000 |
| 08 01 05 | Rashodi za podršku operacijama u području politike
  „
  Istraživanje
  ”
  policy area | | | | |
| 08 01 05 01 | Rashodi koji se odnose na istraživačko osoblje | 1.1 | 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |
| 08 01 05 02 | Vanjsko osoblje za istraživanje | 1.1 | 26 287 000 | | 26 287 000 |
| 08 01 05 03 | Ostali rashodi upravljanja za istraživanje | 1.1 | 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |
| | Članak 08 01 05 — Međuzbroj | | 209 080 000 | -22 969 000 | 186 111 000 |
| | Poglavlje 08 01 — Ukupno | | 346 871 798 | -26 884 000 | 319 987 798 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

08 01

Administrativni rashodi u području politike Administrative expenditure of the „ResearchIstraživanje”

08 01 01

Rashodi koji se odnose na dužnosnike u aktivnom zaposlenju u području politike „Istraživanje i


  inovacije”

5

8 879 594

8 879 594

08 01 02

Rashodi za vanjsko osoblje i ostali rashodi


  upravljanja u području politike „Istraživanje i


  inovacije”

08 01 02 01

Vanjsko osoblje

5

265 716

265 716

08 01 02 11

Ostali rashodi upravljanja

5

394 554

394 554

Članak 08 01 02 — Međuzbroj

660 270

660 270

08 01 03

Rashodi koji se odnose na opremu i usluge


  informacijske i komunikacijske tehnologije u


  području politike „Istraživanje i inovacije”

5

561 934

561 934

08 01 04

Rashodi za potporu istraživačkim i inovacijskim


  programima u području politike istraživanja i


  inovacija

08 01 04 30

Izvršna agencija Europskog istraživačkog vijeća (ERCEA)

1.1

39 000 000

39 000 000

08 01 04 31

Izvršna agencija za istraživanje (REA)

1.1

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

08 01 04 40

Europsko zajedničko poduzeće za ITER — Fuzija za energiju (F4E) — *-Rashodi za administrativno upravljanje

1.1

39 390 000

39 390 000

Članak 08 01 04 — Međuzbroj

127 690 000

-3 915 000

123 775 000

08 01 05

Rashodi za podršku operacijama u području politike
  „
  Istraživanje
  ”
  policy area

08 01 05 01

Rashodi koji se odnose na istraživačko osoblje

1.1

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 02

Vanjsko osoblje za istraživanje

1.1

26 287 000

26 287 000

08 01 05 03

Ostali rashodi upravljanja za istraživanje

1.1

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

Članak 08 01 05 — Međuzbroj

209 080 000

-22 969 000

186 111 000

Poglavlje 08 01 — Ukupno

346 871 798

-26 884 000

319 987 798

Članak 08 01 04 — Rashodi za potporu operacijama u području politike „Istraživanje”

Stavka 08 01 04 31 — Izvršna agencija za istraživanje (REA)

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

Napomene

Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju troškova poslovanja Izvršne agencije za istraživanje nastalih kao rezultat uloge Agencije u upravljanju određenim dijelovima programâ „Ljudi”, „Kapaciteti” i „Suradnja” na području istraživanja.

U skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegovim člankom 82. i Protokolom 32, odobrenim sredstvima unesenima u ovu stavku moraju se dodati doprinosi država članica EFTA-e. Potrebno je napomenuti da ovi iznosi proizlaze iz doprinosa država članica EFTA-e unesenih u članak 6 3 0 izvještaja o prihodima, koji čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe; oni rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenjem u skladu s prilogom „Europski gospodarski prostor” ovom dijelu izvještaja o rashodima ovog dijela proračuna, koji je sastavni dio općeg proračuna.

Plan radnih mjesta Agencije utvrđen je u dijelu pod naslovom „Plan radnih mjesta za osoblje” dijela III. — Komisija (Svezak 3.).

Pravna osnova

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

Uredba (EZ) br. 1906/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa te za širenje rezultata istraživanja (2007.-2013.) (SL L 391, 30.12.2006., str. 1.).

Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013) (SL L 400, 30.12.2006., str. 86.).

Odluka Vijeća 2006/973/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu: Poseban program „Ljudi” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 270.).

Odluka Vijeća 2006/974/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu: Poseban program „Kapaciteti” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 299.).

Referentni akti

Odluka Komisije 2008/46/EZ od 14. prosinca 2007. o osnivanju „Izvršne agencije za istraživanje” za upravljanje određenim područjima posebnih programa Zajednice „Ljudi”, „Kapaciteti” i „Suradnja” u području istraživanja u primjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 58/2003 (SL L 11, 15.1.2008., str. 9.).

Članak 08 01 05 — Rashodi za potporu operacijama u području politike „Istraživanje”

Stavka 08 01 05 01 — Rashodi povezani s istraživačkim osobljem

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

Stavka 08 01 05 03 — Ostali rashodi upravljanje u istraživanju

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

POGLAVLJE 08 02 — SURADNJA — ZDRAVLJE

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 08 02 | SURADNJA — ZDRAVLJE | | | | | | | |
| 08 02 01 | Suradnja — Zdravlje | 1.1 | 799 767 530 | 737 750 113 | | | 799 767 530 | 737 750 113 |
| 08 02 02 | Suradnja — Zdravlje — Inicijativa za inovativne lijekove | 1.1 | 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |
| 08 02 03 | Suradnja — Zdravlje — Rashodi za potporu Zajedničko poduzeće Inicijativa za inovativne lijekove | 1.1 | 4 240 000 | 4 190 897 | | | 4 240 000 | 4 190 897 |
| | Poglavlje 08 02 — Ukupno | | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

08 02

SURADNJA — ZDRAVLJE

08 02 01

Suradnja — Zdravlje

1.1

799 767 530

737 750 113

799 767 530

737 750 113

08 02 02

Suradnja — Zdravlje — Inicijativa za inovativne lijekove

1.1

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

08 02 03

Suradnja — Zdravlje — Rashodi za potporu Zajedničko poduzeće Inicijativa za inovativne lijekove

1.1

4 240 000

4 190 897

4 240 000

4 190 897

Poglavlje 08 02 — Ukupno

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

Članak 08 02 02 — Suradnja — Zdravlje — Zajedničko poduzeće Inicijativa za inovativne lijekove

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

Napomene

Zajedničko poduzeće Inicijativa za inovativne lijekove pridonosi provedbi Sedmog okvirnog programa, a posebno temi „Zdravlje” u posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa. Njegova je svrha znatno poboljšanje učinkovitosti i djelotvornosti procesa razvoja lijekova s dugoročnim ciljem da farmaceutski sektor proizvodi učinkovitije i sigurnije inovativne lijekove. Posebno:

| — | podupire „prednatjecateljska farmaceutska istraživanja i razvoj” u državama članicama i zemljama povezanima sa Sedmim okvirnim programom usklađenim pristupom za prevladavanje utvrđenih istraživačkih uskih grla u procesu razvoja lijekova, |
| --- | --- |

—

podupire „prednatjecateljska farmaceutska istraživanja i razvoj” u državama članicama i zemljama povezanima sa Sedmim okvirnim programom usklađenim pristupom za prevladavanje utvrđenih istraživačkih uskih grla u procesu razvoja lijekova,

| — | podupire provedbu prioriteta istraživanja, kao što je navedeno u Planu istraživanja zajedničke tehnološke inicijative za inovativne lijekove („istraživačke aktivnosti”), ponajprije dodjelom bespovratnih sredstava nakon poziva za podnošenje prijedloga, |
| --- | --- |

—

podupire provedbu prioriteta istraživanja, kao što je navedeno u Planu istraživanja zajedničke tehnološke inicijative za inovativne lijekove („istraživačke aktivnosti”), ponajprije dodjelom bespovratnih sredstava nakon poziva za podnošenje prijedloga,

| — | osigurava komplementarnost s drugim aktivnostima Sedmog okvirnog programa, |
| --- | --- |

—

osigurava komplementarnost s drugim aktivnostima Sedmog okvirnog programa,

| — | predstavlja javno-privatno partnerstvo s ciljem povećanja ulaganja u istraživanja u biofarmaceutskom sektoru u državama članicama i zemljama povezanima sa Sedmim okvirnim programom udruživanjem resursa i jačanjem suradnje između javnog i privatnog sektora, |
| --- | --- |

—

predstavlja javno-privatno partnerstvo s ciljem povećanja ulaganja u istraživanja u biofarmaceutskom sektoru u državama članicama i zemljama povezanima sa Sedmim okvirnim programom udruživanjem resursa i jačanjem suradnje između javnog i privatnog sektora,

| — | promiče uključivanje malih i srednjih poduzeća u svoje aktivnosti u skladu s ciljevima Sedmog okvirnog programa. |
| --- | --- |

—

promiče uključivanje malih i srednjih poduzeća u svoje aktivnosti u skladu s ciljevima Sedmog okvirnog programa.

U skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegovim člankom 82. i Protokolom 32, odobrenim sredstvima unesenima u ovu proračunsku liniju moraju se dodati doprinosi država članica EFTA-e. Potrebno je napomenuti da ovi iznosi proizlaze iz doprinosa država članica EFTA-e unesenih u članak 6 3 0 izvještaja o prihodima, koji čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe; oni rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenjem u skladu s prilogom „Europski gospodarski prostor” ovom dijelu izvještaja o rashodima ovog dijela proračuna, koji je sastavni dio općeg proračuna.

Pravna osnova

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013) (SL L 400, 30.12.2006., str. 86.).

Uredba Vijeća (EZ) br. 73/2008 od 20. prosinca 2007. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za provedbu zajedničke tehnološke inicijative za inovativne lijekove (SL L 30, 4.2.2008., str. 38.).

POGLAVLJE 08 04 — SURADNJA — NANOZNANOSTI, NANOTEHNOLOGIJE, MATERIJALI I NOVE PROIZVODNE TEHNOLOGIJE

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 08 04 | SURADNJA — NANOZNANOSTI, NANOTEHNOLOGIJE, MATERIJALI I NOVE PROIZVODNE TEHNOLOGIJE | | | | | | | |
| 08 04 01 | Suradnja — Nanoznanosti, nanotehnologije, materijali i nove proizvodne tehnologije | 1.1 | 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |
| 08 04 02 | Suradnja — Nanoznanosti, nanotehnologije, materijali i nove proizvodne tehnologije — Zajedničko poduzeće za gorive ćelije i vodik | 1.1 | 8 792 000 | 7 107 722 | | | 8 792 000 | 7 107 722 |
| | Poglavlje 08 04 — Ukupno | | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

08 04

SURADNJA — NANOZNANOSTI, NANOTEHNOLOGIJE, MATERIJALI I NOVE PROIZVODNE TEHNOLOGIJE

08 04 01

Suradnja — Nanoznanosti, nanotehnologije, materijali i nove proizvodne tehnologije

1.1

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

08 04 02

Suradnja — Nanoznanosti, nanotehnologije, materijali i nove proizvodne tehnologije — Zajedničko poduzeće za gorive ćelije i vodik

1.1

8 792 000

7 107 722

8 792 000

7 107 722

Poglavlje 08 04 — Ukupno

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

Članak 08 04 01 — Suradnja — Nanoznanosti, nanotehnologije, materijali i nove proizvodne tehnologije

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

Napomene

Svrha je mjera koje se provode u ovom području pridonijeti postizanju kritične mase kapaciteta koja je, s obzirom na ekološku učinkovitost i smanjenje količine opasnih tvari koja se ispušta u okoliš, potrebna za razvijanje i iskorištavanje vrhunskih tehnologija koje su temelj za proizvode, usluge i proizvodne postupke budućnosti, a koji se uglavnom temelje na znanju i inteligenciji.

Potrebno je izdvojiti dovoljno odobrenih sredstava za istraživanja u području nanotehnologije koja se bave procjenom rizika po zdravlje ljudi i okoliša jer je danas tome posvećeno tek 5 do 10 % ukupnog istraživanja u tom području.

Potrebno je izdvojiti dovoljno odobrenih proračunskih sredstava za aktivnosti kojima se promiču istraživanja i razvoj resursno učinkovitih procesa i praksi, kao što su ekološki dizajn, mogućnost ponovnog korištenja, mogućnost recikliranja i istraživanja u području zamjene opasnih ili kritičnih tvari.

Bit će uključeni i troškovi sastanaka, konferencija, radionica i seminara na visokoj znanstvenoj i tehnološkoj razini koje zbog njihove europske važnosti organizira Komisija, financiranje studijâ, bespovratna sredstva, praćenje i procjena posebnih programa, financiranje tajništva IPS-a, procjene i evaluacije na visokoj znanstvenoj i tehnološkoj razini, kao i mjere koje se provode kao dio prethodnih okvirnih programa.

U skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegovim člankom 82. i Protokolom 32, odobrenim sredstvima unesenim u ovaj članak moraju se dodati doprinosi država članica EFTA-e. Potrebno je napomenuti da ovi iznosi proizlaze iz doprinosa država članica EFTA-e unesenih u članak 6 3 0 izvještaja o prihodima, koji čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe. Oni rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenjem u skladu s prilogom „Europski gospodarski prostor” ovom dijelu izvještaja o rashodima ovog odjeljka, koji je sastavni dio općeg proračuna.

Pravna osnova

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

Uredba (EZ) br. 1906/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa te za širenje rezultata istraživanja (2007.-2013.) (SL L 391, 30.12.2006., str. 1).

Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013) (SL L 400, 30.12.2006., str. 86.).

POGLAVLJE 08 06 — SURADNJA — OKOLIŠ (UKLJUČUJUĆI KLIMATSKE PROMJENE)

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 08 06 | SURADNJA — OKOLIŠ (UKLJUČUJUĆI KLIMATSKE PROMJENE) | | | | | | | |
| 08 06 01 | Suradnja — Okoliš (uključujući klimatske promjene) | 1.1 | 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |
| 08 06 02 | Suradnja — Okoliš — Zajedničko poduzeće za gorive ćelije i vodik | 1.1 | 3 951 000 | 2 671 697 | | | 3 951 000 | 2 671 697 |
| | Poglavlje 08 06 — Ukupno | | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

08 06

SURADNJA — OKOLIŠ (UKLJUČUJUĆI KLIMATSKE PROMJENE)

08 06 01

Suradnja — Okoliš (uključujući klimatske promjene)

1.1

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

08 06 02

Suradnja — Okoliš — Zajedničko poduzeće za gorive ćelije i vodik

1.1

3 951 000

2 671 697

3 951 000

2 671 697

Poglavlje 08 06 — Ukupno

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

Članak 08 06 01 — Suradnja — Okoliš (uključujući klimatske promjene)

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

Napomene

Istraživanja okoliša u okviru Sedmog okvirnog programa provodit će se kroz temu „Okoliš (uključujući klimatske promjene)”. Cilj je promicati održivo upravljanje prirodnim i ljudskim okolišem i njegovim resursima produbljivanjem našeg znanja o međudjelovanju klime, biosfere, ekosustavâ i ljudskih aktivnosti te razvojem novih tehnologija, alata i usluga kako bi se pronašla cjelovita rješenja za ekološke probleme na globalnoj razini. Naglasak će biti stavljen na predviđanje klimatskih promjena te promjena ekoloških, kopnenih i oceanskih sustava, na alate i tehnologije za praćenje, sprječavanje i ublažavanje pritisaka na okoliš i rizika za okoliš, uključujući one koji utječu na zdravlje ljudi, te na tehnologije za održivost prirodnog okoliša i okoliša koji je stvorio čovjek.

Istraživanja na ovu temu pridonijet će provedbi međunarodnih obveza i inicijativa kao što je globalno promatranje Zemlje (GEO). Nadalje, ona će pokriti potrebe za istraživanjima koje proizlaze iz sadašnjeg i budućeg zakonodavstva i politika Unije, njima pridruženih tematskih strategija i akcijskih planova u području tehnologija za zaštitu okoliša te u području okoliša i zdravlja. Istraživanja će također pogodovati tehnološkom razvoju koji će pak utjecati na bolji tržišni položaj europskih poduzeća, a posebno MSP-ova, u područjima kao što su tehnologije zaštite okoliša.

U skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegovim člankom 82. i Protokolom 32, odobrenim sredstvima unesenim u ovaj članak moraju se dodati doprinosi država članica EFTA-e. Potrebno je napomenuti da ovi iznosi proizlaze iz doprinosa država članica EFTA-e unesenih u članak 6 3 0 izvještaja o prihodima, koji čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe. Oni rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenjem u skladu s prilogom „Europski gospodarski prostor” ovom dijelu izvještaja o rashodima ovog odjeljka, koji je sastavni dio općeg proračuna.

Pravna osnova

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

Uredba (EZ) br. 1906/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa te za širenje rezultata istraživanja (2007.-2013.) (SL L 391, 30.12.2006., str. 1).

Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013) (SL L 400, 30.12.2006., str. 86.).

POGLAVLJE 08 10 — IDEJE

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 08 10 | Ideje | | | | | | | |
| 08 10 01 | Ideje | 1.1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| | Poglavlje 08 10 — Ukupno | | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

08 10

Ideje

08 10 01

Ideje

1.1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Poglavlje 08 10 — Ukupno

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Članak 08 10 01 — Ideje

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Napomene

Opći je cilj aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća u okviru posebnog programa „Ideje” prepoznati najbolje europske istraživačke timove i poticati pionirska istraživanja financiranjem visokorizičnih i multidisciplinarnih projekata koje isključivo na temelju izvrsnosti ocjenjuju stručnjaci na europskoj razini, pritom se posebno zalažući za stvaranje mreža među istraživačkim skupinama u različitim zemljama u cilju promicanja razvoja europske znanstvene zajednice.

U skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegovim člankom 82. i Protokolom 32, odobrenim sredstvima unesenim u ovaj članak moraju se dodati doprinosi država članica EFTA-e. Potrebno je napomenuti da ovi iznosi proizlaze iz doprinosa država članica EFTA-e unesenih u članak 6 3 0 izvještaja o prihodima, koji čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe. Oni rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenjem u skladu s prilogom „Europski gospodarski prostor” ovom dijelu izvještaja o rashodima ovog odjeljka, koji je sastavni dio općeg proračuna.

Ova odobrena sredstva pokrivat će i rashode koji se odnose na prihode koji rezultiraju dodatnim odobrenim sredstvima i koje osiguravaju treće strane ili treće zemlje (izvan Europskoga gospodarskog prostora) sudionice u projektima u području istraživanja i tehnološkog razvoja.

U skladu s člankom 21. Financijske uredbe, svi prihodi uneseni u stavke 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 i 6 0 3 3 izvještaja o prihodima mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima.

Pravna osnova

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

Uredba (EZ) br. 1906/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa te za širenje rezultata istraživanja (2007.-2013.) (SL L 391, 30.12.2006., str. 1).

Uredba Vijeća 2006/972/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ideje” kojim se primjenjuje Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 243).

POGLAVLJE 08 19 — KAPACITETI — POTPORA ZA KOHERENTNI RAZVOJ ISTRAŽIVAČKIH POLITIKA

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 08 19 | KAPACITETI — POTPORA ZA KOHERENTNI RAZVOJ ISTRAŽIVAČKIH POLITIKA | | | | | | | |
| 08 19 01 | Kapaciteti — Potpora za koherentni razvoj istraživačkih politika | 1.1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| | Poglavlje 08 19 — Ukupno | | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

08 19

KAPACITETI — POTPORA ZA KOHERENTNI RAZVOJ ISTRAŽIVAČKIH POLITIKA

08 19 01

Kapaciteti — Potpora za koherentni razvoj istraživačkih politika

1.1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Poglavlje 08 19 — Ukupno

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Članak 08 19 01 — Kapaciteti — Potpora za koherentni razvoj istraživačkih politika

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Napomene

Povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj do ciljne razine od 3 % te povećanje njihove učinkovitosti glavni su prioriteti u skladu sa strategijom Europa 2020. Stoga je razvoj koherentnog skupa politika kojima se želi dati poticaj javnim i privatnim ulaganjima u istraživanja od ključne važnosti za tijela javne vlasti. Cilj je mjera u okviru ovog naslova podupirati razvoj učinkovitih i koherentnih politika u području istraživanja na regionalnoj i nacionalnoj razini te na razini Unije dostavljanjem strukturiranih informacija, pokazatelja i analiza te pomoću mjera čiji je cilj usklađivanje politikâ u području istraživanja, a posebno primjenom otvorene metode usklađivanja na istraživačku politiku.

U skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegovim člankom 82. i Protokolom 32, odobrenim sredstvima unesenim u ovaj članak moraju se dodati doprinosi država članica EFTA-e. Potrebno je napomenuti da ovi iznosi proizlaze iz doprinosa država članica EFTA-e unesenih u članak 6 3 0 izvještaja o prihodima, koji čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe. Oni rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenjem u skladu s prilogom „Europski gospodarski prostor” ovom dijelu izvještaja o rashodima ovog odjeljka, koji je sastavni dio općeg proračuna.

Pravna osnova

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

Uredba (EZ) br. 1906/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa te za širenje rezultata istraživanja (2007.-2013.) (SL L 391, 30.12.2006., str. 1).

Odluka Vijeća 2006/974/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu: Poseban program „Kapaciteti” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 299.).

POGLAVLJE 08 20 — EURATOM — ENERGIJA FUZIJE

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 08 20 | EURATOM — ENERGIJA FUZIJE | | | | | | | |
| 08 20 01 | Euratom — Energija fuzije | 1.1 | 72 163 290 | 78 549 779 | | | 72 163 290 | 78 549 779 |
| 08 20 02 | Euratom — Europsko zajedničko poduzeće za ITER — Fuzija za energiju (F4E) | 1.1 | 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |
| | Poglavlje 08 20 — Ukupno | | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

08 20

EURATOM — ENERGIJA FUZIJE

08 20 01

Euratom — Energija fuzije

1.1

72 163 290

78 549 779

72 163 290

78 549 779

08 20 02

Euratom — Europsko zajedničko poduzeće za ITER — Fuzija za energiju (F4E)

1.1

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Poglavlje 08 20 — Ukupno

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

Članak 08 20 02 — Euratom — Europsko zajedničko poduzeće za ITER — Fuzija za energiju (F4E)

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Napomene

Fuzija nudi mogućnost gotovo neograničene opskrbe čistom energijom, a ITER je ključan sljedeći korak u ostvarivanju tog konačnog cilja. U tom cilju osnovana je Europska organizacija za ITER i razvoj energije fuzije u obliku zajedničkog poduzeća. Zadaće su Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije (Fuzija za energiju) sljedeće:

| (a) | osigurati doprinos Euratoma Međunarodnoj organizaciji za energiju fuzije ITER; |
| --- | --- |

(a)

osigurati doprinos Euratoma Međunarodnoj organizaciji za energiju fuzije ITER;

| (b) | osigurati doprinos Euratoma širim djelovanjima u suradnji s Japanom radi brze realizacije energije fuzije, |
| --- | --- |

(b)

osigurati doprinos Euratoma širim djelovanjima u suradnji s Japanom radi brze realizacije energije fuzije,

| (c) | provesti program aktivnosti u pripremi za izgradnju oglednog fuzijskog reaktora i povezanih postrojenja, uključujući i Međunarodno postrojenje za fuzijsko ozračivanja materijala (IFMIF). |
| --- | --- |

(c)

provesti program aktivnosti u pripremi za izgradnju oglednog fuzijskog reaktora i povezanih postrojenja, uključujući i Međunarodno postrojenje za fuzijsko ozračivanja materijala (IFMIF).

Pravna osnova

Odluka Vijeća od 25. rujna 2006. o sklapanju, od strane Komisije, Sporazuma o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER, Dogovora o privremenoj primjeni Sporazuma o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER i Sporazuma o povlasticama i imunitetima Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER.

Odluka Komisije 2006/943/Euratom od 17. studenoga 2006. o privremenoj primjeni Sporazuma o osnivanju Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER i Sporazuma o povlasticama i imunitetima Međunarodne organizacije za energiju fuzije ITER za zajedničku provedbu projekta ITER (SL L 358, 16.12.2006., str. 60.).

Odluka Vijeća 2006/970/Euratom od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2007.-2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 60.).

Uredba Vijeća (Euratom) br. 1908/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju te za širenje rezultata istraživanja (2007.-2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 1.).

Odluka Vijeća 2006/976/Euratom od 19. prosinca 2006. o posebnom programu za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2007.-2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 404.).

Odluka Vijeća 2007/198/Euratom od 27. ožujka 2007. o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za ITER i razvoj energije fuzije i davanju povalasitca tom poduzeću (SL L 90, 30.3.2007., str. 58.).

Odluka Vijeća 2012/93/Euratom od 19. prosinca 2011. o Okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012.-2013.) (SL L 47, 18.2.2012., str. 25).

Uredba Vijeća (Euratom) br. 139/2012 od 19. prosinca 2011. o utvršivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u neizravnim djelovanjima iz Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju te za širenje rezultata istraživanja (2012.-2013.) (SL L 47, 18.2.2012., str. 1).

Odluka Vijeća 2012/94/Euratom od 19. prosinca 2011. o posebnom programu za provedbu Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012.-2013.) (SL L 47, 18.2.2012., str. 33.).

GLAVA 09 — INFORMACIJSKO DRUŠTVO I MEDIJI

Iznosi

| Glava Poglavlje | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 09 01 | Administrativni rashodi u području politike informacijskog društva i medija | | 127 323 333 | 127 323 333 | | | 127 323 333 | 127 323 333 |
| 09 02 | Regulatorni okvir za Digitalnu agendu | | 18 137 969 | 25 484 774 | | | 18 137 969 | 25 484 774 |
| 40 02 41 | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 | | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 |
| 09 03 | preuzimanje informacijskih i komunikacijskih tehnologija | 1 | 144 265 000 | 132 209 900 | | | 144 265 000 | 132 209 900 |
| 09 04 | Suradnja — informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) | 1 | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |
| 09 05 | Kapaciteti — Istraživačke infrastrukture | 1 | 37 403 000 | 53 948 802 | | | 37 403 000 | 53 948 802 |
| | Glava 09 — Ukupno | | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| | 40 01 40, 40 02 41


  Ukupno uključujući pričuve | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 508 097 196 | | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 548 909 877 |

Glava Poglavlje

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

09 01

Administrativni rashodi u području politike informacijskog društva i medija

127 323 333

127 323 333

127 323 333

127 323 333

09 02

Regulatorni okvir za Digitalnu agendu

18 137 969

25 484 774

18 137 969

25 484 774

40 02 41

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

09 03

preuzimanje informacijskih i komunikacijskih tehnologija

1

144 265 000

132 209 900

144 265 000

132 209 900

09 04

Suradnja — informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT)

1

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 05

Kapaciteti — Istraživačke infrastrukture

1

37 403 000

53 948 802

37 403 000

53 948 802

Glava 09 — Ukupno

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

Ukupno uključujući pričuve

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

POGLAVLJE 09 04 — SURADNJA — INFORMACIJSKE I KOMUNIKACIJSKE TEHNOLOGIJE (ICT)

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 09 04 | Suradnja — informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) | | | | | | | |
| 09 04 01 | Potpora suradnji u istraživanjima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (ICT — Suradnja) | | | | | | | |
| 09 04 01 01 | Potpora suradnji u istraživanjima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (ICT — Suradnja) | 1.1 | 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |
| 09 04 01 02 | Suradnja — Informacijske i komunikacijske tehnologije — Zajedničko poduzeće ARTEMIS | 1.1 | 65 000 000 | 19 016 953 | | | 65 000 000 | 19 016 953 |
| 09 04 01 03 | Suradnja — Informacijske i komunikacijske tehnologije — Rashodi za potporu aktivnostima zajedničkog poduzeća ARTEMIS | 1.1 | 911 793 | 901 234 | | | 911 793 | 901 234 |
| 09 04 01 04 | Suradnja — Informacijske i komunikacijske tehnologije — Zajedničko poduzeće ENIAC | 1.1 | 110 000 000 | 35 143 790 | | | 110 000 000 | 35 143 790 |
| 09 04 01 05 | Suradnja — Informacijske i komunikacijske tehnologije — Rashodi za potporu aktivnostima zajedničkog poduzeća ENIAC | 1.1 | 429 142 | 424 172 | | | 429 142 | 424 172 |
| | Članak 09 04 01 — Međuzbroj | | 1 483 700 335 | 1 157 865 792 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 198 678 473 |
| 09 04 02 | Odobrena sredstva koja proizlaze iz doprinosa trećih strana (izvan Europskog gospodarskog prostora) za istraživanje i tehnološki razvoj | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 09 04 03 | Završetak prijašnjih okvirnih programa Europske zajednice (prije 2007.) | 1.1 | — | 10 872 610 | | | — | 10 872 610 |
| | Poglavlje 09 04 — Ukupno | | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

09 04

Suradnja — informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT)

09 04 01

Potpora suradnji u istraživanjima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (ICT — Suradnja)

09 04 01 01

Potpora suradnji u istraživanjima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (ICT — Suradnja)

1.1

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

09 04 01 02

Suradnja — Informacijske i komunikacijske tehnologije — Zajedničko poduzeće ARTEMIS

1.1

65 000 000

19 016 953

65 000 000

19 016 953

09 04 01 03

Suradnja — Informacijske i komunikacijske tehnologije — Rashodi za potporu aktivnostima zajedničkog poduzeća ARTEMIS

1.1

911 793

901 234

911 793

901 234

09 04 01 04

Suradnja — Informacijske i komunikacijske tehnologije — Zajedničko poduzeće ENIAC

1.1

110 000 000

35 143 790

110 000 000

35 143 790

09 04 01 05

Suradnja — Informacijske i komunikacijske tehnologije — Rashodi za potporu aktivnostima zajedničkog poduzeća ENIAC

1.1

429 142

424 172

429 142

424 172

Članak 09 04 01 — Međuzbroj

1 483 700 335

1 157 865 792

40 812 681

1 483 700 335

1 198 678 473

09 04 02

Odobrena sredstva koja proizlaze iz doprinosa trećih strana (izvan Europskog gospodarskog prostora) za istraživanje i tehnološki razvoj

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

09 04 03

Završetak prijašnjih okvirnih programa Europske zajednice (prije 2007.)

1.1

—

10 872 610

—

10 872 610

Poglavlje 09 04 — Ukupno

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

Članak 09 04 01 — Potpora suradnji u istraživanjima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (ICT — Suradnja)

Stavka 09 04 01 01 — Potpora suradnji u istraživanjima u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (ICT — Suradnja)

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

Napomene

Cilj je Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) i teme „Informacijske i komunikacijske tehnologije” u okviru posebnog programa „Suradnja” poboljšati konkurentnost europske industrije i omogućiti Europi da ovlada budućim trendovima u ICT-u i oblikuje ih u skladu s dugoročnom europskom strategijom za ICT tako da se ispune zahtjevi njenog društva i gospodarstva te da europski standardi pridonesu oblikovanju globalnih trendova u području ICT-a umjesto da je prestignu druga rastuća globalna tržišta.

Aktivnosti će osnažiti europski znanstveni i tehnološki temelj i osigurati globalno vodstvo Europe u području ICT-a, pomoći u pokretanju i poticanju inovativnosti upotrebom ICT-a te osigurati brzu transformaciju napretka ICT-a u korist europskih građana, poduzeća, industrije i vlade.

Tema ICT-a daje prednost strateškim istraživanjima o ključnim tehnološkim stupovima, osigurava potpunu integraciju tehnologija te pruža znanje i sredstva za razvoj širokog raspona inovativnih primjena ICT-a.

Aktivnosti potiču industrijski i tehnološki napredak u sektoru ICT-a te unapređuju konkurentnost važnih sektora u kojima se ICT znatno koristi, kako putem inovativnih visokovrijednih proizvoda i usluga temeljenih na ICT-u tako i putem novih ili unaprijeđenih organizacijskih procesa u poduzetništvu i upravama. Tema ICT-a podupire i druge politike Unije aktivirajući ICT kako bi se ispunili zahtjevi javnosti i društva.

Aktivnosti obuhvaćaju suradnju i razmjenu najboljih praksi u cilju uspostave zajedničkih standarda Unije koji su u skladu s globalnim standardom ili ga uspostavljaju, mjera umrežavanja i inicijative za usklađivanje nacionalnih programa. Ova odobrena sredstva namijenjena su i pokrivanju troškova neovisnih stručnjaka koji pomažu pri evaluaciji prijedloga i reviziji projekata, troškova događanja, sastanaka, konferencija, radionica i seminara koje zbog njihove europske važnosti organizira Komisija, troškova studija, analiza i evaluacija, troškova praćenja i evaluacije posebnih programa i okvirnih programa te troškova mjera za praćenje i širenje rezultata programa, uključujući mjere u okviru prijašnjih okvirnih programa.

U skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegovim člankom 82. i Protokolom 32, odobrenim sredstvima unesenima u ovu stavku moraju se dodati doprinosi država članica EFTA-e. Potrebno je napomenuti da ovi iznosi proizlaze iz doprinosa država članica EFTA-e unesenih u članak 6 3 0 izvještaja o prihodima, koji čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe. Oni rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenju u skladu s prilogom „Europski gospodarski prostor” ovom dijelu izvještaja o rashodima u ovom odjeljku, koji je sastavni dio općeg proračuna.

Dio ovih odobrenih sredstava namijenjen je poticanju zajedničkih pristupa rješavanju ključnih globalnih izazova, kao što je strategija u području ICT-a kojom se ne može samo konkurirati brzo rastućim tržištima ICT-a (npr. u Aziji), već i postaviti standardi za izradu politika u području ICT-a, kojima bi se na globalnoj razini promicale europske vrijednosti udruživanjem resursa i poticanjem razmjene najboljih praksi za unaprjeđenje istraživanja, razvoja i inovacija u području ICT-a. Tim se mjerama želi povećati učinkovitost djelovanja međunarodne zajednice, dopuniti postojeći mehanizmi i dobri odnosi u radnoj okolini. Ova odobrena sredstva koristit će se za financiranje inovativnih pothvata između europskih i trećih zemalja. Doseg takvih pothvata nadilazit će ono što bi svaka pojedinačna zemlja mogla poduzeti i koristit će i Uniji i njezinim partnerima u pripremi njihove vodeće uloge u postavljanju budućih standarda ICT-a. U provedbi tih mjera Komisija će osigurati ravnomjernu raspodjelu subvencija. Pomoći će sudionicima na globalnoj razini da se angažiraju u istraživačkim partnerstvima kako bi se potakle inovacije u području ICT-a.

Pravna osnova

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

Uredba (EZ) br. 1906/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa te za širenje rezultata istraživanja (2007.-2013.) (SL L 391, 30.12.2006., str. 1).

Odluka Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” za provedbu Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013) (SL L 400, 30.12.2006., str. 86.).

GLAVA 10 — IZRAVNO ISTRAŽIVANJE

Iznosi

| Glava Poglavlje | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 10 01 | Administrativni rashodi u području politike izravnog istraživanja | 1 | 350 080 000 | 350 080 000 | | | 350 080 000 | 350 080 000 |
| 10 02 | Operativna odobrena sredstva za izravno financirana istraživanja — Sedmi okvirni program (2007. – 2013.) — EU | 1 | 33 089 156 | 30 721 154 | | | 33 089 156 | 30 721 154 |
| 10 03 | Operativna odobrena sredstva za izravno financirana istraživanja — Sedmi okvirni program (2007. – 2013.) — Euratom | 1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 04 | Završetak prijašnjih okvirnih programa i ostalih aktivnosti | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 10 05 | Negativne posljedice nuklearnih aktivnosti koje provodi Zajednički istraživački centar u skladu s Ugovorom o Euratomu | 1 | 30 900 000 | 29 204 688 | | | 30 900 000 | 29 204 688 |
| | Glava 10 — Ukupno | | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |

Glava Poglavlje

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

10 01

Administrativni rashodi u području politike izravnog istraživanja

1

350 080 000

350 080 000

350 080 000

350 080 000

10 02

Operativna odobrena sredstva za izravno financirana istraživanja — Sedmi okvirni program (2007. – 2013.) — EU

1

33 089 156

30 721 154

33 089 156

30 721 154

10 03

Operativna odobrena sredstva za izravno financirana istraživanja — Sedmi okvirni program (2007. – 2013.) — Euratom

1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 04

Završetak prijašnjih okvirnih programa i ostalih aktivnosti

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 05

Negativne posljedice nuklearnih aktivnosti koje provodi Zajednički istraživački centar u skladu s Ugovorom o Euratomu

1

30 900 000

29 204 688

30 900 000

29 204 688

Glava 10 — Ukupno

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

Napomene

Ove se napomene odnose na sve naslove proračuna u području politike izravnog istraživanja (uz iznimku Poglavlja 10 05).

Odobrena sredstva ne pokrivaju samo rashode za poslovanje i osoblje obuhvaćeno Pravilnikom o osoblju, već i ostale rashode za osoblje, ugovaranje, infrastrukturu, informiranje i publikacije te sve ostale administrativne rashode koji proizlaze iz aktivnosti istraživanja i tehnološkog razvoja, uključujući izviđajna istraživanja.

U skladu s člankom 21. Financijske uredbe, svi prihodi uneseni u stavke 6 2 2 4 i 6 2 2 5 izvještaja o prihodima mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima.

Razni prihodi mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima koja će se koristiti u poglavljima 10 02, 10 03 ili 10 04 ili u članku 10 01 05, ovisno o njihovoj namjeni.

Svi prihodi od doprinosa država kandidatkinja i, ako je primjenjivo, potencijalnih država kandidatkinja sa zapadnog Balkana za potrebe sudjelovanja u programima Unije uneseni u stavku 6 0 3 1 izvještaja o prihodima mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe.

Za neke od tih projekata predviđena je mogućnost sudjelovanja trećih zemalja ili organizacija iz trećih zemalja u europskoj suradnji u području znanstvenih i tehničkih istraživanja. Svi financijski doprinosi unose se u stavku 6 0 1 3 izvještaja o prihodima te mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. Financijske uredbe.

Dodatna odobrena sredstva bit će dostupna u članku 10 02 02 i 10 03 02.

Odobrenim sredstvima u ovoj glavi pokrivaju se troškovi osoblja koje radi u financijskom i administrativnom odjelu Zajedničkog istraživačkog centra i potpore koja im je potrebna (približno 15 % troškova).

POGLAVLJE 10 03 — OPERATIVNA ODOBRENA SREDSTVA ZA IZRAVNO FINANCIRANA ISTRAŽIVANJA — SEDMI OKVIRNI PROGRAM (2007. – 2013.) — EURATOM

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 10 03 | Operativna odobrena sredstva za izravno financirana istraživanja — Sedmi okvirni program (2007. – 2013.) — Euratom | | | | | | | |
| 10 03 01 | Nuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) | 1.1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 03 02 | Odobrena sredstva koja proizlaze iz doprinosa trećih strana (izvan Europskoga gospodarskog prostora) za istraživanje i tehnološki razvoj | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Poglavlje 10 03 — Ukupno | | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

10 03

Operativna odobrena sredstva za izravno financirana istraživanja — Sedmi okvirni program (2007. – 2013.) — Euratom

10 03 01

Nuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)

1.1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 02

Odobrena sredstva koja proizlaze iz doprinosa trećih strana (izvan Europskoga gospodarskog prostora) za istraživanje i tehnološki razvoj

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Poglavlje 10 03 — Ukupno

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Članak 10 03 01 — Nuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Napomene

Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju aktivnosti znanstvene i tehničke potpore te istraživačke aktivnosti koje provodi Zajednički istraživački centar u skladu s posebnim nuklearnim programom u sljedećim tematskim područjima:

| — | upravljanje nuklearnim otpadom, utjecaj na okoliš, temeljna znanja i istraživanja u području razgradnje nuklearnih postrojenja, |
| --- | --- |

—

upravljanje nuklearnim otpadom, utjecaj na okoliš, temeljna znanja i istraživanja u području razgradnje nuklearnih postrojenja,

| — | nuklearna sigurnost, |
| --- | --- |

—

nuklearna sigurnost,

| — | nuklearna zaštita. |
| --- | --- |

—

nuklearna zaštita.

Pokrivaju aktivnosti nužne za provedbu zaštitnih mjera u skladu s poglavljem 7. glave II. Ugovora o Euratomu i obveze koje proizlaze iz Ugovora o neširenju nuklearnog oružja i provedbe Komisijinog programa potpore Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju (IAEA).

Pokrivaju određene rashode koji se odnose na predmetne istraživačke i potporne aktivnosti (sve vrste kupnje i ugovori). To obuhvaća rashode za znanstvenu infrastrukturu nastale u izravnoj vezi s predmetnim projektima.

Ova odobrena sredstva namijenjena su i pokrivanju rashoda svih vrsta koji se odnose na istraživačke aktivnosti a povezani su s aktivnostima u ovom članku povjerenima Zajedničkom istraživačkom centru u okviru sudjelovanja Centra u neizravnim djelovanjima na natjecateljskoj osnovi.

U skladu s člankom 21. i člankom 183. stavkom 2. Financijske uredbe, svi prihodi uneseni u stavke 6 2 2 3 i 6 2 2 6 izvještaja o prihodima mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima.

Pravna osnova

Odluka Vijeća 2006/970/Euratom od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2007.-2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 60.).

Odluka Vijeća 2006/977/Euratom od 19. prosinca 2006. o posebnom programu koji se provodi putem izravnih djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra u okviru Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2007.-2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 434).

Uredba Vijeća (Euratom) br. 1908/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju te za širenje rezultata istraživanja (2007.-2011.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 1.).

Odluka Vijeća 2012/93/Euratom od 19. prosinca 2011. o Okvirnom programu Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012. - 2013.) (SL L 47, 18.2.2012., str. 25.).

Uredba Vijeća (Euratom) br. 139/2012 od 19. prosinca 2011. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u neizravnim djelovanjima iz Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju te za širenje rezultata istraživanja (2012. - 2013.) (SL L 47, 18.2.2012., str. 1.).

Odluka Vijeća 2012/95/Euratom od 19. prosinca 2011. o posebnom programu za provedbu Okvirnog programa Europske zajednice za atomsku energiju za aktivnosti u području nuklearnih istraživanja i osposobljavanja (2012.-2013.) putem izravnih djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (SL L 47, 18.2.2012., str. 40.).

GLAVA 13 — REGIONALNA POLITIKA

Iznosi

| Glava Poglavlje | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 13 01 | Administrativni rashodi u području politike regionalne politike | | 88 792 579 | 88 792 579 | | | 88 792 579 | 88 792 579 |
| 13 03 | Europski fond za regionalni razvoj i ostale regionalne aktivnosti | 1 | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 | | | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 |
| 13 04 | Kohezijski fond | 1 | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 | | | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 |
| 13 05 | Pretpristupne aktivnosti povezane sa strukturnim politikama | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |
| 13 06 | Fond solidarnosti | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| | Glava 13 — Ukupno | | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |

Glava Poglavlje

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

13 01

Administrativni rashodi u području politike regionalne politike

88 792 579

88 792 579

88 792 579

88 792 579

13 03

Europski fond za regionalni razvoj i ostale regionalne aktivnosti

1

30 639 878 699

31 410 089 436

30 639 878 699

31 410 089 436

13 04

Kohezijski fond

1

12 499 800 000

11 414 497 449

12 499 800 000

11 414 497 449

13 05

Pretpristupne aktivnosti povezane sa strukturnim politikama

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 06

Fond solidarnosti

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Glava 13 — Ukupno

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

POGLAVLJE 13 05 — PRETPRISTUPNE AKTIVNOSTI POVEZANE SA STRUKTURNIM POLITIKAMA

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 13 05 | Pretpristupne aktivnosti povezane sa strukturnim politikama | | | | | | | |
| 13 05 01 | Instrument strukturnih politika za pretpristupno razdoblje (ISPA) — Završetak prethodnih projekata (2000. – 2006.) | | | | | | | |
| 13 05 01 01 | Instrument strukturnih politika za pretpristupno razdoblje (ISPA) — Završetak ostalih prethodnih projekata (2000. – 2006.) | 4 | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 01 02 | Instrument strukturnih politika za pretpristupno razdoblje — Završetak pretpristupne pomoći koja se odnosi na osam država podnositeljica zahtjeva za članstvo | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Članak 13 05 01 — Međuzbroj | | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 02 | Instrument pretpristupne pomoći (IPA) — Komponenta regionalnog razvoja | 4 | 462 000 000 | 172 734 477 | | | 462 000 000 | 172 734 477 |
| 13 05 03 | Instrument pretpristupne pomoći (IPA) — Komponenta Prekogranična suradnja | | | | | | | |
| 13 05 03 01 | Prekogranična suradnja — Doprinos iz podnaslova 1-b | 1.2 | 51 491 401 | 50 000 000 | | | 51 491 401 | 50 000 000 |
| 13 05 03 02 | Prekogranična suradnja i sudjelovanje država kandidatkinja i potencijalnih država kandidatkinja u programima transnacionalne i međuregionalne suradnje strukturnih fondova — Doprinos iz naslova 4 | 4 | 36 279 051 | 34 675 735 | | | 36 279 051 | 34 675 735 |
| | Članak 13 05 03 — Međuzbroj | | 87 770 452 | 84 675 735 | | | 87 770 452 | 84 675 735 |
| | Poglavlje 13 05 — Ukupno | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

13 05

Pretpristupne aktivnosti povezane sa strukturnim politikama

13 05 01

Instrument strukturnih politika za pretpristupno razdoblje (ISPA) — Završetak prethodnih projekata (2000. – 2006.)

13 05 01 01

Instrument strukturnih politika za pretpristupno razdoblje (ISPA) — Završetak ostalih prethodnih projekata (2000. – 2006.)

4

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 01 02

Instrument strukturnih politika za pretpristupno razdoblje — Završetak pretpristupne pomoći koja se odnosi na osam država podnositeljica zahtjeva za članstvo

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Članak 13 05 01 — Međuzbroj

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 02

Instrument pretpristupne pomoći (IPA) — Komponenta regionalnog razvoja

4

462 000 000

172 734 477

462 000 000

172 734 477

13 05 03

Instrument pretpristupne pomoći (IPA) — Komponenta Prekogranična suradnja

13 05 03 01

Prekogranična suradnja — Doprinos iz podnaslova 1-b

1.2

51 491 401

50 000 000

51 491 401

50 000 000

13 05 03 02

Prekogranična suradnja i sudjelovanje država kandidatkinja i potencijalnih država kandidatkinja u programima transnacionalne i međuregionalne suradnje strukturnih fondova — Doprinos iz naslova 4

4

36 279 051

34 675 735

36 279 051

34 675 735

Članak 13 05 03 — Međuzbroj

87 770 452

84 675 735

87 770 452

84 675 735

Poglavlje 13 05 — Ukupno

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

Članak 13 05 01 — Instrument strukturnih politika za pretpristupno razdoblje (ISPA) — Završetak prethodnih projekata (2000. – 2006.)

Napomene

Pomoć iz Instrumenta strukturnih politika za pretpristupno razdoblje (ISPA) bila je namijenjena pružanju pomoći državama kandidatkinjama iz Srednje i Istočne Europe pri pristupanju Uniji. ISPA je služio za pomoć državama korisnicama pri usklađivanju pravne stečevine Unije u područjima okoliša i prometa.

Stavka 13 05 01 01 — Instrument strukturnih politika za pretpristupno razdoblje (ISPA) — Završetak ostalih prethodnih projekata (2000. – 2006.)

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

Napomene

Ova odobrena sredstva namijenjena su pokrivanju pomoći iz ISPA-e i tehničke pomoći osigurane izvan Komisije koja je potrebna za provedbu u državama kandidatkinjama iz srednje i istočne Europe.

Bez obzira na korisnika u ovoj stavci nisu dopušteni nikakvi administrativni rashodi.

Pravna osnova

Uredba Vijeća (EZ) br. 1266/1999 od 21. lipnja 1999. o usklađivanju pomoći namijenjene državama podnositeljicama zahtjeva za članstvo u okviru pretpristupne strategije (SL L 161, 26.6.1999., str. 68.).

Uredba Vijeća (EZ) br. 1267/1999 od 21. lipnja 1999.o uspostavljanju Instrumenta za strukturne politike u pretpristupnom razdoblju (SL L 161, 26.6.1999., str. 73.).

Uredba Vijeća (EZ) br. 2257/2004 od 20. prosinca 2004. o izmjenama uredaba (EEZ) br. 3906/89, (EZ) br. 1267/1999, (EZ) br. 1268/1999 i (EZ) br. 2666/2000, da bi se uzeo u obzir status Hrvatske kao države kandidatkinje (SL L 389, 30.12.2004., str. 1.).

POGLAVLJE 13 06 — FOND SOLIDARNOSTI

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 13 06 | Fond solidarnosti | | | | | | | |
| 13 06 01 | Fond solidarnosti Europske unije — Države članice | 3.2 | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| 13 06 02 | Fond solidarnosti Europske unije — Države u fazi pregovora o pristupanju | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Poglavlje 13 06 — Ukupno | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

13 06

Fond solidarnosti

13 06 01

Fond solidarnosti Europske unije — Države članice

3.2

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 02

Fond solidarnosti Europske unije — Države u fazi pregovora o pristupanju

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Poglavlje 13 06 — Ukupno

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Članak 13 06 01 — Fond solidarnosti Europske unije — Države članice

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Napomene

U ovaj članak unose se odobrena sredstva koja proizlaze iz mobilizacije Fonda solidarnosti Europske unije u slučaju katastrofa velikih razmjera u državama članicama. Pomoć se treba osigurati ponajprije u slučaju prirodnih katastrofa, ali se može, ako je to opravdano hitnošću situacije, pružiti i predmetnim državama članicama, u kojem se slučaju utvrđuje rok za korištenje dodijeljene financijske pomoći, a države korisnice moraju valjano obrazložiti način na koji je primljena pomoć iskorištena. Za financijsku potporu koja je naknadno prebijena plaćanjima trećih strana, primjerice primjenom načela „onečišćivač plaća” ili je rezultat prekomjerne isplate u odnosu na konačno procijenjenu štetu, mora se osigurati povrat.

O dodjeli odobrenih sredstava odlučuje se u izmjeni proračuna, koja se donosi isključivo radi mobiliziranja sredstava iz Fonda solidarnosti Europske unije.

Pravna osnova

Uredba Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (SL L 311, 14.11.2002., str. 3.).

Referentni akti

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća, koji je podnijela Komisija od 6. travnja 2005., o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (COM(2005)0108).

Međuinstitucijski sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (SL C 139, 14.6.2006., str. 1.).

GLAVA 15 — OBRAZOVANJE I KULTURA

Iznosi

| Glava Poglavlje | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 15 01 | Administrativni rashodi u području politike obrazovanja i kulture | | 123 603 923 | 123 603 923 | | | 123 603 923 | 123 603 923 |
| 15 02 | Cjeloživotno učenje, uključujući višejezičnost | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 | | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 |
| 15 04 | Razvoj kulturne i audiovizualne suradnje u Europi | | 175 715 000 | 159 896 411 | | | 175 715 000 | 159 896 411 |
| 15 05 | Poticanje i promicanje suradnje u području mladih i sporta | 3 | 149 539 000 | 130 166 227 | | | 149 539 000 | 130 166 227 |
| 15 07 | Ljudi — Program za mobilnost istraživača | 1 | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |
| | Glava 15 — Ukupno | | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |

Glava Poglavlje

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

15 01

Administrativni rashodi u području politike obrazovanja i kulture

123 603 923

123 603 923

123 603 923

123 603 923

15 02

Cjeloživotno učenje, uključujući višejezičnost

1 417 215 664

1 379 114 216

1 417 215 664

1 379 114 216

15 04

Razvoj kulturne i audiovizualne suradnje u Europi

175 715 000

159 896 411

175 715 000

159 896 411

15 05

Poticanje i promicanje suradnje u području mladih i sporta

3

149 539 000

130 166 227

149 539 000

130 166 227

15 07

Ljudi — Program za mobilnost istraživača

1

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Glava 15 — Ukupno

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

POGLAVLJE 15 07 — LJUDI — PROGRAM ZA MOBILNOST ISTRAŽIVAČA

Iznosi

| Glava Poglavlje Članak Stavka | Naslov | FO | Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 15 07 | Ljudi — Program za mobilnost istraživača | | | | | | | |
| 15 07 77 | Ljudi | 1.1 | 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |
| 15 07 78 | Odobrena sredstva koja proizlaze iz doprinosa trećih strana (izvan Europskog gospodarskog prostora) istraživačkom i tehnološkom razvoju | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 15 07 79 | Pilot-projekt — Partnerstva za znanje | 1.1 | p.m. | 499 900 | | | p.m. | 499 900 |
| | Poglavlje 15 07 — Ukupno | | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |

Glava Poglavlje Članak Stavka

Naslov

FO

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

15 07

Ljudi — Program za mobilnost istraživača

15 07 77

Ljudi

1.1

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

15 07 78

Odobrena sredstva koja proizlaze iz doprinosa trećih strana (izvan Europskog gospodarskog prostora) istraživačkom i tehnološkom razvoju

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

15 07 79

Pilot-projekt — Partnerstva za znanje

1.1

p.m.

499 900

p.m.

499 900

Poglavlje 15 07 — Ukupno

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Članak 15 07 77 — Ljudi

Iznosi

| Proračun 2013 | Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013 | Novi iznos |
| --- | --- | --- |
| Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja | Obveze | Plaćanja |
| 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |

Proračun 2013

Nacrt izmjene proračuna br. 9/2013

Novi iznos

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

Obveze

Plaćanja

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

Napomene

Europa mora postati zanimljivija istraživačima kako bi povećala svoje kapacitete i svoju učinkovitost u području istraživanja i tehnološkog razvoja, uz istovremeno jačanje i razvoj Europskog istraživačkog prostora. S obzirom na porast konkurencije na svjetskoj razini, potrebno je razviti otvoreno i konkurentno europsko tržište rada za istraživače s različitim zanimljivim mogućnostima za razvoj karijere.

Dodatna je vrijednost potpore koju pruža poseban program „Ljudi” (koji se provodi putem aktivnosti Marie Curie, Noć istraživača i aktivnost EURAXESS) promicanje međunarodne, interdisciplinarne i međusektorske mobilnosti istraživača kao ključnih pokretača europske inovativnosti. Aktivnostima Marie Curie također se potiče jača suradnja među obrazovanjem, istraživanjem i poduzećima iz različitih zemalja pri izobrazbi i razvoju karijera istraživača kako bi se unaprijedile njihove vještine te kako bi ih se pripremilo za poslove budućnosti. Aktivnostima Marie Curie učvršćuje se partnerstvo između obrazovanja i poduzeća kako bi se povećala razmjena znanja i unaprijedili doktorski studiji prilagođeni potrebama industrije. Promičući uvjete zaposlenja u skladu s Europskom poveljom za istraživače i Kodeksom za zapošljavanje istraživača, njima se doprinosi privlačnosti karijere istraživača u Europi.

U skladu sa Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegovim člankom 82. i Protokolom 32, odobrenim sredstvima unesenima u ovaj članak moraju se dodati doprinosi država članica EFTA-e. Potrebno je napomenuti da ovi iznosi proizlaze iz doprinosa država članica EFTA-e unesenih u članak 6 3 0 izvještaja o prihodima, koji čine namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 2. Financijske uredbe; oni rezultiraju odgovarajućim odobrenim sredstvima i izvršenjem u skladu s prilogom „Europski gospodarski prostor” ovom dijelu izvještaja o rashodima ovog odjeljka, koji je sastavni dio općeg proračuna.

Ova odobrena sredstva pokrivat će i rashode koji se donose na prihode koji rezultiraju stavljanjem na raspolaganje dodatnih odobrenih sredstava i koje osiguravaju treće strane ili treće zemlje (izvan Europskoga gospodarskog područja) sudionice u projektima u području istraživanja i tehnološkog razvoja.

Svi prihodi uneseni u stavke 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 i 6 0 3 3 izvještaja o prihodima mogu rezultirati dodatnim odobrenim sredstvima u skladu s člankom 21. Financijske uredbe.

Pravna osnova

Uredba (EZ) br. 1906/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o utvrđivanju pravila za sudjelovanje poduzeća, istraživačkih centara i sveučilišta u aktivnostima u okviru Sedmog okvirnog programa te za širenje rezultata istraživanja (2007. - 2013.) (SL L 391, 30.12.2006., str. 1).

Odluka br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o Sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.-2013.) (SL L 412, 30.12.2006., str. 1.).

Odluka Vijeća 2006/973/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu: Poseban program „Ljudi” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007.–2013.) (SL L 400, 30.12.2006., str. 270.).

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/203 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/203

---

P7_TA(2013)0475

Korištenje Fonda solidarnosti EU-a: suša i šumski požari u Rumunjskoj u 2012. i poplave u Njemačkoj, Austriji i Češkoj Republici u 2013.

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o korištenju Fonda solidarnosti Europske unije u skladu s točkom 26. Međuinstitucionalnog sporazuma od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (suša i šumski požari u Rumunjskoj te poplave u Njemačkoj, Austriji i Češkoj Republici). (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

(2016/C 436/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0692 – C7-0343/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0692 – C7-0343/2013),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (1), a posebno njegovu točku 26., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (1), a posebno njegovu točku 26.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (2),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, usvojenu za vrijeme sjednice odbora za mirenje 17. srpnja 2008. o Fondu solidarnosti Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, usvojenu za vrijeme sjednice odbora za mirenje 17. srpnja 2008. o Fondu solidarnosti Europske unije,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0369/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0369/2013),

| 1. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

(2)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o korištenju Fonda solidarnosti Europske unije

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2014/95/EU.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/204

---

P7_TA(2013)0476

Mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za dopunu financijskih sredstava iz općeg proračun EU-a za 2013. za financiranje Europskog socijalnog fonda radi povećanja sredstava dodijeljenih Francuskoj, Italiji i Španjolskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenog 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

(2016/C 436/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013., konačno donesen 12. prosinca 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2013., konačno donesen 12. prosinca 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir nacrtu izmjene proračuna br. 7/2013 koji je Komisija podnijela 25. srpnja 2013. (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrtu izmjene proračuna br. 7/2013 koji je Komisija podnijela 25. srpnja 2013. (COM(2013)0557),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 27., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 17. svibnja 2006. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini i dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 27.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0559 – C7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0559 – C7-0235/2013),

| — | uzimajući u obzir Stajalište Vijeća doneseno 7. listopada 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Stajalište Vijeća doneseno 7. listopada 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A7-0370/2013),

| A. | budući da se nakon provjere svih mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza iz naslova 1.b mobilizacija instrumenta fleksibilnosti čini nužnom; |
| --- | --- |

A.

budući da se nakon provjere svih mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza iz naslova 1.b mobilizacija instrumenta fleksibilnosti čini nužnom;

| B. | budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti radi dopune financiranja u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2013. iznad gornje granice naslova 1.b od 134 049 037 EUR prema financiranju Europskog socijalnog fonda radi povećanja sredstava dodijeljenih Francuskoj, Italiji i Španjolskoj za 2013. godinu ukupnim iznosom od 150 000 000 EUR; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti radi dopune financiranja u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2013. iznad gornje granice naslova 1.b od 134 049 037 EUR prema financiranju Europskog socijalnog fonda radi povećanja sredstava dodijeljenih Francuskoj, Italiji i Španjolskoj za 2013. godinu ukupnim iznosom od 150 000 000 EUR;

| 1. | uzima na znanje prijedlog Komisije da se gornja granica za naslov 1.b za 2013. prekorači za 134 049 037 EUR s ciljem povećanja sredstava dodijeljenih Francuskoj, Italiji i Španjolskoj iz Europskog socijalnog fonda za godinu 2013. ukupnim iznosom od 150 000 000 EUR te da se sukladno tomu mobilizira instrument fleksibilnosti; |
| --- | --- |

1.

uzima na znanje prijedlog Komisije da se gornja granica za naslov 1.b za 2013. prekorači za 134 049 037 EUR s ciljem povećanja sredstava dodijeljenih Francuskoj, Italiji i Španjolskoj iz Europskog socijalnog fonda za godinu 2013. ukupnim iznosom od 150 000 000 EUR te da se sukladno tomu mobilizira instrument fleksibilnosti;

| 2. | slaže se s time da se instrument fleksibilnosti mobilizira za odobrena sredstva do iznosa od 134 049 037 EUR za financiranje tih dodatno dodijeljenih sredstava u sklopu naslova 1.b; |
| --- | --- |

2.

slaže se s time da se instrument fleksibilnosti mobilizira za odobrena sredstva do iznosa od 134 049 037 EUR za financiranje tih dodatno dodijeljenih sredstava u sklopu naslova 1.b;

| 3. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku, da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 66, 8.3.2013.

(2)  SL C 139, 14.6.2006., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci 2014/94/EU.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/206

---

P7_TA(2013)0477

Europski sustavi za satelitsku navigaciju: uvođenje i primjena***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i primjeni europskih sustava za satelitsku navigaciju (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0814), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0814),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0464/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0464/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. rujna 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. rujna 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za proračune i Odbora za promet i turizam (A7-0321/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za proračune i Odbora za promet i turizam (A7-0321/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 181., 21.6.2012., str. 179.

---

P7_TC1-COD(2011)0392

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1285/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Europske komisije

o

MEĐUINSTITUCIONALNOM ODBORU ZA GALILEO

| 1. | S obzirom na važnost, jedinstvenost i složenost europskih programa GNSS, vlasništvo Unije nad sustavima koje proizlazi iz programa, puno financiranje programa iz proračuna Unije za razdoblje 2014.-2020., Europski parlament, Vijeće i Europska komisija priznaju potrebu za bliskom suradnjom tih triju institucija. |
| --- | --- |

1.

S obzirom na važnost, jedinstvenost i složenost europskih programa GNSS, vlasništvo Unije nad sustavima koje proizlazi iz programa, puno financiranje programa iz proračuna Unije za razdoblje 2014.-2020., Europski parlament, Vijeće i Europska komisija priznaju potrebu za bliskom suradnjom tih triju institucija.

| 2. | Međuinstitucionalni odbor za Galileo (GIP) sastaje se s ciljem da svakoj instituciji olakša izvršavanje njezine odgovornosti. U tu se svrhu ustanovljava GIP koji će pozorno pratiti sljedeće:






  (a) | napredak u provedbi europskih programa GNSS, a posebno s obzirom na provedbu javne nabave i ugovornih sporazuma, posebno s Europskom svemirskom agencijom; |
| --- | --- | --- |

2.

Međuinstitucionalni odbor za Galileo (GIP) sastaje se s ciljem da svakoj instituciji olakša izvršavanje njezine odgovornosti. U tu se svrhu ustanovljava GIP koji će pozorno pratiti sljedeće:

(a)

napredak u provedbi europskih programa GNSS, a posebno s obzirom na provedbu javne nabave i ugovornih sporazuma, posebno s Europskom svemirskom agencijom;

| (b) | međunarodne sporazume s trećim zemljama ne dovodeći u pitanje odredbe iz članka 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

(b)

međunarodne sporazume s trećim zemljama ne dovodeći u pitanje odredbe iz članka 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| (c) | pripremu tržišta za satelitsku navigaciju; |
| --- | --- |

(c)

pripremu tržišta za satelitsku navigaciju;

| (d) | učinkovitost sporazuma o upravljanju; te je |
| --- | --- |

(d)

učinkovitost sporazuma o upravljanju; te je

| (e) | godišnji pregled radnog programa. |
| --- | --- |

(e)

godišnji pregled radnog programa.

| 3. | U skladu s postojećim pravilima GIP poštuje potrebu za diskrecijom, posebno u pogledu komercijalne povjerljivosti i osjetljive prirode određenih podataka. |
| --- | --- |

3.

U skladu s postojećim pravilima GIP poštuje potrebu za diskrecijom, posebno u pogledu komercijalne povjerljivosti i osjetljive prirode određenih podataka.

| 4. | Komisija uzima u obzir stajališta GIP-a. |
| --- | --- |

4.

Komisija uzima u obzir stajališta GIP-a.

| 5. | GIP čini sedmero predstavnika od kojih su:






  — | troje iz Vijeća, |
| --- | --- | --- |

5.

GIP čini sedmero predstavnika od kojih su:

—

troje iz Vijeća,

| — | troje iz Europskog parlamenta, |
| --- | --- |

—

troje iz Europskog parlamenta,

| — | jedan iz Komisije,
  i sastaju se redovito (načelno četiri puta godišnje). |
| --- | --- |

—

jedan iz Komisije,

i sastaju se redovito (načelno četiri puta godišnje).

| 6. | GIP nema utjecaja na ustanovljene odgovornosti niti međuinstitucionalne odnose. |
| --- | --- |

6.

GIP nema utjecaja na ustanovljene odgovornosti niti međuinstitucionalne odnose.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/208

---

P7_TA(2013)0478

Makrofinancijska pomoć Jordanu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0242), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0242),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0119/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. listopada 2013. obvezao odobriti stajalište Parlamenta, u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 29. listopada 2013. obvezao odobriti stajalište Parlamenta, u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije;

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A7-0335/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za proračune (A7-0335/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P7_TC1-COD(2013)0128

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Odluke br .../2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci br. 1351/2013/EU.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/209

---

P7_TA(2013)0479

Sporazum između EU-a i Ruske Federacije o prekursorima za droge ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma između Europske unije i Ruske Federacije o prekursorima za droge (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 436/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća (12221/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća (12221/2013),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Ruske Federacije o prekursorima za droge (08178/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Ruske Federacije o prekursorima za droge (08178/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0308/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0308/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0342/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za pravna pitanja (A7-0342/2013),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Ruske Federacije. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Ruske Federacije.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/210

---

P7_TA(2013)0480

Treće zemlje i organizacije s kojima Europol sklapa sporazume *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o nacrtu Odluke Vijeća o izmjeni Odluke 2009/935/PUP u vezi s popisom trećih zemalja i organizacija s kojima Europol sklapa sporazume (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2016/C 436/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (16229/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (16229/2012),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda (Europol), a osobito njezin članak 26. stavak 1. točku (a) (1), u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda (Europol), a osobito njezin članak 26. stavak 1. točku (a) (1), u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0011/2013),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/934/PUP od 30. studenog 2009. o donošenju provedbenih pravila kojima se uređuju odnosi Europola s partnerima, uključujući razmjenu osobnih podataka i povjerljivih informacija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/934/PUP od 30. studenog 2009. o donošenju provedbenih pravila kojima se uređuju odnosi Europola s partnerima, uključujući razmjenu osobnih podataka i povjerljivih informacija (2),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/935/PUP od 30. studenog 2009. o utvrđivanju popisa trećih zemalja i organizacija s kojima Europol sklapa sporazume (3) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2009/935/PUP od 30. studenog 2009. o utvrđivanju popisa trećih zemalja i organizacija s kojima Europol sklapa sporazume (3)

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A7-0351/2013),

| 1. | odbija nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

odbija nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ne donese odluku jer je Komisija nedavno predložila novu uredbu za Europol (prijedlog Komisije od 27. ožujka 2013. o Uredbi o Agenciji Europske unije za suradnju i osposobljavanje tijela za provedbu zakona (Europol) i stavljanju izvan snage Odluka 2009/371/PUP i 2005/681/PUP (COM(2013)0173)), u okviru koje se mijenjaju odredbe i postupak sklapanja sporazuma s trećim zemljama i organizacijama; stoga se ne bi trebale uvoditi nikakve izmjene u mjere kojima se provodi Odluka 2009/371/PUP; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ne donese odluku jer je Komisija nedavno predložila novu uredbu za Europol (prijedlog Komisije od 27. ožujka 2013. o Uredbi o Agenciji Europske unije za suradnju i osposobljavanje tijela za provedbu zakona (Europol) i stavljanju izvan snage Odluka 2009/371/PUP i 2005/681/PUP (COM(2013)0173)), u okviru koje se mijenjaju odredbe i postupak sklapanja sporazuma s trećim zemljama i organizacijama; stoga se ne bi trebale uvoditi nikakve izmjene u mjere kojima se provodi Odluka 2009/371/PUP;

| 3. | poziva direktora i upravni odbor Europola da se u slučaju usvajanja nacrta odluke Vijeća suzdrže od otvaranja pregovora o operativnim sporazumima s bilo kojom od zemalja navedenih u njemu budući da je razina zaštite podataka neprimjerena u nekima od zemalja navedenih u nacrtu odluke Vijeća te se temeljno pravo zaštite osobnih podataka ne može osigurati; ističe da se moraju zajamčiti snažne zaštitne mjere za zaštitu privatnosti i temeljnih prava kad se bilo koji osobni podaci razmjenjuju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

3.

poziva direktora i upravni odbor Europola da se u slučaju usvajanja nacrta odluke Vijeća suzdrže od otvaranja pregovora o operativnim sporazumima s bilo kojom od zemalja navedenih u njemu budući da je razina zaštite podataka neprimjerena u nekima od zemalja navedenih u nacrtu odluke Vijeća te se temeljno pravo zaštite osobnih podataka ne može osigurati; ističe da se moraju zajamčiti snažne zaštitne mjere za zaštitu privatnosti i temeljnih prava kad se bilo koji osobni podaci razmjenjuju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da svoje stajalište proslijedi Vijeću, Komisiji i Europolu. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da svoje stajalište proslijedi Vijeću, Komisiji i Europolu.

---

(1)  SL L 121, 15.5.2009., str. 37.

(2)  SL L 325, 11.12.2009., str. 6.

(3)  SL L 325, 11.12.2009., str. 12.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/211

---

P7_TA(2013)0481

Pravni okvir Europski konzorcij istraživačke infrastrukture *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Vijeća kojom se izmjenjuje Uredba (EZ) br. 723/2009 o pravnom okviru Zajednice za Europski konzorcij za istraživačku infrastrukturu (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

(Savjetovanje)

(2016/C 436/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2012)0682), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije Vijeću (COM(2012)0682),

| — | uzimajući u obzir članke 187. i 188. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 187. i 188. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0421/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 55. i članak 46. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. i članak 46. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0331/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A7-0331/2013),

| 1. | Prihvaća prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

Prihvaća prijedlog Komisije;

| 2. | Poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

Poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | Traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

Traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | Nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

Nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/212

---

P7_TA(2013)0482

Zajedničke odredbe o Europskim fondovima ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o izmijenjenom prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, obuhvaćenima Zajedničkim strateškim okvirom, o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0615) i izmijenjene prijedloge (COM(2012)0496, COM(2013)0146 i COM(2013)0246, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0615) i izmijenjene prijedloge (COM(2012)0496, COM(2013)0146 i COM(2013)0246,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0107/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje talijanskog Zastupničkog doma podneseno u okviru Protokola br. 2. o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti kojim se potvrđuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje talijanskog Zastupničkog doma podneseno u okviru Protokola br. 2. o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti kojim se potvrđuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012., 12. prosinca 2012. i 22. svibnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012., 12. prosinca 2012. i 22. svibnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora regija od 3. svibnja 2012. i od 29. studenoga 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora regija od 3. svibnja 2012. i od 29. studenoga 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenja Revizorskog suda od 15. prosinca 2011., od 13. prosinca 2012. i od 18. srpnja 2013. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Revizorskog suda od 15. prosinca 2011., od 13. prosinca 2012. i od 18. srpnja 2013. (3),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. studenoga 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. studenoga 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomska i monetarna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za ribarstvo, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za ženska prava i jednakost spolova (A7-0274/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za proračun, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomska i monetarna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za ribarstvo, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za ženska prava i jednakost spolova (A7-0274/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | prihvaća zajedničke izjave priložene ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prihvaća zajedničke izjave priložene ovoj rezoluciji;

| 3. | prima na znanje zajedničku izjavu Vijeća i Komisije priloženu ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje zajedničku izjavu Vijeća i Komisije priloženu ovoj rezoluciji;

| 4. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

4.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 30., SL C 44, 15.2.2013., str. 76. i SL C 271, 19.9.2013., str. 101.

(2)  SL C 225, 27.7.2012., str. 58. i SL C 17, 19.1.2013., str. 56.

(3)  SL C 47, 17.2.2012., str. 1., SL C 13, 16.1.2013., str. 1. i SL C 267, 17.9.2013., str. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0276

Stajalište Europskog parlamenta doneseno u prvom čitanju. 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1303/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o reviziji Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s preraspodjelom odobrenih sredstava

Europski parlament, Vijeće i Komisija dogovorili su se da će u reviziju Financijske uredbe, kojom se usklađuje Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća s Višegodišnjim financijskim okvirom 2014. – 2020., uključiti odredbe potrebne za primjenu mjera za dodjeljivanje pričuve na osnovi postignutih rezultata te u vezi s provedbom financijskih instrumenata u okviru članka 39. (inicijativa MSP) u sklopu Uredbe o utvrđivanju zajedničkih odredbi za europske strukturne i investicijske fondove vezano uz preraspodjelu:

| i. | odobrenih sredstava koja su dodijeljena programima u vezi s pričuvom na osnovi postignutih rezultata i koja su morala biti opozvana zbog toga što prioriteti u okviru tih programa nisu postigli svoje privremene ciljeve i |
| --- | --- |

i.

odobrenih sredstava koja su dodijeljena programima u vezi s pričuvom na osnovi postignutih rezultata i koja su morala biti opozvana zbog toga što prioriteti u okviru tih programa nisu postigli svoje privremene ciljeve i

| ii. | odobrenih sredstava koja su dodijeljena u vezi s programima iz članka 39. stavka 4. točke (b) i koja su morala biti opozvana zbog toga što je sudjelovanje države članice u financijskom instrumentu moralo biti prekinuto |
| --- | --- |

ii.

odobrenih sredstava koja su dodijeljena u vezi s programima iz članka 39. stavka 4. točke (b) i koja su morala biti opozvana zbog toga što je sudjelovanje države članice u financijskom instrumentu moralo biti prekinuto

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o članku 1.

Ako su dodatna opravdana odstupanja od uobičajenih pravila potrebna kako bi se u obzir uzele posebnosti EFPR-a i EPFRR-a, Europski parlament, Vijeće i Europska komisija obvezuju se da će dopustiti ta odstupanja tako da će s dužnom pažnjom izvršiti potrebne promjene Uredbe o zajedničkim odredbama za europske strukturne i investicijske fondove.

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća o izuzeću bilo kakve retroaktivnosti u vezi s primjenom članka 5. stavka 3.

Europski parlament i Vijeće slažu se da:

| — | u pogledu primjene članka 14. stavka 2., članka 15. stavka 1. točke (c) i članka 26. stavka 2. Uredbe o zajedničkim odredbama za europske strukturne i investicijske fondove aktivnosti koje poduzimaju države članice kako bi uključile partnere iz članka 5. stavka 1. u izradu ugovora o partnerstvu i programa iz članka 5. stavka 2. obuhvaćaju sve praktične aktivnosti država članica bez obzira na to kad su poduzete te aktivnosti koje države članice poduzimaju prije stupanja na snagu navedene Uredbe i delegiranog akta za europski kodeks ponašanja donesen u skladu s člankom 5. stavkom 3. iste Uredbe, tijekom pripremnih faza izrade programa države članice, pod uvjetom da se ostvare ciljevi načela partnerstva utvrđeni tom Uredbom. U tom kontekstu države članice, u skladu sa svojim nacionalnim i regionalnim nadležnostima, odlučit će o sadržaju predloženog ugovora o partnerstvu i predloženih nacrta programa u skladu s relevantnim odredbama navedene Uredbe i pravilima za pojedine fondove; |
| --- | --- |

—

u pogledu primjene članka 14. stavka 2., članka 15. stavka 1. točke (c) i članka 26. stavka 2. Uredbe o zajedničkim odredbama za europske strukturne i investicijske fondove aktivnosti koje poduzimaju države članice kako bi uključile partnere iz članka 5. stavka 1. u izradu ugovora o partnerstvu i programa iz članka 5. stavka 2. obuhvaćaju sve praktične aktivnosti država članica bez obzira na to kad su poduzete te aktivnosti koje države članice poduzimaju prije stupanja na snagu navedene Uredbe i delegiranog akta za europski kodeks ponašanja donesen u skladu s člankom 5. stavkom 3. iste Uredbe, tijekom pripremnih faza izrade programa države članice, pod uvjetom da se ostvare ciljevi načela partnerstva utvrđeni tom Uredbom. U tom kontekstu države članice, u skladu sa svojim nacionalnim i regionalnim nadležnostima, odlučit će o sadržaju predloženog ugovora o partnerstvu i predloženih nacrta programa u skladu s relevantnim odredbama navedene Uredbe i pravilima za pojedine fondove;

| — | delegirani akt o europskom kodeksu ponašanja, donesen u skladu s člankom 5. stavkom 3., ni pod kojim uvjetima neće imati ni izravan ni neizravan retroaktivni učinak, posebno u pogledu postupka odobravanja ugovora o partnerstvu i programa, budući da zakonodavno tijelo ne namjerava dati Komisiji bilo kakve ovlasti koje bi joj omogućile da odbije odobravanje ugovora o partnerstvu i programa isključivo na temelju bilo kakvog kršenja europskog kodeksa ponašanja donesenog u skladu s člankom 5. stavkom 3.; |
| --- | --- |

—

delegirani akt o europskom kodeksu ponašanja, donesen u skladu s člankom 5. stavkom 3., ni pod kojim uvjetima neće imati ni izravan ni neizravan retroaktivni učinak, posebno u pogledu postupka odobravanja ugovora o partnerstvu i programa, budući da zakonodavno tijelo ne namjerava dati Komisiji bilo kakve ovlasti koje bi joj omogućile da odbije odobravanje ugovora o partnerstvu i programa isključivo na temelju bilo kakvog kršenja europskog kodeksa ponašanja donesenog u skladu s člankom 5. stavkom 3.;

| — | Europski parlament i Vijeća pozivaju Komisiju da im stavi na raspolaganje nacrt teksta delegiranog akta koji će biti donesen u skladu s člankom 5. stavkom 3. što je prije moguće, ali najkasnije na dan kad Vijeće usvoji politički sporazum o Uredbi o zajedničkim odredbama za europske strukturne i investicijske fondove ili na dan kad se o nacrtu izvješća o toj Uredbi bude raspravljalo na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta, ovisno o tome koji se od ta dva događaja prije održi. |
| --- | --- |

—

Europski parlament i Vijeća pozivaju Komisiju da im stavi na raspolaganje nacrt teksta delegiranog akta koji će biti donesen u skladu s člankom 5. stavkom 3. što je prije moguće, ali najkasnije na dan kad Vijeće usvoji politički sporazum o Uredbi o zajedničkim odredbama za europske strukturne i investicijske fondove ili na dan kad se o nacrtu izvješća o toj Uredbi bude raspravljalo na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta, ovisno o tome koji se od ta dva događaja prije održi.

Zajednička izjava Vijeća i Komisije o članku 145. stavku 7.

Vijeće i Komisija potvrđuju da za potrebe članka 145. stavka 7. upućivanje na pojam „primjenjivo pravo” u vezi s procjenom ozbiljnih nedostataka u učinkovitom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole uključuje tumačenja tog prava od strane Suda Europske unije, Općeg suda Europske unije ili Komisije (uključujući Komisijine napomene za tumačenje) koji se primjenjuju na dan kada su Komisiji predane relevantne izjave o upravljanju, godišnja izvješća o kontroli i mišljenja revizora.

Izjava Europskog parlamenta o primjeni članka 5.

Europski parlament i prima na znanje informacije koje je predsjedništvo 19. prosinca 2012. prenijelo nakon rasprave u COREPER-u tijekom koje su države članice izrazile svoju namjeru da u pripremnoj fazi programiranja što je više moguće uzmu u obzir načela nacrta Uredbe o utvrđivanju zajedničkih odredbi za europske strukturne i investicijske fondove u obliku nacrta Uredbe u trenutku slanja informacija o strateškom programskom bloku, uključujući duh i sadržaj načela partnerstva kako je navedeno u članku 5.

Izjava Komisije o članku 22.

| 1. | Komisija smatra da je osnovna namjena okvira uspješnosti stimulirati učinkovitu isporuku programa kako bi se postigli planirani rezultati te da bi se mjere iz stavaka 6. i 7. trebale primjenjivati vodeći računa o toj namjeni. |
| --- | --- |

1.

Komisija smatra da je osnovna namjena okvira uspješnosti stimulirati učinkovitu isporuku programa kako bi se postigli planirani rezultati te da bi se mjere iz stavaka 6. i 7. trebale primjenjivati vodeći računa o toj namjeni.

| 2. | Ako je Komisija obustavila sva međuplaćanja ili njihov dio za prioritet u sklopu stavka 6., država članica može nastaviti s podnošenjem zahtjeva za plaćanje u vezi s prioritetom kako bi izbjegla opoziv sredstava za program u okviru članka 86. |
| --- | --- |

2.

Ako je Komisija obustavila sva međuplaćanja ili njihov dio za prioritet u sklopu stavka 6., država članica može nastaviti s podnošenjem zahtjeva za plaćanje u vezi s prioritetom kako bi izbjegla opoziv sredstava za program u okviru članka 86.

| 3. | Komisija potvrđuje da će primjenjivati odredbe članka 22. stavka 7. kako ne bi došlo do dvostrukog gubitka sredstava u vezi s nepotpunim postizanjem ciljeva povezanih s nedovoljnom apsorpcijom sredstava unutar prioriteta. Ako je dio dodijeljenih sredstava za program opozvan kao rezultat primjene članaka od 86. do 88. s posljedičnim smanjenjem potpore za prioritet ili ako na kraju programskog razdoblja nisu potrošena sredstva dodijeljena prioritetu, relevantni ciljevi postavljeni u okviru uspješnosti prilagođavaju se razmjerno za potrebe primjene članka 22. stavka 7. |
| --- | --- |

3.

Komisija potvrđuje da će primjenjivati odredbe članka 22. stavka 7. kako ne bi došlo do dvostrukog gubitka sredstava u vezi s nepotpunim postizanjem ciljeva povezanih s nedovoljnom apsorpcijom sredstava unutar prioriteta. Ako je dio dodijeljenih sredstava za program opozvan kao rezultat primjene članaka od 86. do 88. s posljedičnim smanjenjem potpore za prioritet ili ako na kraju programskog razdoblja nisu potrošena sredstva dodijeljena prioritetu, relevantni ciljevi postavljeni u okviru uspješnosti prilagođavaju se razmjerno za potrebe primjene članka 22. stavka 7.

Izjava Komisije u vezi s kompromisnim tekstom o pokazateljima

Komisija potvrđuje da će dovršiti svoje dokumente sa smjernicama o zajedničkim pokazateljima za EFRR, ESF, Kohezijski fond i Europsku teritorijalnu suradnju savjetujući se s odgovarajućim evaluacijskim mrežama koje se sastoje od nacionalnih evaluacijskih stručnjaka u roku od tri mjeseca nakon donošenja Uredbi. Ovi dokumenti sa smjernicama sadržavat će definicije svakog zajedničkog pokazatelja i metodologija za sakupljanje podataka o zajedničkim pokazateljima i izvještavanje o tim podacima.

Izjava Komisije o izmjeni sporazuma o partnerstvu i programa u kontekstu članka 23.

Komisija smatra da, ne dovodeći u pitanje odredbe članka 23. stavka 4. i 5., može po potrebi dati primjedbe na prijedloge za izmjenu sporazuma o partnerstvu i programa koje su podnijele države članice u skladu s člankom 23. stavkom 4., posebno ako nisu usklađeni s prethodnim odgovorom koje su te države članice podnijele u skladu s člankom 23. stavkom 3. te u svakom slučaju na temelju članaka 16. i 30. Ona smatra da rok od tri mjeseca za donošenje odluke o odobravanju izmjena sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa iz članka 23. stavka 5. počinje teći od podnošenja prijedloga izmjena u skladu sa stavkom 4. pod uvjetom da su u njima na odgovarajući način u obzir uzimaju sve primjedbe koje je podnijela Komisija.

Izjava Komisije o učinku sporazuma postignutog među suzakonodavcima o pričuvi za postignute rezultate i razinama pretfinanciranja na gornje granice plaćanja

Komisija smatra da su dodatna odobrena sredstva za plaćanje, koja bi mogla biti potrebna u razdoblju od 2014. do 2020. zbog promjena pričuve za postignute rezultate i pretfinanciranja, i dalje ograničena.

Posljedice bi se trebale moći kontrolirati uz poštovanje nacrta Uredbe o VFO-u.

Godišnjim fluktuacijama globalne razine plaćanja, uključujući plaćanja koja su rezultat navedenih promjena, upravljat će se uporabom globalne marže za plaćanja i posebnih instrumenata dogovorenih u nacrtu Uredbe o VFO-u.

Komisija će i dalje pomno pratiti stanje i rezultate evaluacije predstaviti u okviru svojeg srednjoročnog pregleda.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/216

---

P7_TA(2013)0483

Europski socijalni fond ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0607/2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0607/2),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 164. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0327/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 164. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0327/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. veljače 2012. (1) i 22. svibnja 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. veljače 2012. (1) i 22. svibnja 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. svibnja 2012. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. svibnja 2012. (3),

| — | uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 14. studenog 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 14. studenog 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0250/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0250/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti s drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti s drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 143, 22.5.2012., str. 82.

(2)  SL C 271, 19.9.2013., str. 101.

(3)  SL C 225, 27.7.2012., str. 127.

---

P7_TC1-COD(2011)0268

Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1304/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/217

---

P7_TA(2013)0484

Europski fond za regionalni razvoj i cilj „Ulaganje u rast i radna mjesta” ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama o Europskom fondu za regionalni razvoj i cilju „Ulaganje u rast i radna mjesta” kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0614),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 178. i 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0328/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 178. i 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0328/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. svibnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. svibnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. studenoga 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. studenoga 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te Odbora za promet i turizam (A7-0268/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te Odbora za promet i turizam (A7-0268/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća priloženu ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća priloženu ovoj rezoluciji;

| 3. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj rezoluciji;

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 44.

(2)  SL C 225, 27.7.2012., str. 114.

---

P7_TC1-COD(2011)0275

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1301/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća o primjeni članka 6. Uredbe o EFRR-u, članka 15. Uredbe o ETS-u i članka 4. Uredbe o kohezijskom fondu

Europski parlament i Vijeće primjećuju jamstvo koje je Komisija dala zakonodavnom tijelu EU-a da su zajednički pokazatelji ostvarenja za Uredbu o EFRR-u, Uredbu o ETS-u i Uredbu o kohezijskom fondu koji se trebaju uvrstiti u prilog svakoj uredbi rezultat dugog pripremnog postupka koji je uključivao stručnjake za ocjenjivanje iz Komisije i država članica te se očekuje da će oni, u načelu, ostati stabilni.

Izjava Komisije

Komisija se slaže s ciljem koji je izrazio Europski parlament o pojednostavljivanju postupaka državne pomoći glede operativnih pomoći koje se dodjeljuju poduzećima koja su osnovana u najudaljenijim regijama, a koji su povezani s naknadom dodatnih troškova nastalih zbog specifičnog gospodarskog i socijalnog položaja u tim regijama.

U skladu s prijedlogom za buduću Opću uredbu o skupnom izuzeću koji su nedavno objavile službe Komisije (1), operativna pomoć namijenjena nadoknadi određenih dodatnih troškova korisnika utvrđenih u tim regijama (2) smatrat će se usklađenom s unutarnjim tržištem pod u njoj navedenim uvjetima te će stoga biti izuzeta od obaveze izvješćivanja iz članka 108. stavka 3. UFEU-a. Komisija smatra da će se time osigurati čvrst temelj za postizanje željenog pojednostavljivanja te će u puni obzir uzeti sva zapažanja zaprimljena od država članica u tekućem postupku savjetovanja prije usvajanja Uredbe u 2014.

---

(1)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html

(2)  Troškovi prijevoza dobara proizvedenih u najudaljenijim regijama, dodatni proizvodni i operativni troškovi koji se ne odnose na troškove prijevoza.”

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/219

---

P7_TA(2013)0485

Europski fond za regionalni razvoj i cilj „Europska teritorijalna suradnja” ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za potporu Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2011)0611),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 178. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 178. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0326/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. srpnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. srpnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. studenog 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. studenog 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor i Odbora za promet i turizam (A7-0280/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor i Odbora za promet i turizam (A7-0280/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | odobrava zajedničke izjave Europskog parlamenta i Vijeća priložene ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobrava zajedničke izjave Europskog parlamenta i Vijeća priložene ovoj rezoluciji;

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 49.

(2)  SL C 277, 13.9.2012., str. 96.

---

P7_TC1-COD(2011)0273

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska terirorijalna suradnja”

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1299/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s primjenom članka 6. Uredbe o ERDF-u, članka 15. Uredbe o ETS-u i članka 4. Uredbe o kohezijskom fondu

Europski parlament i Vijeće primjećuju jamstvo koje je Komisija dala zakonodavnom tijelu EU-a da su zajednički pokazatelji ostvarenja za Uredbu o EFRR-u, Uredbu o ETS-u i Uredbu o kohezijskom fondu koji se trebaju uvrstiti u prilog svakoj uredbi rezultat dugog pripremnog postupka koji je uključivao stručnjake za ocjenjivanje iz Komisije i država članica te se očekuje da će oni, u načelu, ostati stabilni.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/221

---

P7_TA(2013)0486

Kohezijski fond ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0612), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0612),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0325/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1);

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. svibnja 2012. (2); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. svibnja 2012. (2);

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. studenog 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. studenog 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za promet i turizam (A7-0270/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za promet i turizam (A7-0270/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | odobrava zajedničke izjave Europskog parlamenta i Vijeća priložene ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobrava zajedničke izjave Europskog parlamenta i Vijeća priložene ovoj rezoluciji;

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 38.

(2)  SL C 225, 27.7.2012., str. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0274

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Kohezijskom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1084/2006

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1300/2013.)

---

ANNEX TO THE LEGISLATIVE RESOLUTION

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s primjenom članka 6. Uredbe o ERDF-u, članka 15. Uredbe o ETS-u i članka 4. Uredbe o kohezijskom fondu

Europski parlament i Vijeće primjećuju jamstvo koje je Komisija dala zakonodavnom tijelu EU-a da su zajednički pokazatelji ostvarenja za Uredbu o EFRR-u, Uredbu o ETS-u i Uredbu o kohezijskom fondu koji se trebaju uvrstiti u prilog svakoj uredbi rezultat dugog pripremnog postupka koji je uključivao stručnjake za ocjenjivanje iz Komisije i država članica te se očekuje da će oni, u načelu, ostati stabilni.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/223

---

P7_TA(2013)0487

Europska grupacija za teritorijalnu suradnju ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjima, pojednostavljenjima i poboljšanjima osnivanja i provedbe takvih grupacija (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0610/2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0610/2),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 175. stavak 3, članak 209. stavak 1. i članak 212. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 175. stavak 3, članak 209. stavak 1. i članak 212. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0324/2011),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. i članak 175. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. i članak 175. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 15. veljače 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 15. veljače 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 19. rujna 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 19. rujna 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 55. i 37. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 55. i 37. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A7-0309/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A7-0309/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, priložene rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobrava zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, priložene rezoluciji;

| 3. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 53.

(2)  SL C 113, 18.4.2012., str. 22.

---

P7_TC1-COD(2011)0272

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1302/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o podizanju svijesti te člancima 4. i 4.a Uredbe o EGTS-u

Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da će učiniti bolje usklađene napore za podizanje svijesti među institucijama i državama članicama te unutar njih kako bi se poboljšala vidljivost mogućnosti korištenja EGTS-ova kao neobaveznog instrumenta koji je na raspolaganju za teritorijalnu suradnju u svim područjima politike EU-a.

U tom smislu Europski parlament, Vijeće i Komisija posebno pozivaju države članice da poduzmu odgovarajuće radnje koordinacije i komunikacije među nacionalnim vlastima i između vlasti različitih država članica kako bi se osigurali jasni, učinkoviti i transparentni postupci odobravanja novih EGTS-ova unutar utvrđenih vremenskih rokova.

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o članku 1. stavku 9. Uredbe o EGTS-u

Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da će države članice, kada primjenjuju izmijenjen članak 9. stavak 2. točku i. Uredbe (EU) br. 1082/2006, pri ocjeni pravila koja će se primjenjivati na osoblje EGTS-a predloženih u nacrtu konvencije nastojati razmotriti različite dostupne mogućnosti zapošljavanja koje EGTS treba odabrati prema privatnom ili javnom pravu.

Ako ugovori o radu za osoblje EGTS-a podliježu privatnom pravu, države članice također će uzeti u obzir relevantno pravo Unije, kao što je Uredba (EZ) br. 593/2008 EP-a i Vijeća od 17. lipnja 2008. o pravu koje se primjenjuje na ugovorne obveze (Rim I), te povezanu sudsku praksu druge države članice zastupljene u EGTS-u.

Europski parlament, Vijeće i Komisija shvaćaju nadalje da ako ugovori o radu za osoblje EFTS-a podliježu javnom pravu, primjenjuju se pravila nacionalnoga javnog prava države članice u kojoj se nalazi dotično tijelo EGTS-a. Međutim pravila nacionalnoga javnog prava države članice u kojoj je EGTS registriran mogu se primjenjivati na osoblje EFTS-a koje je bilo podložno tim pravilima prije nego što je postalo osoblje EFTS-a.

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o ulozi Odbora regija u okviru platforme EGTS-a

Europski parlament, Vijeće i Komisija primaju na znanje važan rad Odbora regija u okviru platforme EGTS-a koju nadgleda te potiču Odbor regija da i dalje prati aktivnosti postojećih EGTS-ova i onih koji su u postupku osnivanja, organizira razmjenu najboljih praksi i utvrdi zajednička pitanja

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/225 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/225

---

P7_TA(2013)0488

Ravnoteža spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0614),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 157. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 157. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0382/2012),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja koja su podnijeli, u okviru Protokola br. 2. o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, češki Zastupnički dom, nizozemski Senat, nizozemski Zastupnički dom, poljski Sejm, poljski Senta, Švedski parlament, Zastupnički dom Ujedinjene Kraljevine, Dom lordova Ujedinjene Kraljevine kojima naglašavaju da nacrt akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja koja su podnijeli, u okviru Protokola br. 2. o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, češki Zastupnički dom, nizozemski Senat, nizozemski Zastupnički dom, poljski Sejm, poljski Senta, Švedski parlament, Zastupnički dom Ujedinjene Kraljevine, Dom lordova Ujedinjene Kraljevine kojima naglašavaju da nacrt akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija

| — | uzimajući u obzir članke 55. i 37. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 55. i 37. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova u skladu s člankom 51. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova u skladu s člankom 51. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova te mišljenja Odbora za gospodarska i monetarna pitanja, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0340/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova te mišljenja Odbora za gospodarska i monetarna pitanja, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A7-0340/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P7_TC1-COD(2012)0299

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenog 2013. u pogledu donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o povezanim mjerama

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 157. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Jednakost između žena i muškaraca jedna je od temeljnih vrijednosti i važnih ciljeva Unije u okviru članka 2. i članka 3. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Pod uvjetima iz članka 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Unija nastoji ukloniti nejednakosti i promicati jednakost između muškaraca i žena u svim svojim aktivnostima. U članku 157. stavku 3. UFEU-a nudi se pravna osnova za usvajanje mjera Unije za primjenu načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i obavljanja zanimanja. |
| --- | --- |

(1)

Jednakost između žena i muškaraca jedna je od temeljnih vrijednosti i važnih ciljeva Unije u okviru članka 2. i članka 3. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Pod uvjetima iz članka 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Unija nastoji ukloniti nejednakosti i promicati jednakost između muškaraca i žena u svim svojim aktivnostima. U članku 157. stavku 3. UFEU-a nudi se pravna osnova za usvajanje mjera Unije za primjenu načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i obavljanja zanimanja.

| (2) | Načelo pozitivnih mjera i njegova važnost za ostvarivanje djelotvorne jednakosti između žena i muškaraca u praksi prepoznati su u članku 157. stavku 4. UFEU-a i u članku 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”), u kojem se navodi da jednakost između žena i muškaraca mora biti osigurana u svim područjima te da načelo jednakosti ne sprečava zadržavanje ili usvajanje mjera kojima se uvode posebne pogodnosti u korist nedovoljno zastupljenog spola. |
| --- | --- |

(2)

Načelo pozitivnih mjera i njegova važnost za ostvarivanje djelotvorne jednakosti između žena i muškaraca u praksi prepoznati su u članku 157. stavku 4. UFEU-a i u članku 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije („Povelja”), u kojem se navodi da jednakost između žena i muškaraca mora biti osigurana u svim područjima te da načelo jednakosti ne sprečava zadržavanje ili usvajanje mjera kojima se uvode posebne pogodnosti u korist nedovoljno zastupljenog spola.

| (2a) | Radi ostvarivanja jednakosti spolova na radnom mjestu mora postojati model ravnoteže spolova za donošenje odluka na svim razinama unutar dotičnog trgovačkog društva, pri čemu se također trebaju poduzeti mjere kako bi se osiguralo uklanjanje razlika u plaći među spolovima koje uvelike pridonose povećanju siromaštva među ženama. [Am. 1] |
| --- | --- |

(2a)

Radi ostvarivanja jednakosti spolova na radnom mjestu mora postojati model ravnoteže spolova za donošenje odluka na svim razinama unutar dotičnog trgovačkog društva, pri čemu se također trebaju poduzeti mjere kako bi se osiguralo uklanjanje razlika u plaći među spolovima koje uvelike pridonose povećanju siromaštva među ženama. [Am. 1]

| (3) | U preporuci Vijeća 84/635/EEZ (3) preporučuje se da bi države članice trebale poduzeti korake u osiguravanju da pozitivne mjere što je više moguće uključuju mjere koje utječu na aktivno sudjelovanje žena u tijelima za donošenje odluka. U preporuci Vijeća 96/694/EZ (4) preporučuje se da bi države članice trebale potaknuti privatni sektor da poveća prisutnost žena na svim razinama donošenja odluka, ponajprije usvajanjem planova za jednakost i programa pozitivnih mjera ili u okviru navedenih. |
| --- | --- |

(3)

U preporuci Vijeća 84/635/EEZ (3) preporučuje se da bi države članice trebale poduzeti korake u osiguravanju da pozitivne mjere što je više moguće uključuju mjere koje utječu na aktivno sudjelovanje žena u tijelima za donošenje odluka. U preporuci Vijeća 96/694/EZ (4) preporučuje se da bi države članice trebale potaknuti privatni sektor da poveća prisutnost žena na svim razinama donošenja odluka, ponajprije usvajanjem planova za jednakost i programa pozitivnih mjera ili u okviru navedenih.

| (4) | Posljednjih godina Komisija je predstavila nekoliko izvješća u kojima se procjenjuje stanje povezano sa spolnom raznolikosti u donošenju gospodarskih odluka (5). Komisija je poticala javno uvrštena trgovačka društva u Uniji da povećaju broj žena

  pripadnika podzastupljenog spola
  u svojim upravama samoregulatornim mjerama te da preuzmu konkretne dobrovoljne obveze u tom smislu (6). U svojoj Ženskoj povelji (7) od 5. ožujka 2010. Komisija je naglasila da žene još nemaju potpuni pristup dijeljenju moći i donošenju odluka u političkom i gospodarskom životu te je ponovno potvrdila svoju obvezu da će iskoristiti svoje ovlasti za promicanje pravednije zastupljenosti žena i muškaraca na odgovornim položajima. Poboljšanje ravnoteže spolova u donošenju odluka utvrđeno je kao jedan od prioritetnih zadataka u Komisijinoj Strategiji za jednakost žena i muškaraca za razdoblje od 2010.do 2015 (8). [Am. 2] |
| --- | --- |

(4)

Posljednjih godina Komisija je predstavila nekoliko izvješća u kojima se procjenjuje stanje povezano sa spolnom raznolikosti u donošenju gospodarskih odluka (5). Komisija je poticala javno uvrštena trgovačka društva u Uniji da povećaju broj žena

  pripadnika podzastupljenog spola
  u svojim upravama samoregulatornim mjerama te da preuzmu konkretne dobrovoljne obveze u tom smislu (6). U svojoj Ženskoj povelji (7) od 5. ožujka 2010. Komisija je naglasila da žene još nemaju potpuni pristup dijeljenju moći i donošenju odluka u političkom i gospodarskom životu te je ponovno potvrdila svoju obvezu da će iskoristiti svoje ovlasti za promicanje pravednije zastupljenosti žena i muškaraca na odgovornim položajima. Poboljšanje ravnoteže spolova u donošenju odluka utvrđeno je kao jedan od prioritetnih zadataka u Komisijinoj Strategiji za jednakost žena i muškaraca za razdoblje od 2010.do 2015 (8). [Am. 2]

| (5) | U Europskom paktu za jednakost spolova 2011. – 2020., koji je usvojen 7. ožujka 2011., Vijeće je potvrdilo da su politike jednakosti spolova važne za gospodarski rast, prosperitet i konkurentnost, ponovno potvrdilo svoju obvezu smanjivanja razlika između spolova radi postizanja ciljeva strategije Europa 2020., posebno na trima područjima koja su vrlo važna za jednakost spolova, a to su zapošljavanje, obrazovanje i socijalna uključenost, te je pozvalo na uvođenje mjera promicanja jednakog sudjelovanja žena i muškaraca u donošenju odluka na svim razinama i na svim područjima kako bi se u cijelosti iskoristio sav raspoloživi talent
  , znanje i ideje, obogaćujući time raznolikost ljudskih resursa i poboljšavajući poslovne izglede
  . [Am. 3] |
| --- | --- |

(5)

U Europskom paktu za jednakost spolova 2011. – 2020., koji je usvojen 7. ožujka 2011., Vijeće je potvrdilo da su politike jednakosti spolova važne za gospodarski rast, prosperitet i konkurentnost, ponovno potvrdilo svoju obvezu smanjivanja razlika između spolova radi postizanja ciljeva strategije Europa 2020., posebno na trima područjima koja su vrlo važna za jednakost spolova, a to su zapošljavanje, obrazovanje i socijalna uključenost, te je pozvalo na uvođenje mjera promicanja jednakog sudjelovanja žena i muškaraca u donošenju odluka na svim razinama i na svim područjima kako bi se u cijelosti iskoristio sav raspoloživi talent
  , znanje i ideje, obogaćujući time raznolikost ljudskih resursa i poboljšavajući poslovne izglede
  . [Am. 3]

| (6) | Europski je parlament u svojoj rezoluciji o ženama i poslovnom vodstvu od 6. srpnja 2011. (9) pozvao trgovačka društva da ostvare kritični prag od 30 % ženskog članstva u upravljačkim tijelima do 2015. i od 40 % do 2020. Pozvao je Komisiju da, ako se pokaže da koraci koje poduzmu trgovačka društva i države članice nisu odgovarajući, predloži da se zakonodavstvo do 2012., uključujući i kvote
  , privremeno provede te da bude katalizator za promjene i brze reforme osmišljene za uklanjanje postojećih spolnih nejednakosti i stereotipa u donošenju gospodarskih odluka
  . Europski parlament ponovio je svoj poziv za donošenje takvog zakonodavstva u svojoj rezoluciji od 13. ožujka 2012. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2011 (10). [Am. 4] |
| --- | --- |

(6)

Europski je parlament u svojoj rezoluciji o ženama i poslovnom vodstvu od 6. srpnja 2011. (9) pozvao trgovačka društva da ostvare kritični prag od 30 % ženskog članstva u upravljačkim tijelima do 2015. i od 40 % do 2020. Pozvao je Komisiju da, ako se pokaže da koraci koje poduzmu trgovačka društva i države članice nisu odgovarajući, predloži da se zakonodavstvo do 2012., uključujući i kvote
  , privremeno provede te da bude katalizator za promjene i brze reforme osmišljene za uklanjanje postojećih spolnih nejednakosti i stereotipa u donošenju gospodarskih odluka
  . Europski parlament ponovio je svoj poziv za donošenje takvog zakonodavstva u svojoj rezoluciji od 13. ožujka 2012. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2011 (10). [Am. 4]

| (6a) | Institucije, tijela, uredi i agencije Unije, kao što je Europska središnja banka, trebaju dati primjer što se tiče jednakosti spolova u donošenju odluka, između ostalog određivanjem ciljeva za uravnoteženu spolnu zastupljenost na svim razinama. Stroga pravila o unutarnjem i vanjskom zapošljavanju u svim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije trebaju se provoditi i nadzirati bez odgode. Posebna se pažnja treba dati politikama zapošljavanja viših rukovoditelja. Svaka institucija, tijelo, ured i agencija Unije treba objaviti godišnje izvješće u kojem navodi svoje napore u postizanju tog cilja. [Am. 5] |
| --- | --- |

(6a)

Institucije, tijela, uredi i agencije Unije, kao što je Europska središnja banka, trebaju dati primjer što se tiče jednakosti spolova u donošenju odluka, između ostalog određivanjem ciljeva za uravnoteženu spolnu zastupljenost na svim razinama. Stroga pravila o unutarnjem i vanjskom zapošljavanju u svim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije trebaju se provoditi i nadzirati bez odgode. Posebna se pažnja treba dati politikama zapošljavanja viših rukovoditelja. Svaka institucija, tijelo, ured i agencija Unije treba objaviti godišnje izvješće u kojem navodi svoje napore u postizanju tog cilja. [Am. 5]

| (7) | Učinkovito korištenje ljudskim kapitalom najvažnija je odrednica gospodarske konkurentnosti
  , razvoja i rasta
  i ključno je za suočavanje s demografskim izazovima Unije, uspješno natjecanje u globaliziranom gospodarstvu i osiguravanje usporedne prednosti pred trećim zemljama. Kadar visokoosposobljenih i kvalificiranih žena neprestano raste, o čemu svjedoči činjenica da su 60 % osoba sa sveučilišnom diplomom žene. Trajni neuspjeh u privlačenju tog kadra na položaje za donošenje gospodarskih odluka

  upravljačke položaje trgovačkih društava i položaje donositelja odluka
  značio bi neuspjeh u potpunom iskorištavanju stručnog ljudskog kapitala. [Am. 6] |
| --- | --- |

(7)

Učinkovito korištenje ljudskim kapitalom najvažnija je odrednica gospodarske konkurentnosti
  , razvoja i rasta
  i ključno je za suočavanje s demografskim izazovima Unije, uspješno natjecanje u globaliziranom gospodarstvu i osiguravanje usporedne prednosti pred trećim zemljama. Kadar visokoosposobljenih i kvalificiranih žena neprestano raste, o čemu svjedoči činjenica da su 60 % osoba sa sveučilišnom diplomom žene. Trajni neuspjeh u privlačenju tog kadra na položaje za donošenje gospodarskih odluka

  upravljačke položaje trgovačkih društava i položaje donositelja odluka
  značio bi neuspjeh u potpunom iskorištavanju stručnog ljudskog kapitala. [Am. 6]

| (7a) | Trgovačka društva i poslovni subjekti trebali bi razmotriti mogućnost okupljanja ženskog kadra osposobljenog za preuzimanje položaja u upravnim odborima i upravi koji potiče, podupire i razvija ženski talent na svim razinama i tijekom njihovih karijera. [Am. 7] |
| --- | --- |

(7a)

Trgovačka društva i poslovni subjekti trebali bi razmotriti mogućnost okupljanja ženskog kadra osposobljenog za preuzimanje položaja u upravnim odborima i upravi koji potiče, podupire i razvija ženski talent na svim razinama i tijekom njihovih karijera. [Am. 7]

| (7b) | Radi promicanja jednakosti spolova, države članice trebale bi uvesti odredbe koje bi muškarcima i ženama omogućile usklađivanje poslovnog i obiteljskog života te osobito uključiti fleksibilne uvjete rada i potporu za one s obiteljskim obvezama. [Am. 8] |
| --- | --- |

(7b)

Radi promicanja jednakosti spolova, države članice trebale bi uvesti odredbe koje bi muškarcima i ženama omogućile usklađivanje poslovnog i obiteljskog života te osobito uključiti fleksibilne uvjete rada i potporu za one s obiteljskim obvezama. [Am. 8]

| (7c) | Postizanje jednakosti spolova u društvu kao cjelini podrazumijeva uspostavu jednakih akademskih i profesionalnih prava za muškarce i žene te podijeljenih obiteljskih odgovornosti i onih povezanih sa skrbi o djeci te održavanjem kućanstva. Činjenica da su žene obično odgovorne za veliku većinu obiteljskih i kućanskih poslova može onemogućiti njihov napredak prema vodećim stručnim položajima. Aktivno sudjelovanje i uključivanje muškaraca u obiteljske odgovornosti ključno je za postizanje ravnoteže između profesionalnog i osobnog života te za stvaranje jednakih mogućnosti zapošljavanja za muškarce i žene. Pažnju treba usmjeriti na rješavanje spolnih stereotipa, nefleksibilnih i zastarjelih politika zapošljavanja i neodgovarajućih propisa o roditeljskom dopustu. Trebale bi se uspostaviti mjere kako bi se ženama i muškarcima omogućilo kombiniranje obiteljskog života i rada ako to žele. Države članice potiče se da osiguraju provedbu elemenata socijalne skrbi, kao što su prihvatljive naknade za roditeljski dopust i za žene i za muškarce, pružanje sveobuhvatne skrbi za djecu i mogućnosti za dijeljenje roditeljskog dopusta. [Am. 9] |
| --- | --- |

(7c)

Postizanje jednakosti spolova u društvu kao cjelini podrazumijeva uspostavu jednakih akademskih i profesionalnih prava za muškarce i žene te podijeljenih obiteljskih odgovornosti i onih povezanih sa skrbi o djeci te održavanjem kućanstva. Činjenica da su žene obično odgovorne za veliku većinu obiteljskih i kućanskih poslova može onemogućiti njihov napredak prema vodećim stručnim položajima. Aktivno sudjelovanje i uključivanje muškaraca u obiteljske odgovornosti ključno je za postizanje ravnoteže između profesionalnog i osobnog života te za stvaranje jednakih mogućnosti zapošljavanja za muškarce i žene. Pažnju treba usmjeriti na rješavanje spolnih stereotipa, nefleksibilnih i zastarjelih politika zapošljavanja i neodgovarajućih propisa o roditeljskom dopustu. Trebale bi se uspostaviti mjere kako bi se ženama i muškarcima omogućilo kombiniranje obiteljskog života i rada ako to žele. Države članice potiče se da osiguraju provedbu elemenata socijalne skrbi, kao što su prihvatljive naknade za roditeljski dopust i za žene i za muškarce, pružanje sveobuhvatne skrbi za djecu i mogućnosti za dijeljenje roditeljskog dopusta. [Am. 9]

| (8) | Na razini trgovačkog društva uvelike je priznato da prisutnost žena u upravama poboljšava korporativno upravljanje jer su timska izvedba i kvaliteta donošenja odluka povećani zbog raznovrsnijeg i zajedničkog načina razmišljanja koji uključuje širi raspon perspektiva
  i proaktivniji poslovni model, čime se
  stoga omogućuje donošenje uravnoteženijih odluka
  u cilju boljeg odražavanja društvene i potrošačke stvarnosti
  . Mnogobrojne studije također su pokazale da postoji pozitivan odnos između spolne raznolikosti na vrhovnoj upravljačkoj razini i financijske izvedbe i isplativosti trgovačkog društva. Povećanje zastupljenosti žena u upravama javno uvrštenih trgovačkih društava u Uniji
  , s obzirom na veliku gospodarsku i socijalnu odgovornost takvih trgovačkih društava,
  stoga može imati pozitivan učinak na
  gospodarsku
  izvedbu dotičnih trgovačkih društava.
  Stoga bi trebalo uvesti i pojačati mjere za poticanje ostvarivanja napretka u karijeri za žene na svim upravljačkim razinama. [Am. 10] |
| --- | --- |

(8)

Na razini trgovačkog društva uvelike je priznato da prisutnost žena u upravama poboljšava korporativno upravljanje jer su timska izvedba i kvaliteta donošenja odluka povećani zbog raznovrsnijeg i zajedničkog načina razmišljanja koji uključuje širi raspon perspektiva
  i proaktivniji poslovni model, čime se
  stoga omogućuje donošenje uravnoteženijih odluka
  u cilju boljeg odražavanja društvene i potrošačke stvarnosti
  . Mnogobrojne studije također su pokazale da postoji pozitivan odnos između spolne raznolikosti na vrhovnoj upravljačkoj razini i financijske izvedbe i isplativosti trgovačkog društva. Povećanje zastupljenosti žena u upravama javno uvrštenih trgovačkih društava u Uniji
  , s obzirom na veliku gospodarsku i socijalnu odgovornost takvih trgovačkih društava,
  stoga može imati pozitivan učinak na
  gospodarsku
  izvedbu dotičnih trgovačkih društava.
  Stoga bi trebalo uvesti i pojačati mjere za poticanje ostvarivanja napretka u karijeri za žene na svim upravljačkim razinama. [Am. 10]

| (8a) | Uključivanje žena u uprave nailazi na različite specifične prepreke koje se mogu svladati ne samo sankcijama nego i edukativnim mjerama i poticajima koji jačaju dobru praksu. Prvenstveno je nužno u poslovnim školama i na sveučilištima poučavati o koristima koje jednakost spolova donosi poslovnoj kompetitivnosti trgovačkih društava. Potrebno je isto tako poticati redovito obnavljanje članova uprava kako bi se podupirala rotacija te uvesti pozitivne mjere kojima se potiču i prepoznaju države i trgovačka društva koja se odlučnije suočavaju s ovom promjenom u najvišim tijelima koja donose gospodarske odluke Unije. Konačno, oporezivanje i javni natječaji prikladni su alati za poticanje stvarnog napretka prema uravnoteženijim upravama trgovačkih društava s gledišta zastupljenosti spolova. [Am. 11] |
| --- | --- |

(8a)

Uključivanje žena u uprave nailazi na različite specifične prepreke koje se mogu svladati ne samo sankcijama nego i edukativnim mjerama i poticajima koji jačaju dobru praksu. Prvenstveno je nužno u poslovnim školama i na sveučilištima poučavati o koristima koje jednakost spolova donosi poslovnoj kompetitivnosti trgovačkih društava. Potrebno je isto tako poticati redovito obnavljanje članova uprava kako bi se podupirala rotacija te uvesti pozitivne mjere kojima se potiču i prepoznaju države i trgovačka društva koja se odlučnije suočavaju s ovom promjenom u najvišim tijelima koja donose gospodarske odluke Unije. Konačno, oporezivanje i javni natječaji prikladni su alati za poticanje stvarnog napretka prema uravnoteženijim upravama trgovačkih društava s gledišta zastupljenosti spolova. [Am. 11]

| (9) | Postojeći dokazi također pokazuju da jednakost na tržištu rada može značajno poboljšati gospodarski rast. Povećanje ženske prisutnosti u upravama uvrštenih trgovačkih društava u Uniji ne utječe samo na žene imenovane u upravu, već i pridonosi privlačenju kvalificiranih žena u trgovačko društvo te osiguravanju veće prisutnosti žena na svim razinama upravljanja i u radnoj snazi. Stoga, veći udio žena u upravma trgovačkih društava ima

  trebao bi imati
  pozitivan učinak na brisanje razlike u zapošljavanju i plaći među spolovima. Potpuno iskorištavanje postojećeg kvalificiranog ženskog kadra značilo bi znatan napredak u smislu povratka obrazovanju i za pojedince i za javni sektor. Podzastupljenost žena u upravama javno uvrštenih trgovačkih društava u Uniji propuštena je mogućnost postizanja dugoročnog održivog rasta gospodarstava država članica u cjelini. [Am. 12] |
| --- | --- |

(9)

Postojeći dokazi također pokazuju da jednakost na tržištu rada može značajno poboljšati gospodarski rast. Povećanje ženske prisutnosti u upravama uvrštenih trgovačkih društava u Uniji ne utječe samo na žene imenovane u upravu, već i pridonosi privlačenju kvalificiranih žena u trgovačko društvo te osiguravanju veće prisutnosti žena na svim razinama upravljanja i u radnoj snazi. Stoga, veći udio žena u upravma trgovačkih društava ima

  trebao bi imati
  pozitivan učinak na brisanje razlike u zapošljavanju i plaći među spolovima. Potpuno iskorištavanje postojećeg kvalificiranog ženskog kadra značilo bi znatan napredak u smislu povratka obrazovanju i za pojedince i za javni sektor. Podzastupljenost žena u upravama javno uvrštenih trgovačkih društava u Uniji propuštena je mogućnost postizanja dugoročnog održivog rasta gospodarstava država članica u cjelini. [Am. 12]

| (10) | Unatoč postojećem zakonodavstvu Unije usmjerenom na sprečavanje i borbu protiv spolne diskriminacije, preporukama Vijeća posebno usmjerenima na povećanje prisutnosti žena u donošenju gospodarskih odluka i akcijama na razini Unije koje potiču samoregulaciju, žene
  su
  i dalje značajno zaostaju u broju za muškarcima

  podzastupljene
  u najvišim tijelima ovlaštenima za donošenje odluka u trgovačkim društvima diljem Unije. U privatnom sektoru te posebno u uvrštenim trgovačkim društvima ova neravnoteža spolova posebno je značajna i oštra
  , dok određene institucije, tijela, uredi i agencije Unije, poput Europske središnje banke, također pokazuju iznimno problematičnu neravnotežu spolova
  . Komisijin ključni pokazatelj zastupljenosti spolova u upravnim odborima pokazuje da udio žena uključenih u donošenje poslovnih odluka na najvišoj razini ostaje jako nizak. U siječnju 2012. žene su u prosjeku zauzimale samo 13,7 % mjesta u upravma najvećih javno uvrštenih trgovačkih društava u državama članicama. Među savjetodavnim članovima uprave bilo je samo 15 % žena
  , što je jasan pokazatelj nedostatka demokracije i nepoštene i diskriminacijske zastupljenosti žena te kršenja Unijinog načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema obama spolovima na polju zaposlenja i zanimanja
  . [Am. 13] |
| --- | --- |

(10)

Unatoč postojećem zakonodavstvu Unije usmjerenom na sprečavanje i borbu protiv spolne diskriminacije, preporukama Vijeća posebno usmjerenima na povećanje prisutnosti žena u donošenju gospodarskih odluka i akcijama na razini Unije koje potiču samoregulaciju, žene
  su
  i dalje značajno zaostaju u broju za muškarcima

  podzastupljene
  u najvišim tijelima ovlaštenima za donošenje odluka u trgovačkim društvima diljem Unije. U privatnom sektoru te posebno u uvrštenim trgovačkim društvima ova neravnoteža spolova posebno je značajna i oštra
  , dok određene institucije, tijela, uredi i agencije Unije, poput Europske središnje banke, također pokazuju iznimno problematičnu neravnotežu spolova
  . Komisijin ključni pokazatelj zastupljenosti spolova u upravnim odborima pokazuje da udio žena uključenih u donošenje poslovnih odluka na najvišoj razini ostaje jako nizak. U siječnju 2012. žene su u prosjeku zauzimale samo 13,7 % mjesta u upravma najvećih javno uvrštenih trgovačkih društava u državama članicama. Među savjetodavnim članovima uprave bilo je samo 15 % žena
  , što je jasan pokazatelj nedostatka demokracije i nepoštene i diskriminacijske zastupljenosti žena te kršenja Unijinog načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema obama spolovima na polju zaposlenja i zanimanja
  . [Am. 13]

| (11) | Udio žena u upravama trgovačkih društava raste jako sporo, s prosječnim godišnjim povećanjem od samo 0,6 % tijekom prošlih godina. Stopa poboljšanja razlikovala se u pojedinim državama članicama i dovela je do jako različitih rezultata. Mnogo značajniji napredak zabilježen je u državama članicama u kojima

  kao što je Francuska, koja je odredila 2017. kao krajnji datum za ispunjavanje ciljeva iz ove Direktive te u manje od dvije godine postigla 20 % ciljeva planiranih za 2014. ili u zemljama kao što je Norveška, koja je uspjela postići 40 % ciljeva u tri godine. U oba su slučaja za rezultate zaslužne

  su uvedene obvezujuće mjere. Rastuća nepodudaranja između država članica vjerojatno će se povećati zbog vrlo različitih pristupa pojedinačnih država članica povećavanju zastupljenosti žena u upravama. [Am. 14] |
| --- | --- |

(11)

Udio žena u upravama trgovačkih društava raste jako sporo, s prosječnim godišnjim povećanjem od samo 0,6 % tijekom prošlih godina. Stopa poboljšanja razlikovala se u pojedinim državama članicama i dovela je do jako različitih rezultata. Mnogo značajniji napredak zabilježen je u državama članicama u kojima

  kao što je Francuska, koja je odredila 2017. kao krajnji datum za ispunjavanje ciljeva iz ove Direktive te u manje od dvije godine postigla 20 % ciljeva planiranih za 2014. ili u zemljama kao što je Norveška, koja je uspjela postići 40 % ciljeva u tri godine. U oba su slučaja za rezultate zaslužne

  su uvedene obvezujuće mjere. Rastuća nepodudaranja između država članica vjerojatno će se povećati zbog vrlo različitih pristupa pojedinačnih država članica povećavanju zastupljenosti žena u upravama. [Am. 14]

| (11a) | Države članice trebale bi usvojiti strategije koje vode prema sociokulturološkom pomaku u njihovu pristupu ravnoteži spolova koristeći se raznolikim sredstvima kako bi potaknule sudjelovanje žena u rukovoditeljskoj hijerarhiji te usvajanje proaktivnih pristupa i akcija poslodavaca. Takva sredstva između ostalog mogu uključivati promicanje fleksibilnog radnog vremena i poticanje radnih mjesta prilagođenih obitelji u smislu omogućivanja pristupa dnevnom boravku za djecu. [Am. 15] |
| --- | --- |

(11a)

Države članice trebale bi usvojiti strategije koje vode prema sociokulturološkom pomaku u njihovu pristupu ravnoteži spolova koristeći se raznolikim sredstvima kako bi potaknule sudjelovanje žena u rukovoditeljskoj hijerarhiji te usvajanje proaktivnih pristupa i akcija poslodavaca. Takva sredstva između ostalog mogu uključivati promicanje fleksibilnog radnog vremena i poticanje radnih mjesta prilagođenih obitelji u smislu omogućivanja pristupa dnevnom boravku za djecu. [Am. 15]

| (12) | Rascjepkani i različiti propisi ili nepostojanje propisa na nacionalnoj razini o pitanju ravnoteže spolova u upravama uvrštenih trgovačkih društava ne samo da vodi nepodudaranjima u broju žena među savjetodavnim članovima uprave i različitim stopama napretka među državama članicama nego i postavlja prepreke unutarnjem tržištu namećući uvrštenim trgovačkim društvima u Uniji različite zahtjeve korporativnog upravljanja. Te razlike u pravnim i samoregulatornim zahtjevima za sastav upravnih odbora mogu voditi do praktičnih komplikacija za uvrštena trgovačka društva koja djeluju preko granica, posebno prilikom osnivanja podružnica ili kod spajanja i preuzimanja, kao i za kandidate za položaje u upravama.
  Unatoč tome, ova bi se Direktiva trebala provoditi bez obzira na različite načine biranja savjetodavnih članova u uprave trgovačkih društava u Uniji. [Am. 16] |
| --- | --- |

(12)

Rascjepkani i različiti propisi ili nepostojanje propisa na nacionalnoj razini o pitanju ravnoteže spolova u upravama uvrštenih trgovačkih društava ne samo da vodi nepodudaranjima u broju žena među savjetodavnim članovima uprave i različitim stopama napretka među državama članicama nego i postavlja prepreke unutarnjem tržištu namećući uvrštenim trgovačkim društvima u Uniji različite zahtjeve korporativnog upravljanja. Te razlike u pravnim i samoregulatornim zahtjevima za sastav upravnih odbora mogu voditi do praktičnih komplikacija za uvrštena trgovačka društva koja djeluju preko granica, posebno prilikom osnivanja podružnica ili kod spajanja i preuzimanja, kao i za kandidate za položaje u upravama.
  Unatoč tome, ova bi se Direktiva trebala provoditi bez obzira na različite načine biranja savjetodavnih članova u uprave trgovačkih društava u Uniji. [Am. 16]

| (12a) | Neravnoteže spolova u trgovačkim društvima veće su na višim razinama. Nadalje, mnogo žena koje su zastupljene u višem rukovodstvu može se naći u područjima kao što su ljudski resursi i komunikacije, dok je vjerojatnije da će se muškarci na višim položajima zaposliti u općem rukovodstvu ili „linijskom rukovodstvu” u trgovačkom društvu. S obzirom na to da se glavna skupina za zapošljavanje na položaje u upravama uvelike sastoji od kandidata koji imaju iskustvo u višem rukovodstvu, ključno je da se poveća broj žena koje napreduju prema takvim položajima u rukovodstvu u trgovačkim društvima. [Am. 17] |
| --- | --- |

(12a)

Neravnoteže spolova u trgovačkim društvima veće su na višim razinama. Nadalje, mnogo žena koje su zastupljene u višem rukovodstvu može se naći u područjima kao što su ljudski resursi i komunikacije, dok je vjerojatnije da će se muškarci na višim položajima zaposliti u općem rukovodstvu ili „linijskom rukovodstvu” u trgovačkom društvu. S obzirom na to da se glavna skupina za zapošljavanje na položaje u upravama uvelike sastoji od kandidata koji imaju iskustvo u višem rukovodstvu, ključno je da se poveća broj žena koje napreduju prema takvim položajima u rukovodstvu u trgovačkim društvima. [Am. 17]

| (12b) | Jedan od glavnih čimbenika koji omogućuje ispravnu provedbu ove Direktive jest djelotvorna primjena kriterija odabira savjetodavnih članova uprave koje je potrebno unaprijed i transparentno utvrditi, s time da se sposobnosti kandidata razmotre na jednakoj osnovi, bez obzira na njihov spol. [Am. 18] |
| --- | --- |

(12b)

Jedan od glavnih čimbenika koji omogućuje ispravnu provedbu ove Direktive jest djelotvorna primjena kriterija odabira savjetodavnih članova uprave koje je potrebno unaprijed i transparentno utvrditi, s time da se sposobnosti kandidata razmotre na jednakoj osnovi, bez obzira na njihov spol. [Am. 18]

| (12c) | U pogledu sve starijeg stanovništva i pomanjkanja vještina, neiskorištavanje potencijala polovine stanovništva Unije za položaje u upravama trgovačkih društava moglo bi usporiti mogućnosti razvoja gospodarstva Unije i oporavak njezinih financijskih struktura. Ako se polovinu kvalificiranog kadra uopće ne uzima u obzir za rukovoditeljske položaje, sam postupak i kvaliteta imenovanja mogu biti ugroženi, čime bi se povećalo nepovjerenje prema poslovnim strukturama moći i što bi moglo dovesti do smanjenja u učinkovitom korištenju dostupnim ljudskim kapitalom. Sustavnim uključivanjem odgovarajućih kandidata oba spola osigurava se odabir novih članova uprava među najboljim kandidatima, muškarcima i ženama, te vjerodostojna zastupljenost sastava društva u donošenju odluka u trgovačkim društvima. [Am. 19] |
| --- | --- |

(12c)

U pogledu sve starijeg stanovništva i pomanjkanja vještina, neiskorištavanje potencijala polovine stanovništva Unije za položaje u upravama trgovačkih društava moglo bi usporiti mogućnosti razvoja gospodarstva Unije i oporavak njezinih financijskih struktura. Ako se polovinu kvalificiranog kadra uopće ne uzima u obzir za rukovoditeljske položaje, sam postupak i kvaliteta imenovanja mogu biti ugroženi, čime bi se povećalo nepovjerenje prema poslovnim strukturama moći i što bi moglo dovesti do smanjenja u učinkovitom korištenju dostupnim ljudskim kapitalom. Sustavnim uključivanjem odgovarajućih kandidata oba spola osigurava se odabir novih članova uprava među najboljim kandidatima, muškarcima i ženama, te vjerodostojna zastupljenost sastava društva u donošenju odluka u trgovačkim društvima. [Am. 19]

| (13) | Trenutačni manjak transparentnosti postupaka odabira i kriterija kvalificiranosti za položaje u upravama u većini država članica predstavlja veliku prepreku većoj spolnoj raznolikosti među članovima uprava i negativno utječe na karijere i slobodu kretanja kandidata uprava, kao i na odluke o ulaganju. Takav manjak transparentnosti sprečava potencijalne kandidate za položaje u upravama da se prijave za uprave u kojima bi njihove kvalifikacije bile najtraženije i da se suprotstave odlukama o imenovanju koje se temelje na spolu, čime se sprečava njihova sloboda kretanja na unutarnjem tržištu. S druge strane, ulagači imaju različite strategije ulaganja za koje su im potrebne informacije o stručnosti i kompetentnosti članova uprava. Više transparentnosti u kriterijima kvalificiranosti i postupku odabira za članove uprava omogućuje ulagačima da bolje procijene poslovnu strategiju trgovačkog društva i donesu utemeljene odluke.
  Stoga je važno da su postupci imenovanja u uprave jasni i transparentni te da se kandidate procjenjuje objektivno po vlastitim zaslugama, neovisno o njihovu spolu. [Am. 20] |
| --- | --- |

(13)

Trenutačni manjak transparentnosti postupaka odabira i kriterija kvalificiranosti za položaje u upravama u većini država članica predstavlja veliku prepreku većoj spolnoj raznolikosti među članovima uprava i negativno utječe na karijere i slobodu kretanja kandidata uprava, kao i na odluke o ulaganju. Takav manjak transparentnosti sprečava potencijalne kandidate za položaje u upravama da se prijave za uprave u kojima bi njihove kvalifikacije bile najtraženije i da se suprotstave odlukama o imenovanju koje se temelje na spolu, čime se sprečava njihova sloboda kretanja na unutarnjem tržištu. S druge strane, ulagači imaju različite strategije ulaganja za koje su im potrebne informacije o stručnosti i kompetentnosti članova uprava. Više transparentnosti u kriterijima kvalificiranosti i postupku odabira za članove uprava omogućuje ulagačima da bolje procijene poslovnu strategiju trgovačkog društva i donesu utemeljene odluke.
  Stoga je važno da su postupci imenovanja u uprave jasni i transparentni te da se kandidate procjenjuje objektivno po vlastitim zaslugama, neovisno o njihovu spolu. [Am. 20]

| (14) | Iako ova Direktiva nije usmjerena na detaljno usklađivanje nacionalnih zakona o postupcima odabira i kriterijima kvalificiranosti za položaje u upravama, uvođenje određenih minimalnih standarda o zahtjevu za uvrštena trgovačka društva bez uravnotežene zastupljenosti spolova u svrhu donošenja odluka o imenovanju savjetodavnih članova uprave na temelju
  transparentnog i jasno određenog postupka odabira i
  objektivne usporedne procjene kvalifikacija kandidata u smislu podobnosti, osposobljenosti i profesionalne izvedbe nužno je kako bi se postigla ravnoteža spolova među savjetodavnim članovima uprave. Samo
  obvezujuća
  mjera na razini Unije može djelotvorno pomoći da se osiguraju ravnopravni konkurentski uvjeti diljem Unije i da se izbjegnu praktične komplikacije u poslovnom životu. [Am. 21] |
| --- | --- |

(14)

Iako ova Direktiva nije usmjerena na detaljno usklađivanje nacionalnih zakona o postupcima odabira i kriterijima kvalificiranosti za položaje u upravama, uvođenje određenih minimalnih standarda o zahtjevu za uvrštena trgovačka društva bez uravnotežene zastupljenosti spolova u svrhu donošenja odluka o imenovanju savjetodavnih članova uprave na temelju
  transparentnog i jasno određenog postupka odabira i
  objektivne usporedne procjene kvalifikacija kandidata u smislu podobnosti, osposobljenosti i profesionalne izvedbe nužno je kako bi se postigla ravnoteža spolova među savjetodavnim članovima uprave. Samo
  obvezujuća
  mjera na razini Unije može djelotvorno pomoći da se osiguraju ravnopravni konkurentski uvjeti diljem Unije i da se izbjegnu praktične komplikacije u poslovnom životu. [Am. 21]

| (15) | Strategija Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast (11) potvrdila je da je povećano sudjelovanje ženske radne snage preduvjet za poticanje rasta i rješavanje demografskih izazova u Europi. U strategiji je postavljen glavni cilj ostvarivanja stope zaposlenosti od 75 % za žene i muškarce od 20. do 64. godine života do 2020., koji se može postići samo ako postoji jasna obveza prema jednakosti spolova
  i uklanjanju postojeće razlike u plaći među spolovima
  te pojačani napor u rješavanju svih prepreka sudjelovanju žena na tržištu rada
  , uključujući postojeću pojavu „staklenog stropa”
  . Trenutačna gospodarska kriza pojačala je sve veću potrebu Europe da se osloni na znanje, kompetencije i inovacije te da u potpunosti iskoristi sve raspoložive talente
  , i muškaraca i žena
  . Jačanje sudjelovanja žena u donošenju gospodarskih odluka, posebno u upravama trgovačkih društava, trebalo bi imati pozitivan utjecaj prelijevanja na zapošljavanje žena u dotičnim trgovačkim društvima i u cijelom gospodarstvu. [Am. 22] |
| --- | --- |

(15)

Strategija Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast (11) potvrdila je da je povećano sudjelovanje ženske radne snage preduvjet za poticanje rasta i rješavanje demografskih izazova u Europi. U strategiji je postavljen glavni cilj ostvarivanja stope zaposlenosti od 75 % za žene i muškarce od 20. do 64. godine života do 2020., koji se može postići samo ako postoji jasna obveza prema jednakosti spolova
  i uklanjanju postojeće razlike u plaći među spolovima
  te pojačani napor u rješavanju svih prepreka sudjelovanju žena na tržištu rada
  , uključujući postojeću pojavu „staklenog stropa”
  . Trenutačna gospodarska kriza pojačala je sve veću potrebu Europe da se osloni na znanje, kompetencije i inovacije te da u potpunosti iskoristi sve raspoložive talente
  , i muškaraca i žena
  . Jačanje sudjelovanja žena u donošenju gospodarskih odluka, posebno u upravama trgovačkih društava, trebalo bi imati pozitivan utjecaj prelijevanja na zapošljavanje žena u dotičnim trgovačkim društvima i u cijelom gospodarstvu. [Am. 22]

| (15a) | Postizanje ovih ciljeva od ključne je važnosti za konkurentnost europskog gospodarstva, za podupiranje inovacija te za poboljšanje profesionalnih standarda u upravama trgovačkih društava. Zato je Unija objavila da su jednakost na tržištu rada i postupno veća jednakost spolova u upravama trgovačkih društava ciljevi europskog desetljeća jednakosti te će razmotriti načine povećanja osviještenosti o napretku koji je postignut na tom području. [Am. 23] |
| --- | --- |

(15a)

Postizanje ovih ciljeva od ključne je važnosti za konkurentnost europskog gospodarstva, za podupiranje inovacija te za poboljšanje profesionalnih standarda u upravama trgovačkih društava. Zato je Unija objavila da su jednakost na tržištu rada i postupno veća jednakost spolova u upravama trgovačkih društava ciljevi europskog desetljeća jednakosti te će razmotriti načine povećanja osviještenosti o napretku koji je postignut na tom području. [Am. 23]

| (16) | Unija bi stoga trebala raditi na povećanju prisutnosti žena u upravama trgovačkih društava
  u svim državama članicama
  kako bi ipotakla gospodarski rast,
  mobilnost na tržištu rada, osnažila
  konkurentnost europskih trgovačkih društava te ostvarila djelotvornu jednakost spolova na tržištu rada. Na ovom bi se cilju trebalo raditi putem minimalnih zahtjeva za pozitivno djelovanje u obliku obvezujućih mjera radi ostvarivanja količinskog cilja o pitanju spolnoga sastava uprava uvrštenih trgovačkih društava, u pogledu činjenice da su države članice i ostale zemlje koje su odabrale tu ili sličnu metodu ostvarile najbolje rezultate u smanjivanju podzastupljenosti žena na položajima na kojima se donose gospodarske odluke. [Am. 24] |
| --- | --- |

(16)

Unija bi stoga trebala raditi na povećanju prisutnosti žena u upravama trgovačkih društava
  u svim državama članicama
  kako bi ipotakla gospodarski rast,
  mobilnost na tržištu rada, osnažila
  konkurentnost europskih trgovačkih društava te ostvarila djelotvornu jednakost spolova na tržištu rada. Na ovom bi se cilju trebalo raditi putem minimalnih zahtjeva za pozitivno djelovanje u obliku obvezujućih mjera radi ostvarivanja količinskog cilja o pitanju spolnoga sastava uprava uvrštenih trgovačkih društava, u pogledu činjenice da su države članice i ostale zemlje koje su odabrale tu ili sličnu metodu ostvarile najbolje rezultate u smanjivanju podzastupljenosti žena na položajima na kojima se donose gospodarske odluke. [Am. 24]

| (16a) | Uvrštena trgovačka društva trebala bi razviti spolnu politiku s ciljem postizanja uravnoteženije zastupljenosti spolova u dotičnom trgovačkom društvu. Ta politika može uključivati opis relevantnih mjera provedenih u tom trgovačkom društvu, poput imenovanja ženskog i muškog kandidata na ključne položaje, mentorstva i smjernica za razvoj karijere za žene te kadrovskih strategija za poticanje raznolikog zapošljavanja. Nadalje, može uključivati omogućivanje fleksibilnih radnih uvjeta za sve zaposlenike, primjerice pomoć za roditeljski dopust, kao i pružanje pomoći pri kućanskim poslovima i skrbi o djeci. Svako trgovačko društvo može odabrati politike koje su najprikladnije za njegove aktivnosti te bi trebalo poduzeti aktivne mjere za povećanje udjela podzastupljenog spola u rukovodstvu trgovačkog društva. [Am. 25] |
| --- | --- |

(16a)

Uvrštena trgovačka društva trebala bi razviti spolnu politiku s ciljem postizanja uravnoteženije zastupljenosti spolova u dotičnom trgovačkom društvu. Ta politika može uključivati opis relevantnih mjera provedenih u tom trgovačkom društvu, poput imenovanja ženskog i muškog kandidata na ključne položaje, mentorstva i smjernica za razvoj karijere za žene te kadrovskih strategija za poticanje raznolikog zapošljavanja. Nadalje, može uključivati omogućivanje fleksibilnih radnih uvjeta za sve zaposlenike, primjerice pomoć za roditeljski dopust, kao i pružanje pomoći pri kućanskim poslovima i skrbi o djeci. Svako trgovačko društvo može odabrati politike koje su najprikladnije za njegove aktivnosti te bi trebalo poduzeti aktivne mjere za povećanje udjela podzastupljenog spola u rukovodstvu trgovačkog društva. [Am. 25]

| (17) | Trgovačka društva uvrštena na burze uživaju posebnu gospodarsku važnost, vidljivost i utjecaj na tržište u cjelini. Mjere iz ove Direktive trebale bi se stoga primjenjivati na uvrštena trgovačka društva, koja su definirana kao trgovačka društva osnovana

  čije je sjedište
  u državi članici
  i
  čiji su vrijednosni papiri priznati za trgovanje na uređenom tržištu u smislu članka 4. stavka 1. točke (14) Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), u jednoj ili više država članica. Ta trgovačka društva postavljaju standarde za gospodarstvo u cjelini i može se očekivati da će njihove prakse slijediti druge vrste trgovačkih društava. Javna priroda uvrštenih trgovačkih društava opravdava da ih se uredi u većoj mjeri prema javnom interesu.
  [Am. 26] |
| --- | --- |

(17)

Trgovačka društva uvrštena na burze uživaju posebnu gospodarsku važnost, vidljivost i utjecaj na tržište u cjelini. Mjere iz ove Direktive trebale bi se stoga primjenjivati na uvrštena trgovačka društva, koja su definirana kao trgovačka društva osnovana

  čije je sjedište
  u državi članici
  i
  čiji su vrijednosni papiri priznati za trgovanje na uređenom tržištu u smislu članka 4. stavka 1. točke (14) Direktive 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), u jednoj ili više država članica. Ta trgovačka društva postavljaju standarde za gospodarstvo u cjelini i može se očekivati da će njihove prakse slijediti druge vrste trgovačkih društava. Javna priroda uvrštenih trgovačkih društava opravdava da ih se uredi u većoj mjeri prema javnom interesu.
  [Am. 26]

| (18) | Ova se Direktiva ne bi trebala primjenjivati na mikro, mala i srednja poduzeća (MSP), kako je definirano Preporukom Komisije 2003/361/EZ (13), čak i ako je riječ o uvrštenim trgovačkim društvima.
  Međutim, države članice trebale bi uspostaviti politike za pružanje potpore i poticanje malih i srednjih poduzeća na znatno poboljšanje ravnoteže spolova na svim razinama uprave i u upravama trgovačkih društava. [Am. 27] |
| --- | --- |

(18)

Ova se Direktiva ne bi trebala primjenjivati na mikro, mala i srednja poduzeća (MSP), kako je definirano Preporukom Komisije 2003/361/EZ (13), čak i ako je riječ o uvrštenim trgovačkim društvima.
  Međutim, države članice trebale bi uspostaviti politike za pružanje potpore i poticanje malih i srednjih poduzeća na znatno poboljšanje ravnoteže spolova na svim razinama uprave i u upravama trgovačkih društava. [Am. 27]

| (19) | Postoje različiti sustavi struktura uprava za uvrštena trgovačka društva u državama članicama, s tim da je glavna razlika između dvojnog („dvoslojnog”) sustava s upravnim odborom i nadzornim odborom te jedinstvenog („jednoslojnog”) sustava u kojem su upravna i nadzorna funkcija kombinirane u jednu upravu. Postoje i mješoviti sustavi, koji imaju obilježja obaju sustava ili daju trgovačkim društvima mogućnost odabira među različitim modelima. Mjere iz ove Direktive trebale bi se primjenjivati na sve sustave uprava u državama članicama. |
| --- | --- |

(19)

Postoje različiti sustavi struktura uprava za uvrštena trgovačka društva u državama članicama, s tim da je glavna razlika između dvojnog („dvoslojnog”) sustava s upravnim odborom i nadzornim odborom te jedinstvenog („jednoslojnog”) sustava u kojem su upravna i nadzorna funkcija kombinirane u jednu upravu. Postoje i mješoviti sustavi, koji imaju obilježja obaju sustava ili daju trgovačkim društvima mogućnost odabira među različitim modelima. Mjere iz ove Direktive trebale bi se primjenjivati na sve sustave uprava u državama članicama.

| (20) | U svim sustavima uprava postoji razlika između izvršnih članova uprave, koji se bave svakodnevnim upravljanjem trgovačkim društvom, i savjetodavnih članova uprave, koji nisu uključeni u svakodnevno upravljanje, ali izvršavaju nadzornu funkciju. Kvantitativni ciljevi iz ove Direktive trebali bi se primjenjivati samo na savjetodavne članove uprave kako bi se postigla prava ravnoteža između potrebe povećanja spolne raznolikosti u upravama i potrebe da se smanji miješanje u svakodnevno upravljanje trgovačkim društvom. Budući da savjetodavni članovi uprave obavljaju nadzorne zadaće, također je jednostavnije zaposliti kvalificirane kandidate izvan trgovačkog društva i u velikoj mjeri i izvan specifičnog sektora u kojem društvo posluje, što je važno za područja gospodarstva u kojima je određeni spol posebno podzastupljen u radnoj snazi. |
| --- | --- |

(20)

U svim sustavima uprava postoji razlika između izvršnih članova uprave, koji se bave svakodnevnim upravljanjem trgovačkim društvom, i savjetodavnih članova uprave, koji nisu uključeni u svakodnevno upravljanje, ali izvršavaju nadzornu funkciju. Kvantitativni ciljevi iz ove Direktive trebali bi se primjenjivati samo na savjetodavne članove uprave kako bi se postigla prava ravnoteža između potrebe povećanja spolne raznolikosti u upravama i potrebe da se smanji miješanje u svakodnevno upravljanje trgovačkim društvom. Budući da savjetodavni članovi uprave obavljaju nadzorne zadaće, također je jednostavnije zaposliti kvalificirane kandidate izvan trgovačkog društva i u velikoj mjeri i izvan specifičnog sektora u kojem društvo posluje, što je važno za područja gospodarstva u kojima je određeni spol posebno podzastupljen u radnoj snazi.

| (21) | U nekoliko država članica određeni udio savjetodavnih članova uprave može ili mora imenovati ili odabrati radna snaga trgovačkog društva i/ili organizacije radnika u skladu s nacionalnim pravom ili praksom. Kvantitativni ciljevi iz ove Direktive trebali bi se primjenjivati na sve savjetodavne članove uprave, uključujući i predstavnike zaposlenika. No, praktične postupke osiguravanja da su ti ciljevi ostvareni, uzimajući u obzir činjenicu da su neki savjetodavni članovi uprave ujedno i predstavnici zaposlenika, trebale bi definirati države članice u pitanju.

  U ovoj Direktivi treba uzeti u obzir raznolikost postupaka odabira i postojanje njihovih nacionalnih posebnosti u državama članicama. [Am. 28] |
| --- | --- |

(21)

U nekoliko država članica određeni udio savjetodavnih članova uprave može ili mora imenovati ili odabrati radna snaga trgovačkog društva i/ili organizacije radnika u skladu s nacionalnim pravom ili praksom. Kvantitativni ciljevi iz ove Direktive trebali bi se primjenjivati na sve savjetodavne članove uprave, uključujući i predstavnike zaposlenika. No, praktične postupke osiguravanja da su ti ciljevi ostvareni, uzimajući u obzir činjenicu da su neki savjetodavni članovi uprave ujedno i predstavnici zaposlenika, trebale bi definirati države članice u pitanju.

  U ovoj Direktivi treba uzeti u obzir raznolikost postupaka odabira i postojanje njihovih nacionalnih posebnosti u državama članicama. [Am. 28]

| (22) | Uvrštena trgovačka društva u Uniji trebala bi

  Uvrštenim trgovačkim društvima u Uniji bi trebalo nametnuti obveze u obliku sredstava kojima se uređuju prikladni postupci s ciljem postizanja posebnih ciljeva po pitanju spolnog sastava njihovih odbora.

  nastojati postići cilj od barem 40 % savjetodavnih članova uprave podzastupljenog spola do 1. siječnja 2020. Radi postizanja tog cilja,
  ona uvrštena trgovačka društva čiji članovi uprava podzastupljenog spola obnašaju manje od 40 % savjetodavnih položaja članova uprave trebala bi obaviti

  izvršiti postupak predodabira ili odabira za
  imenovanja za te položaje na temelju usporedne analize kvalifikacija svakog kandidata, uz primjenu unaprijed utvrđenih, jasnih, neutralno sastavljenih i nedvosmislenih kriterija, kako bi ostvarila navedeni postotak najkasnije do 1. siječnja 2020. Direktiva stoga uspostavlja cilj od najmanje 40 posto savjetodavnih članova uprave podzastupljenog spola do tog datuma. Ovaj se cilj u načelu tiče samo ukupne spolne raznolikosti među savjetodavnim članovima uprave i ne upliće se u konkretan odabir pojedinih članova uprave iz široke skupine muških i ženskih kandidata u svakom pojedinačnom slučaju. Posebice ne isključuje niti jednog kandidata za položaj člana uprave niti nameće bilo kojeg pojedinačnog člana trgovačkim društvima ili dioničarima. Odluka o primjerenim članovima odbora stoga ostaje na trgovačkim društvima i dioničarima. [Am. 29] |
| --- | --- |

(22)

Uvrštena trgovačka društva u Uniji trebala bi

  Uvrštenim trgovačkim društvima u Uniji bi trebalo nametnuti obveze u obliku sredstava kojima se uređuju prikladni postupci s ciljem postizanja posebnih ciljeva po pitanju spolnog sastava njihovih odbora.

  nastojati postići cilj od barem 40 % savjetodavnih članova uprave podzastupljenog spola do 1. siječnja 2020. Radi postizanja tog cilja,
  ona uvrštena trgovačka društva čiji članovi uprava podzastupljenog spola obnašaju manje od 40 % savjetodavnih položaja članova uprave trebala bi obaviti

  izvršiti postupak predodabira ili odabira za
  imenovanja za te položaje na temelju usporedne analize kvalifikacija svakog kandidata, uz primjenu unaprijed utvrđenih, jasnih, neutralno sastavljenih i nedvosmislenih kriterija, kako bi ostvarila navedeni postotak najkasnije do 1. siječnja 2020. Direktiva stoga uspostavlja cilj od najmanje 40 posto savjetodavnih članova uprave podzastupljenog spola do tog datuma. Ovaj se cilj u načelu tiče samo ukupne spolne raznolikosti među savjetodavnim članovima uprave i ne upliće se u konkretan odabir pojedinih članova uprave iz široke skupine muških i ženskih kandidata u svakom pojedinačnom slučaju. Posebice ne isključuje niti jednog kandidata za položaj člana uprave niti nameće bilo kojeg pojedinačnog člana trgovačkim društvima ili dioničarima. Odluka o primjerenim članovima odbora stoga ostaje na trgovačkim društvima i dioničarima. [Am. 29]

| (22a) | Cilj od 40 % u načelu se tiče samo ukupne spolne raznolikosti među savjetodavnim članovima uprave i ne upliće se u konkretan odabir pojedinih članova uprave iz široke skupine muških i ženskih kandidata u svakom pojedinačnom slučaju. Posebice ne isključuje nijednog kandidata za položaj člana uprave, niti nameće bilo kojeg pojedinačnog člana uprave trgovačkim društvima ili dioničarima. Odluka o imenovanju primjerenih članova uprava stoga ostaje na trgovačkim društvima i dioničarima. [Am. 30] |
| --- | --- |

(22a)

Cilj od 40 % u načelu se tiče samo ukupne spolne raznolikosti među savjetodavnim članovima uprave i ne upliće se u konkretan odabir pojedinih članova uprave iz široke skupine muških i ženskih kandidata u svakom pojedinačnom slučaju. Posebice ne isključuje nijednog kandidata za položaj člana uprave, niti nameće bilo kojeg pojedinačnog člana uprave trgovačkim društvima ili dioničarima. Odluka o imenovanju primjerenih članova uprava stoga ostaje na trgovačkim društvima i dioničarima. [Am. 30]

| (22b) | Uvrštena trgovačka društva trebala bi razmotriti uspostavu programa obuke i mentorstva za podzastupljeni spol kao alata za postizanje ravnoteže spolova u slučajevima gdje postoji jasna razlika između spolova u odabiru kadrova za zapošljavanje na položaje u upravama. [Am. 31] |
| --- | --- |

(22b)

Uvrštena trgovačka društva trebala bi razmotriti uspostavu programa obuke i mentorstva za podzastupljeni spol kao alata za postizanje ravnoteže spolova u slučajevima gdje postoji jasna razlika između spolova u odabiru kadrova za zapošljavanje na položaje u upravama. [Am. 31]

| (23) | Države članice imaju dominantan utjecaj na uvrštena trgovačka društva koja su javna poduzeća u smislu članka 2. točke (b) Direktive Komisije 2006/111/EZ (14) Zbog tog dominantnog utjecaja one raspolažu instrumentima za brže ostvarivanje potrebne promjene. U takvim bi trgovačkim društvima stoga trebalo ranije utvrditi cilj od
  najmanje
  40 % savjetodavnih članova uprave podzastupljenog spola
  , u skladu s odgovarajućim mehanizmima koje su države članice uspostavile u skladu s ovom Direktivom
  . [Am. 32] |
| --- | --- |

(23)

Države članice imaju dominantan utjecaj na uvrštena trgovačka društva koja su javna poduzeća u smislu članka 2. točke (b) Direktive Komisije 2006/111/EZ (14) Zbog tog dominantnog utjecaja one raspolažu instrumentima za brže ostvarivanje potrebne promjene. U takvim bi trgovačkim društvima stoga trebalo ranije utvrditi cilj od
  najmanje
  40 % savjetodavnih članova uprave podzastupljenog spola
  , u skladu s odgovarajućim mehanizmima koje su države članice uspostavile u skladu s ovom Direktivom
  . [Am. 32]

| (23a) | Zbog svoje bi prirode javna poduzeća, uvrštena ili neuvrštena, trebala poslužiti kao model privatnom sektoru. Stoga bi Komisija trebala ocijeniti stanje u državama članicama i procijeniti mogu li javna poduzeća koja ne bi bila obuhvaćena definicijom MSP-a u budućnosti biti uvrštena u područje primjene ove Direktive. [Am. 33] |
| --- | --- |

(23a)

Zbog svoje bi prirode javna poduzeća, uvrštena ili neuvrštena, trebala poslužiti kao model privatnom sektoru. Stoga bi Komisija trebala ocijeniti stanje u državama članicama i procijeniti mogu li javna poduzeća koja ne bi bila obuhvaćena definicijom MSP-a u budućnosti biti uvrštena u područje primjene ove Direktive. [Am. 33]

| (23b) | Komisija prikuplja i analizira činjenice i podatke o ravnoteži spolova u neuvrštenim velikim poduzećima koja su vrlo važna za gospodarstvo. Naknadno je potrebno provesti ocjenu učinka kako bi se dobio pregled stanja u takvim poduzećima u državama članicama i kako bi se odredilo jesu li mjere na razini Unije potrebne za uključivanje takvih poduzeća u područje primjene ove Direktive u budućnosti. Istodobno Komisija treba razjasniti dostupne mogućnosti u vezi s eventualnom potrebom za posebnim pravilima za ta poduzeća na osnovi posebnih nacionalnih okolnosti. [Am. 34] |
| --- | --- |

(23b)

Komisija prikuplja i analizira činjenice i podatke o ravnoteži spolova u neuvrštenim velikim poduzećima koja su vrlo važna za gospodarstvo. Naknadno je potrebno provesti ocjenu učinka kako bi se dobio pregled stanja u takvim poduzećima u državama članicama i kako bi se odredilo jesu li mjere na razini Unije potrebne za uključivanje takvih poduzeća u područje primjene ove Direktive u budućnosti. Istodobno Komisija treba razjasniti dostupne mogućnosti u vezi s eventualnom potrebom za posebnim pravilima za ta poduzeća na osnovi posebnih nacionalnih okolnosti. [Am. 34]

| (24) | Utvrđivanje broja položaja savjetodavnih članova uprave neophodno za ostvarivanje cilja iziskuje daljnju specifikaciju jer većina je odbora takve veličine da je za njih matematički moguće samo ostvariti veći udio ili zadržati udio niži od 40 posto. Stoga broj položaja u odboru potreban za ostvarivanje cilja trebao bi biti što bliži udjelu od 40 posto. Kako bi se istodobno izbjegla diskriminacija prvotno previše zastupljenog spola, uvrštena trgovačka društva ne bi trebala biti obvezna postavljati članove podzastupljenog spola na polovicu ili više od polovice savjetodavnih položaja uprave. Stoga, na primjer,

  Ako se savjetodavni odbor sastoji od samo triju članova, matematički je nemoguće postići udio veći od 40 % za oba spola. Stoga u takvim slučajevima
  članovi podzastupljenog spola trebali bi obnašati barem jedan položaj u odborima s trima ili četirisavjetodavnim članovima, barem dva položaja u odborima s pet ili šest savjetodavnih članova i barem tri položaja u odborima sa sedam ili osam savjetodavnih članova. [Am. 35] |
| --- | --- |

(24)

Utvrđivanje broja položaja savjetodavnih članova uprave neophodno za ostvarivanje cilja iziskuje daljnju specifikaciju jer većina je odbora takve veličine da je za njih matematički moguće samo ostvariti veći udio ili zadržati udio niži od 40 posto. Stoga broj položaja u odboru potreban za ostvarivanje cilja trebao bi biti što bliži udjelu od 40 posto. Kako bi se istodobno izbjegla diskriminacija prvotno previše zastupljenog spola, uvrštena trgovačka društva ne bi trebala biti obvezna postavljati članove podzastupljenog spola na polovicu ili više od polovice savjetodavnih položaja uprave. Stoga, na primjer,

  Ako se savjetodavni odbor sastoji od samo triju članova, matematički je nemoguće postići udio veći od 40 % za oba spola. Stoga u takvim slučajevima
  članovi podzastupljenog spola trebali bi obnašati barem jedan položaj u odborima s trima ili četirisavjetodavnim članovima, barem dva položaja u odborima s pet ili šest savjetodavnih članova i barem tri položaja u odborima sa sedam ili osam savjetodavnih članova. [Am. 35]

| (25) | U svojoj sudskoj praksi (15) o pozitivnim mjerama i njihovoj kompatibilnosti s načelom nediskriminacije na temelju spola (koje se sad nalazi i u članku 21. Povelje) Sud Europske unije prihvatio je da se u određenim slučajevima može dati prioritet podzastupljenom spolu pri zapošljavanju i promicanju pod uvjetom da je kandidat podzastupljenog spola jednako kvalificiran kao konkurent drugog spola u smislu podobnosti, osposobljenosti i profesionalne izvedbe, da prioritet nije automatski i bezuvjetan, nego se može poništiti ako razlozi specifični za kandidata suprotnog spola prevagnu u korist tog kandidata te ako prijava svakog kandidata podliježe objektivnoj procjeni pri kojoj se u obzir uzimaju svi kriteriji specifični za pojedinačne kandidate. |
| --- | --- |

(25)

U svojoj sudskoj praksi (15) o pozitivnim mjerama i njihovoj kompatibilnosti s načelom nediskriminacije na temelju spola (koje se sad nalazi i u članku 21. Povelje) Sud Europske unije prihvatio je da se u određenim slučajevima može dati prioritet podzastupljenom spolu pri zapošljavanju i promicanju pod uvjetom da je kandidat podzastupljenog spola jednako kvalificiran kao konkurent drugog spola u smislu podobnosti, osposobljenosti i profesionalne izvedbe, da prioritet nije automatski i bezuvjetan, nego se može poništiti ako razlozi specifični za kandidata suprotnog spola prevagnu u korist tog kandidata te ako prijava svakog kandidata podliježe objektivnoj procjeni pri kojoj se u obzir uzimaju svi kriteriji specifični za pojedinačne kandidate.

| (26) | U skladu s tom sudskom praksom, države članice trebale bi osigurati da se odabir najkvalificiranijih kandidata za savjetodavne članove uprave temelji na usporednoj analizi kvalifikacija svakog kandidata na temelju unaprijed utvrđenih, jasnih, neutralno sastavljenih i nedvosmislenih kriterija. Primjeri vrsta kriterija odabira koje trgovačka društva mogu primijeniti uključuju profesionalno iskustvo u upravljačkim i/ili nadzornim zadacima,
  međunarodno iskustvo, multidisciplinarnost,
  znanje u posebnim značajnim područjima poput financija, nadzora ili upravljanja ljudskim resursima, rukovođenja i komunikacijskih vještina te sposobnosti umrežavanja. Prednost bi trebalo dati kandidatu podzastupljenog spola ako je taj kandidat jednako kvalificiran kao i kandidat suprotnog spola u smislu podobnosti, kompetencija i profesionalne izvedbe te ako objektivna procjena kojom se uzimaju u obzir svi kriteriji specifični za pojedinačne kandidate ne prevagne u korist kandidata suprotnog spola. [Am. 36] |
| --- | --- |

(26)

U skladu s tom sudskom praksom, države članice trebale bi osigurati da se odabir najkvalificiranijih kandidata za savjetodavne članove uprave temelji na usporednoj analizi kvalifikacija svakog kandidata na temelju unaprijed utvrđenih, jasnih, neutralno sastavljenih i nedvosmislenih kriterija. Primjeri vrsta kriterija odabira koje trgovačka društva mogu primijeniti uključuju profesionalno iskustvo u upravljačkim i/ili nadzornim zadacima,
  međunarodno iskustvo, multidisciplinarnost,
  znanje u posebnim značajnim područjima poput financija, nadzora ili upravljanja ljudskim resursima, rukovođenja i komunikacijskih vještina te sposobnosti umrežavanja. Prednost bi trebalo dati kandidatu podzastupljenog spola ako je taj kandidat jednako kvalificiran kao i kandidat suprotnog spola u smislu podobnosti, kompetencija i profesionalne izvedbe te ako objektivna procjena kojom se uzimaju u obzir svi kriteriji specifični za pojedinačne kandidate ne prevagne u korist kandidata suprotnog spola. [Am. 36]

| (27) | Metode zapošljavanja
  , odabira
  i imenovanja članova uprave razlikuju se od jedne države članice do druge i od jednog trgovačkog društva do drugog. One mogu uključivati predodabir kandidata koji se predstavljaju na skupštini dioničara, npr. putem uprava za kandidature, izravnog imenovanja članova uprave od strane pojedinačnih dioničara ili glasovanjem na skupštini dioničara o pojedinačnim kandidatima ili listama kandidata.
  Ovom Direktivom poštuje se raznovrsnost postupaka odabira koji se trebaju temeljiti na transparentnosti i zaslugama i ustraje u tome da se postigne cilj veće zastupljenosti podzastupljenog spola u upravama.
  Uvjeti odabira kandidata trebali bi biti ispunjeni u odgovarajućoj fazi postupka odabira u skladu s nacionalnim pravom i statutom dotičnih uvrštenih trgovačkih društava. U tom smislu ovom se Direktivom samo utvrđuje minimalna usklađenost

  omogućuje raznolikost
  postupaka odabira čime se omogućuje da se primjenjuju uvjeti iz sudske prakse Suda radi postizanja cilja uravnoteženije spolne zastupljenosti u upravama uvrštenih trgovačkih društava.
  Primjena ove Direktive ne utječe pretjerano na svakodnevno upravljanje, s obzirom na to da trgovačka društva zadržavaju slobodu odabira kandidata na temelju kvalifikacija ili drugih objektivno relevantnih razmatranja. [Am. 37] |
| --- | --- |

(27)

Metode zapošljavanja
  , odabira
  i imenovanja članova uprave razlikuju se od jedne države članice do druge i od jednog trgovačkog društva do drugog. One mogu uključivati predodabir kandidata koji se predstavljaju na skupštini dioničara, npr. putem uprava za kandidature, izravnog imenovanja članova uprave od strane pojedinačnih dioničara ili glasovanjem na skupštini dioničara o pojedinačnim kandidatima ili listama kandidata.
  Ovom Direktivom poštuje se raznovrsnost postupaka odabira koji se trebaju temeljiti na transparentnosti i zaslugama i ustraje u tome da se postigne cilj veće zastupljenosti podzastupljenog spola u upravama.
  Uvjeti odabira kandidata trebali bi biti ispunjeni u odgovarajućoj fazi postupka odabira u skladu s nacionalnim pravom i statutom dotičnih uvrštenih trgovačkih društava. U tom smislu ovom se Direktivom samo utvrđuje minimalna usklađenost

  omogućuje raznolikost
  postupaka odabira čime se omogućuje da se primjenjuju uvjeti iz sudske prakse Suda radi postizanja cilja uravnoteženije spolne zastupljenosti u upravama uvrštenih trgovačkih društava.
  Primjena ove Direktive ne utječe pretjerano na svakodnevno upravljanje, s obzirom na to da trgovačka društva zadržavaju slobodu odabira kandidata na temelju kvalifikacija ili drugih objektivno relevantnih razmatranja. [Am. 37]

| (27a) | Kada se predodabir kandidata temelji na postupcima odabira ili glasovanja, na primjer zaposlenika ili njihovih predstavnika, postupke tijekom cijelog procesa trebalo bi prilagoditi kako bi se pridonijelo ostvarivanju cilja veće ravnoteže spolova u upravi općenito, pri čemu bi se trebalo osigurati da spol odabranog člana uprave tijekom postupka nipošto ne bude unaprijed određen. [Am. 38] |
| --- | --- |

(27a)

Kada se predodabir kandidata temelji na postupcima odabira ili glasovanja, na primjer zaposlenika ili njihovih predstavnika, postupke tijekom cijelog procesa trebalo bi prilagoditi kako bi se pridonijelo ostvarivanju cilja veće ravnoteže spolova u upravi općenito, pri čemu bi se trebalo osigurati da spol odabranog člana uprave tijekom postupka nipošto ne bude unaprijed određen. [Am. 38]

| (28) | Cilj je ove Direktive poboljšana ravnoteža spolova među članovima uprave trgovačkih društava uvrštenih na burzama, a time i pridonošenje ostvarenju načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama, koje je prepoznato kao temeljno pravo Unije. Uvrštena trgovačka društva trebala bi stoga biti obvezna na zahtjev neuspješnog kandidata otkriti ne samo kriterije kvalificiranosti na temelju kojih je došlo do odabira nego i objektivnu usporednu procjenu tih kriterija i, po potrebi, razmatranja koja su prevagnula u korist kandidata koji nije podzastupljenog spola. Ova ograničenja na pravo poštovanja privatnog života u vezi s obradom osobnih podataka, koje je prepoznato u člancima 7. i 8. Povelje, i obveza za uvrštena trgovačka društva da na zahtjev daju informacije o tome neuspješnom kandidatu neophodna su i, u skladu s načelom razmjernosti, u potpunosti ispunjavaju ciljeve od općeg interesa. Ona su stoga u skladu s uvjetima za takva ograničenja utvrđenima u članku 52. stavku 1. Povelje i s mjerodavnom sudskom praksom Suda. |
| --- | --- |

(28)

Cilj je ove Direktive poboljšana ravnoteža spolova među članovima uprave trgovačkih društava uvrštenih na burzama, a time i pridonošenje ostvarenju načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama, koje je prepoznato kao temeljno pravo Unije. Uvrštena trgovačka društva trebala bi stoga biti obvezna na zahtjev neuspješnog kandidata otkriti ne samo kriterije kvalificiranosti na temelju kojih je došlo do odabira nego i objektivnu usporednu procjenu tih kriterija i, po potrebi, razmatranja koja su prevagnula u korist kandidata koji nije podzastupljenog spola. Ova ograničenja na pravo poštovanja privatnog života u vezi s obradom osobnih podataka, koje je prepoznato u člancima 7. i 8. Povelje, i obveza za uvrštena trgovačka društva da na zahtjev daju informacije o tome neuspješnom kandidatu neophodna su i, u skladu s načelom razmjernosti, u potpunosti ispunjavaju ciljeve od općeg interesa. Ona su stoga u skladu s uvjetima za takva ograničenja utvrđenima u članku 52. stavku 1. Povelje i s mjerodavnom sudskom praksom Suda.

| (29) | Ako neuspješni kandidat podzastupljenog spola pretpostavlja da je jednako kvalificiran kao imenovani kandidat drugog spola, uvršteno trgovačko društvo trebalo bi biti obvezno pokazati ispravnost svojeg odabira. |
| --- | --- |

(29)

Ako neuspješni kandidat podzastupljenog spola pretpostavlja da je jednako kvalificiran kao imenovani kandidat drugog spola, uvršteno trgovačko društvo trebalo bi biti obvezno pokazati ispravnost svojeg odabira.

| (30) | Države članice trebale bi omogućiti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće sankcije za kršenja
  uvjeta otvorenog i transparentnog postupka iz
  ove Direktive, koje bi, između ostalog, mogle uključivati upravne kazne
  , izuzimanje iz javnih poziva na dostavu ponuda, djelomično izuzimanje iz dodjele sredstava iz strukturnih fondova Unije
  i objavu sudskog tijela o ništavnosti ili poništavanju imenovanja ili izbora savjetodavnih članova uprave provedenih suprotno nacionalnim odredbama donesenima u skladu s člankom 4. stavkom 1.
  Države članice trebale bi moći nadići sankcije nekonačnog popisa iz ove Direktive i dodati, između ostalog, prisilno ukidanje dotičnog trgovačkog društva koje je naložilo nadležno pravosudno tijelo uz puno poštovanje odgovarajućih postupovnih mjera zaštite u slučajevima ozbiljnih i opetovanih kršenja koje je to trgovačko društvo počinilo. [Am. 39] |
| --- | --- |

(30)

Države članice trebale bi omogućiti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće sankcije za kršenja
  uvjeta otvorenog i transparentnog postupka iz
  ove Direktive, koje bi, između ostalog, mogle uključivati upravne kazne
  , izuzimanje iz javnih poziva na dostavu ponuda, djelomično izuzimanje iz dodjele sredstava iz strukturnih fondova Unije
  i objavu sudskog tijela o ništavnosti ili poništavanju imenovanja ili izbora savjetodavnih članova uprave provedenih suprotno nacionalnim odredbama donesenima u skladu s člankom 4. stavkom 1.
  Države članice trebale bi moći nadići sankcije nekonačnog popisa iz ove Direktive i dodati, između ostalog, prisilno ukidanje dotičnog trgovačkog društva koje je naložilo nadležno pravosudno tijelo uz puno poštovanje odgovarajućih postupovnih mjera zaštite u slučajevima ozbiljnih i opetovanih kršenja koje je to trgovačko društvo počinilo. [Am. 39]

| (31) | Budući da spolni sastav radne snage ima izravan utjecaj na dostupnost kandidata podzastupljenog spola, države članice mogu omogućiti da ondje gdje članovi podzastupljenog spola čine manje od 10 posto radne snage, dotično trgovačko društvo ne bi trebalo biti obvezno ostvariti cilj naveden u ovoj Direktivi.
  [Am. 40] |
| --- | --- |

(31)

Budući da spolni sastav radne snage ima izravan utjecaj na dostupnost kandidata podzastupljenog spola, države članice mogu omogućiti da ondje gdje članovi podzastupljenog spola čine manje od 10 posto radne snage, dotično trgovačko društvo ne bi trebalo biti obvezno ostvariti cilj naveden u ovoj Direktivi.
  [Am. 40]

| (32) | Budući da uvrštena trgovačka društva trebaju nastojati povećati udio podzastupljenog spola na svim položajima za donošenje odluka, države članice mogu omogućiti da se smatra da je cilj iz ove Direktive postignut ako uvrštena trgovačka društva dokažu da podzastupljeni spol zauzima najmanje jednu trećinu svih položaja u upravi, bez obzira na to jesu li oni izvršni ili savjetodavni.
  Takva bi trgovačka društva, međutim, trebala u svojim godišnjim izvješćima i na internetskim stranicama i dalje navoditi ravnotežu spolova među izvršnim i savjetodavnim članovima uprave te svoje politike na tom području u skladu s člankom 5. ove Direktive. [Am. 41] |
| --- | --- |

(32)

Budući da uvrštena trgovačka društva trebaju nastojati povećati udio podzastupljenog spola na svim položajima za donošenje odluka, države članice mogu omogućiti da se smatra da je cilj iz ove Direktive postignut ako uvrštena trgovačka društva dokažu da podzastupljeni spol zauzima najmanje jednu trećinu svih položaja u upravi, bez obzira na to jesu li oni izvršni ili savjetodavni.
  Takva bi trgovačka društva, međutim, trebala u svojim godišnjim izvješćima i na internetskim stranicama i dalje navoditi ravnotežu spolova među izvršnim i savjetodavnim članovima uprave te svoje politike na tom području u skladu s člankom 5. ove Direktive. [Am. 41]

| (33) | Uz mjere koje se odnose na savjetodavne članove uprave i vodeći računa i o poboljšanju ravnoteže spolova među članovima uprave koji su uključeni u zadatke svakodnevnog upravljanja, uvrštena trgovačka društva trebala bi se pojedinačno obvezati na zastupljenost oba spola među izvršnim članovima uprave, što treba postići najkasnije do 1. siječnja 2020. Te bi obveze trebale imati cilj postizanja opipljivog napretka od trenutačnog položaja pojedinih trgovačkih društava prema boljoj ravnoteži spolova. |
| --- | --- |

(33)

Uz mjere koje se odnose na savjetodavne članove uprave i vodeći računa i o poboljšanju ravnoteže spolova među članovima uprave koji su uključeni u zadatke svakodnevnog upravljanja, uvrštena trgovačka društva trebala bi se pojedinačno obvezati na zastupljenost oba spola među izvršnim članovima uprave, što treba postići najkasnije do 1. siječnja 2020. Te bi obveze trebale imati cilj postizanja opipljivog napretka od trenutačnog položaja pojedinih trgovačkih društava prema boljoj ravnoteži spolova.

| (34) | Države članice trebale bi zahtijevati da uvrštena trgovačka društva na godišnjoj osnovi pruže podatke nadležnim nacionalnim tijelima vlasti o spolnom sastavu svojih uprava, kao i informacije o tome kako su uspjela ostvariti ciljeve utvrđene ovom Direktivom kako bi im omogućili procjenu napretka svakog uvrštenog trgovačkog društva prema ravnoteži spolova među članovima uprave. Takve bi podatke trebalo
  uključiti u godišnje izvješće trgovačkog društva i
  objaviti
  na primjeren i lako dostupan način na internetskoj stranici društva
  te bi, u slučaju da predmetno trgovačko društvo nije ostvarilo cilj, onitrebali uključivati
  sveobuhvatni
  opis
  konkretnih
  mjera koje je do sada poduzelo i koje namjerava poduzeti u budućnosti kako bi ostvarilo cilj.
  Nadalje, trgovačka društva koja nisu ostvarila cilj ili ispunila svoje obveze za taj neuspjeh trebaju imati opravdane razloge, kao i opis konkretnih mjera koje su već poduzete te koje namjeravaju poduzeti u budućnosti kako bi se taj cilj ostvario i obveze ispunile. [Am. 42] |
| --- | --- |

(34)

Države članice trebale bi zahtijevati da uvrštena trgovačka društva na godišnjoj osnovi pruže podatke nadležnim nacionalnim tijelima vlasti o spolnom sastavu svojih uprava, kao i informacije o tome kako su uspjela ostvariti ciljeve utvrđene ovom Direktivom kako bi im omogućili procjenu napretka svakog uvrštenog trgovačkog društva prema ravnoteži spolova među članovima uprave. Takve bi podatke trebalo
  uključiti u godišnje izvješće trgovačkog društva i
  objaviti
  na primjeren i lako dostupan način na internetskoj stranici društva
  te bi, u slučaju da predmetno trgovačko društvo nije ostvarilo cilj, onitrebali uključivati
  sveobuhvatni
  opis
  konkretnih
  mjera koje je do sada poduzelo i koje namjerava poduzeti u budućnosti kako bi ostvarilo cilj.
  Nadalje, trgovačka društva koja nisu ostvarila cilj ili ispunila svoje obveze za taj neuspjeh trebaju imati opravdane razloge, kao i opis konkretnih mjera koje su već poduzete te koje namjeravaju poduzeti u budućnosti kako bi se taj cilj ostvario i obveze ispunile. [Am. 42]

| (35) | Države članice možda su već poduzele mjere kojima se stvaraju sredstva za osiguravanje uravnoteženije zastupljenosti žena i muškaraca u upravama trgovačkih društava prije stupanja na snagu ove Direktive. Takve države članice trebale bi imati mogućnost primjene tih mjera umjesto postupovnih uvjeta povezanih s imenovanjima ako mogu dokazati da poduzete mjere imaju jednaku učinkovitost u postizanju cilja prisutnosti podzastupljenog spola u visini od najmanje 40 % među savjetodavnim članovima uprave uvrštenih trgovačkih društava najkasnije do 1. siječnja 2020. ili, u slučaju uvrštenih trgovačkih društava koja su javna poduzeća, najkasnije do 1. siječnja 2018. |
| --- | --- |

(35)

Države članice možda su već poduzele mjere kojima se stvaraju sredstva za osiguravanje uravnoteženije zastupljenosti žena i muškaraca u upravama trgovačkih društava prije stupanja na snagu ove Direktive. Takve države članice trebale bi imati mogućnost primjene tih mjera umjesto postupovnih uvjeta povezanih s imenovanjima ako mogu dokazati da poduzete mjere imaju jednaku učinkovitost u postizanju cilja prisutnosti podzastupljenog spola u visini od najmanje 40 % među savjetodavnim članovima uprave uvrštenih trgovačkih društava najkasnije do 1. siječnja 2020. ili, u slučaju uvrštenih trgovačkih društava koja su javna poduzeća, najkasnije do 1. siječnja 2018.

| (36) | Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava i načela prepoznata u Povelji. Njome se posebno pridonosi ispunjavanju prava na jednakost žena i muškaraca (članak 23. Povelje), slobode izbora zanimanja i prava na rad (članak 15. Povelje). Ovom Direktivom nastoji se osigurati potpuno poštovanje prava na učinkovit pravni lijek i pravično suđenje (članak 47. Povelje). Ograničenja na izvršavanje slobode poduzetništva (članak 16. Povelje) i prava na vlasništvo (članak 17. stavak 1. Povelje) poštuju bit tih prava i sloboda te su potrebna i razmjerna. Ona u cijelosti ispunjavaju ciljeve od općeg interesa koje prepoznaje Unija i potrebe zaštite prava i sloboda drugih ljudi. |
| --- | --- |

(36)

Ovom Direktivom poštuju se temeljna prava i načela prepoznata u Povelji. Njome se posebno pridonosi ispunjavanju prava na jednakost žena i muškaraca (članak 23. Povelje), slobode izbora zanimanja i prava na rad (članak 15. Povelje). Ovom Direktivom nastoji se osigurati potpuno poštovanje prava na učinkovit pravni lijek i pravično suđenje (članak 47. Povelje). Ograničenja na izvršavanje slobode poduzetništva (članak 16. Povelje) i prava na vlasništvo (članak 17. stavak 1. Povelje) poštuju bit tih prava i sloboda te su potrebna i razmjerna. Ona u cijelosti ispunjavaju ciljeve od općeg interesa koje prepoznaje Unija i potrebe zaštite prava i sloboda drugih ljudi.

| (37) | Dok su neke države članice poduzele regulatorne mjere ili potaknule samoreguliranje s različitim rezultatima, većina država članica nije poduzela mjere ili pokazala spremnost da djeluje na način koji bi doveo do dovoljnih promjena. Projekcije koje se zasnivaju na sveobuhvatnoj analizi svih dostupnih informacija o prošlim i trenutačnim trendovima, kao i namjere, pokazuju da uravnotežena spolna zastupljenost među savjetodavnim članovima uprave u cijeloj Uniji u skladu s ciljevima koje postavlja ova Direktiva neće biti ostvarena ni u jednom trenutku u skoroj budućnosti ako države članice budu djelovale pojedinačno. U svjetlu tih okolnosti i s obzirom na rastuće razlike između država članica u vezi sa zastupljenosti žena i muškaraca u upravama trgovačkih društava, ravnoteža spolova u upravnim odborima u cijeloj Uniji može se poboljšati putem zajedničkog pristupa, a potencijal za jednakost spolova, konkurentnost i rast

  brisanje razlike u plaći među spolovima te poboljšanje konkurentnosti i rasta
  mogu se bolje ostvariti putem koordiniranog djelovanja na razini Unije nego putem nacionalnih inicijativa različitog opsega, ambicioznosti i djelotvornosti. Budući da države članice ne mogu dovoljno ostvariti ciljeve iz ove Direktive te se stoga, zbog veličine i učinka djelovanja, mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. [Am. 43] |
| --- | --- |

(37)

Dok su neke države članice poduzele regulatorne mjere ili potaknule samoreguliranje s različitim rezultatima, većina država članica nije poduzela mjere ili pokazala spremnost da djeluje na način koji bi doveo do dovoljnih promjena. Projekcije koje se zasnivaju na sveobuhvatnoj analizi svih dostupnih informacija o prošlim i trenutačnim trendovima, kao i namjere, pokazuju da uravnotežena spolna zastupljenost među savjetodavnim članovima uprave u cijeloj Uniji u skladu s ciljevima koje postavlja ova Direktiva neće biti ostvarena ni u jednom trenutku u skoroj budućnosti ako države članice budu djelovale pojedinačno. U svjetlu tih okolnosti i s obzirom na rastuće razlike između država članica u vezi sa zastupljenosti žena i muškaraca u upravama trgovačkih društava, ravnoteža spolova u upravnim odborima u cijeloj Uniji može se poboljšati putem zajedničkog pristupa, a potencijal za jednakost spolova, konkurentnost i rast

  brisanje razlike u plaći među spolovima te poboljšanje konkurentnosti i rasta
  mogu se bolje ostvariti putem koordiniranog djelovanja na razini Unije nego putem nacionalnih inicijativa različitog opsega, ambicioznosti i djelotvornosti. Budući da države članice ne mogu dovoljno ostvariti ciljeve iz ove Direktive te se stoga, zbog veličine i učinka djelovanja, mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. [Am. 43]

| (38) | U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova je Direktiva ograničena na određivanje zajedničkih ciljeva i ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. Države članice imaju dovoljno slobode da odrede kako se ciljevi iz ove Direktive trebaju na najbolji način ostvariti uzimajući u obzir nacionalne okolnosti, posebno pravila i prakse o zapošljavanju na položaje u upravama. Ova Direktiva ne utječe na mogućnost trgovačkih društava da imenuju najkvalificiranije članove uprava te omogućuje
  fleksibilni okvir i
  dovoljno dugo razdoblje prilagodbe za sva uvrštena trgovačka društva. [Am. 44] |
| --- | --- |

(38)

U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova je Direktiva ograničena na određivanje zajedničkih ciljeva i ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. Države članice imaju dovoljno slobode da odrede kako se ciljevi iz ove Direktive trebaju na najbolji način ostvariti uzimajući u obzir nacionalne okolnosti, posebno pravila i prakse o zapošljavanju na položaje u upravama. Ova Direktiva ne utječe na mogućnost trgovačkih društava da imenuju najkvalificiranije članove uprava te omogućuje
  fleksibilni okvir i
  dovoljno dugo razdoblje prilagodbe za sva uvrštena trgovačka društva. [Am. 44]

| (39) | U skladu s načelom proporcionalnosti, cilj koji moraju ostvariti uvrštena trgovačka društva trebao bi biti vremenski ograničen i
  trebao bi
  ostati na snazi samo dok se ne postigne održiv napredak u vezi sa zastupljenošću spolova u upravama. Zato bi Komisija trebala redovno revidirati primjenu ove Direktive i o tome izvještavati Europski parlament i Vijeće.
  Ova
  Direktiva prestaje važiti 31. prosinca 2028. Komisija bi u svojoj reviziji trebala ocijeniti treba li produljiti trajanje Direktive nakon isteka tog razdoblja.
  Države članice trebale bi surađivati sa socijalnim partnerima i civilnim društvom kako bi ih učinkovito obavještavala o značaju, prijenosu i provedbi ove Direktive. Kampanje za obavještavanje značajno bi doprinijele podizanju svijesti neuvrštenih trgovačkih društava o problemu i poticale bi ih na proaktivno postizanje zastupljenosti spolova. Države članice trebalo bi poticati na razmjenu iskustava i dobrih praksi kad je riječ o prijenosu i provedbi ove Direktive. [Am. 45] |
| --- | --- |

(39)

U skladu s načelom proporcionalnosti, cilj koji moraju ostvariti uvrštena trgovačka društva trebao bi biti vremenski ograničen i
  trebao bi
  ostati na snazi samo dok se ne postigne održiv napredak u vezi sa zastupljenošću spolova u upravama. Zato bi Komisija trebala redovno revidirati primjenu ove Direktive i o tome izvještavati Europski parlament i Vijeće.
  Ova
  Direktiva prestaje važiti 31. prosinca 2028. Komisija bi u svojoj reviziji trebala ocijeniti treba li produljiti trajanje Direktive nakon isteka tog razdoblja.
  Države članice trebale bi surađivati sa socijalnim partnerima i civilnim društvom kako bi ih učinkovito obavještavala o značaju, prijenosu i provedbi ove Direktive. Kampanje za obavještavanje značajno bi doprinijele podizanju svijesti neuvrštenih trgovačkih društava o problemu i poticale bi ih na proaktivno postizanje zastupljenosti spolova. Države članice trebalo bi poticati na razmjenu iskustava i dobrih praksi kad je riječ o prijenosu i provedbi ove Direktive. [Am. 45]

| (40) | U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (16), države članice obvezale su se da će, u opravdanim slučajevima, uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje zakonodavstva EU-a priložiti dokument ili više dokumenata u kojima će objasniti odnos između elemenata direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje zakonodavstva EU-a. S obzirom na ovu Direktivu zakonodavac smatra prijenos takvih dokumenata opravdanim, |
| --- | --- |

(40)

U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima (16), države članice obvezale su se da će, u opravdanim slučajevima, uz obavijest o svojim mjerama za prenošenje zakonodavstva EU-a priložiti dokument ili više dokumenata u kojima će objasniti odnos između elemenata direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje zakonodavstva EU-a. S obzirom na ovu Direktivu zakonodavac smatra prijenos takvih dokumenata opravdanim,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Predmet

Ovom Direktivom utvrđuju se mjere kako bi se osigurala uravnoteženija zastupljenost muškaraca i žena među savjetodavnim članovima uprava uvrštenih trgovačkih društava uspostavljanjem
  učinkovitih
  mjera usmjerenih na ubrzani napredak prema ravnoteži spolova, u isto vrijeme dopuštajući trgovačkim društvima dovoljno vremena da poduzmu nužne korake. [Am. 46]

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Direktive:

| (1) | „uvršteno trgovačko društvo” znači trgovačko društvo osnovano

  čije je sjedište
  u državi članici
  i
  čiji su vrijednosni papiri priznati za trgovanje na uređenom tržištu u smislu članka 4. stavka 1. točke (14) Direktive 2004/39/EZ, u jednoj ili više država članica; [Am. 47] |
| --- | --- |

(1)

„uvršteno trgovačko društvo” znači trgovačko društvo osnovano

  čije je sjedište
  u državi članici
  i
  čiji su vrijednosni papiri priznati za trgovanje na uređenom tržištu u smislu članka 4. stavka 1. točke (14) Direktive 2004/39/EZ, u jednoj ili više država članica; [Am. 47]

| (2) | „uprava” znači svako administrativno, upravno ili nadzorno tijelo trgovačkog društva; |
| --- | --- |

(2)

„uprava” znači svako administrativno, upravno ili nadzorno tijelo trgovačkog društva;

| (3) | „član uprave” znači svaki član uprave, uključujući predstavnika zaposlenika; |
| --- | --- |

(3)

„član uprave” znači svaki član uprave, uključujući predstavnika zaposlenika;

| (4) | „izvršni član uprave” znači svaki član jedinstvene uprave koji se bavi svakodnevnim upravljanjem trgovačkim društvom i svaki član upravljačkog odbora u dvojnom sustavu uprave; |
| --- | --- |

(4)

„izvršni član uprave” znači svaki član jedinstvene uprave koji se bavi svakodnevnim upravljanjem trgovačkim društvom i svaki član upravljačkog odbora u dvojnom sustavu uprave;

| (5) | „savjetodavni član uprave” znači svaki član jedinstvene uprave osim izvršnog člana uprave i svaki član nadzornog odbora u dvojnom sustavu uprave; |
| --- | --- |

(5)

„savjetodavni član uprave” znači svaki član jedinstvene uprave osim izvršnog člana uprave i svaki član nadzornog odbora u dvojnom sustavu uprave;

| (6) | „jedinstvena uprava” znači jedna uprava koja objedinjuje upravljačke i nadzorne funkcije trgovačkog društva; |
| --- | --- |

(6)

„jedinstvena uprava” znači jedna uprava koja objedinjuje upravljačke i nadzorne funkcije trgovačkog društva;

| (7) | „dvojni sustav uprave” znači sustav u kojem upravljačke i nadzorne funkcije trgovačkog društva izvršavaju razdvojeni odbori; |
| --- | --- |

(7)

„dvojni sustav uprave” znači sustav u kojem upravljačke i nadzorne funkcije trgovačkog društva izvršavaju razdvojeni odbori;

| (8) | „mala i srednja poduzeća” ili „MSP” znači trgovačka društva koja zapošljavaju manje od 250 osoba i čiji godišnji promet ne premašuje 50 milijuna EUR ili čija godišnja ukupna bilanca ne premašuje 43 milijuna EUR, ili za MSP-ove koji su osnovani u državi članici čija valuta nije euro, jednakovrijedni iznosi u valuti te države članice; |
| --- | --- |

(8)

„mala i srednja poduzeća” ili „MSP” znači trgovačka društva koja zapošljavaju manje od 250 osoba i čiji godišnji promet ne premašuje 50 milijuna EUR ili čija godišnja ukupna bilanca ne premašuje 43 milijuna EUR, ili za MSP-ove koji su osnovani u državi članici čija valuta nije euro, jednakovrijedni iznosi u valuti te države članice;

| (9) | „javno poduzeće” znači poduzeće u kojem javne vlasti mogu imati, izravno ili neizravno, prevladavajući utjecaj na temelju njihova vlasništva u njemu, njihova financijskog udjela u njemu ili na temelju pravila kojima je uređeno. Smatra se da postoji prevladavajući utjecaj javnih tijela kada ta tijela izravno ili neizravno u odnosu na poduzeće:






  — | drže većinski udio u upisanom kapitalu poduzeća; ili |
| --- | --- | --- |

(9)

„javno poduzeće” znači poduzeće u kojem javne vlasti mogu imati, izravno ili neizravno, prevladavajući utjecaj na temelju njihova vlasništva u njemu, njihova financijskog udjela u njemu ili na temelju pravila kojima je uređeno. Smatra se da postoji prevladavajući utjecaj javnih tijela kada ta tijela izravno ili neizravno u odnosu na poduzeće:

—

drže većinski udio u upisanom kapitalu poduzeća; ili

| — | nadziru većinu glasačkih prava povezanih s dionicama koje izdaju poduzeća; ili |
| --- | --- |

—

nadziru većinu glasačkih prava povezanih s dionicama koje izdaju poduzeća; ili

| — | mogu imenovati više od polovine članova upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela poduzeća. |
| --- | --- |

—

mogu imenovati više od polovine članova upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela poduzeća.

Članak 3.

Isključenje malih i srednjih poduzeća

Ova se Direktiva ne primjenjuje na mala i srednja poduzeća („MSP”).

Članak 4.

Ciljevi koji se odnose na savjetodavne članove uprave

1.   Države članice osiguravaju da uvrštena trgovačka društva čiji članovi uprava podzastupljenog spola obnašaju manje od 40 % položaja savjetodavnih članova uprave imenovanja za te položaje obave na temelju usporedne analize kvalifikacija svakog kandidata, uz primjenu unaprijed utvrđenih, jasnih, neutralno sastavljenih i nedvosmislenih kriterija, kako bi ostvarila navedeni postotak

  prilagode postupke zapošljavanja, kao i objave o slobodnim mjestima koje podrazumijevaju prijavu, prethodni odabir, odabir i imenovanje kako bi djelotvorno pridonijeli ostvarenju navedenog postotka
  do 1. siječnja 2020. ili do 1. siječnja 2018. u slučaju javnih poduzećauvrštena trgovačka društva koja su.
  Posebno, države članice osiguravaju da trgovačka društva odabiru najkvalificiranije kandidate za položaj u upravi iz spolno uravnotežene skupine kandidata i na temelju komparativne analize kvalifikacija kandidata primjenjujući prethodno utvrđene, jasne, neutralne, nediskriminirajuće i nedvosmislene kriterije. U slučaju izbornog postupka, države članice osiguravaju da trgovačka društva jamče spolnu raznolikost među kandidatima koji su ušli u uži izbor, pri čemu se treba osigurati da spol savjetodavnog člana uprave odabranog tijekom takvog postupka nipošto ne bude unaprijed određen.

Kako bi se postigao cilj od 40 % te u skladu s člankom 23. stavkom 2. Povelje, države članice osiguravaju da u svakoj fazi postupaka zapošljavanja, odabira i imenovanja savjetodavnih članova uprave prednost bude dana kandidatu podzastupljenog spola ako je taj kandidat jednako kvalificiran kao i kandidat suprotnog spola u smislu podobnosti, osposobljenosti i profesionalne izvedbe, osim ako objektivna procjena koja uzima u obzir sve kriterije specifične za pojedinačne kandidate ne prevagne u korist kandidata suprotnog spola. [Am. 48]

2.   Broj savjetodavnih položaja članova uprave koji je nužan kako bi se ostvario cilj utvrđen u stavku 1. jest broj najbliži udjelu od

  najmanje
  40 %, ali koji ne prelazi 49 posto.
  Ako se savjetodavni odbor sastoji od samo triju članova, dovoljan je omjer jedan prema dva. [Am. 49]

3.   Kako bi se ostvario cilj utvrđen u stavku 1., države članice osiguravaju da se u odabiru savjetodavnih članova uprave prednost daje kandidatu podzastupljenog spola ako je taj kandidat jednako kvalificiran kao i kandidat suprotnog spola u smislu podobnosti, osposobljenosti i profesionalne izvedbe, osim ako objektivna procjena koja uzima u obzir sve kriterije specifične za pojedinačne kandidate ne prevagne u korist kandidata suprotnog spola.
  [Am. 50]

4.   Države članice osiguravaju da uvrštena trgovačka društva, na zahtjev neuspješnog kandidata

  neuspješnom kandidatu, poštujući anonimnost kandidata u skladu sa propisima Unije o zaštiti podataka
  , obvezno otkriju
  najmanje broj i spol kandidata u skupini iz koje se vršio odabir
  , kriterije kvalificiranosti na temelju kojih je došlo do odabira
  ili imenovanja
  , objektivnu usporednu procjenu tih kriterija i, po potrebi, razmatranja koja su prevagnula u korist kandidata drugog spola. [Am. 51]

5.   Države članice poduzimaju potrebne mjere, u skladu sa svojim nacionalnim pravosuđem, prema kojima je, ako neuspješni kandidat podzastupljenog spola
  koji se osjeća oštećenim jer se na nju ili njega nisu primijenile odredbe iz stavka 1. te na sudu, odnosno pri nekom drugom nadležnom tijelu,
  iznese dokaze da je jednako kvalificiran kao imenovani kandidat drugog spola, obveza uvrštenog trgovačkog društva da dokaže da nije došlo do kršenja pravila iz stavka 3.

  1
  .

Ovaj stavak ne sprečava države članice da uvedu pravila dokaznog postupka koja su povoljnija za tuženika. [Am. 52]

6.   Države članice mogu omogućiti da uvrštena trgovačka društva čiji su članovi podzastupljenog spola zastupljeni u manje od 10 % radne snage, nisu podložna cilju utvrđenom u stavku 1.
  [Am. 53]

6a.
     
  Kada se odabir iz stavka 1. provede putem glasovanja dioničara ili zaposlenika, trgovačka društva osiguravaju da su primjereni podaci vezani uz mjere utvrđene ovom Direktivom dostupni glasačima, uključujući i sankcije kojima se trgovačko društvo izvrgnulo zbog nepridržavanja. [Am. 54]

7.   Države članice mogu omogućiti da se smatra da je cilj iz stavka 1. ostvaren ako uvrštena trgovačka društva dokažu da podzastupljeni spol zauzima najmanje jednu trećinu svih položaja u upravi, bez obzira na to jesu li oni izvršni ili savjetodavni članovi uprave.

Članak 5.

Dodatne mjere trgovačkih društava i izvještavanje

1.   Države članice osiguravaju da uvrštena trgovačka društva poduzimaju pojedinačne obveze koje se odnose na uravnoteženu zastupljenost obaju spolova među izvršnim članovima uprave najkasnije do 1. siječnja 2020. ili najkasnije do 1. siječnja 2018. u slučaju uvrštenih trgovačkih društava koja su javna poduzeća.

2.   Države članice zahtijevaju da uvrštena trgovačka društva pruže podatke nadležnim nacionalnim tijelima, jedanput godišnje od [dvije godine nakon usvajanja], o zastupljenosti spolova u svojim upravama, razlikujući između savjetodavnih i izvršnih članova uprave, te o mjerama koje su poduzete s obzirom na ciljeve utvrđene člankom 4. stavkom 1. te stavkom 1. ovog članka, te da te podatke na primjeren i
  lako
  dostupan način objave na svojoj internetskoj stranici
  i u godišnjem izvješću
  . [Am. 55]

3.   Ako uvršteno trgovačko društvo ne ostvari ciljeve utvrđene člankom 4. stavkom 1. ili svoje vlastite obveze preuzete u skladu sa stavkom 1. ovog članka, podaci iz stavka 2. ovog članka uključuju razloge

  ono priprema obrazloženje
  za nepostizanje

  neostvarenje tih
  ciljeva ili
  neispunjenje tih
  obveza te
  sveobuhvatni
  opis mjera koje je trgovačko društvo usvojilo ili
  koje
  namjerava usvojiti kako bi ostvarilo ciljeve ili obveze.
  To je obrazloženje dio podataka iz stavka 2. [Am. 56]

4.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su tijelo ili tijela imenovana u skladu s člankom 20. Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17) nadležna i za promidžbu, analizu, nadzor i potporu uravnotežene zastupljenosti spolova u upravama uvrštenih trgovačkih društava.
  U tu svrhu države članice učinkovito surađuju sa socijalnim partnerima i civilnim društvom. [Am. 57]

Članak 6.

Sankcije

1.   Države članice utvrđuju pravila za sankcije primjenjiva na kršenja nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom

  uvjeta za otvoren i transparentan postupak prema članku 4. stavku 1.
  te poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da se ona primjenjuju. [Am. 58]

2.   Sankcije moraju biti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće te mogu uključivati

  uključuju barem
  sljedeće mjere: [Am. 59]

| (a) | upravne kazne; |
| --- | --- |

(a)

upravne kazne;

| (aa) | isključenje iz javnog poziva za dostavu ponuda; [Am. 60] |
| --- | --- |

(aa)

isključenje iz javnog poziva za dostavu ponuda; [Am. 60]

| (ab) | djelomično isključenje iz dodjele sredstava iz strukturnih fondova Unije; [Am. 61] |
| --- | --- |

(ab)

djelomično isključenje iz dodjele sredstava iz strukturnih fondova Unije; [Am. 61]

| (b) | objavu sudskog tijela o ništavnosti ili poništavanju imenovanja ili izbora savjetodavnih članova uprave provedenih suprotno nacionalnim odredbama usvojenima u skladu s člankom 4. stavkom 1. |
| --- | --- |

(b)

objavu sudskog tijela o ništavnosti ili poništavanju imenovanja ili izbora savjetodavnih članova uprave provedenih suprotno nacionalnim odredbama usvojenima u skladu s člankom 4. stavkom 1.

Članak 7.

Minimalni zahtjevi

Države članice mogu uvesti ili zadržati odredbe koje su povoljnije od odredbi iz ove Direktive kako bi osigurale uravnoteženiju zastupljenost muškaraca i žena u vezi s trgovačkim društvima osnovanima na njihovu državnom području, pod uvjetom da se tim odredbama ne stvara neopravdana
  spolna ili bilo kakva druga
  diskriminacija, niti

  ili
  ograničava uredno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. [Am. 62]

Članak 8.

Provedba

1.   Države članice najkasnije do [dvije godine nakon donošenja] donose i objavljuju zakone, uredbe i upravne odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom. One o tome odmah obavješćuju Komisiju.

2.   Ako države članice usvoje te odredbe, one prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih takva uputa navodi. Načine tog upućivanja određuju države članice.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 4. stavke 6. i 7., države članice koje su prije stupanja na snagu ove Direktive već poduzele mjere kako bi osigurale uravnoteženiju zastupljenost žena i muškaraca među savjetodavnim članovima uprava uvrštenih trgovačkih društava mogu obustaviti primjenu postupovnih zahtjeva koji se odnose na imenovanja u članku 4. stavcima 1., 3., 4. i 5., pod uvjetom da se može pokazati kako su te mjere omogućile pripadnicima podzastupljenog spola da obnašaju barem 40 % savjetodavnih položaja članova uprava uvrštenih trgovačkih društava do 1. siječnja 2020. ili, u slučaju uvrštenih trgovačkih društava koja su javna poduzeća, do 1. siječnja 2018.

Dotične države članice obavještavaju o tome Komisiju.
  Komisija o toj obavijesti informira Europski parlament i Vijeće. Suspenzija se automatski obustavlja ako je postignut nedovoljan napredak prema ostvarenju cilja ove Direktive, za što će se smatrati da je tako ako postotak podzastupljenog spola bude ispod 30 % do 2017. ili, u slučaju javnih poduzeća, do 2015. [Am. 63]

4.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donose u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 9.

Revizija

1.   Države članice do 1. siječnja 2017. i nakon toga svake dvije godine šalju Komisiji izvješće o provedbi ove Direktive. Takva izvješća, između ostalog, sadrže sveobuhvatne informacije o mjerama poduzetima u cilju ostvarivanja ciljeva iz članka 4. stavka 1., informacije u skladu s člankom 5. stavkom 2. i informacije o pojedinačnim obvezama koje preuzimaju uvrštena trgovačka društva u skladu s člankom 5. stavkom 1.

1a.
     
  Komisija do 1. srpnja 2017. podnosi izvješće o ocjeni primjene zahtjeva za uvrštena trgovačka društva iz članka 4. stavka 1. i članka 5. stavaka 1. i 2. na temelju izvješća koja su podnijele države članice u skladu sa stavkom 1. Uz to, izvješće Komisije uključuje stanje spolne ravnoteže na razini upravnih odbora i uprave u vezi s neuvrštenim trgovačkim društvima koja su veća od MSP-a prema definiciji iz članka 2. [Am. 64]

1b.
     
  Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o načinu na koji su načela ove Direktive primijenjena u svim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije te uvrštena u pravilnike o unutarnjim postupcima za osoblje. U tu će svrhu sve institucije, tijela, uredi i agencije Unije do 31. prosinca 2018. i nakon toga svake godine Komisiji podnijeti izvješće o svojim statistikama o pitanju spola te o postignutom napretku. Komisija odmah objavljuje takva izvješća na svojoj internetskoj stranici. Po potrebi, izvješća Komisije dopunjena su zakonodavnim prijedlogom o širem području primjene ove Direktive kojim su obuhvaćene sve institucije, tijela, uredi i agencije Unije. [Am. 65]

2.   Države članice koje su u skladu s člankom 8. stavkom 3. obustavile primjenu postupovnih zahtjeva koji se odnose na imenovanja iz članka 4. stavaka 1., 3., 4. i 5. uključuju u izvješća iz stavka 1. informacije o konkretnim rezultatima ostvarenima putem nacionalnih mjera iz članka 8. stavka 3. Komisija zatim objavljuje posebno izvješće u kojem utvrđuje omogućuju li te mjere na djelotvoran način ostvarivanje cilja da pripadnici podzastupljenog spola drže najmanje 40 % savjetodavnih položaja članova uprava uvrštenih trgovačkih društava koja su javna poduzeća do 1. siječnja 2018., odnosno, u slučaju uvrštenih trgovačkih društava koja nisu javna poduzeća, do 1. siječnja 2020. Prvo takvo izvješće Komisija objavljuje do 1. srpnja 2017., a sljedeća izvješća objavljuju se u roku od šest mjeseci nakon podnošenja nacionalnih izvješća iz stavka 1.

Dotične države članice osiguravaju da uvrštena trgovačka društva, koja primjenom nacionalnih mjera iz članka 8. stavka 3. nisu imenovala ili izabrala članove podzastupljenog spola na najmanje 40 % savjetodavnih položaja u svojim upravama do 1. siječnja 2018. ako je riječ o javnim poduzećima, odnosno do 1. siječnja 2020. ako je riječ o uvrštenim trgovačkim društvima koja nisu javna poduzeća, primjenjuju postupovne zahtjeve koji se odnose na imenovanja iz članka 4. stavaka 1., 3., 4. i 5. počevši od odgovarajućih navedenih datuma.

3.   Komisija revidira primjenu ove Direktive i o tome izvještava Europski parlament i Vijeće do 31. prosinca 2021. i nakon toga svake dvije godine. Komisija posebno ocjenjuje jesu li ostvareni ciljevi ove Direktive.

4.   U svojem izvješću Komisija ocjenjuje je li, u svjetlu razvoja u zastupljenosti muškaraca i žena u upravama uvrštenih trgovačkih društava i na različitim razinama donošenja odluka u cijelom gospodarstvu te uzimajući u obzir je li ostvareni napredak dovoljno održiv, potrebno proširiti trajanje ove Direktive dulje od datuma navedenog u članku 10. stavku 2. ili je izmijeniti.
  Ona također ispituje treba li područje primjene ove Direktive biti prošireno na neuvrštena javna poduzeća koja ne spadaju pod MSP-e, neuvrštena velika poduzeća i na izvršne članove uprava uvrštenih trgovačkih društava. [Am. 66]

Članak 10.

Stupanje na snagu i prestanak važenja

1.   Ova Direktiva stupa na snagu [dvadesetog] dana od dana njezine objave u Službenom listu Europske unije.

2.   Prestaje važiti 31. prosinca 2028.

Članak 11.

Primatelji

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 133, 9.5.2013., str. 68.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 20. studenog 2013.

2

(3)  Preporuka Vijeća 84/635/EEZ od 13. prosinca 1984. o promicanju pozitivnih mjera za žene (SL L 331, 19.12.1984., str. 34.).

3

(4)  Preporuka Vijeća 96/694/EZ od 2. prosinca 1996. o uravnoteženom sudjelovanju žena i muškaraca u postupku donošenja odluka (SL L 319, 10.12.1996., str. 11.).

4

(5)  Izvješće Komisije „Više žena na višim položajima” (2010.); radni dokument osoblja Komisije „Spolna ravnoteža u poslovnom vodstvu” (SEC(2011) 246 završna verzija); izvješće o napretku „Žene i donošenje gospodarskih odluka u EU-u”; radni dokument osoblja Komisije od 16. travnja 2012.„Napredak u jednakosti žena i muškaraca u 2011.” (SWD(2012) 85 završna verzija).

5

(6)  „Žene u upravama – zalog za Europu”, IP/11/242.

6

(7)  COM(2010)0078 završna verzija.

7

(8)  COM(2010)0491 završna verzija.

8

(9)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 134.

9

(10)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 1.

10

(11)  COM(2010) 2020 završna verzija.

11

(12)  Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni direktiva Vijeća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktive 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 93/22/EEZ (SL L 145, 30.4.2004., str.1.).

12

(13)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih ili srednjih poduzeća, (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

13

(14)  Direktiva Komisije 2006/111/EZ od 16. studenog 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (SL L 318, 17.11.2006., str. 17).

14

(15)  Slučaj C-450/93 Kalanke [1995] ECR I-3051; slučaj C-409/95 Marschall [1997] ECR I-6363; slučaj C-158/97 Badeck [2000] ECR I-1875; slučaj C-407/98 Abrahamsson [2000] ECR I-5539.

15

Kalanke

Marschall

Badeck

Abrahamsson

(16)  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

16

(17)  Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (SL L 204, 26.7.2006., str. 23).

17

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/241

---

P7_TA(2013)0489

Ključni informativni dokumenti za investicijske proizvode ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 20. studenoga 2013. na prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o dokumentima s ključnim informacijama za investicijske proizvode (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/44)

Amandman br. 1

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*1)

na prijedlog Komisije

UREDBA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o dokumentima s ključnim informacijama za investicijske proizvode

(Tekst važan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (2),

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (3),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Kada razmatraju mogućnosti ulaganja, mali ulagatelji imaju na raspolaganju sve veći izbor različitih vrsta investicijskih proizvoda. Ti proizvodi
  mogu
  nuditi specifična investicijska rješenja prilagođena potrebama malih ulagatelja, ali često su složeni i teško razumljivi. Informacije o investicijskim proizvodima koje se trenutno pružaju ulagateljima nekoordinirane su i često ne pomažu malim ulagateljima pri usporedbi različitih proizvoda,
  razumijevanju
  njihovih karakteristika ni
  jačanju znanja takvih ulagatelja
  o financijama. Kao posljedica toga, mali ulagatelji često su ulagali uz rizike i troškove koje nisu potpuno razumjeli, pa su zbog toga ponekad trpjeli nepredviđene gubitke. |
| --- | --- |

(1)

Kada razmatraju mogućnosti ulaganja, mali ulagatelji imaju na raspolaganju sve veći izbor različitih vrsta investicijskih proizvoda. Ti proizvodi
  mogu
  nuditi specifična investicijska rješenja prilagođena potrebama malih ulagatelja, ali često su složeni i teško razumljivi. Informacije o investicijskim proizvodima koje se trenutno pružaju ulagateljima nekoordinirane su i često ne pomažu malim ulagateljima pri usporedbi različitih proizvoda,
  razumijevanju
  njihovih karakteristika ni
  jačanju znanja takvih ulagatelja
  o financijama. Kao posljedica toga, mali ulagatelji često su ulagali uz rizike i troškove koje nisu potpuno razumjeli, pa su zbog toga ponekad trpjeli nepredviđene gubitke.

| (2) | Poboljšavanje odredbi o transparentnosti investicijskih proizvoda koji se nude malim ulagateljima je važna mjera za zaštitu ulagatelja i preduvjet za ponovnu izgradnju povjerenje malih ulagatelja u financijsko tržište,
  osobito nakon financijske krize
  . Prvi koraci u tom smjeru već su poduzeti na razini Unije razvojem sustava ključnih informacija za ulagatelje uspostavljenog Direktivom 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS). |
| --- | --- |

(2)

Poboljšavanje odredbi o transparentnosti investicijskih proizvoda koji se nude malim ulagateljima je važna mjera za zaštitu ulagatelja i preduvjet za ponovnu izgradnju povjerenje malih ulagatelja u financijsko tržište,
  osobito nakon financijske krize
  . Prvi koraci u tom smjeru već su poduzeti na razini Unije razvojem sustava ključnih informacija za ulagatelje uspostavljenog Direktivom 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS).

| (3) | Ovisno o sektoru koji pruža investicijske proizvode i nacionalnoj regulaciji na tom području postoje različita pravila, što stvara nejednake uvjete između različitih proizvoda i distribucijskih kanala te se na taj način stvaraju dodatne prepreke za jedinstveno tržište financijskih usluga i proizvoda. Države članice već su poduzimale nepodudarne i neusklađene mjere da bi riješile nedostatke mjera za zaštitu ulagatelja i vjerojatno je da bi se takav trend mogao nastaviti. Nepodudarni pristupi pri pružanju informacija o investicijskim proizvodima ometaju razvoj jednakih mogućnosti za različite ponuditelje investicijskih proizvoda i one koji te proizvode prodaju te na taj način ometaju tržišno natjecanje. Takvo stanje bi osim toga stvorilo nejednaku razinu zaštite ulagatelja u Uniji. Takve nepodudarnosti predstavljaju prepreku uspostavi jedinstvenog tržišta i njegovu neometanom funkcioniranju. Shodno tomu, primjerena pravna osnova jest članak 114. UFEU-a, kako se tumači u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije. |
| --- | --- |

(3)

Ovisno o sektoru koji pruža investicijske proizvode i nacionalnoj regulaciji na tom području postoje različita pravila, što stvara nejednake uvjete između različitih proizvoda i distribucijskih kanala te se na taj način stvaraju dodatne prepreke za jedinstveno tržište financijskih usluga i proizvoda. Države članice već su poduzimale nepodudarne i neusklađene mjere da bi riješile nedostatke mjera za zaštitu ulagatelja i vjerojatno je da bi se takav trend mogao nastaviti. Nepodudarni pristupi pri pružanju informacija o investicijskim proizvodima ometaju razvoj jednakih mogućnosti za različite ponuditelje investicijskih proizvoda i one koji te proizvode prodaju te na taj način ometaju tržišno natjecanje. Takvo stanje bi osim toga stvorilo nejednaku razinu zaštite ulagatelja u Uniji. Takve nepodudarnosti predstavljaju prepreku uspostavi jedinstvenog tržišta i njegovu neometanom funkcioniranju. Shodno tomu, primjerena pravna osnova jest članak 114. UFEU-a, kako se tumači u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije.

| (4) | Potrebno je uspostaviti jedinstvena pravila u pogledu transparentnosti na razini Unije primjenjiva na sve sudionike na tržištu investicijskih proizvoda kako bi se spriječile nepodudarnosti
  te smanjili troškovi i nesigurnost za pružatelje proizvoda i distributere
  . Potrebno je donijeti uredbu kojom će se zajamčiti donošenje zajedničkog standarda za dokumente s ključnim informacijama za ulagatelje kako bi se omogućilo usklađivanje oblika i sadržaja tih dokumenata. Izravno primjenjive odredbe uredbe trebaju zajamčiti da se na sve sudionike na tržištu investicijskih proizvoda primjenjuju isti zahtjevi. Time bi se također trebalo osigurati pružanje jednakih informacija i spriječiti postojanje različitih nacionalnih zahtjeva koji bi bili posljedica prenošenja direktive u nacionalna zakonodavstva. Donošenje uredbe također je prikladno jer se time osigurava da se na sve koji prodaju investicijske proizvode primjenjuju jednaki zahtjevi u pogledu pružanja dokumenta s ključnim informacijama malim ulagateljima. |
| --- | --- |

(4)

Potrebno je uspostaviti jedinstvena pravila u pogledu transparentnosti na razini Unije primjenjiva na sve sudionike na tržištu investicijskih proizvoda kako bi se spriječile nepodudarnosti
  te smanjili troškovi i nesigurnost za pružatelje proizvoda i distributere
  . Potrebno je donijeti uredbu kojom će se zajamčiti donošenje zajedničkog standarda za dokumente s ključnim informacijama za ulagatelje kako bi se omogućilo usklađivanje oblika i sadržaja tih dokumenata. Izravno primjenjive odredbe uredbe trebaju zajamčiti da se na sve sudionike na tržištu investicijskih proizvoda primjenjuju isti zahtjevi. Time bi se također trebalo osigurati pružanje jednakih informacija i spriječiti postojanje različitih nacionalnih zahtjeva koji bi bili posljedica prenošenja direktive u nacionalna zakonodavstva. Donošenje uredbe također je prikladno jer se time osigurava da se na sve koji prodaju investicijske proizvode primjenjuju jednaki zahtjevi u pogledu pružanja dokumenta s ključnim informacijama malim ulagateljima.

| (5) | Iako su poboljšanja u pružanju informacija o investicijskim proizvodima ključna za ponovnu izgradnju povjerenja malih ulagatelja u financijska tržišta, jednako su važni i djelotvorno uređeni postupci prodaje tih proizvoda. Ovom se Uredbom dopunjuju mjere za distribuciju
  (uključujući investicijsko savjetovanje, mjere za zaštitu ulagatelja i druge prodajne usluge)
  predviđene Direktivom 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4). Njom se nadopunjuju i mjere poduzete za distribuciju proizvoda osiguranja u Direktivi 2002/92/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(5)

Iako su poboljšanja u pružanju informacija o investicijskim proizvodima ključna za ponovnu izgradnju povjerenja malih ulagatelja u financijska tržišta, jednako su važni i djelotvorno uređeni postupci prodaje tih proizvoda. Ovom se Uredbom dopunjuju mjere za distribuciju
  (uključujući investicijsko savjetovanje, mjere za zaštitu ulagatelja i druge prodajne usluge)
  predviđene Direktivom 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4). Njom se nadopunjuju i mjere poduzete za distribuciju proizvoda osiguranja u Direktivi 2002/92/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (6) | Ova Uredba trebala bi se primjenjivati na sve proizvode
  i temeljna ulaganja
  , bez obzira na njihov oblik ili izradu, koji se nude u sektoru financijskih usluga kako bi malim ulagateljima pružili mogućnosti ulaganja i kod kojih povrat ulaganja koji se nudi ulagatelju ovisi o razvoju jedne ili više vrijednosti imovine ili referentne vrijednosti. To bi trebalo uključiti investicijske proizvode poput investicijskih fondova
  i
  polica životnog osiguranja
  i ulaganja koja su temeljna ulaganja tim investicijskim fondovima i policama životnog osiguranja
  i te potrošačke proizvode
  uključujući
  imovinu
  koja je u neposrednom vlasništvu kao što su državne obveznice ili dionice koje se javno nude ili su uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu koje se nalazi ili je aktivno unutar jedne od država članica. Strukturirani paketi proizvoda
  za male ulagatelje nalaze se između ulagatelja i tržišta kroz proces pakiranja, dodavanja ili povezivanja imovine radi stvaranja različitih rizika, osiguravanja različitih karakteristika proizvoda ili postizanja različitih struktura troškova u usporedbi s izravnim ulaganjem. Takvo pakiranje može omogućiti malim ulagateljima da preuzmu investicijske strategije koje bi inače bile nedostupne ili nepraktične, ali se njime može zahtijevati i stavljanje na raspolaganje dodatnih informacija, osobito kako bi se omogućile usporedbe između različitih načina pakiranja ulaganja
  i kako bi se osiguralo da mali ulagatelji mogu razumjeti ključne karakteristike i rizike investicijskih proizvoda za male ulagatelje. |
| --- | --- |

(6)

Ova Uredba trebala bi se primjenjivati na sve proizvode
  i temeljna ulaganja
  , bez obzira na njihov oblik ili izradu, koji se nude u sektoru financijskih usluga kako bi malim ulagateljima pružili mogućnosti ulaganja i kod kojih povrat ulaganja koji se nudi ulagatelju ovisi o razvoju jedne ili više vrijednosti imovine ili referentne vrijednosti. To bi trebalo uključiti investicijske proizvode poput investicijskih fondova
  i
  polica životnog osiguranja
  i ulaganja koja su temeljna ulaganja tim investicijskim fondovima i policama životnog osiguranja
  i te potrošačke proizvode
  uključujući
  imovinu
  koja je u neposrednom vlasništvu kao što su državne obveznice ili dionice koje se javno nude ili su uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu koje se nalazi ili je aktivno unutar jedne od država članica. Strukturirani paketi proizvoda
  za male ulagatelje nalaze se između ulagatelja i tržišta kroz proces pakiranja, dodavanja ili povezivanja imovine radi stvaranja različitih rizika, osiguravanja različitih karakteristika proizvoda ili postizanja različitih struktura troškova u usporedbi s izravnim ulaganjem. Takvo pakiranje može omogućiti malim ulagateljima da preuzmu investicijske strategije koje bi inače bile nedostupne ili nepraktične, ali se njime može zahtijevati i stavljanje na raspolaganje dodatnih informacija, osobito kako bi se omogućile usporedbe između različitih načina pakiranja ulaganja
  i kako bi se osiguralo da mali ulagatelji mogu razumjeti ključne karakteristike i rizike investicijskih proizvoda za male ulagatelje.

| (6a) | Ova Uredba trebala bi se primjenjivati i na dionice ili jedinice subjekata posebne namjene i holding društva koje bi ponuditelj investicijskog proizvoda mogao osmisliti kako bi zaobišao odredbe ove Uredbe. |
| --- | --- |

(6a)

Ova Uredba trebala bi se primjenjivati i na dionice ili jedinice subjekata posebne namjene i holding društva koje bi ponuditelj investicijskog proizvoda mogao osmisliti kako bi zaobišao odredbe ove Uredbe.

| (6b) | Paketi investicijskih proizvoda trebali bi osigurati jasne koristi za male ulagatelje, poput raspodjele ulagateljskog rizika u brojne i različite gospodarske sektore ili temeljnu imovinu. Međutim, metode oblikovanja paketa također se mogu koristiti kako bi stvorile karakteristike investicijskih proizvoda čiji je cilj obmanuti potrošače pri njihovu donošenju odluke o ulaganju. Određeni proizvodi s kamatnim mamcem koriste se sklonostima u ponašanju malih ulagatelja, u ovom slučaju njihovom sklonošću neposrednom i privlačnom povratu ulaganja. Uporaba naziva proizvoda koji podrazumijevaju veću sigurnost nego što je to moguće na sličan se način koristi sklonostima u ponašanju potrošača, usmjeravanjem na njihovu nesklonost riziku. Stoga takve metode oblikovanja paketa stvaraju rizik da će se ulagatelji usmjeriti na neposrednu financijsku korist, a da u potpunosti ne shvate povezane buduće rizike. Cilj ove Uredbe trebao bi biti ograničavanje karakteristika paketa koje se koriste sklonostima ulagatelja pri donošenju odluka, sa svrhom da se promiče transparentnost i bolje razumijevanja rizika povezanih s paketima investicijskih proizvoda za male ulagatelje
  . |
| --- | --- |

(6b)

Paketi investicijskih proizvoda trebali bi osigurati jasne koristi za male ulagatelje, poput raspodjele ulagateljskog rizika u brojne i različite gospodarske sektore ili temeljnu imovinu. Međutim, metode oblikovanja paketa također se mogu koristiti kako bi stvorile karakteristike investicijskih proizvoda čiji je cilj obmanuti potrošače pri njihovu donošenju odluke o ulaganju. Određeni proizvodi s kamatnim mamcem koriste se sklonostima u ponašanju malih ulagatelja, u ovom slučaju njihovom sklonošću neposrednom i privlačnom povratu ulaganja. Uporaba naziva proizvoda koji podrazumijevaju veću sigurnost nego što je to moguće na sličan se način koristi sklonostima u ponašanju potrošača, usmjeravanjem na njihovu nesklonost riziku. Stoga takve metode oblikovanja paketa stvaraju rizik da će se ulagatelji usmjeriti na neposrednu financijsku korist, a da u potpunosti ne shvate povezane buduće rizike. Cilj ove Uredbe trebao bi biti ograničavanje karakteristika paketa koje se koriste sklonostima ulagatelja pri donošenju odluka, sa svrhom da se promiče transparentnost i bolje razumijevanja rizika povezanih s paketima investicijskih proizvoda za male ulagatelje
  .

| (7) | Proizvodi osiguranja koji ne nude mogućnosti ulaganja trebali bi biti isključeni iz područja primjene ove Uredbe. Budući da je naglasak ove Uredbe na poboljšanju usporedivosti i razumljivosti informacija o investicijskim proizvodima koji se prodaju malim ulagateljima, proizvodi strukovnog mirovinskog osiguranja
  i proizvodi individualnog mirovinskog osiguranja
  trebali bi biti isključeni iz područja primjene ove Uredbe, pod uvjetom da nacionalno pravo propisuje financijski doprinos poslodavca i pod uvjetom da
  poslodavac ili
  zaposlenik nemaju izbora u pogledu ponuditelja proizvoda mirovinskog osiguranja. Investicijski fondovi namijenjeni institucijskim ulagateljima također su izvan područja primjene ove Uredbe jer nisu namijenjeni za prodaju malim ulagateljima. Međutim, investicijski proizvodi čija je namjena kumuliranje štednje za individualne mirovinske račune trebali bi ostati u području primjene jer su često u konkurenciji s drugim proizvodima u okviru ove Uredbe te se na sličan način distribuiraju malim ulagateljima. |
| --- | --- |

(7)

Proizvodi osiguranja koji ne nude mogućnosti ulaganja trebali bi biti isključeni iz područja primjene ove Uredbe. Budući da je naglasak ove Uredbe na poboljšanju usporedivosti i razumljivosti informacija o investicijskim proizvodima koji se prodaju malim ulagateljima, proizvodi strukovnog mirovinskog osiguranja
  i proizvodi individualnog mirovinskog osiguranja
  trebali bi biti isključeni iz područja primjene ove Uredbe, pod uvjetom da nacionalno pravo propisuje financijski doprinos poslodavca i pod uvjetom da
  poslodavac ili
  zaposlenik nemaju izbora u pogledu ponuditelja proizvoda mirovinskog osiguranja. Investicijski fondovi namijenjeni institucijskim ulagateljima također su izvan područja primjene ove Uredbe jer nisu namijenjeni za prodaju malim ulagateljima. Međutim, investicijski proizvodi čija je namjena kumuliranje štednje za individualne mirovinske račune trebali bi ostati u području primjene jer su često u konkurenciji s drugim proizvodima u okviru ove Uredbe te se na sličan način distribuiraju malim ulagateljima.

| (8) | Kako bi se razjasnio odnos između obveza iz ove Uredbe i obveza utvrđenih Direktivom 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7), nužno je utvrditi da navedene dvije direktive
  nadopunjuju
  ovu Uredbu.
  Dokument s ključnim informacijama za ulagatelje bi prvenstveno trebao sadržavati sažetak s ključnim informacijama kako je navedeno u članku 5. stavku 2. Direktive 2003/71/EZ nakon pregleda ove Uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se razjasnio odnos između obveza iz ove Uredbe i obveza utvrđenih Direktivom 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) i Direktivom 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7), nužno je utvrditi da navedene dvije direktive
  nadopunjuju
  ovu Uredbu.
  Dokument s ključnim informacijama za ulagatelje bi prvenstveno trebao sadržavati sažetak s ključnim informacijama kako je navedeno u članku 5. stavku 2. Direktive 2003/71/EZ nakon pregleda ove Uredbe.

| (
  8a) | Ponuditelji investicijskih proizvoda trebali bi osigurati sukladnost investicijskog proizvoda koji oblikuju s profilom ciljanog malog ulagatelja. Stoga bi trebali uspostaviti postupak prethodnog odobrenja proizvoda kako bi osigurali da njihovi investicijski proizvodi ne izlože male ulagatelje temeljnoj imovini čiji profil rizičnosti i uspješnosti nije lako razumljiv. |
| --- | --- |

(
  8a)

Ponuditelji investicijskih proizvoda trebali bi osigurati sukladnost investicijskog proizvoda koji oblikuju s profilom ciljanog malog ulagatelja. Stoga bi trebali uspostaviti postupak prethodnog odobrenja proizvoda kako bi osigurali da njihovi investicijski proizvodi ne izlože male ulagatelje temeljnoj imovini čiji profil rizičnosti i uspješnosti nije lako razumljiv.

| (8b) | Nadležnim tijelima i europskim nadzornim tijelima(ESA) bi na zahtjev trebalo pružiti sve informacije koje su nužne da bi se provjerio sadržaj dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje, da bi se ocijenila sukladnost s ovom Uredbom i osigurala zaštita klijenata i ulagatelja u financijska tržišta. Ovlasti Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA-e) i Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA-e) trebale bi biti usklađene na dosljedan način s ovlastima Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA-e) prema Direktivi Europskog parlamenta i Vijeća o tržištima financijskih instrumenata kojom stavlja izvan snage Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [Uredba o tržištima financijskih instrumenata]. |
| --- | --- |

(8b)

Nadležnim tijelima i europskim nadzornim tijelima(ESA) bi na zahtjev trebalo pružiti sve informacije koje su nužne da bi se provjerio sadržaj dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje, da bi se ocijenila sukladnost s ovom Uredbom i osigurala zaštita klijenata i ulagatelja u financijska tržišta. Ovlasti Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA-e) i Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA-e) trebale bi biti usklađene na dosljedan način s ovlastima Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA-e) prema Direktivi Europskog parlamenta i Vijeća o tržištima financijskih instrumenata kojom stavlja izvan snage Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća [Uredba o tržištima financijskih instrumenata].

| (9) | Ponuditelji investicijskih proizvoda, kao što su upravitelji fondova, osiguravajuća društva, izdavatelji vrijednosnih papira, kreditne institucije ili investicijska društva, trebali bi izraditi dokument s ključnim informacijama za investicijske proizvode koje nude jer su oni ti koji najbolje poznaju proizvod i odgovorni su za njega.
  Ponuditelji investicijskih proizvoda trebali bi dokument s ključnim informacijama staviti na raspolaganje prodavateljima investicijskog proizvoda.
  Dokument s
  ključnim informacijama
  za ulagatelje trebao bi izraditi ponuditelj investicijskog proizvoda,
  a prilog (uključujući naknade) prodavatelj investicijskog proizvoda
  prije nego se proizvod stavi u prodaju za male ulagatelje. Međutim, ako se proizvod ne prodaje malim ulagateljima, nije nužna izrada dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje, a ako je za ponuditelja investicijskog proizvoda nepraktično izraditi dokument s ključnim informacijama za ulagatelje, ta se zadaća može prenijeti na druge.
  Ako se izrada dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje u cijelosti ili dijelom prenosi trećim stranama, ponuditelj investicijskog proizvoda bi trebao zadržati opću odgovornost za njegovu izradu i sadržaj.
  Kako bi se osiguralo širenje i opća dostupnost dokumenata s ključnim informacijama za ulagatelje, ovom bi se Uredbom trebalo predvidjeti objavljivanje od strane ponuditelja investicijskog proizvoda na internetskoj stranici po njihovu izboru. |
| --- | --- |

(9)

Ponuditelji investicijskih proizvoda, kao što su upravitelji fondova, osiguravajuća društva, izdavatelji vrijednosnih papira, kreditne institucije ili investicijska društva, trebali bi izraditi dokument s ključnim informacijama za investicijske proizvode koje nude jer su oni ti koji najbolje poznaju proizvod i odgovorni su za njega.
  Ponuditelji investicijskih proizvoda trebali bi dokument s ključnim informacijama staviti na raspolaganje prodavateljima investicijskog proizvoda.
  Dokument s
  ključnim informacijama
  za ulagatelje trebao bi izraditi ponuditelj investicijskog proizvoda,
  a prilog (uključujući naknade) prodavatelj investicijskog proizvoda
  prije nego se proizvod stavi u prodaju za male ulagatelje. Međutim, ako se proizvod ne prodaje malim ulagateljima, nije nužna izrada dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje, a ako je za ponuditelja investicijskog proizvoda nepraktično izraditi dokument s ključnim informacijama za ulagatelje, ta se zadaća može prenijeti na druge.
  Ako se izrada dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje u cijelosti ili dijelom prenosi trećim stranama, ponuditelj investicijskog proizvoda bi trebao zadržati opću odgovornost za njegovu izradu i sadržaj.
  Kako bi se osiguralo širenje i opća dostupnost dokumenata s ključnim informacijama za ulagatelje, ovom bi se Uredbom trebalo predvidjeti objavljivanje od strane ponuditelja investicijskog proizvoda na internetskoj stranici po njihovu izboru.

| (10) | Kako bi se zadovoljile potrebe malih ulagatelja, potrebno je zajamčiti da informacije o investicijskim proizvodima budu točne, istinite, jasne i nedvosmislene. Ovom se Uredbom stoga trebaju utvrditi zajednički standardi za izradu dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje kako bi se zajamčilo da on bude
  razumljiv
  malim ulagateljima. S obzirom na poteškoće koje mnogi mali ulagatelji imaju pri razumijevanju stručne financijske terminologije, osobitu pozornost valja posvetiti izboru riječi i stilu kojim je dokument pisan. Također treba utvrditi pravila u pogledu jezika na kojem dokument treba biti sastavljen.
  Izračun troškova koji bi mogli nastati također bi trebao biti pojašnjen na razumljiv način.
  Nadalje, mali ulagatelji trebaju biti u mogućnosti razumjeti dokument s ključnim informacijama za ulagatelje bez traženja drugih informacija.
  To, međutim, ne treba isključiti upućivanje u dokumentu s ključnim informacijama za ulagatelje na druge dokumente u kojima je moguće naći dodatne informacije koje mogu biti zanimljive nekim malim ulagateljima. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se zadovoljile potrebe malih ulagatelja, potrebno je zajamčiti da informacije o investicijskim proizvodima budu točne, istinite, jasne i nedvosmislene. Ovom se Uredbom stoga trebaju utvrditi zajednički standardi za izradu dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje kako bi se zajamčilo da on bude
  razumljiv
  malim ulagateljima. S obzirom na poteškoće koje mnogi mali ulagatelji imaju pri razumijevanju stručne financijske terminologije, osobitu pozornost valja posvetiti izboru riječi i stilu kojim je dokument pisan. Također treba utvrditi pravila u pogledu jezika na kojem dokument treba biti sastavljen.
  Izračun troškova koji bi mogli nastati također bi trebao biti pojašnjen na razumljiv način.
  Nadalje, mali ulagatelji trebaju biti u mogućnosti razumjeti dokument s ključnim informacijama za ulagatelje bez traženja drugih informacija.
  To, međutim, ne treba isključiti upućivanje u dokumentu s ključnim informacijama za ulagatelje na druge dokumente u kojima je moguće naći dodatne informacije koje mogu biti zanimljive nekim malim ulagateljima.

| (11) | Malim ulagateljima bi se trebale pružiti informacije koje su im potrebne da bi donijeli investicijsku odluku utemeljenu na pouzdanim informacijama i usporedili različite investicijske proizvode, no postoji rizik da se oni neće koristiti informacijama ako su one duge i opširne. Dokument s ključnim informacijama za ulagatelje bi stoga trebao sadržavati
  samo
  ključne informacije, prije svega informacije o naravi i karakteristikama proizvoda, uključujući informacije o tome je li moguć gubitak kapitala, o troškovima, profilu
  rizičnosti i
  uspješnosti,
  u obliku skupnog pokazatelja, proizvoda i njegove temeljne imovine
  te relevantne informacije o razvoju kao i određene specifične informacije koje su možda nužne za razumijevanje karakteristika pojedinačnih vrsta proizvoda, uključujući proizvode namijenjene za korištenje pri planiranju mirovine.
  Komisija bi trebala razmotriti mogućnost da europska javna agencija za kreditni rejting o kojoj se govori u stajalištu Europskog parlamenta usvojenom u prvom čitanju 16. siječnja 2013. s ciljem usvajanja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1060/2009 o agencijama za kreditni rejting

   (8)

  osigura ključne informacije o profilu rizika koji se odnosi na državne obveznice koje izdaju države članice. |
| --- | --- |

(11)

Malim ulagateljima bi se trebale pružiti informacije koje su im potrebne da bi donijeli investicijsku odluku utemeljenu na pouzdanim informacijama i usporedili različite investicijske proizvode, no postoji rizik da se oni neće koristiti informacijama ako su one duge i opširne. Dokument s ključnim informacijama za ulagatelje bi stoga trebao sadržavati
  samo
  ključne informacije, prije svega informacije o naravi i karakteristikama proizvoda, uključujući informacije o tome je li moguć gubitak kapitala, o troškovima, profilu
  rizičnosti i
  uspješnosti,
  u obliku skupnog pokazatelja, proizvoda i njegove temeljne imovine
  te relevantne informacije o razvoju kao i određene specifične informacije koje su možda nužne za razumijevanje karakteristika pojedinačnih vrsta proizvoda, uključujući proizvode namijenjene za korištenje pri planiranju mirovine.
  Komisija bi trebala razmotriti mogućnost da europska javna agencija za kreditni rejting o kojoj se govori u stajalištu Europskog parlamenta usvojenom u prvom čitanju 16. siječnja 2013. s ciljem usvajanja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1060/2009 o agencijama za kreditni rejting

   (8)

  osigura ključne informacije o profilu rizika koji se odnosi na državne obveznice koje izdaju države članice.

| (11a) | Ulagateljima bi trebalo dati jasnu sliku o troškovima i naknadama koji će nastati u vezi s njihovim ulaganjem, ne samo u trenutku transakcije, nego i tijekom razdoblja ulaganja. Iznosi naknada trebali bi biti u cijelosti objavljeni kao složeni kumulativni iznos i kao novčani iznos. Naknade za savjetovanje trebale bi se izračunavati na jednostavniji način kako bi ulagatelj lakše shvatio koliki će biti njihov iznos. |
| --- | --- |

(11a)

Ulagateljima bi trebalo dati jasnu sliku o troškovima i naknadama koji će nastati u vezi s njihovim ulaganjem, ne samo u trenutku transakcije, nego i tijekom razdoblja ulaganja. Iznosi naknada trebali bi biti u cijelosti objavljeni kao složeni kumulativni iznos i kao novčani iznos. Naknade za savjetovanje trebale bi se izračunavati na jednostavniji način kako bi ulagatelj lakše shvatio koliki će biti njihov iznos.

| (11b) | EBA, EIOPA i ESMA bi trebale razviti internetski alat za analizu fondova koji bi ulagateljima omogućio da izračunaju konačnu vrijednost njihova ulaganja nakon što se uzmu u obzir naknade i troškovi. |
| --- | --- |

(11b)

EBA, EIOPA i ESMA bi trebale razviti internetski alat za analizu fondova koji bi ulagateljima omogućio da izračunaju konačnu vrijednost njihova ulaganja nakon što se uzmu u obzir naknade i troškovi.

| (12) | Dokument s ključnim informacijama za ulagatelje treba biti izrađen u obliku koji malim ulagateljima omogućuje usporedbu različitih investicijskih proizvoda budući da, imajući u vidu ponašanje i sposobnosti klijenata, oblik, prikaz i sadržaj informacija moraju biti pažljivo
  oblikovani i izrađeni
  kako bi se omogućilo što bolje
  korištenje dokumenta s ključnim informacijama i kao bi se na taj način povećalo znanje klijenata o financijama
  , njihovo razumijevanje i upotreba informacija. U svakom dokumentu treba primijeniti isti redoslijed stavki i naslova za te stavke. Osim toga, delegiranim aktima treba dodatno uskladiti pojedinosti o informacijama koje mora sadržavati dokument s ključnim informacijama za ulagatelje kao i način prezentiranja tih informacija, pri čemu valja uzeti u obzir postojeća istraživanja o ponašanju potrošača kao i ona koja su u tijeku, uključujući i rezultate ispitivanja djelotvornosti različitih načina prezentiranja informacija potrošačima. Osim toga, neki investicijski proizvodi nude malim ulagateljima mogućnost izbora između više temeljnih ulaganja,
  a troškovi i naknade povezane s njima često ovise o osobnim karakteristikama klijenata, poput starosne dobi, ili o iznosu ulaganja koji su odabrali.
  Te proizvode treba uzeti u obzir kod utvrđivanja oblika. |
| --- | --- |

(12)

Dokument s ključnim informacijama za ulagatelje treba biti izrađen u obliku koji malim ulagateljima omogućuje usporedbu različitih investicijskih proizvoda budući da, imajući u vidu ponašanje i sposobnosti klijenata, oblik, prikaz i sadržaj informacija moraju biti pažljivo
  oblikovani i izrađeni
  kako bi se omogućilo što bolje
  korištenje dokumenta s ključnim informacijama i kao bi se na taj način povećalo znanje klijenata o financijama
  , njihovo razumijevanje i upotreba informacija. U svakom dokumentu treba primijeniti isti redoslijed stavki i naslova za te stavke. Osim toga, delegiranim aktima treba dodatno uskladiti pojedinosti o informacijama koje mora sadržavati dokument s ključnim informacijama za ulagatelje kao i način prezentiranja tih informacija, pri čemu valja uzeti u obzir postojeća istraživanja o ponašanju potrošača kao i ona koja su u tijeku, uključujući i rezultate ispitivanja djelotvornosti različitih načina prezentiranja informacija potrošačima. Osim toga, neki investicijski proizvodi nude malim ulagateljima mogućnost izbora između više temeljnih ulaganja,
  a troškovi i naknade povezane s njima često ovise o osobnim karakteristikama klijenata, poput starosne dobi, ili o iznosu ulaganja koji su odabrali.
  Te proizvode treba uzeti u obzir kod utvrđivanja oblika.

| (12a) | Oznaka složenosti za složene proizvode koji se čine neprikladnima za male ulagatelje trebala bi stajati u zaglavlju dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje. Taj dodatan element transparentnosti pomoći će potrošačima pri donošenju utemeljene odluke o razini rizika koji preuzimaju te će doprinijeti da se izbjegne mogućnost pogrešne prodaje proizvoda
  . |
| --- | --- |

(12a)

Oznaka složenosti za složene proizvode koji se čine neprikladnima za male ulagatelje trebala bi stajati u zaglavlju dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje. Taj dodatan element transparentnosti pomoći će potrošačima pri donošenju utemeljene odluke o razini rizika koji preuzimaju te će doprinijeti da se izbjegne mogućnost pogrešne prodaje proizvoda
  .

| (13) | Mali ulagatelji svojim investicijskim odlukama sve češće traže više od samog povrata financijskih sredstava. Oni često imaju druge ciljeve, poput socijalnih ili ekoloških ciljeva. Osim toga, informacije o nefinancijskim aspektima ulaganja mogu biti važne za osobe koje nastoje ostvariti održiva dugoročna ulaganja. Međutim, informacije o socijalnim, ekološkim ili upravljačkim rezultatima koje ponuditelji investicijskih proizvoda nastoje ostvariti često su teško usporedive ili ne postoje. Stoga je poželjno dodatno uskladiti pojedinosti u vezi s informacijama o tome jesu li uzeta u obzir ekološka, socijalna ili upravljačka pitanja te, ako jesu, na koji način. |
| --- | --- |

(13)

Mali ulagatelji svojim investicijskim odlukama sve češće traže više od samog povrata financijskih sredstava. Oni često imaju druge ciljeve, poput socijalnih ili ekoloških ciljeva. Osim toga, informacije o nefinancijskim aspektima ulaganja mogu biti važne za osobe koje nastoje ostvariti održiva dugoročna ulaganja. Međutim, informacije o socijalnim, ekološkim ili upravljačkim rezultatima koje ponuditelji investicijskih proizvoda nastoje ostvariti često su teško usporedive ili ne postoje. Stoga je poželjno dodatno uskladiti pojedinosti u vezi s informacijama o tome jesu li uzeta u obzir ekološka, socijalna ili upravljačka pitanja te, ako jesu, na koji način.

| (14) | Dokument s ključnim informacijama za ulagatelje trebao bi se jasno razlikovati
  i razgraničiti
  od svih drugih promotivnih materijala. Drugi dokumenti ne bi smjeli umanjiti njegovu važnost.
  Mali ulagatelj trebao bi potvrditi njegovo primitak. |
| --- | --- |

(14)

Dokument s ključnim informacijama za ulagatelje trebao bi se jasno razlikovati
  i razgraničiti
  od svih drugih promotivnih materijala. Drugi dokumenti ne bi smjeli umanjiti njegovu važnost.
  Mali ulagatelj trebao bi potvrditi njegovo primitak.

| (15) | Kako bi se zajamčilo da dokument s ključnim informacijama za ulagatelje sadrži pouzdane informacije, ovom bi se Uredbom trebala propisati obveza ažuriranja dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje za ponuditelje
  i prodavatelje investicijskih proizvoda. Subjekt koji nudi ili prodaje dokument s ključnim informacijama za ulagatelje također bi trebao redovito ažurirati informacije koje se pružaju kod malih ulaganja.
  Radi toga je nužno delegiranim aktom koji donosi Komisija utvrditi detaljna pravila o uvjetima i učestalosti pregleda informacija i revizije dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje
  i njegova priloga
  .
  O dokumentu s ključnim informacijama za ulagatelje i svakoj njegovoj ažuriranoj verziji trebalo bi se obavijestiti nadležno tijelo. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se zajamčilo da dokument s ključnim informacijama za ulagatelje sadrži pouzdane informacije, ovom bi se Uredbom trebala propisati obveza ažuriranja dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje za ponuditelje
  i prodavatelje investicijskih proizvoda. Subjekt koji nudi ili prodaje dokument s ključnim informacijama za ulagatelje također bi trebao redovito ažurirati informacije koje se pružaju kod malih ulaganja.
  Radi toga je nužno delegiranim aktom koji donosi Komisija utvrditi detaljna pravila o uvjetima i učestalosti pregleda informacija i revizije dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje
  i njegova priloga
  .
  O dokumentu s ključnim informacijama za ulagatelje i svakoj njegovoj ažuriranoj verziji trebalo bi se obavijestiti nadležno tijelo.

| (16) | Dokumenti s ključnim informacijama za ulagatelje predstavljaju temelj investicijskih odluka malih ulagatelja. Zbog toga ponuditelji
  i prodavatelji investicijskih proizvoda
  imaju važnu odgovornost prema malim ulagateljima i moraju zajamčiti postupanje u skladu s odredbama ove Uredbe. Važno je stoga malim ulagateljima koji su se pri donošenju svoje investicijske odluke pouzdali u dokument s ključnim informacijama za ulagatelje osigurati pravo na učinkovit pravni lijek. Također treba zajamčiti da svi mali ulagatelji širom Unije imaju jednako pravo na naknadu štete koju su eventualno pretrpjeli zbog toga što ponuditelji investicijskih proizvoda nisu postupali u skladu sa zahtjevima iz ove Uredbe. Zbog toga treba uskladiti odredbe o odgovornosti ponuditelja investicijskih proizvoda.
  Isto tako, trebao bi se uvesti usklađen pristup kaznama kako bi se osigurala dosljednost.
  Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi da bi mali ulagatelj trebao moći ponuditelja proizvoda smatrati odgovornim za kršenje odredbi ove Uredbe u slučaju gubitka nastalog zbog korištenja dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje
  koji je bio dvosmislen, netočan ili neusklađen s prospektom ili, ako prospekt nije izrađen, s uvjetima proizvoda. |
| --- | --- |

(16)

Dokumenti s ključnim informacijama za ulagatelje predstavljaju temelj investicijskih odluka malih ulagatelja. Zbog toga ponuditelji
  i prodavatelji investicijskih proizvoda
  imaju važnu odgovornost prema malim ulagateljima i moraju zajamčiti postupanje u skladu s odredbama ove Uredbe. Važno je stoga malim ulagateljima koji su se pri donošenju svoje investicijske odluke pouzdali u dokument s ključnim informacijama za ulagatelje osigurati pravo na učinkovit pravni lijek. Također treba zajamčiti da svi mali ulagatelji širom Unije imaju jednako pravo na naknadu štete koju su eventualno pretrpjeli zbog toga što ponuditelji investicijskih proizvoda nisu postupali u skladu sa zahtjevima iz ove Uredbe. Zbog toga treba uskladiti odredbe o odgovornosti ponuditelja investicijskih proizvoda.
  Isto tako, trebao bi se uvesti usklađen pristup kaznama kako bi se osigurala dosljednost.
  Ovom Uredbom trebalo bi utvrditi da bi mali ulagatelj trebao moći ponuditelja proizvoda smatrati odgovornim za kršenje odredbi ove Uredbe u slučaju gubitka nastalog zbog korištenja dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje
  koji je bio dvosmislen, netočan ili neusklađen s prospektom ili, ako prospekt nije izrađen, s uvjetima proizvoda.

| (17) | Budući da mali ulagatelji u načelu nemaju neposredan uvid u interne postupke ponuditelja investicijskog proizvoda,
  mali ulagatelji ne bi smjeli nositi
  teret dokazivanja.
  Mali ulagatelj trebao bi navesti u kojem pogledu, po njegovu mišljenju,
  dokument s ključnim informacijama za ulagatelje
  nije u skladu sa zahtjevima
  ove Uredbe.
  Ponuditelj investicijskog proizvoda bi zatim trebao biti obvezan odgovoriti na zahtjev. |
| --- | --- |

(17)

Budući da mali ulagatelji u načelu nemaju neposredan uvid u interne postupke ponuditelja investicijskog proizvoda,
  mali ulagatelji ne bi smjeli nositi
  teret dokazivanja.
  Mali ulagatelj trebao bi navesti u kojem pogledu, po njegovu mišljenju,
  dokument s ključnim informacijama za ulagatelje
  nije u skladu sa zahtjevima
  ove Uredbe.
  Ponuditelj investicijskog proizvoda bi zatim trebao biti obvezan odgovoriti na zahtjev.

| (18) | Građanska odgovornost ponuditelja investicijskog proizvoda
  koja nije obuhvaćena ovom Uredbom
  trebala bi biti uređena mjerodavnim nacionalnim pravom utvrđenim na temelju relevantnih pravila međunarodnog privatnog prava. O tome koji je sud nadležan za donošenje odluke o zahtjevu malog ulagatelja za utvrđivanje građanske odgovornosti trebalo bi se odrediti na temelju odgovarajućih pravila o međunarodnoj nadležnosti. |
| --- | --- |

(18)

Građanska odgovornost ponuditelja investicijskog proizvoda
  koja nije obuhvaćena ovom Uredbom
  trebala bi biti uređena mjerodavnim nacionalnim pravom utvrđenim na temelju relevantnih pravila međunarodnog privatnog prava. O tome koji je sud nadležan za donošenje odluke o zahtjevu malog ulagatelja za utvrđivanje građanske odgovornosti trebalo bi se odrediti na temelju odgovarajućih pravila o međunarodnoj nadležnosti.

| (19) | Kako bi mali ulagatelj bio u mogućnosti donijeti investicijsku odluku utemeljenu na pouzdanim informacijama, od prodavatelja investicijskih proizvoda treba zahtijevati da dokument s ključnim informacijama za ulagatelje stave na raspolaganje u razumnom roku prije sklapanja transakcije.
  Ulagatelj bi trebao staviti potpis, na papiru ili elektronički, kako bi potvrdio da je primio dokument s ključnim informacijama za ulagatelje.
  Ovaj uvjet treba biti primjenjiv bez obzira na to gdje ili kako se transakcija obavlja. Prodavatelji ili osobe koje
  savjetuju
  o prodaji obuhvaćaju i distributere i same ponuditelje investicijskih proizvoda ako oni odluče s
  avjetovati
  o investicijskim proizvodima
  ili
  ih
  prodavati
  izravno malim ulagateljima.
  Ova Uredba ne dovodi u pitanje Direktivu 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (9)

  . Kad god je to moguće, ulagatelji bi trebali raspolagati rokom za odustajanje u kojem mogu otkazati transakciju. |
| --- | --- |

(19)

Kako bi mali ulagatelj bio u mogućnosti donijeti investicijsku odluku utemeljenu na pouzdanim informacijama, od prodavatelja investicijskih proizvoda treba zahtijevati da dokument s ključnim informacijama za ulagatelje stave na raspolaganje u razumnom roku prije sklapanja transakcije.
  Ulagatelj bi trebao staviti potpis, na papiru ili elektronički, kako bi potvrdio da je primio dokument s ključnim informacijama za ulagatelje.
  Ovaj uvjet treba biti primjenjiv bez obzira na to gdje ili kako se transakcija obavlja. Prodavatelji ili osobe koje
  savjetuju
  o prodaji obuhvaćaju i distributere i same ponuditelje investicijskih proizvoda ako oni odluče s
  avjetovati
  o investicijskim proizvodima
  ili
  ih
  prodavati
  izravno malim ulagateljima.
  Ova Uredba ne dovodi u pitanje Direktivu 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (9)

  . Kad god je to moguće, ulagatelji bi trebali raspolagati rokom za odustajanje u kojem mogu otkazati transakciju.

| (20) | Trebala bi se utvrditi jedinstvena pravila kako bi se prodavatelju investicijskog proizvoda dao određeni izbor u pogledu medija za pružanje dokument s ključnim informacijama za ulagatelje malim ulagateljima i omogućila uporaba sredstava elektroničke komunikacije, kada je to potrebno, uzimajući u obzir okolnosti transakcije. Međutim, mali ulagatelj bi trebao imati mogućnost da ga dobije u papirnatom obliku. U interesu je pristupa potrošača informacijama da dokument s ključnim informacijama za ulagatelje uvijek bude besplatno dostupan. |
| --- | --- |

(20)

Trebala bi se utvrditi jedinstvena pravila kako bi se prodavatelju investicijskog proizvoda dao određeni izbor u pogledu medija za pružanje dokument s ključnim informacijama za ulagatelje malim ulagateljima i omogućila uporaba sredstava elektroničke komunikacije, kada je to potrebno, uzimajući u obzir okolnosti transakcije. Međutim, mali ulagatelj bi trebao imati mogućnost da ga dobije u papirnatom obliku. U interesu je pristupa potrošača informacijama da dokument s ključnim informacijama za ulagatelje uvijek bude besplatno dostupan.

| (21) | Kako bi se osiguralo povjerenje malih ulagatelja u investicijske proizvode
  i financijska tržišta u cjelini
  , treba utvrditi zahtjeve za odgovarajuće unutarnje postupke kojima se jamči da će mali ulagatelji od ponuditelja investicijskog proizvoda dobiti sadržajan odgovor na svoje pritužbe. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se osiguralo povjerenje malih ulagatelja u investicijske proizvode
  i financijska tržišta u cjelini
  , treba utvrditi zahtjeve za odgovarajuće unutarnje postupke kojima se jamči da će mali ulagatelji od ponuditelja investicijskog proizvoda dobiti sadržajan odgovor na svoje pritužbe.

| (21a) | Iako su poboljšanja u pružanju informacija o investicijskim proizvodima ključna za ponovnu izgradnju povjerenja malih ulagatelja u financijska tržišta, i pravila o oblikovanju proizvoda jednako su važna da bi se zajamčila učinkovita zaštita malih ulagatelja. Nedovoljno dobar savjet financijskih savjetnika, osobne sklonosti pri odlučivanju i dokaz da financijsko ponašanje prvenstveno ovisi o psihološkim svojstvima pokreću pitanja kojima je potrebno posvetiti na način da se ograniči složenost pri oblikovanju paketa investicijskih proizvoda. |
| --- | --- |

(21a)

Iako su poboljšanja u pružanju informacija o investicijskim proizvodima ključna za ponovnu izgradnju povjerenja malih ulagatelja u financijska tržišta, i pravila o oblikovanju proizvoda jednako su važna da bi se zajamčila učinkovita zaštita malih ulagatelja. Nedovoljno dobar savjet financijskih savjetnika, osobne sklonosti pri odlučivanju i dokaz da financijsko ponašanje prvenstveno ovisi o psihološkim svojstvima pokreću pitanja kojima je potrebno posvetiti na način da se ograniči složenost pri oblikovanju paketa investicijskih proizvoda.

| (22) | Postupci alternativnog rješavanja sporova omogućuju brže i jeftinije rješavanje sporova od sudova i smanjuju opterećenje sudskog sustava. Radi toga bi ponuditelji i prodavatelji investicijskih proizvoda trebali podlijegati obvezi sudjelovanja u tim postupcima koje pokreću mali ulagatelji u vezi s pravima i obvezama iz ove Uredbe, podložno određenim zaštitnim mjerama u skladu s načelom učinkovite sudske zaštite. Postupci alternativnog rješavanja sporova prije svega ne bi smjeli kršiti pravo strana u takvim postupcima na pokretanje postupka pred sudom.
  Direktiva 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (10)

  trebala bi se primjenjivati kod sporova u okviru ove Uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Postupci alternativnog rješavanja sporova omogućuju brže i jeftinije rješavanje sporova od sudova i smanjuju opterećenje sudskog sustava. Radi toga bi ponuditelji i prodavatelji investicijskih proizvoda trebali podlijegati obvezi sudjelovanja u tim postupcima koje pokreću mali ulagatelji u vezi s pravima i obvezama iz ove Uredbe, podložno određenim zaštitnim mjerama u skladu s načelom učinkovite sudske zaštite. Postupci alternativnog rješavanja sporova prije svega ne bi smjeli kršiti pravo strana u takvim postupcima na pokretanje postupka pred sudom.
  Direktiva 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (10)

  trebala bi se primjenjivati kod sporova u okviru ove Uredbe.

| (23) | Budući da bi dokument s ključnim informacijama za investicijske proizvode trebali izraditi subjekti koji posluju u bankovnom sektoru, sektoru osiguranja, sektoru vrijednosnih papira i sektoru fondova u okviru financijskih tržišta, vrlo je važno osigurati neometanu suradnju između različitih tijela koja nadziru ponuditelje investicijskih proizvoda kako bi imali zajednički pristup primjeni ove Uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Budući da bi dokument s ključnim informacijama za investicijske proizvode trebali izraditi subjekti koji posluju u bankovnom sektoru, sektoru osiguranja, sektoru vrijednosnih papira i sektoru fondova u okviru financijskih tržišta, vrlo je važno osigurati neometanu suradnju između različitih tijela koja nadziru ponuditelje investicijskih proizvoda kako bi imali zajednički pristup primjeni ove Uredbe.

| (23a) | Povećanje ovlasti i odgovornosti dodijeljenih nadzornim tijelima Unije i nacionalnim nadzornim tijelima trebalo bi se olakšati dostatnim ljudskim resursima i primjerenim financijskim sredstvima
  . |
| --- | --- |

(23a)

Povećanje ovlasti i odgovornosti dodijeljenih nadzornim tijelima Unije i nacionalnim nadzornim tijelima trebalo bi se olakšati dostatnim ljudskim resursima i primjerenim financijskim sredstvima
  .

| (24) | U skladu s komunikacijom Komisije iz prosinca 2010. o jačanju sustava sankcioniranja u financijskom sektoru te kako bi se osiguralo ispunjavanje zahtijeva ove Uredbe, nužno je da države članice poduzmu nužne mjere kako bi osigurale da kršenje odredbi ove Uredbe podliježe primjerenim administrativnim sankcijama i mjerama. Kako bi se osiguralo da sankcije djeluju odvraćajuće i da se ojača zaštita ulagatelja upozoravajući ih na investicijske proizvode koji se nalaze na tržištu i koji krše odredbe ove Uredbe, sankcije i mjere bi se trebale objaviti. |
| --- | --- |

(24)

U skladu s komunikacijom Komisije iz prosinca 2010. o jačanju sustava sankcioniranja u financijskom sektoru te kako bi se osiguralo ispunjavanje zahtijeva ove Uredbe, nužno je da države članice poduzmu nužne mjere kako bi osigurale da kršenje odredbi ove Uredbe podliježe primjerenim administrativnim sankcijama i mjerama. Kako bi se osiguralo da sankcije djeluju odvraćajuće i da se ojača zaštita ulagatelja upozoravajući ih na investicijske proizvode koji se nalaze na tržištu i koji krše odredbe ove Uredbe, sankcije i mjere bi se trebale objaviti.

| (25) | Kako bi se ispunili ciljevi ove Uredbe, na Komisiju bi trebalo prenijeti ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu navođenja pojedinosti o prikazu i obliku dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje, o sadržaju informacija koje se trebaju uključiti u dokument s ključnim informacijama za ulagatelje, detaljnih zahtjeva glede rokova za pružanje dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje te onih u vezi s njegovom revizijom i pregledom. Osobito je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja
  i istraživanja o potrošačima.
  Komisija bi u pripremi i izradi delegiranih akata trebala osigurati istovremeno, pravovremeno i odgovarajuće prosljeđivanje relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se ispunili ciljevi ove Uredbe, na Komisiju bi trebalo prenijeti ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu navođenja pojedinosti o prikazu i obliku dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje, o sadržaju informacija koje se trebaju uključiti u dokument s ključnim informacijama za ulagatelje, detaljnih zahtjeva glede rokova za pružanje dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje te onih u vezi s njegovom revizijom i pregledom. Osobito je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja
  i istraživanja o potrošačima.
  Komisija bi u pripremi i izradi delegiranih akata trebala osigurati istovremeno, pravovremeno i odgovarajuće prosljeđivanje relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (26) | Komisija bi trebala usvojiti nacrt regulatornih tehničkih standarda koji pripremaju ESMA, EBA i EIOPA u skladu s člankom 8. u pogledu metodologije koja podupire prikaz rizičnosti i uspješnosti i izračun troškova
  i ekoloških, socijalnih ili upravljačkih kriterija
  delegiranim aktima na temelju članka 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u skladu s odgovarajućim člancima 10. do 14. uredbi (EU) br. 1093/2010, 1094/2010 i 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11). |
| --- | --- |

(26)

Komisija bi trebala usvojiti nacrt regulatornih tehničkih standarda koji pripremaju ESMA, EBA i EIOPA u skladu s člankom 8. u pogledu metodologije koja podupire prikaz rizičnosti i uspješnosti i izračun troškova
  i ekoloških, socijalnih ili upravljačkih kriterija
  delegiranim aktima na temelju članka 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u skladu s odgovarajućim člancima 10. do 14. uredbi (EU) br. 1093/2010, 1094/2010 i 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11).

| (27) | Direktiva 95/46/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka uređuje obradu osobnih podataka koja se provodi u državama članicama u kontekstu ove Uredbe, a pod nadzorom nadležnih tijela. Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskoga parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka uređuje obradu osobnih podataka koju provode
  ESA
  na temelju ove Uredbe, a pod nadzorom europskog nadzornika za zaštitu podataka. Svaka obrada osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Uredbe kao što je razmjena ili prijenos osobnih podataka od strane nadležnih tijela trebala bi biti u skladu s Direktivom 95/46/EZ, a svaka razmjena ili prijenos podataka od strane
  ESA
  trebala bi biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001. |
| --- | --- |

(27)

Direktiva 95/46/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka uređuje obradu osobnih podataka koja se provodi u državama članicama u kontekstu ove Uredbe, a pod nadzorom nadležnih tijela. Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskoga parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka uređuje obradu osobnih podataka koju provode
  ESA
  na temelju ove Uredbe, a pod nadzorom europskog nadzornika za zaštitu podataka. Svaka obrada osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Uredbe kao što je razmjena ili prijenos osobnih podataka od strane nadležnih tijela trebala bi biti u skladu s Direktivom 95/46/EZ, a svaka razmjena ili prijenos podataka od strane
  ESA
  trebala bi biti u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001.

| (28) | Dok su zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) investicijski proizvodi u smislu ove Uredbe, nedavna uspostava zahtjeva za ključne informacije za ulagatelje u Direktivi 2009/65/EZ znači da bi bilo proporcionalno za takva zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire osigurati prijelazno razdoblje od pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe u kojem oni ne bi podlijegali ovoj Uredbi. Nakon tog razdoblja oni bi postali podložni ovoj Uredbi, ako ne bi došlo do produženja prijelaznog razdoblja.
  Isto izuzeće bi se trebalo primjenjivati i na fondove koji nisu UCITS fondovi ako ih nacionalno pravo već propisuje za izradu dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje u pogledu oblika i sadržaja utvrđenog člancima 78. do 81. Direktive 2009/65/EZ. |
| --- | --- |

(28)

Dok su zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) investicijski proizvodi u smislu ove Uredbe, nedavna uspostava zahtjeva za ključne informacije za ulagatelje u Direktivi 2009/65/EZ znači da bi bilo proporcionalno za takva zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire osigurati prijelazno razdoblje od pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe u kojem oni ne bi podlijegali ovoj Uredbi. Nakon tog razdoblja oni bi postali podložni ovoj Uredbi, ako ne bi došlo do produženja prijelaznog razdoblja.
  Isto izuzeće bi se trebalo primjenjivati i na fondove koji nisu UCITS fondovi ako ih nacionalno pravo već propisuje za izradu dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje u pogledu oblika i sadržaja utvrđenog člancima 78. do 81. Direktive 2009/65/EZ.

| (29) | Pregled ove Uredbe treba izvršiti četiri godine nakon njezina stupanja na snagu kako bi se uzela u obzir tržišna kretanja, poput pojave novih vrsta investicijskih proizvoda, kao i kretanja na drugim područjima prava Unije i iskustva država članica. Pregledom bi se trebalo procijeniti jesu li uvedene mjere dovele do bolje
  zaštite
  prosječnih malih ulagatelja i njihova boljeg razumijevanja investicijskih proizvoda, njihova
  znanja o financijama
  i usporedivosti proizvoda. Pri pregledu bi se također trebala razmotriti potreba za produženjem prijelaznog razdoblja koje se primjenjuje za UCITS te mogu li se razmotriti druge mogućnosti pristupa UCITS-u. Na temelju tog pregleda Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću uz, prema potrebi, zakonodavne prijedloge. |
| --- | --- |

(29)

Pregled ove Uredbe treba izvršiti četiri godine nakon njezina stupanja na snagu kako bi se uzela u obzir tržišna kretanja, poput pojave novih vrsta investicijskih proizvoda, kao i kretanja na drugim područjima prava Unije i iskustva država članica. Pregledom bi se trebalo procijeniti jesu li uvedene mjere dovele do bolje
  zaštite
  prosječnih malih ulagatelja i njihova boljeg razumijevanja investicijskih proizvoda, njihova
  znanja o financijama
  i usporedivosti proizvoda. Pri pregledu bi se također trebala razmotriti potreba za produženjem prijelaznog razdoblja koje se primjenjuje za UCITS te mogu li se razmotriti druge mogućnosti pristupa UCITS-u. Na temelju tog pregleda Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću uz, prema potrebi, zakonodavne prijedloge.

| (30) | Kako bi se osiguralo dovoljno vremena za ponuditelje i prodavatelje investicijskih proizvoda da se pripreme za praktičnu primjenu zahtjeva ove Uredbe, zahtjevi iz ove Uredbe ne bi se smjeli primjenjivati u roku od dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
  Ova Uredba ne bi se smjela primjenjivati na transakcije koje su već prije izvršene. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se osiguralo dovoljno vremena za ponuditelje i prodavatelje investicijskih proizvoda da se pripreme za praktičnu primjenu zahtjeva ove Uredbe, zahtjevi iz ove Uredbe ne bi se smjeli primjenjivati u roku od dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
  Ova Uredba ne bi se smjela primjenjivati na transakcije koje su već prije izvršene.

| (31) | Ova Uredba poštuje temeljna prava i slijedi načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(31)

Ova Uredba poštuje temeljna prava i slijedi načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

| (32) | Budući da se cilj ove Uredbe, a to je da se pojača zaštita malih ulagatelja i poboljša njihovo povjerenje u investicijske proizvode,
  te pristupi rješavanju utvrđenih slabosti
  uključujući i u prodaji
  tih
  proizvoda izvan nacionalnih granica, ne može na zadovoljavajući način postići ako države članice djeluju neovisno jedna o drugoj▌, nego da se zbog svog učinka može lakše postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti navedenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom razmjernosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi okvire onog što je potrebno za postizanje
  tog cilja, |
| --- | --- |

(32)

Budući da se cilj ove Uredbe, a to je da se pojača zaštita malih ulagatelja i poboljša njihovo povjerenje u investicijske proizvode,
  te pristupi rješavanju utvrđenih slabosti
  uključujući i u prodaji
  tih
  proizvoda izvan nacionalnih granica, ne može na zadovoljavajući način postići ako države članice djeluju neovisno jedna o drugoj▌, nego da se zbog svog učinka može lakše postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti navedenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom razmjernosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi okvire onog što je potrebno za postizanje
  tog cilja,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE

Članak 1.

Ovom Uredbom utvrđuju se jedinstvena pravila o obliku i sadržaju dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje koji sastavljaju
  isključivo
  ponuditelji investicijskih proizvoda,
  o prilogu dokumentu s ključnim informacijama za ulagatelje, koji, prema potrebi, sastavljaju prodavatelji investicijskih proizvoda, o informacijama koje malim ulagateljima pružaju prodavatelji investicijskih proizvoda u skladu s [Direktivom o tržištima financijskih instrumenata] i Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća o posredovanju u osiguranju
  te o jedinstvenim pravilima o pružanju
  tih dokumenata
  malim ulagateljima.
  Njezin je cilj omogućiti malim ulagateljima da razumiju i usporede glavne karakteristike i rizike investicijskih proizvoda te dodjeljuje odgovornost ponuditelju proizvoda za dokument s ključnim informacijama i prodavatelju investicijskih proizvoda za prilog.

Članak 2.

Ova Uredba primjenjuje se na ponudu i prodaju investicijskih proizvoda.

Ova Uredba ne primjenjuje se na sljedeće proizvode:

| (a) | proizvode osiguranja koji ne nude otkupnu vrijednost; |
| --- | --- |

(a)

proizvode osiguranja koji ne nude otkupnu vrijednost;

| (b) | depozite
  osim strukturiranih depozita u smislu članka 4. [Direktive o tržištima financijskih instrumenata]; |
| --- | --- |

(b)

depozite
  osim strukturiranih depozita u smislu članka 4. [Direktive o tržištima financijskih instrumenata];

| (c) | vrijednosne papire iz točaka (b) do (g), (i) i (j) članka 1. stavka 2. Direktive 2003/71/EZ; |
| --- | --- |

(c)

vrijednosne papire iz točaka (b) do (g), (i) i (j) članka 1. stavka 2. Direktive 2003/71/EZ;

| (d) | ostale vrijednosne papire u koje nisu ugrađene izvedenice,
  uz iznimku korporativnih obveznica i instrumenata koja izdaju subjekti posebne namjene; |
| --- | --- |

(d)

ostale vrijednosne papire u koje nisu ugrađene izvedenice,
  uz iznimku korporativnih obveznica i instrumenata koja izdaju subjekti posebne namjene;

| (e) | službeno priznate
  strukovne mirovinske sustave i
  proizvode individualnog mirovinskog osiguranja za koje nacionalno pravo propisuje financijski doprinos poslodavca i kod kojih zaposlenik nema izbora u pogledu proizvoda ponuditelja proizvoda mirovinskog osiguranja; |
| --- | --- |

(e)

službeno priznate
  strukovne mirovinske sustave i
  proizvode individualnog mirovinskog osiguranja za koje nacionalno pravo propisuje financijski doprinos poslodavca i kod kojih zaposlenik nema izbora u pogledu proizvoda ponuditelja proizvoda mirovinskog osiguranja;

| (f) | službeno priznate sustave socijalnog osiguranja koji podliježu nacionalnom pravu ili pravu Unije; |
| --- | --- |

(f)

službeno priznate sustave socijalnog osiguranja koji podliježu nacionalnom pravu ili pravu Unije;

Članak 3.

1.   Ako ponuditelji investicijskih proizvoda koji podliježu ovoj Uredbi podliježu također i Direktivi 2003/71/EZ, primjenjuju se i ova Uredba i Direktiva 2003/71/EZ
  uz iznimku njezina članka 4. stavka 2. točaka (h) i (v).

2.   Ako ponuditelji investicijskih proizvoda koji podliježu ovoj Uredbi podliježu također i Direktivi 2009/138/EZ, primjenjuju se i ova Uredba i Direktiva 2009/138/EZ.

Članak 4.

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „investicijski proizvod” znači proizvod pomoću kojeg osoba može ostvariti financijsko ulaganje,
  bez obzira na pravni oblik i bez obzira na to je li iznos otplate fiksan ili promjenjiv, uključujući i slučaj kad se investicijski proizvod osigura izravnim ulaganjem u financijske instrumente, subjekte ili holding društva; |
| --- | --- |

(a)

„investicijski proizvod” znači proizvod pomoću kojeg osoba može ostvariti financijsko ulaganje,
  bez obzira na pravni oblik i bez obzira na to je li iznos otplate fiksan ili promjenjiv, uključujući i slučaj kad se investicijski proizvod osigura izravnim ulaganjem u financijske instrumente, subjekte ili holding društva;

| (b) | „ponuditelj investicijskog proizvoda” znači:






  i. | svaka fizička ili pravna osoba koja
  prvobitno
  nudi investicijski proizvod; |
| --- | --- | --- |

(b)

„ponuditelj investicijskog proizvoda” znači:

i.

svaka fizička ili pravna osoba koja
  prvobitno
  nudi investicijski proizvod;

| ii. | svaka fizička ili pravna osoba koja vrši izmjene postojećeg investicijskog proizvoda mijenjanjem njegova profila rizičnosti i uspješnosti ili troškova povezanih s ulaganjem u investicijski proizvod; |
| --- | --- |

ii.

svaka fizička ili pravna osoba koja vrši izmjene postojećeg investicijskog proizvoda mijenjanjem njegova profila rizičnosti i uspješnosti ili troškova povezanih s ulaganjem u investicijski proizvod;

| (iia) | izdavatelj prenosivih vrijednosnih papira koji se nude u javnosti ili su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu na temelju odredbi Direktive 2003/71/EZ i koje neposredno drže mali ulagatelji. |
| --- | --- |

(iia)

izdavatelj prenosivih vrijednosnih papira koji se nude u javnosti ili su uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu na temelju odredbi Direktive 2003/71/EZ i koje neposredno drže mali ulagatelji.

| (ba) | „prodavatelj investicijskih proizvoda” znači osoba koja malog ulagatelja, distributera ili osobu koja ima ulogu posrednika za ulaganje za malog ulagatelja savjetuje o investicijskom proizvodu, radi promidžbu tog proizvoda, distribuira ga ili prodaje; |
| --- | --- |

(ba)

„prodavatelj investicijskih proizvoda” znači osoba koja malog ulagatelja, distributera ili osobu koja ima ulogu posrednika za ulaganje za malog ulagatelja savjetuje o investicijskom proizvodu, radi promidžbu tog proizvoda, distribuira ga ili prodaje;

| (c) | „mali ulagatelji” znači:






  i. | mali ulagatelji u smislu [uputa na Direktivu o tržištima financijskih instrumenata/Uredbu o tržištima financijskih instrumenata]; |
| --- | --- | --- |

(c)

„mali ulagatelji” znači:

i.

mali ulagatelji u smislu [uputa na Direktivu o tržištima financijskih instrumenata/Uredbu o tržištima financijskih instrumenata];

| ii. | klijenti
  koji nisu profesionalni ulagatelji u smislu [Priloga I. Direktive o posredovanju u osiguranju] [...]; |
| --- | --- |

ii.

klijenti
  koji nisu profesionalni ulagatelji u smislu [Priloga I. Direktive o posredovanju u osiguranju] [...];

| (d) | „proizvodi mirovinskog osiguranja” znači proizvodi za koje prema nacionalnom pravu vrijedi da je njihova osnovna svrha osigurati
  malom
  ulagatelju prihod u mirovini i koji
  malim
  ulagateljima daju pravo na ostvarivanje određenih koristi; |
| --- | --- |

(d)

„proizvodi mirovinskog osiguranja” znači proizvodi za koje prema nacionalnom pravu vrijedi da je njihova osnovna svrha osigurati
  malom
  ulagatelju prihod u mirovini i koji
  malim
  ulagateljima daju pravo na ostvarivanje određenih koristi;

| (e) | „trajni medij” znači trajni medij u smislu članka 2. točke (m) Direktive 2009/65/EZ; |
| --- | --- |

(e)

„trajni medij” znači trajni medij u smislu članka 2. točke (m) Direktive 2009/65/EZ;

| (f) | „nadležna tijela” znači nacionalna tijela država članica koja imaju zakonske ovlasti za nadzor ponuditelja investicijskog proizvoda ili prodavatelja investicijskog proizvoda malom ulagatelju. |
| --- | --- |

(f)

„nadležna tijela” znači nacionalna tijela država članica koja imaju zakonske ovlasti za nadzor ponuditelja investicijskog proizvoda ili prodavatelja investicijskog proizvoda malom ulagatelju.

POGLAVLJE II.

DOKUMENT S KLJUČNIM INFORMACIJAMA

ODJELJAK 1.

IZRADA DOKUMENTA S KLJUČNIM INFORMACIJAMA

Članak 5.

Ponuditelj investicijskog proizvoda sastavlja dokument s ključnim informacijama u skladu sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Uredbi
  i
  to za svaki investicijski proizvod koji nudi i objavljuje
  dokument s ključnim informacijama, zajedno s prospektom, po potrebi, na svojoj internetskoj stranici i na jedinstvenoj internetskoj stranici koju će izraditi relevantno europsko nadzorno tijelo
  i relevantno nacionalno nadzorno tijelo prije nego što se investicijski proizvod može
  distribuirati na tržištu i
  prodavati malim ulagateljima.

Dokument s ključnim informacijama nadopunjava se prilogom ako je to potrebno. Prodavatelj investicijskog proizvoda dopunjava dokument s ključnim informacijama sastavljanjem priloga dokumentu. Dokument i njegov prilog također su dostupni u papirnatom obliku.

Ponuditelj investicijskog proizvoda odgovoran je za sadržaj dokumenta s ključnim informacijama, a prodavatelj proizvoda odgovoran je za prilog te za dostavljanje dokumenta malom ulagatelju.

Članak 5.a

Postupak odobravanja proizvoda

1.
     
  Ponuditelj investicijskog proizvoda osigurava odgovarajuće postupke i propise kojima se omogućava uravnoteženo razmatranje interesa malih ulagača, klijenata i korisnika takvih investicijskog proizvoda tijekom razvoja investicijskog proizvoda te da je investicijski proizvoda očito rezultat takvog uravnoteženog razmatranja.

2.
     
  Prije sastavljanja dokumenta s ključnim informacijama u skladu s člankom 5. ponuditelj proizvoda procjenjuje usklađenost investicijskog proizvoda s interesima malih ulagatelja uspostavljajući dokumentirani postupak odobravanja proizvoda.

3.
     
  Postupkom odobravanja proizvoda osigurava se da svi investicijski proizvodi zadovoljavaju potrebe utvrđene potrošačke skupine te da je ponuditelj proizvoda proveo procjenu svih vjerojatnih rizika relevantnih za potrebe utvrđene potrošačke skupine. Takva procjena uključuje ispitivanje otpornosti investicijskog proizvoda.

4.
     
  Postupkom odobravanja proizvoda osigurava se da se investicijski proizvodi koji su već na raspolaganju na tržištu redovito provjeravaju kako bi se osiguralo da je proizvod i dalje usklađen s interesima utvrđene potrošačke skupine.

5.
     
  Postupak odobravanja proizvoda revidira se jednom godišnje. Ponuditelj investicijskog proizvoda u svakom je trenutku u mogućnosti pružiti relevantnom nadležnom tijelu ažuriran i detaljan opis vrste i pojedinosti postupka odobravanja proizvoda
  .

ODJELJAK II.

OBLIK I SADRŽAJ DOKUMENTA S KLJUČNIM INFORMACIJAMA

Članak 6.

1.   Dokument s ključnim informacijama mora biti točan, istinit, jasan i nedvosmislen.
  Dokument s ključnim informacijama ne sadrži reklame proizvoda, promidžbeni materijal, osobnu podršku niti preporuke za ulaganje.

2.   Dokument s ključnim informacijama predstavlja samostalan dokument, jasno odvojen od promidžbenih materijala,
  ali ne njima podređen
  .
  Može sadržavati upućivanja na druge dokumente kao što je prospekt ako se upućivanje odnosi na informaciju koja je dodatna informaciji za koju je ovom Uredbom propisano da ju je potrebno uključiti u dokument s ključnim informacijama. Ne sadrži upućivanja na promidžbene materijale.

2a.
     
  Ako se investicijskim proizvodom malim ulagateljima pružaju mogućnosti u vezi s investicijskim razdobljem, odabirom prednosti ili iznosima plaćanja ili se nudi niz osnovnih ulaganja među kojima mogu birati, ili ako se dijelovi informacija o dokumentu s ključnim informacijama mogu razlikovati i ovise o čimbenicima koji su posebni za pojedinog malog klijenta, informacije koje se traže člankom 8. stavkom 2. mogu se predstaviti generički i kao reprezentativni primjeri. Ako se pojavi takva situacija, u dokumentu s ključnim informacijama jasno se navodi u kojim će se dokumentima pružiti detaljnije informacije.

2b.
     
  U dokumentu s ključnim informacijama jasno se navodi gdje se i kako mogu dobiti dodatne informacije o predloženom ulaganju, uključujući gdje se i kako može dobiti prospekt. Prospekt je dostupan na zahtjev u bilo kojem trenutku, na jeziku na kojem je ta informacija dostupna malim ulagateljima, i besplatan je
  .

3.   Dokument s ključnim informacijama sastavljen je kao kratak
  sažeto napisan dokument koji sadrži najviše dvije obostrane stranice A4 i prilog kojim se promiče usporedivost te
  je:

| (a) | prikazan i strukturiran tako da je jednostavan za čitanje, napisan slovima veličine koja omogućuje čitanje; |
| --- | --- |

(a)

prikazan i strukturiran tako da je jednostavan za čitanje, napisan slovima veličine koja omogućuje čitanje;

| (aa) | usredotočen na ključne informacije koje mali ulagatelji trebaju; |
| --- | --- |

(aa)

usredotočen na ključne informacije koje mali ulagatelji trebaju;

| (b) | jasno formuliran i napisan na jeziku sa stilom koji olakšava razumijevanje informacija malom ulagatelju za kojem su namijenjene posebno, na jeziku koji je jasan, sažet i razumljiv.
  ▌ |
| --- | --- |

(b)

jasno formuliran i napisan na jeziku sa stilom koji olakšava razumijevanje informacija malom ulagatelju za kojem su namijenjene posebno, na jeziku koji je jasan, sažet i razumljiv.

▌

4.   Kad se u dokumentu s ključnim informacijama koriste boje, one ne umanjuju razumljivost informacija ako je dokument s ključnim informacijama odštampan ili fotokopiran u crno-bijeloj tehnici.

5.   Kad se u dokumentu s ključnim informacijama koristi korporacijsko obilježavanje ili logotip ponuditelja investicijskih proizvoda, taj element ne odvlači pažnju malog ulagatelja od informacija sadržanih u dokumentu niti čini tekst nejasnim.

Članak 7.

Dokument s ključnim informacijama napisan je na službenim j
  ezicima
  ili
  na
  jednom od službenih jezika
  koji se upotrebljavaju u dijelu
  države članice u kojoj se investicijski proizvod
  nudi
  ili na
  nekom drugom jeziku
  koji prihvaćaju nadležna tijela te države članice ili, ako je napisan na nekom različitom jeziku, prevodi se na jedan od tih jezika.

Članak 7.a

Ako se dokument s ključnim informacijama odnosi na osiguravateljski ugovor, osiguravateljsko društvo u skladu s ovom Uredbom ima obvezu samo prema nositelju prava na osiguranje, a ne prema korisniku ili osiguraniku.

Članak 8.

1.   Naslov „Dokument s ključnim informacijama” pojavljuje se vidljivo na vrhu prve stranice dokumenta s ključnim informacijama.
  Dokument s ključnim informacijama, ne uzimajući u obzir njegov prilog, izrađuje jedan strana. Na dokumentu s ključnim informacijama naveden je naziv ponuditelja proizvoda odgovornog za sastavljanje dokumenta s ključnim informacijama i jasno je naznačeno da je ponuditelj proizvoda odgovoran za njegov sadržaj. Slično tome, prilog sastavlja prodavatelj i na njemu se navodi ime osobe ili subjekta te je jasno naznačeno da je on odgovoran za sadržaj priloga.

Dokument s ključnim informacijama prati redoslijed opisan u sljedećim stavcima.

Odmah ispod naslova pojavljuje se obrazloženje koje glasi:

„Namjeravate kupiti investicijski proizvod.

Ovaj dokument sadrži ključne informacije koje će vam pomoći
  da razumijete osobine, rizike, troškove, moguću dobit i gubitke povezane s njim, a u njegovom je prilogu navedena naknada za prodavatelja.

Ovaj
  je
  dokument
  propisan zakonom,
  nije promidžbeni materijal, a njegov je format standardan radi mogućnosti usporedbe.”

2.   Dokument s ključnim informacijama sadrži sljedeće informacije:

| (a) | naziv investicijskog proizvoda i identitet ponuditelja investicijskog proizvoda
  te nositelja pravne odgovornosti za dokument (naziv i adresa); |
| --- | --- |

(a)

naziv investicijskog proizvoda i identitet ponuditelja investicijskog proizvoda
  te nositelja pravne odgovornosti za dokument (naziv i adresa);

te nositelja pravne odgovornosti za dokument (naziv i adresa);

| (b) | u odjeljku pod naslovom „Kakva je ovo investicija?” vrstu i glavne značajke investicijskog proizvoda, uključujući:






  i. | vrstu investicijskog proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(b)

u odjeljku pod naslovom „Kakva je ovo investicija?” vrstu i glavne značajke investicijskog proizvoda, uključujući:

i.

vrstu investicijskog proizvoda;

| ii. | njegovu namjenu i načine njezina postizanja; |
| --- | --- |

ii.

njegovu namjenu i načine njezina postizanja;

| ii.a | informacije o ciljnoj potrošačkoj skupini za proizvod uključujući jednostavan opis tipova ulagatelja kojima je investicijski proizvod namijenjen u odnosu na sklonost riziku, horizont ulaganja i financijsko znanje koje se temelji na postupku odobravanja proizvoda koji je ponuditelj proizvoda proveo tijekom strukturiranja investicijskog proizvoda; |
| --- | --- |

ii.a

ii.a

informacije o ciljnoj potrošačkoj skupini za proizvod uključujući jednostavan opis tipova ulagatelja kojima je investicijski proizvod namijenjen u odnosu na sklonost riziku, horizont ulaganja i financijsko znanje koje se temelji na postupku odobravanja proizvoda koji je ponuditelj proizvoda proveo tijekom strukturiranja investicijskog proizvoda;

informacije o ciljnoj potrošačkoj skupini za proizvod uključujući jednostavan opis tipova ulagatelja kojima je investicijski proizvod namijenjen u odnosu na sklonost riziku, horizont ulaganja i financijsko znanje koje se temelji na postupku odobravanja proizvoda koji je ponuditelj proizvoda proveo tijekom strukturiranja investicijskog proizvoda;

| iii. | obavijest
  je li investicijski proizvod usmjeren posebnim ekološkim, socijalnim ili upravljačkim rezultatima
  ili nije
  ,
  uključujući smanjenje otiska ugljika,
  ali i ostalo, kako se to
  mjeri te je li proizvod investicija povezana s proizvodnjom robe i usluga ili nije, za razliku od običnih aktivnosti na financijskim tržištima ili sintetičkog indeksa; |
| --- | --- |

iii.

obavijest
  je li investicijski proizvod usmjeren posebnim ekološkim, socijalnim ili upravljačkim rezultatima
  ili nije
  ,
  uključujući smanjenje otiska ugljika,
  ali i ostalo, kako se to
  mjeri te je li proizvod investicija povezana s proizvodnjom robe i usluga ili nije, za razliku od običnih aktivnosti na financijskim tržištima ili sintetičkog indeksa;

obavijest

ili nije

uključujući smanjenje otiska ugljika,

mjeri te je li proizvod investicija povezana s proizvodnjom robe i usluga ili nije, za razliku od običnih aktivnosti na financijskim tržištima ili sintetičkog indeksa;

| iii.a | razradu portfelja temeljne imovine po gospodarskim sektorima koju su financirani izravno ili neizravno; |
| --- | --- |

iii.a

iii.a

razradu portfelja temeljne imovine po gospodarskim sektorima koju su financirani izravno ili neizravno;

razradu portfelja temeljne imovine po gospodarskim sektorima koju su financirani izravno ili neizravno;

▌

| (c) | u odjeljku pod naslovom
  „Koje odluke moram donijeti?” informacije o raznim odlukama koje mali ulagatelj mora donijeti, npr. odabir fonda, trajanje, veličina premije, te koje su druge prednosti ili pokretači prednosti na raspolaganju;


  ▌ |
| --- | --- |

(c)

u odjeljku pod naslovom
  „Koje odluke moram donijeti?” informacije o raznim odlukama koje mali ulagatelj mora donijeti, npr. odabir fonda, trajanje, veličina premije, te koje su druge prednosti ili pokretači prednosti na raspolaganju;

„Koje odluke moram donijeti?” informacije o raznim odlukama koje mali ulagatelj mora donijeti, npr. odabir fonda, trajanje, veličina premije, te koje su druge prednosti ili pokretači prednosti na raspolaganju;

▌

| (d) | u odjeljku pod naslovom „Koji rizici postoje i koliki povrat mogu ostvariti?” uzimajući u obzir razvoj tržišta na koje je usmjeren:








  i. | profil rizičnosti i uspješnosti investicijskog proizvoda uključujući skupni pokazatelj koji sadrži jasan i lako razumljiv vizualni prikaz profila rizičnosti i uspješnosti investicijskog proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(d)

u odjeljku pod naslovom „Koji rizici postoje i koliki povrat mogu ostvariti?” uzimajući u obzir razvoj tržišta na koje je usmjeren:

i.

i.

profil rizičnosti i uspješnosti investicijskog proizvoda uključujući skupni pokazatelj koji sadrži jasan i lako razumljiv vizualni prikaz profila rizičnosti i uspješnosti investicijskog proizvoda;

profil rizičnosti i uspješnosti investicijskog proizvoda uključujući skupni pokazatelj koji sadrži jasan i lako razumljiv vizualni prikaz profila rizičnosti i uspješnosti investicijskog proizvoda;

| ii. | indikativne scenarije buduće neto uspješnosti uz opisno objašnjenje glavnih rizika proizvoda kako bi se pružio kontekst za taj profil; opis rizika treba biti jasan i lako razumljiv; |
| --- | --- |

ii.

ii.

indikativne scenarije buduće neto uspješnosti uz opisno objašnjenje glavnih rizika proizvoda kako bi se pružio kontekst za taj profil; opis rizika treba biti jasan i lako razumljiv;

indikativne scenarije buduće neto uspješnosti uz opisno objašnjenje glavnih rizika proizvoda kako bi se pružio kontekst za taj profil; opis rizika treba biti jasan i lako razumljiv;

| iii. | za proizvode mirovinskog osiguranja u odjeljku pod naslovom „Što bih mogao dobiti kad odem u mirovinu?” prognoze mogućih budućih rezultata jasno razdijeljene po raznim scenarijima razvoja, uključujući najlošiji scenariji. |
| --- | --- |

iii.

iii.

za proizvode mirovinskog osiguranja u odjeljku pod naslovom „Što bih mogao dobiti kad odem u mirovinu?” prognoze mogućih budućih rezultata jasno razdijeljene po raznim scenarijima razvoja, uključujući najlošiji scenariji.

za proizvode mirovinskog osiguranja u odjeljku pod naslovom „Što bih mogao dobiti kad odem u mirovinu?” prognoze mogućih budućih rezultata jasno razdijeljene po raznim scenarijima razvoja, uključujući najlošiji scenariji.

Relevantno europsko nadzorno tijelo priprema nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje točna definicija ograničenog broja kategorija rizika i standarda za vizualni prikaz skupnog pokazatelja.

Ono Komisiji podnosi nacrt tih regulatornih tehničkih standarda do...

Komisiji se delegira ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz drugog podstavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

| (e) | u odjeljku pod naslovom
  „Što se može dogoditi s mojim ulaganjem? Postoje li zaštitni mehanizmi i koliko koštaju?” jasno navođenje je li moguć gubitak kapitala:










  i. | sva pružena jamstva i/ili zaštita kapitala te sva ograničenja koja se na njih odnose, ukupan iznos, uključujući identitet posjednika takve odgovornosti; |
| --- | --- | --- |

(e)

u odjeljku pod naslovom
  „Što se može dogoditi s mojim ulaganjem? Postoje li zaštitni mehanizmi i koliko koštaju?” jasno navođenje je li moguć gubitak kapitala:

„Što se može dogoditi s mojim ulaganjem? Postoje li zaštitni mehanizmi i koliko koštaju?” jasno navođenje je li moguć gubitak kapitala:

i.

i.

sva pružena jamstva i/ili zaštita kapitala te sva ograničenja koja se na njih odnose, ukupan iznos, uključujući identitet posjednika takve odgovornosti;

sva pružena jamstva i/ili zaštita kapitala te sva ograničenja koja se na njih odnose, ukupan iznos, uključujući identitet posjednika takve odgovornosti;

| ii. | je li investicijski proizvod pokriven sustavom naknade štete i osiguranja te ako je, koji je sustav, naziv jamca te koje rizike sustav pokriva, a koje ne; |
| --- | --- |

ii.

ii.

je li investicijski proizvod pokriven sustavom naknade štete i osiguranja te ako je, koji je sustav, naziv jamca te koje rizike sustav pokriva, a koje ne;

je li investicijski proizvod pokriven sustavom naknade štete i osiguranja te ako je, koji je sustav, naziv jamca te koje rizike sustav pokriva, a koje ne;

| iii. | u odjeljku „Jesam li zaštićen osiguranjem?” jasna obavijest o tome obuhvaća li investicijski proizvod osiguranje ili ne, i ako da, informacije o pokriću osiguranjem; |
| --- | --- |

iii.

iii.

u odjeljku „Jesam li zaštićen osiguranjem?” jasna obavijest o tome obuhvaća li investicijski proizvod osiguranje ili ne, i ako da, informacije o pokriću osiguranjem;

u odjeljku „Jesam li zaštićen osiguranjem?” jasna obavijest o tome obuhvaća li investicijski proizvod osiguranje ili ne, i ako da, informacije o pokriću osiguranjem;

| iv. | ako je relevantno, druge zaštitne mjere kao što je depozitar fonda, uključujući identitet i funkciju uključenih strana; |
| --- | --- |

iv.

iv.

ako je relevantno, druge zaštitne mjere kao što je depozitar fonda, uključujući identitet i funkciju uključenih strana;

ako je relevantno, druge zaštitne mjere kao što je depozitar fonda, uključujući identitet i funkciju uključenih strana;

| (ea) | u pododjeljku pod naslovom „Što se događa ako ponuditelj investicijskog proizvoda ili prodavatelj ne izvrše plaćanje?” kratak opis maksimalnog gubitka za malog ulagatelja i uputa može li se gubitak povratiti sustavom naknade štete i osiguranja za male ulagatelje; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

u pododjeljku pod naslovom „Što se događa ako ponuditelj investicijskog proizvoda ili prodavatelj ne izvrše plaćanje?” kratak opis maksimalnog gubitka za malog ulagatelja i uputa može li se gubitak povratiti sustavom naknade štete i osiguranja za male ulagatelje;

u pododjeljku pod naslovom „Što se događa ako ponuditelj investicijskog proizvoda ili prodavatelj ne izvrše plaćanje?” kratak opis maksimalnog gubitka za malog ulagatelja i uputa može li se gubitak povratiti sustavom naknade štete i osiguranja za male ulagatelje;

| (eb) | u odjeljku pod naslovom „Što se događa ako/kada umrem?” informacije o tome što se događa s novcem koji je u proizvodu/fondu te eventualna dodatna naknada u slučaju smrti; |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

u odjeljku pod naslovom „Što se događa ako/kada umrem?” informacije o tome što se događa s novcem koji je u proizvodu/fondu te eventualna dodatna naknada u slučaju smrti;

u odjeljku pod naslovom „Što se događa ako/kada umrem?” informacije o tome što se događa s novcem koji je u proizvodu/fondu te eventualna dodatna naknada u slučaju smrti;

| (f) | u odjeljku pod naslovom „Koji troškovi postoje?”
  ukupni
  troškovi povezani s ulaganjem u investicijski proizvod, koji obuhvaćaju
  sve
  izravne i neizravne troškove koje snosi ulagatelj, uključujući skupne pokazatelje tih troškova,
  uključujući:










  i. | ulazne, tekuće i izlazne troškove koje snose mali ulagatelji kao i uvjete i fleksibilnosti plaćanja premije, s jasnom razlikom između stvari koje se odnose na ponuditelja proizvoda, i onih koje se odnose na prodavatelja investicijskog proizvoda, uključujući skupne pokazatelje tih troškova; |
| --- | --- | --- |

(f)

u odjeljku pod naslovom „Koji troškovi postoje?”
  ukupni
  troškovi povezani s ulaganjem u investicijski proizvod, koji obuhvaćaju
  sve
  izravne i neizravne troškove koje snosi ulagatelj, uključujući skupne pokazatelje tih troškova,
  uključujući:

ukupni

sve

uključujući:

i.

i.

ulazne, tekuće i izlazne troškove koje snose mali ulagatelji kao i uvjete i fleksibilnosti plaćanja premije, s jasnom razlikom između stvari koje se odnose na ponuditelja proizvoda, i onih koje se odnose na prodavatelja investicijskog proizvoda, uključujući skupne pokazatelje tih troškova;

ulazne, tekuće i izlazne troškove koje snose mali ulagatelji kao i uvjete i fleksibilnosti plaćanja premije, s jasnom razlikom između stvari koje se odnose na ponuditelja proizvoda, i onih koje se odnose na prodavatelja investicijskog proizvoda, uključujući skupne pokazatelje tih troškova;

| ii. | sve godišnje troškove i druga plaćanja koji se odbijaju od proizvoda tijekom određenog razdoblja, uključujući sve promjenjive troškove (kao što su transakcijski troškovi, burzovni porez) koji se ne mogu uključiti u izračun troškova. |
| --- | --- |

ii.

ii.

sve godišnje troškove i druga plaćanja koji se odbijaju od proizvoda tijekom određenog razdoblja, uključujući sve promjenjive troškove (kao što su transakcijski troškovi, burzovni porez) koji se ne mogu uključiti u izračun troškova.

sve godišnje troškove i druga plaćanja koji se odbijaju od proizvoda tijekom određenog razdoblja, uključujući sve promjenjive troškove (kao što su transakcijski troškovi, burzovni porez) koji se ne mogu uključiti u izračun troškova.

Troškovi i odbici navode se tako da se prikazuje njihov složeni kumulativni učinak na investiciju tijekom reprezentativnog razdoblja investicije; te zbog usporedivosti, ukupni troškovi izraženi monetarnim primjerima i postocima kako bi se prikazao učinak ukupnih troškova na investiciju.

Ako investicijski proizvod ima maksimalnu maržu za moguće povrate što smanjuje neto povrat za malog ulagatelja dajući ponuditelju sav profit iznad marže, to je potrebno jasno navesti.

Pružaju se informacije o načinu pristupa nezavisnom internetskom kalkulatoru fonda koji vodi relevantno europsko nadzorno tijelo;

▌

| (h) | u odjeljku „Mogu li povući svoj novac?”:










  i. | mogućnost odustajanja od investicijskog proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(h)

u odjeljku „Mogu li povući svoj novac?”:

u odjeljku „Mogu li povući svoj novac?”:

i.

i.

mogućnost odustajanja od investicijskog proizvoda;

mogućnost odustajanja od investicijskog proizvoda;

| ii. | navođenje preporučenog ili potrebnog minimalnog razdoblja držanja; |
| --- | --- |

ii.

ii.

navođenje preporučenog ili potrebnog minimalnog razdoblja držanja;

navođenje preporučenog ili potrebnog minimalnog razdoblja držanja;

| iii. | mogućnost i uvjeti dezinvestiranja prije dospijeća, uzimajući u obzir profil rizičnosti i uspješnosti investicijskog proizvoda te razvoj tržišta kojem je usmjeren; |
| --- | --- |

iii.

iii.

mogućnost i uvjeti dezinvestiranja prije dospijeća, uzimajući u obzir profil rizičnosti i uspješnosti investicijskog proizvoda te razvoj tržišta kojem je usmjeren;

mogućnost i uvjeti dezinvestiranja prije dospijeća, uzimajući u obzir profil rizičnosti i uspješnosti investicijskog proizvoda te razvoj tržišta kojem je usmjeren;

| iv. | informacije o potencijalnim posljedicama isplate prije kraja razdoblja ili preporučeno razdoblje držanja; |
| --- | --- |

iv.

iv.

informacije o potencijalnim posljedicama isplate prije kraja razdoblja ili preporučeno razdoblje držanja;

informacije o potencijalnim posljedicama isplate prije kraja razdoblja ili preporučeno razdoblje držanja;

| v. | navođenje prosječnog horizonta ulaganja portfelja temeljne imovine na osnovi prosječnog prometa vrijednosnim papirima koji se drže za trgovanje i prosječno dospijeće dužničkih vrijednosnih papira zadržanih do dospijeća. |
| --- | --- |

v.

v.

navođenje prosječnog horizonta ulaganja portfelja temeljne imovine na osnovi prosječnog prometa vrijednosnim papirima koji se drže za trgovanje i prosječno dospijeće dužničkih vrijednosnih papira zadržanih do dospijeća.

navođenje prosječnog horizonta ulaganja portfelja temeljne imovine na osnovi prosječnog prometa vrijednosnim papirima koji se drže za trgovanje i prosječno dospijeće dužničkih vrijednosnih papira zadržanih do dospijeća.

| (ha) | u odjeljku pod naslovom „Kako mogu znati kako napreduje moj proizvod?” izjava da će ponuditelj jednom godišnje transparentno obavještavati kupca dokumentom o uspjehu investicijskog proizvoda. Taj dokument sadrži ex-post objavu o kretanju povrata od dotičnog investicijskog proizvoda tijekom protekle godine. Nadalje, taj ex-post povrat uspoređuje se s drugim investicijskim proizvodom slične rizičnosti. Ako potrošač ima nekoliko investicijskih proizvoda određenog ponuditelja na koje se primjenjuje ova Uredba, prethodno navedeno objavljivanje i usporedba primjenjuju se na cijeli portfelj. Također se objavljuju svi troškovi koji utječu na prinos ostvaren investicijskim proizvodom
  . |
| --- | --- |

(ha)

(ha)

u odjeljku pod naslovom „Kako mogu znati kako napreduje moj proizvod?” izjava da će ponuditelj jednom godišnje transparentno obavještavati kupca dokumentom o uspjehu investicijskog proizvoda. Taj dokument sadrži ex-post objavu o kretanju povrata od dotičnog investicijskog proizvoda tijekom protekle godine. Nadalje, taj ex-post povrat uspoređuje se s drugim investicijskim proizvodom slične rizičnosti. Ako potrošač ima nekoliko investicijskih proizvoda određenog ponuditelja na koje se primjenjuje ova Uredba, prethodno navedeno objavljivanje i usporedba primjenjuju se na cijeli portfelj. Također se objavljuju svi troškovi koji utječu na prinos ostvaren investicijskim proizvodom
  .

u odjeljku pod naslovom „Kako mogu znati kako napreduje moj proizvod?” izjava da će ponuditelj jednom godišnje transparentno obavještavati kupca dokumentom o uspjehu investicijskog proizvoda. Taj dokument sadrži ex-post objavu o kretanju povrata od dotičnog investicijskog proizvoda tijekom protekle godine. Nadalje, taj ex-post povrat uspoređuje se s drugim investicijskim proizvodom slične rizičnosti. Ako potrošač ima nekoliko investicijskih proizvoda određenog ponuditelja na koje se primjenjuje ova Uredba, prethodno navedeno objavljivanje i usporedba primjenjuju se na cijeli portfelj. Također se objavljuju svi troškovi koji utječu na prinos ostvaren investicijskim proizvodom

| (hb) | u odjeljku pod naslovom „Kako se mogu žaliti?” informacije o tome kako i kome klijenti mogu podnijeti pritužbu u vezi s proizvodom i njegovim vođenjem; |
| --- | --- |

(hb)

(hb)

u odjeljku pod naslovom „Kako se mogu žaliti?” informacije o tome kako i kome klijenti mogu podnijeti pritužbu u vezi s proizvodom i njegovim vođenjem;

u odjeljku pod naslovom „Kako se mogu žaliti?” informacije o tome kako i kome klijenti mogu podnijeti pritužbu u vezi s proizvodom i njegovim vođenjem;

| (hc) | u odjeljku pod nazivom „Koji su još pravni dokumenti povezani s ovim proizvodom?” kratak opis dokumentacije (uključujući po potrebi prospekt) bez promidžbenih materijala; |
| --- | --- |

(hc)

(hc)

u odjeljku pod nazivom „Koji su još pravni dokumenti povezani s ovim proizvodom?” kratak opis dokumentacije (uključujući po potrebi prospekt) bez promidžbenih materijala;

u odjeljku pod nazivom „Koji su još pravni dokumenti povezani s ovim proizvodom?” kratak opis dokumentacije (uključujući po potrebi prospekt) bez promidžbenih materijala;

| (hd) | u odjeljku pri kraju dokumenta novi naslov „Informacije o proizvodu” u kojem se za proizvod (po potrebi) navode
  :








  i. | međunarodni identifikacijski broj vrijednosnog papira (ISIN); |
| --- | --- | --- |

(hd)

(hd)

u odjeljku pri kraju dokumenta novi naslov „Informacije o proizvodu” u kojem se za proizvod (po potrebi) navode
  :

u odjeljku pri kraju dokumenta novi naslov „Informacije o proizvodu” u kojem se za proizvod (po potrebi) navode

i.

i.

međunarodni identifikacijski broj vrijednosnog papira (ISIN);

međunarodni identifikacijski broj vrijednosnog papira (ISIN);

| ii. | broj međunarodnih revizijskih standarda (ISA); |
| --- | --- |

ii.

ii.

broj međunarodnih revizijskih standarda (ISA);

broj međunarodnih revizijskih standarda (ISA);

| iii. | kamatna stopa; |
| --- | --- |

iii.

iii.

kamatna stopa;

kamatna stopa;

| iv. | burza povezana s proizvodom; |
| --- | --- |

iv.

iv.

burza povezana s proizvodom;

burza povezana s proizvodom;

| v. | valuta te |
| --- | --- |

v.

v.

valuta te

valuta te

| vi. | datum izdavanja
  . |
| --- | --- |

vi.

vi.

datum izdavanja
  .

datum izdavanja

| (he) | naziv i kontaktni podaci nadležnog tijela koje uređuje proizvod; |
| --- | --- |

(he)

(he)

naziv i kontaktni podaci nadležnog tijela koje uređuje proizvod;

naziv i kontaktni podaci nadležnog tijela koje uređuje proizvod;

| (hf) | u odjeljku pod naslovom „Naknade iz osiguranja” navođenje nudi li investicijski proizvod naknade iz osiguranja i ako da, pojedinosti o tim naknadama iz osiguranja u skladu s Direktivom 2009/138/EZ, izuzev njezinog članka 8. stavka 2. Ako je ugovorom pružen izbor između nekoliko fondpolica životnih osiguranja, također sadrži tablicu sa sažetim pregledom klasifikacije tih jedinica fondova u tri kategorije u skladu s njihovom rizičnošću.



  Uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ te u skladu s člankom 8. ove Uredbe, EIOPA je ovlaštena odrediti:









  i. | glavne karakteristike ugovora o osiguranju; |
| --- | --- | --- |

(hf)

(hf)

u odjeljku pod naslovom „Naknade iz osiguranja” navođenje nudi li investicijski proizvod naknade iz osiguranja i ako da, pojedinosti o tim naknadama iz osiguranja u skladu s Direktivom 2009/138/EZ, izuzev njezinog članka 8. stavka 2. Ako je ugovorom pružen izbor između nekoliko fondpolica životnih osiguranja, također sadrži tablicu sa sažetim pregledom klasifikacije tih jedinica fondova u tri kategorije u skladu s njihovom rizičnošću.

u odjeljku pod naslovom „Naknade iz osiguranja” navođenje nudi li investicijski proizvod naknade iz osiguranja i ako da, pojedinosti o tim naknadama iz osiguranja u skladu s Direktivom 2009/138/EZ, izuzev njezinog članka 8. stavka 2. Ako je ugovorom pružen izbor između nekoliko fondpolica životnih osiguranja, također sadrži tablicu sa sažetim pregledom klasifikacije tih jedinica fondova u tri kategorije u skladu s njihovom rizičnošću.

Uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ te u skladu s člankom 8. ove Uredbe, EIOPA je ovlaštena odrediti:

i.

i.

glavne karakteristike ugovora o osiguranju;

glavne karakteristike ugovora o osiguranju;

| ii. | točan oblik pojedinog dokumenta o osiguranju; |
| --- | --- |

ii.

ii.

točan oblik pojedinog dokumenta o osiguranju;

točan oblik pojedinog dokumenta o osiguranju;

| iii. | sadržaj posebnog dokumenta o osiguranju, uključujući mogućnosti raspodjele imovine koje se nude malim ulagateljima; |
| --- | --- |

iii.

iii.

sadržaj posebnog dokumenta o osiguranju, uključujući mogućnosti raspodjele imovine koje se nude malim ulagateljima;

sadržaj posebnog dokumenta o osiguranju, uključujući mogućnosti raspodjele imovine koje se nude malim ulagateljima;

| iv. | pravila klasifikacije jedinica fondova u tri kategorije. |
| --- | --- |

iv.

iv.

pravila klasifikacije jedinica fondova u tri kategorije.

pravila klasifikacije jedinica fondova u tri kategorije.

Ponuditelj investicijskog proizvoda dostavlja dokument s ključnim informacijama za svako temeljno ulaganje ugovora o osiguranju koje ispunjava uvjete iz ove Uredbe. Temeljnim ulaganjima obuhvaćene su obračunske jedinice i/ili fondovi po valutama, po potrebi, te kategorija rizičnosti koja se veže za svaki od njih.

3.
     
  U prilogu dokumentu s ključnim informacijama navodi se identitet prodavatelja investicijskih proizvoda te po potrebi također:

3.

U prilogu dokumentu s ključnim informacijama navodi se identitet prodavatelja investicijskih proizvoda te po potrebi također:

| (a) | napomenu da nacionalno porezno zakonodavstvo matične države članice ulagatelja može znatno utjecati na očekivani i stvarni povrat investicije; |
| --- | --- |

(a)

(a)

napomenu da nacionalno porezno zakonodavstvo matične države članice ulagatelja može znatno utjecati na očekivani i stvarni povrat investicije;

napomenu da nacionalno porezno zakonodavstvo matične države članice ulagatelja može znatno utjecati na očekivani i stvarni povrat investicije;

| (b) | troškovi povezani s investicijskim proizvodom kada je on posrednik, uključujući provizije, retrocesije ili druge prednosti povezane s transakcijom koje plaća ponuditelj ili treća strana kako je navedeno u Direktivi 2004/39/EZ i Direktivi 2002/39/EZ

   (12). |
| --- | --- |

(b)

(b)

troškovi povezani s investicijskim proizvodom kada je on posrednik, uključujući provizije, retrocesije ili druge prednosti povezane s transakcijom koje plaća ponuditelj ili treća strana kako je navedeno u Direktivi 2004/39/EZ i Direktivi 2002/39/EZ

   (12).

troškovi povezani s investicijskim proizvodom kada je on posrednik, uključujući provizije, retrocesije ili druge prednosti povezane s transakcijom koje plaća ponuditelj ili treća strana kako je navedeno u Direktivi 2004/39/EZ i Direktivi 2002/39/EZ

12

3a.
     
  Relevantno europsko nadzorno tijelo razvija nezavisan internetski kalkulator fonda koji će uključiti na svoju internetsku stranicu. Kalkulator fonda omogućava ulagateljima da izračunaju dobit iz predloženog malog investicijskog proizvoda unoseći informacije o očekivanom trajanju ulaganja, iznosu ulaganja i pretpostavljanoj dobiti temeljnog ulaganja u postocima kako bi se odredila konačna vrijednost ulaganja nakon troškova.

3a.

Relevantno europsko nadzorno tijelo razvija nezavisan internetski kalkulator fonda koji će uključiti na svoju internetsku stranicu. Kalkulator fonda omogućava ulagateljima da izračunaju dobit iz predloženog malog investicijskog proizvoda unoseći informacije o očekivanom trajanju ulaganja, iznosu ulaganja i pretpostavljanoj dobiti temeljnog ulaganja u postocima kako bi se odredila konačna vrijednost ulaganja nakon troškova.

U izračun kalkulatora fonda uključeni su troškovi i naknade koje razni ponuditelji investicijskih proizvoda naplaćuju za bilo koji fond koji se prodaje javnosti, zajedno sa svim daljnjim troškovima ili naknadama naplaćenima posrednicima ili drugim stranama investicijskog lanca koje ponuditelji proizvoda nisu već uključili.

U izračun kalkulatora fonda uključeni su troškovi i naknade koje razni ponuditelji investicijskih proizvoda naplaćuju za bilo koji fond koji se prodaje javnosti, zajedno sa svim daljnjim troškovima ili naknadama naplaćenima posrednicima ili drugim stranama investicijskog lanca koje ponuditelji proizvoda nisu već uključili.

Ponuditelji investicijskih proizvoda i osobe koje ih preporučuju ili prodavatelji investicijskih proizvoda moraju kvartalno podnositi relevantne podatke relevantnom europskom nadzornom tijelu uz maksimalnu odgodu od 60 dana za tu svrhu.

Ponuditelji investicijskih proizvoda i osobe koje ih preporučuju ili prodavatelji investicijskih proizvoda moraju kvartalno podnositi relevantne podatke relevantnom europskom nadzornom tijelu uz maksimalnu odgodu od 60 dana za tu svrhu.

Relevantnom europskom nadzornom tijelu dodjeljuju se sredstva za izvršavanje tog rada. Po potrebi blisko surađuje s drugim europskim nadzornim tijelima.

Relevantnom europskom nadzornom tijelu dodjeljuju se sredstva za izvršavanje tog rada. Po potrebi blisko surađuje s drugim europskim nadzornim tijelima.

4.   Informacije iz stavka 2. predstavljaju se u zajedničkom obliku uključujući zajedničke naslove te prateći standardni redoslijed naveden u stavku 2. kako bi se omogućila usporedivost s dokumentom s ključnim informacijama za bilo koji drugi investicijski proizvod
  i
  istaknuo zajednički znak za razlikovanje tog dokumenta od drugih dokumenata.

i

5.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 23. navodeći pojedinosti predstavljanja i sadržaj svakog dijela informacija navedenih u stavku 2.,
  uključujući učinak uvođenja pokazatelja rizika, te u stavku 3. točki (a),
  predstavljanje i pojedinosti drugih informacija koje ponuditelj proizvoda
  i prodavatelj investicijskog proizvoda
  mogu uključiti u dokument s ključnim informacijama kako je navedeno u stavku 3. te pojedinosti o zajedničkom formatu i zajedničkom znaku iz stavka 4. Komisija uzima u obzir razlike između investicijskih proizvoda i sposobnosti malih ulagatelja te karakteristike investicijskih proizvoda koje omogućuju malim ulagateljima da odaberu između osnovnih ulaganja ili drugih opcija koje proizvod nudi, također kada je taj odabir moguć u različitim trenucima ili ga je moguće promijeniti u budućnosti.

uključujući učinak uvođenja pokazatelja rizika, te u stavku 3. točki (a),

i prodavatelj investicijskog proizvoda

Komisija je također ovlaštena donositi delegirane akte kojima se utvrđuju smjernice za razvoj kriterija Unije za socijalne i ekološke investicijske proizvode. Tim bi se kriterijima trebala podržavati ekonomija dugoročnog financiranja i promicati održiv ekološki i socijalni razvoj financijskih investicija te promicati uspostava oznake za održive investicije koja bi se upotrebljavala diljem Unije. Komisija je također ovlaštena donositi delegirane akte kojima se definiraju standardi za te ekološke obavijesti o mogućim opasnostima za okoliš.

Komisija je također ovlaštena donositi delegirane akte kojima se utvrđuju smjernice za razvoj kriterija Unije za socijalne i ekološke investicijske proizvode. Tim bi se kriterijima trebala podržavati ekonomija dugoročnog financiranja i promicati održiv ekološki i socijalni razvoj financijskih investicija te promicati uspostava oznake za održive investicije koja bi se upotrebljavala diljem Unije. Komisija je također ovlaštena donositi delegirane akte kojima se definiraju standardi za te ekološke obavijesti o mogućim opasnostima za okoliš.

Prije donošenja delegiranih akata navedenih u ovom stavku Komisija provodi istraživanja o potrošačima kako bi odabrala najprikladnije mjere za male ulagatelje. Komisija u uskoj suradnji s ESA također izrađuje modele dokumenata s ključnim informacijama u kojim se u obzir uzimaju razlike između investicijskih proizvoda
  .

Prije donošenja delegiranih akata navedenih u ovom stavku Komisija provodi istraživanja o potrošačima kako bi odabrala najprikladnije mjere za male ulagatelje. Komisija u uskoj suradnji s ESA također izrađuje modele dokumenata s ključnim informacijama u kojim se u obzir uzimaju razlike između investicijskih proizvoda

6.   EBA, EIOPA i ESMA pripremaju nacrt regulatornih standarda kako bi se odredila:

| (a) | metodologija kojom se podupire predstavljanje
  profila
  rizičnosti i uspješnosti kako je navedeno u točki (e) stavka 2. ovog članka; |
| --- | --- |

(a)

metodologija kojom se podupire predstavljanje
  profila
  rizičnosti i uspješnosti kako je navedeno u točki (e) stavka 2. ovog članka;

profila

| (b) | izračun troškova,
  uključujući specifikaciju skupnih pokazatelja
  kako je navedeno u točki (f) stavka 2. ovog članka; |
| --- | --- |

(b)

izračun troškova,
  uključujući specifikaciju skupnih pokazatelja
  kako je navedeno u točki (f) stavka 2. ovog članka;

uključujući specifikaciju skupnih pokazatelja

| (ba) | načela koja će se upotrebljavati za ekološke, socijalne ili upravljačke rezultate kako je navedeno u stavku 2. točki (b) podtočki iii.; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

načela koja će se upotrebljavati za ekološke, socijalne ili upravljačke rezultate kako je navedeno u stavku 2. točki (b) podtočki iii.;

načela koja će se upotrebljavati za ekološke, socijalne ili upravljačke rezultate kako je navedeno u stavku 2. točki (b) podtočki iii.;

| (bb) | u odnosu na svako od pitanja iz ovog članka popis proizvoda ne koje se odnose. |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

u odnosu na svako od pitanja iz ovog članka popis proizvoda ne koje se odnose.

u odnosu na svako od pitanja iz ovog članka popis proizvoda ne koje se odnose.

Nacrtom regulatornih tehničkih standarda uzimaju se u obzir različite vrste investicijskih proizvoda
  i posao koji je već odrađen u skladu s [Direktivom o tržištima financijskih instrumenata], [Direktivom o posredovanju u osiguranju], Direktivom 2003/71/EZ, Direktivom 2009/138/EZ i Direktivom 2009/65/EZ kojom se uvodi dokument s ključnim informacijama za ulagatelje za UCITS.

i posao koji je već odrađen u skladu s [Direktivom o tržištima financijskih instrumenata], [Direktivom o posredovanju u osiguranju], Direktivom 2003/71/EZ, Direktivom 2009/138/EZ i Direktivom 2009/65/EZ kojom se uvodi dokument s ključnim informacijama za ulagatelje za UCITS.

ESA
  te nacrte regulatornih tehničkih standarda podnose Komisiji do [...].

ESA

Komisiji je dodijeljena ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda
  iz prvog podstavka
  u skladu s postupcima iz članaka 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010, članaka 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1094/2010, članaka 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

iz prvog podstavka

Članak 8.a

Članak 8.a

Oznaka složenosti

Oznaka složenosti

1.
     
  Na vrhu prve stranice dokumenta s ključnim informacijama za investicijske proizvode izložene jednom ili više rizika opisanih u stavku 2. navodi se jasnim i čitkim slovima sljedeća izjava:

1.

Na vrhu prve stranice dokumenta s ključnim informacijama za investicijske proizvode izložene jednom ili više rizika opisanih u stavku 2. navodi se jasnim i čitkim slovima sljedeća izjava:

„Oznaka složenosti: Ovaj proizvod smatra se vrlo složenim i možda nije primjeren svim malih ulagateljima.”

2.
     
  Smatra se da investicijski proizvodi nisu namijenjeni malim ulagateljima ako ispunjavaju jedan ili više od sljedećih uvjeta:

2.

Smatra se da investicijski proizvodi nisu namijenjeni malim ulagateljima ako ispunjavaju jedan ili više od sljedećih uvjeta:

| (a) | profil rizičnosti i uspješnosti ili troškovi predstavljeni su na suviše kompliciran način; |
| --- | --- |

(a)

(a)

profil rizičnosti i uspješnosti ili troškovi predstavljeni su na suviše kompliciran način;

profil rizičnosti i uspješnosti ili troškovi predstavljeni su na suviše kompliciran način;

| (b) | proizvodom se ulaže u temeljnu imovinu u koju uobičajeno ne ulažu neprofesionalni ulagatelji; |
| --- | --- |

(b)

(b)

proizvodom se ulaže u temeljnu imovinu u koju uobičajeno ne ulažu neprofesionalni ulagatelji;

proizvodom se ulaže u temeljnu imovinu u koju uobičajeno ne ulažu neprofesionalni ulagatelji;

| (c) | profil rizičnosti i uspješnosti ovisi o istovremenoj pojavi dva ili više događaja povezanih za najmanje dvije različite kategorije imovine; |
| --- | --- |

(c)

(c)

profil rizičnosti i uspješnosti ovisi o istovremenoj pojavi dva ili više događaja povezanih za najmanje dvije različite kategorije imovine;

profil rizičnosti i uspješnosti ovisi o istovremenoj pojavi dva ili više događaja povezanih za najmanje dvije različite kategorije imovine;

| (d) | za izračun konačnog povrata ulaganja upotrebljava se više različitih mehanizama stvarajući veći rizik nerazumijevanja kod malih ulagatelja; |
| --- | --- |

(d)

(d)

za izračun konačnog povrata ulaganja upotrebljava se više različitih mehanizama stvarajući veći rizik nerazumijevanja kod malih ulagatelja;

za izračun konačnog povrata ulaganja upotrebljava se više različitih mehanizama stvarajući veći rizik nerazumijevanja kod malih ulagatelja;

| (e) | povratom ulaganja obuhvaćene su karakteristike paketa kojima se iskorištavaju sklonosti u ponašanju malih ulagatelja kao što je pružanje „primamljive” fiksne stope nakon koje slijedi mnogo viša promjenjiva uvjetna stopa ili ponavljajuća formula; |
| --- | --- |

(e)

(e)

povratom ulaganja obuhvaćene su karakteristike paketa kojima se iskorištavaju sklonosti u ponašanju malih ulagatelja kao što je pružanje „primamljive” fiksne stope nakon koje slijedi mnogo viša promjenjiva uvjetna stopa ili ponavljajuća formula;

povratom ulaganja obuhvaćene su karakteristike paketa kojima se iskorištavaju sklonosti u ponašanju malih ulagatelja kao što je pružanje „primamljive” fiksne stope nakon koje slijedi mnogo viša promjenjiva uvjetna stopa ili ponavljajuća formula;

| (f) | globalna izloženost financijskog proizvoda, mjerena njegovom mjesečnom rizičnom vrijednošću u intervalu povjerenja 99 % u trenutku prodaje, je iznad 20 %. |
| --- | --- |

(f)

(f)

globalna izloženost financijskog proizvoda, mjerena njegovom mjesečnom rizičnom vrijednošću u intervalu povjerenja 99 % u trenutku prodaje, je iznad 20 %.

globalna izloženost financijskog proizvoda, mjerena njegovom mjesečnom rizičnom vrijednošću u intervalu povjerenja 99 % u trenutku prodaje, je iznad 20 %.

3.
     
  ESA pripremaju smjernice o uvjetima iz stavka 2.

3.

ESA pripremaju smjernice o uvjetima iz stavka 2.

ESA podnose nacrt regulatornih tehničkih standarda Komisiji do... [6 mjeseci nakon objavljivanja ove Uredbe u SL].

ESA podnose nacrt regulatornih tehničkih standarda Komisiji do... [6 mjeseci nakon objavljivanja ove Uredbe u SL].

Komisiji se dodjeljuje ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010
  .

Komisiji se dodjeljuje ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010

Članak 9.

Članak 9.

U promidžbene poruke u vezi s investicijskim proizvodom nije uključena bilo kakva izjava koja je u suprotnosti s informacijama sadržanima u dokumentu s ključnim informacijama niti koja umanjuje njegovu važnost. Marketinškim porukama
  obavještava
  se da je dokument s ključnim informacijama
  objavljen na službenoj stranici nadležnog tijela uz navođenje izravne poveznice. Papirnati primjerak može se na zahtjev besplatno poslati ponuditelju ili prodavateljima investicijskog proizvoda.

obavještava

objavljen na službenoj stranici nadležnog tijela uz navođenje izravne poveznice. Papirnati primjerak može se na zahtjev besplatno poslati ponuditelju ili prodavateljima investicijskog proizvoda.

Članak 10.

Članak 10.

1.   Ponuditelj investicijskog proizvoda redovito pregledava informacije koje sadrži dokument s ključnim informacijama i revidira taj dokument ako se pregledom potvrdi potreba provođenja bitnih promjena u skladu s člankom 8., posebice ako je proizvod znatno izmijenjen i posebice u odnosu na procjenu rizika ili stvaranje vrijednosti u investicijskom upravljanju i relevantan rizik investicijskog upravljanja, te bez odgađanja stavlja revidiranu verziju na raspolaganje. Takvom revizijom obuhvaćena je upotreba standarda definiranih u dokumentima s ključnim informacijama o investicijskim proizvodima u kojima se navodi da je potrebno provesti promjene. To se izražava jasno, sažeto i razumljivo u opisnom dijelu godišnjeg izvješća i obuhvaća točan i ispravan sažetak uspješnosti investicijske imovine, ukupan zbirni iznos, troškove, strategije investicijskog upravljanja, stvaranje vrijednosti u investicijskom upravljanju i razvoj relevantnog rizika u investicijskom upravljanju, uključujući standarde utvrđene u dokumentima s ključnim informacijama o investicijskim proizvodima.

2.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 23. o detaljnim pravilima za pregled informacija koje sadrži dokument s ključnim informacijama i za revidiranje dokumenta s ključnim informacijama uzimajući u obzir vrstu investicijskog proizvoda, a u vezi s:

| (a) | uvjetima i učestalošću pregleda informacija koje sadrži dokument s ključnim informacijama; |
| --- | --- |

(a)

uvjetima i učestalošću pregleda informacija koje sadrži dokument s ključnim informacijama;

| (b) | uvjetima pod kojima se informacije sadržane u dokumentu s ključnim informacijama moraju revidirati i pod kojima je obvezno ili neobvezno ponovo objavljivati i ponovo slati revidirani dokument s ključnim informacijama; |
| --- | --- |

(b)

uvjetima pod kojima se informacije sadržane u dokumentu s ključnim informacijama moraju revidirati i pod kojima je obvezno ili neobvezno ponovo objavljivati i ponovo slati revidirani dokument s ključnim informacijama;

| (c) | posebnim uvjetima pod kojima se informacije sadržane u dokumentu s ključnim informacijama moraju pregledavati ili se dokument s ključnim informacijama mora revidirati ako je investicijski proizvod stavljen na raspolaganje malim ulagateljima na nekontinuiran način; |
| --- | --- |

(c)

posebnim uvjetima pod kojima se informacije sadržane u dokumentu s ključnim informacijama moraju pregledavati ili se dokument s ključnim informacijama mora revidirati ako je investicijski proizvod stavljen na raspolaganje malim ulagateljima na nekontinuiran način;

| (d) | okolnostima koje se odnose na sam proizvod ili tržišnim uvjetima u kojima mali se mali ulagatelji obavještavaju o revidiranom dokumentu s ključnim informacijama za investicijski proizvod koji su kupili. |
| --- | --- |

(d)

okolnostima koje se odnose na sam proizvod ili tržišnim uvjetima u kojima mali se mali ulagatelji obavještavaju o revidiranom dokumentu s ključnim informacijama za investicijski proizvod koji su kupili.

Članak 11.

Članak 11.

1.   Ključne informacije za ulagatelje predstavljaju predugovorne podatke. Istinite su, jasne i nedvosmislene. Pružaju ključne informacije i u skladu su sa svim obveznim ugovornim dokumentima, s relevantnim dijelovima dokumenata iz ponude i s uvjetima investicijskog proizvoda. Ako je ponuditelj investicijskog proizvoda izradio dokument s ključnim informacijama koji nije u skladu sa zahtjevima ove Uredbe i na koje se oslanjao mali ulagatelj prilikom donošenja investicijske odluke, taj mali ulagatelj može od ponuditelja investicijskog proizvoda tražiti odštetu za svaki gubitak koji je tom malom ulagatelju prouzročila upotreba dokumenta s ključnim informacijama i može, po potrebi, vratiti investicijski proizvod i dobiti povrat za gubitke. Ako je prodavatelj investicijskog proizvoda izradio prilog dokumentu s ključnim informacijama koji nije u skladu sa zahtjevima ove Uredbe i na koje se oslanjao mali ulagatelj prilikom donošenja investicijske odluke, taj mali ulagatelj može od prodavatelja investicijskog proizvoda tražiti odštetu za svaki gubitak koji je tom malom ulagatelju prouzročila upotreba priloga i može, po potrebi, vratiti investicijski proizvod i dobiti povrat za gubitke.

2.   Ako mali ulagatelj dokaže gubitak te da su određene informacije iz dokumenta s ključnim informacijama dvosmislene, ponuditelj investicijskog proizvoda ili prodavatelj investicijskog proizvoda mora dokazati da je dokument s ključnim informacijama bio izrađen u skladu s člancima 6., 7. i 8. ove Uredbe. Građanska odgovornost ponuditelja investicijskog proizvoda može se pokrenuti u takvim slučajevima na temelju dokumenta s ključnim informacijama, uključujući njegove prijevode.

3.   Ponuditelj proizvoda odgovoran je prema građanskom zakonu ako mali ulagatelj pretrpi gubitke koji su posljedica oslanjanja na dokument s ključnim informacijama koji ne zadovoljava uvjete iz prethodnih stavaka 1. i 2. Ta je odgovornost neograničena i ne može se izbjeći ugovornim odredbama niti odobrenjem nadležnog tijela.

ODJELJAK III.

ODJELJAK III.

DOSTAVLJANJE DOKUMENTA S KLJUČNIM INFORMACIJAMA

DOSTAVLJANJE DOKUMENTA S KLJUČNIM INFORMACIJAMA

Članak 12.

Članak 12.

1.   Prodavatelj investicijskog proizvoda malim ulagateljima dostavlja dokument s ključnim informacijama koji je izradio ponuditelj investicijskog proizvoda bez odgađanja i pravovremeno prije preuzimanja bilo kakve obveze koja se odnosi na investicijski proizvod. Ako se investicijski proizvod nudi klijentu, dokument s ključnim informacijama dostavlja se bez odgađanja.

1a.
     
  Ponuditelj investicijskog proizvoda daje osobama prethodno pisano dopuštenje za dostavljanje svog dokumenta s ključnim informacijama malim ulagateljima. Takvo dopuštenje ponuditelj investicijskog dokumenta može dati neograničeno, na ograničeno razdoblje ili pod određenim uvjetima. Ako nije zadovoljen neki određen uvjet, za potrebe ovog stavka smatra se da takvo dopuštenje nije dano.

1a.

Ponuditelj investicijskog proizvoda daje osobama prethodno pisano dopuštenje za dostavljanje svog dokumenta s ključnim informacijama malim ulagateljima. Takvo dopuštenje ponuditelj investicijskog dokumenta može dati neograničeno, na ograničeno razdoblje ili pod određenim uvjetima. Ako nije zadovoljen neki određen uvjet, za potrebe ovog stavka smatra se da takvo dopuštenje nije dano.

1b.
     
  Mali ulagatelji potvrđuju u pisanom ili elektroničkom obliku da su primili dokument s ključnim informacijama.

1b.

Mali ulagatelji potvrđuju u pisanom ili elektroničkom obliku da su primili dokument s ključnim informacijama.

2.   Odstupajući od odredaba stavka 1. te podložno članku 13. stavku 5. prodavatelj investicijskog proizvoda prije sklapanja transakcije daje malom ulagatelju službenu internetsku stranicu na kojoj se može naći dokument s ključnim informacijama ako:

| (a) | mali ulagatelj odluči sklopiti transakciju koristeći se sredstvom komunikacije na daljinu; |
| --- | --- |

(a)

mali ulagatelj odluči sklopiti transakciju koristeći se sredstvom komunikacije na daljinu;

| (b) | dostavljanje dokumenta s ključnim informacijama u skladu sa stavkom 1. nije moguće; ▌ |
| --- | --- |

(b)

dostavljanje dokumenta s ključnim informacijama u skladu sa stavkom 1. nije moguće; ▌

| (ba) | mali ulagatelj zatraži da dobije dokument s ključnim informacijama odmah nakon sklapanja transakcije kako se ne bi odgađala transakcije radi dobivanja dokumenta unaprijed. Prodavatelj investicijskog proizvoda ili osoba koja savjetuje o prodaji ne nude tu mogućnost prije nego mali ulagatelj to zatraži; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

mali ulagatelj zatraži da dobije dokument s ključnim informacijama odmah nakon sklapanja transakcije kako se ne bi odgađala transakcije radi dobivanja dokumenta unaprijed. Prodavatelj investicijskog proizvoda ili osoba koja savjetuje o prodaji ne nude tu mogućnost prije nego mali ulagatelj to zatraži;

mali ulagatelj zatraži da dobije dokument s ključnim informacijama odmah nakon sklapanja transakcije kako se ne bi odgađala transakcije radi dobivanja dokumenta unaprijed. Prodavatelj investicijskog proizvoda ili osoba koja savjetuje o prodaji ne nude tu mogućnost prije nego mali ulagatelj to zatraži;

| (c) | prodavatelj investicijskog proizvoda o tome je obavijestio malog ulagatelja. |
| --- | --- |

(c)

prodavatelj investicijskog proizvoda o tome je obavijestio malog ulagatelja.

3.   Ako se u ime malog ulagatelja provode uzastopne transakcije u vezi s istim investicijskim proizvodom u skladu s uputama koje je taj mali ulagatelj dao prodavatelju investicijskog proizvoda prije prve transakcije, obveza dostavljanja dokumenta s ključnim informacijama iz stavka 1. primjenjuje se samo na prvu transakciju, osim ako je dokument s ključnim informacijama bio ažuriran ili ako je dostupno novo godišnje izvješće.

4.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 23. u kojima se navode:

| (a) | uvjeti za ispunjavanje zahtjeva za pravovremeno dostavljanje dokumenta s ključnim informacijama kako je navedeno u stavku 1.; |
| --- | --- |

(a)

uvjeti za ispunjavanje zahtjeva za pravovremeno dostavljanje dokumenta s ključnim informacijama kako je navedeno u stavku 1.;

| (b) | način i vremenski rok za dostavljanje dokumenta s ključnim informacijama u skladu sa stavkom 2. |
| --- | --- |

(b)

način i vremenski rok za dostavljanje dokumenta s ključnim informacijama u skladu sa stavkom 2.

Članak 13.

Članak 13.

1.   Prodavatelj investicijskog proizvoda dostavlja dokument s ključnim informacijama prije sklapanja obvezujućeg sporazuma s malim ulagateljem i to besplatno. Papirnati se primjerak dostavlja besplatno ako se investicijska preporuka ili usluga posredovanja pruža osobno.

2.   Osoba koja savjetuje o investicijskom proizvodu ili prodavatelj investicijskog proizvoda ili posrednik u toj prodaji dostavlja dokument s ključnim informacijama malom ulagatelju na jednom od sljedećih medija koji malom ulagatelju moraju biti stvarno dostupni:

| (a) | na papiru; |
| --- | --- |

(a)

na papiru;

| (b) | na trajnom mediju koji nije papir ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 4.; ili |
| --- | --- |

(b)

na trajnom mediju koji nije papir ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 4.; ili

| (c) | na internetskoj stranici ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 5. |
| --- | --- |

(c)

na internetskoj stranici ako su ispunjeni uvjeti iz stavka 5.

3.   Međutim, ako je dokument s ključnim informacijama dostavljen na trajnom mediju koji nije papir ili na internetskoj stranici, primjerak na papiru dostavlja se malom ulagaču na zahtjev i besplatno.

4.   Dokument s ključnim informacijama može se dostaviti na trajnom mediju koji nije papir ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | upotreba trajnog medija prikladna je u kontekstu poslovne transakcije koja se odvija između osobe koja savjetuje ili prodavatelja investicije ili posrednika u toj prodaji, proizvoda i malog ulagatelja te |
| --- | --- |

(a)

upotreba trajnog medija prikladna je u kontekstu poslovne transakcije koja se odvija između osobe koja savjetuje ili prodavatelja investicije ili posrednika u toj prodaji, proizvoda i malog ulagatelja te

| (b) | mali ulagatelj mogao je izabrati između informacija na papiru i na trajnom mediju i odabrao je taj drugi medij. |
| --- | --- |

(b)

mali ulagatelj mogao je izabrati između informacija na papiru i na trajnom mediju i odabrao je taj drugi medij.

5.   Dokument s ključnim informacijama može se dostaviti putem internetske stranice ako je dokument s ključnim informacijama naslovljen osobno na malog ulagatelja ili ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | dostavljanje dokumenta s ključnim informacijama putem internetske stranice prikladno je u kontekstu poslovne transakcije koja se odvija između osobe koja savjetuje o investicijskom proizvodu ili prodavatelja investicijskog proizvoda ili posrednika u toj prodaji, te malog ulagatelja; |
| --- | --- |

(a)

dostavljanje dokumenta s ključnim informacijama putem internetske stranice prikladno je u kontekstu poslovne transakcije koja se odvija između osobe koja savjetuje o investicijskom proizvodu ili prodavatelja investicijskog proizvoda ili posrednika u toj prodaji, te malog ulagatelja;

| (b) | mali ulagatelj je pristao na dostavljanje dokumenta s ključnim informacijama putem internetske stranice; |
| --- | --- |

(b)

mali ulagatelj je pristao na dostavljanje dokumenta s ključnim informacijama putem internetske stranice;

| (c) | mali ulagatelj je obaviješten elektroničkim putem o adresi internetske stranice i mjestu na internetskoj stranici gdje može pristupiti dokumentu s ključnim informacijama; |
| --- | --- |

(c)

mali ulagatelj je obaviješten elektroničkim putem o adresi internetske stranice i mjestu na internetskoj stranici gdje može pristupiti dokumentu s ključnim informacijama;

| (d) | ako je dokument s ključnim informacijama revidiran u skladu s člankom 10., malom se ulagatelju također daje najnovija verzija; na zahtjev malog ulagatelja daju mu se i prethodne verzije; |
| --- | --- |

(d)

ako je dokument s ključnim informacijama revidiran u skladu s člankom 10., malom se ulagatelju također daje najnovija verzija; na zahtjev malog ulagatelja daju mu se i prethodne verzije;

| (e) | osigurano je da dokument s ključnim informacijama bude dostupan na internetskoj stranici toliko dugo koliko bi malom ulagatelju razumno trebalo da se s njime posavjetuje. |
| --- | --- |

(e)

osigurano je da dokument s ključnim informacijama bude dostupan na internetskoj stranici toliko dugo koliko bi malom ulagatelju razumno trebalo da se s njime posavjetuje.

6.   Za potrebe stavaka 4. i 5. dostavljanje informacija upotrebom trajnog medija koji nije papir ili internetskom stranicom smatra se prikladnim u kontekstu poslovne transakcije koja se odvija između prodavatelja investicijskog proizvoda i malog ulagatelja ako postoje dokazi da mali ulagatelj ima redovit pristup internetu. Dokazom se smatra elektronička adresa koju mali ulagatelj dostavlja za potrebe te transakcije.

POGLAVLJE II.a

POGLAVLJE II.a

INTERVENCIJE NA PODRUČJU PROIZVODA

INTERVENCIJE NA PODRUČJU PROIZVODA

Članak 13.a

Članak 13.a

Ovlasti intervencije europskih nadzornih tijela

Ovlasti intervencije europskih nadzornih tijela

1.
     
  U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 ili Uredbe (EU) br. 1095/2010, europska nadzorna tijela nadziru investicijske proizvode ili financijske instrumente koji su stavljeni na tržište, distribuirani ili prodani u Uniji. ESA mogu u suradnji s nadležnim tijelima istražiti nove investicijske proizvode ili financijske instrumente prije njihovog stavljanja na tržište, distribuiranja ili prodaje u Uniji.

1.

U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 ili Uredbe (EU) br. 1095/2010, europska nadzorna tijela nadziru investicijske proizvode ili financijske instrumente koji su stavljeni na tržište, distribuirani ili prodani u Uniji. ESA mogu u suradnji s nadležnim tijelima istražiti nove investicijske proizvode ili financijske instrumente prije njihovog stavljanja na tržište, distribuiranja ili prodaje u Uniji.

2.
     
  U skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 ili Uredbe (EU) br. 1095/2010, europsko nadzorno tijelo može, ako su na temelju opravdanih razloga zadovoljeni uvjeti iz stavaka 3. i 4. ovog članka, privremeno zabraniti ili ograničiti marketing, distribuciju ili prodaju investicijskih proizvoda ili financijskih instrumenata u Uniji.

2.

U skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 ili Uredbe (EU) br. 1095/2010, europsko nadzorno tijelo može, ako su na temelju opravdanih razloga zadovoljeni uvjeti iz stavaka 3. i 4. ovog članka, privremeno zabraniti ili ograničiti marketing, distribuciju ili prodaju investicijskih proizvoda ili financijskih instrumenata u Uniji.

ESA mogu navesti u kojim se okolnostima primjenjuju zabrana ili ograničenje te kada su podložni iznimkama.

ESA mogu navesti u kojim se okolnostima primjenjuju zabrana ili ograničenje te kada su podložni iznimkama.

3.
     
  Europsko nadzorno tijelo donosi odluku iz stavka 2. ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

3.

Europsko nadzorno tijelo donosi odluku iz stavka 2. ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | predložena mjera suočava se s ozbiljnom prijetnjom zaštiti ulagača ili urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta ili stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije; |
| --- | --- |

(a)

(a)

predložena mjera suočava se s ozbiljnom prijetnjom zaštiti ulagača ili urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta ili stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije;

predložena mjera suočava se s ozbiljnom prijetnjom zaštiti ulagača ili urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta ili stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije;

| (b) | regulatorni zahtjevi prema zakonodavstvu Unije koji su primjenjivi na relevantni investicijski proizvod, financijski instrument ili aktivnost ne suočavaju se s prijetnjom; |
| --- | --- |

(b)

(b)

regulatorni zahtjevi prema zakonodavstvu Unije koji su primjenjivi na relevantni investicijski proizvod, financijski instrument ili aktivnost ne suočavaju se s prijetnjom;

regulatorni zahtjevi prema zakonodavstvu Unije koji su primjenjivi na relevantni investicijski proizvod, financijski instrument ili aktivnost ne suočavaju se s prijetnjom;

| (c) | nadležno tijelo ili nadležna tijela nisu poduzeli mjere za suočavanje s prijetnjom ili se mjere koje su poduzete ne suočavaju s prijetnjom na prikladan način. |
| --- | --- |

(c)

(c)

nadležno tijelo ili nadležna tijela nisu poduzeli mjere za suočavanje s prijetnjom ili se mjere koje su poduzete ne suočavaju s prijetnjom na prikladan način.

nadležno tijelo ili nadležna tijela nisu poduzeli mjere za suočavanje s prijetnjom ili se mjere koje su poduzete ne suočavaju s prijetnjom na prikladan način.

Kada su ispunjeni uvjeti izneseni u prvom podstavku, europsko nadzorno tijelo može nametnuti zabranu ili ograničenje kako je navedeno u stavku 2.

Kada su ispunjeni uvjeti izneseni u prvom podstavku, europsko nadzorno tijelo može nametnuti zabranu ili ograničenje kako je navedeno u stavku 2.

4.
     
  Kada se poduzimaju mjere prema ovom članku, europsko nadzorno tijelo uzima u obzir opseg u kojem mjera:

4.

Kada se poduzimaju mjere prema ovom članku, europsko nadzorno tijelo uzima u obzir opseg u kojem mjera:

| (a) | nema štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta ili na male ulagatelje koji je neproporcionalan koristima mjere; niti |
| --- | --- |

(a)

(a)

nema štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta ili na male ulagatelje koji je neproporcionalan koristima mjere; niti

nema štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta ili na male ulagatelje koji je neproporcionalan koristima mjere; niti

| (b) | ne stvara rizik regulatorne arbitraže;



  Ako je nadležno tijelo ili su nadležna tijela poduzela mjeru prema članku 13.b, europsko nadzorno tijelo može poduzeti bilo koju mjeru iz stavka 2. bez izdavanja mišljenja navedenog u članku 13.c. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ne stvara rizik regulatorne arbitraže;

ne stvara rizik regulatorne arbitraže;

Ako je nadležno tijelo ili su nadležna tijela poduzela mjeru prema članku 13.b, europsko nadzorno tijelo može poduzeti bilo koju mjeru iz stavka 2. bez izdavanja mišljenja navedenog u članku 13.c.

5.
     
  Prije odlučivanja o poduzimanju bilo koje mjere prema ovom članku, europsko nadzorno tijelo obavještava nadležna tijela o mjeri koju predlaže.

5.

Prije odlučivanja o poduzimanju bilo koje mjere prema ovom članku, europsko nadzorno tijelo obavještava nadležna tijela o mjeri koju predlaže.

6.
     
  Prije donošenja odluke prema stavku 2., europsko nadzorno tijelo daje obavijest o svojoj namjeri da zabrani ili ograniči investicijski proizvod ili financijski instrument osim ako nisu provedene neke izmjene značajki investicijskog proizvoda ili financijskog instrumenta u određenom vremenskom roku.

6.

Prije donošenja odluke prema stavku 2., europsko nadzorno tijelo daje obavijest o svojoj namjeri da zabrani ili ograniči investicijski proizvod ili financijski instrument osim ako nisu provedene neke izmjene značajki investicijskog proizvoda ili financijskog instrumenta u određenom vremenskom roku.

7.
     
  Svako europsko nadzorno tijelo na svojoj internetskoj stranici objavljuje obavijest o svakoj odluci o poduzimanju bilo kakve mjere prema ovom članku. U obavijesti se navode pojedinosti o zabrani ili ograničenju i navodi se rok od objavljivanja obavijesti nakon kojeg će mjere stupiti na snagu. Zabrana ili ograničenja primjenjuje se samo na mjere poduzete nakon što je stupilo na snagu.

7.

Svako europsko nadzorno tijelo na svojoj internetskoj stranici objavljuje obavijest o svakoj odluci o poduzimanju bilo kakve mjere prema ovom članku. U obavijesti se navode pojedinosti o zabrani ili ograničenju i navodi se rok od objavljivanja obavijesti nakon kojeg će mjere stupiti na snagu. Zabrana ili ograničenja primjenjuje se samo na mjere poduzete nakon što je stupilo na snagu.

8.
     
  Relevantna ESA pregledavaju zabranu ili ograničenje nametnuto prema stavku 2. u odgovarajućim vremenskim razdobljima, a najmanje svaka tri mjeseca. Ako se zabrana ili ograničenje ne obnove nakon razdoblja od tri mjeseca, ono ističe.

8.

Relevantna ESA pregledavaju zabranu ili ograničenje nametnuto prema stavku 2. u odgovarajućim vremenskim razdobljima, a najmanje svaka tri mjeseca. Ako se zabrana ili ograničenje ne obnove nakon razdoblja od tri mjeseca, ono ističe.

9.
     
  Mjera koju usvoje ESA prema ovom članku imaju prednost pred bilo kakvim prethodnim mjerama koje je poduzelo nadležno tijelo.

9.

Mjera koju usvoje ESA prema ovom članku imaju prednost pred bilo kakvim prethodnim mjerama koje je poduzelo nadležno tijelo.

10.
     
  Komisija usvaja delegirane akte u skladu s člankom 23. navodeći kriterije i čimbenike koje europska nadzorna tijela trebaju uzeti u obzir prilikom utvrđivanja kada nastaju prijetnje zaštiti ulagača ili urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta te stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije iz stavka 3. točke (a). Ti delegirani akti osiguravaju da ESA mogu, kada je to prikladno, djelovati na preventivnoj osnovi te da se od njih neće tražiti da čekaju da se investicijski proizvod ili financijski instrument stavi na tržište, distribuira ili proda, ili da se neka vrsta aktivnosti ili prakse provede prije poduzimanja mjere.

10.

Komisija usvaja delegirane akte u skladu s člankom 23. navodeći kriterije i čimbenike koje europska nadzorna tijela trebaju uzeti u obzir prilikom utvrđivanja kada nastaju prijetnje zaštiti ulagača ili urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta te stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije iz stavka 3. točke (a). Ti delegirani akti osiguravaju da ESA mogu, kada je to prikladno, djelovati na preventivnoj osnovi te da se od njih neće tražiti da čekaju da se investicijski proizvod ili financijski instrument stavi na tržište, distribuira ili proda, ili da se neka vrsta aktivnosti ili prakse provede prije poduzimanja mjere.

Članak 13.b

Članak 13.b

Intervencija nadležnih tijela na području proizvoda

Intervencija nadležnih tijela na području proizvoda

1.
     
  Ponuditelji investicijskog proizvoda nadležnom tijelu koje taj proizvod regulira u državi članici u kojoj se stavlja na tržište, distribuira ili prodaje, šalju dokument s ključnim informacijama o svom investicijskom proizvodu.

1.

Ponuditelji investicijskog proizvoda nadležnom tijelu koje taj proizvod regulira u državi članici u kojoj se stavlja na tržište, distribuira ili prodaje, šalju dokument s ključnim informacijama o svom investicijskom proizvodu.

2.
     
  Ponuditelji investicijskog proizvoda nadležnom tijelu koje taj proizvod regulira u državi članici u kojoj se stavlja na tržište, distribuira ili prodaje, šalju ažuriranja dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje, odražavajući materijalne značajne promjene koje definiraju europska nadzorna tijela.

2.

Ponuditelji investicijskog proizvoda nadležnom tijelu koje taj proizvod regulira u državi članici u kojoj se stavlja na tržište, distribuira ili prodaje, šalju ažuriranja dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelje, odražavajući materijalne značajne promjene koje definiraju europska nadzorna tijela.

3.
     
  Nadležno tijelo može osigurati usklađivanje sadržaja iznesenog u dokumentu s ključnim informacijama s odredbama Poglavlja II. ove Uredbe prije stavljanja na tržište, distribucije ili prodaje investicijskog proizvoda.

3.

Nadležno tijelo može osigurati usklađivanje sadržaja iznesenog u dokumentu s ključnim informacijama s odredbama Poglavlja II. ove Uredbe prije stavljanja na tržište, distribucije ili prodaje investicijskog proizvoda.

4.
     
  Nadležno tijelo može istražiti nove investicijske proizvode ili financijske instrumente prije njihovog stavljanja na tržište, distribuiranja ili prodaje u državi članici.

4.

Nadležno tijelo može istražiti nove investicijske proizvode ili financijske instrumente prije njihovog stavljanja na tržište, distribuiranja ili prodaje u državi članici.

5.
     
  Nadležno tijelo može zabraniti ili ograničiti u toj državi članici ili iz nje:

5.

Nadležno tijelo može zabraniti ili ograničiti u toj državi članici ili iz nje:

| (a) | trgovanje, distribuciju ili prodaju investicijskog proizvoda ili financijskog instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

(a)

trgovanje, distribuciju ili prodaju investicijskog proizvoda ili financijskog instrumenta;

trgovanje, distribuciju ili prodaju investicijskog proizvoda ili financijskog instrumenta;

| (b) | određene vrste financijskih aktivnosti ili praksi. |
| --- | --- |

(b)

(b)

određene vrste financijskih aktivnosti ili praksi.

određene vrste financijskih aktivnosti ili praksi.

6.
     
  Nadležno tijelo može poduzeti mjere iz stavka 6. ako je na temelju opravdanih razloga zadovoljen uvjet da:

6.

Nadležno tijelo može poduzeti mjere iz stavka 6. ako je na temelju opravdanih razloga zadovoljen uvjet da:

| (a) | investicijski proizvod, financijski instrument ili aktivnost ili praksa potiče zabrinutost za zaštitu značajnog ulagatelja ili predstavlja ozbiljnu prijetnju pravilnom funkcioniranju i integriteti financijskih tržišta ili stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava unutar jedne ili više država članica, uključujući putem stavljanja na tržište, distribucije, pružanja naknade ili poticaja u vezi s investicijskim proizvodom ili financijskim instrumentom; |
| --- | --- |

(a)

(a)

investicijski proizvod, financijski instrument ili aktivnost ili praksa potiče zabrinutost za zaštitu značajnog ulagatelja ili predstavlja ozbiljnu prijetnju pravilnom funkcioniranju i integriteti financijskih tržišta ili stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava unutar jedne ili više država članica, uključujući putem stavljanja na tržište, distribucije, pružanja naknade ili poticaja u vezi s investicijskim proizvodom ili financijskim instrumentom;

investicijski proizvod, financijski instrument ili aktivnost ili praksa potiče zabrinutost za zaštitu značajnog ulagatelja ili predstavlja ozbiljnu prijetnju pravilnom funkcioniranju i integriteti financijskih tržišta ili stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava unutar jedne ili više država članica, uključujući putem stavljanja na tržište, distribucije, pružanja naknade ili poticaja u vezi s investicijskim proizvodom ili financijskim instrumentom;

| (b) | izvedeni proizvod ima štetan utjecaj na mehanizam određivanja cijene na temeljnom tržištu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

izvedeni proizvod ima štetan utjecaj na mehanizam određivanja cijene na temeljnom tržištu;

izvedeni proizvod ima štetan utjecaj na mehanizam određivanja cijene na temeljnom tržištu;

| (c) | postojeći regulatorni zahtjevi prema zakonodavstvu Unije koji su primjenjivi na financijske instrumente ili aktivnosti ili prakse ne suočavaju se u dovoljnoj mjeri s rizicima iz stavka (a) i s pitanjem se ne bi moglo bolje suočiti unaprijeđenim nadzorom ni provedbom postojećih zahtjeva; |
| --- | --- |

(c)

(c)

postojeći regulatorni zahtjevi prema zakonodavstvu Unije koji su primjenjivi na financijske instrumente ili aktivnosti ili prakse ne suočavaju se u dovoljnoj mjeri s rizicima iz stavka (a) i s pitanjem se ne bi moglo bolje suočiti unaprijeđenim nadzorom ni provedbom postojećih zahtjeva;

postojeći regulatorni zahtjevi prema zakonodavstvu Unije koji su primjenjivi na financijske instrumente ili aktivnosti ili prakse ne suočavaju se u dovoljnoj mjeri s rizicima iz stavka (a) i s pitanjem se ne bi moglo bolje suočiti unaprijeđenim nadzorom ni provedbom postojećih zahtjeva;

| (d) | mjerom se proporcionalno vodi računa o naravi utvrđenih rizika, razini i strukturi relevantnih ulagača ili sudionika na tržištu i vjerojatan učinak mjere na ulagače i sudionike na tržištu koji mogu posjedovati, koristiti ili imati koristi od financijskog instrumenta ili aktivnosti; |
| --- | --- |

(d)

(d)

mjerom se proporcionalno vodi računa o naravi utvrđenih rizika, razini i strukturi relevantnih ulagača ili sudionika na tržištu i vjerojatan učinak mjere na ulagače i sudionike na tržištu koji mogu posjedovati, koristiti ili imati koristi od financijskog instrumenta ili aktivnosti;

mjerom se proporcionalno vodi računa o naravi utvrđenih rizika, razini i strukturi relevantnih ulagača ili sudionika na tržištu i vjerojatan učinak mjere na ulagače i sudionike na tržištu koji mogu posjedovati, koristiti ili imati koristi od financijskog instrumenta ili aktivnosti;

| (e) | nadležno tijelo uredno je provelo savjetovanje s nadležnim tijelima u drugim državama članicama na koje bi mjera mogla imati znatan utjecaj; te |
| --- | --- |

(e)

(e)

nadležno tijelo uredno je provelo savjetovanje s nadležnim tijelima u drugim državama članicama na koje bi mjera mogla imati znatan utjecaj; te

nadležno tijelo uredno je provelo savjetovanje s nadležnim tijelima u drugim državama članicama na koje bi mjera mogla imati znatan utjecaj; te

| (f) | mjera nema diskriminirajući učinak na usluge ili aktivnosti koje su pružene iz druge države članice. |
| --- | --- |

(f)

(f)

mjera nema diskriminirajući učinak na usluge ili aktivnosti koje su pružene iz druge države članice.

mjera nema diskriminirajući učinak na usluge ili aktivnosti koje su pružene iz druge države članice.

Kada su ispunjeni uvjeti izneseni u prvom podstavku, nadležno tijelo može nametnuti zabranu ili ograničenje za investicijski proizvod ili financijski instrument koji je stavljen na tržište, distribuiran ili prodan klijentima u ili iz države članice.

Kada su ispunjeni uvjeti izneseni u prvom podstavku, nadležno tijelo može nametnuti zabranu ili ograničenje za investicijski proizvod ili financijski instrument koji je stavljen na tržište, distribuiran ili prodan klijentima u ili iz države članice.

Zabrana ili ograničenje može se primijeniti u okolnostima ili biti podložno iznimkama koje određuje nadležno tijelo.

Zabrana ili ograničenje može se primijeniti u okolnostima ili biti podložno iznimkama koje određuje nadležno tijelo.

7.
     
  Prije donošenja zabrane ili ograničenja prema stavku 5., nadležno tijelo daje obavijest o svojoj namjeri da zabrani ili ograniči investicijski proizvod ili financijski instrument osim ako nisu provedene neke izmjene značajki investicijskog proizvoda ili financijskog instrumenta u određenom vremenskom roku.

7.

Prije donošenja zabrane ili ograničenja prema stavku 5., nadležno tijelo daje obavijest o svojoj namjeri da zabrani ili ograniči investicijski proizvod ili financijski instrument osim ako nisu provedene neke izmjene značajki investicijskog proizvoda ili financijskog instrumenta u određenom vremenskom roku.

8.
     
  Nadležno tijelo ne određuje zabranu ili ograničenje prema ovom članku osim ako, ne manje od jednog mjeseca prije donošenja mjere, nije pismenim ili nekim drugim dogovorenim putem obavijestilo sva nadležna tijela uključena u taj proces i europska nadzorna tijela o detaljima o:

8.

Nadležno tijelo ne određuje zabranu ili ograničenje prema ovom članku osim ako, ne manje od jednog mjeseca prije donošenja mjere, nije pismenim ili nekim drugim dogovorenim putem obavijestilo sva nadležna tijela uključena u taj proces i europska nadzorna tijela o detaljima o:

| (a) | financijskom instrumentu ili aktivnosti ili praksi na koje se predložena mjera odnosi; |
| --- | --- |

(a)

(a)

financijskom instrumentu ili aktivnosti ili praksi na koje se predložena mjera odnosi;

financijskom instrumentu ili aktivnosti ili praksi na koje se predložena mjera odnosi;

| (b) | preciznoj naravi predložene zabrane ili ograničenja i kada se planira stupanje na snagu te |
| --- | --- |

(b)

(b)

preciznoj naravi predložene zabrane ili ograničenja i kada se planira stupanje na snagu te

preciznoj naravi predložene zabrane ili ograničenja i kada se planira stupanje na snagu te

| (c) | dokazima na kojima je utemeljilo svoju odluku i po kojima su zadovoljeni svi uvjeti iz stavka 6. |
| --- | --- |

(c)

(c)

dokazima na kojima je utemeljilo svoju odluku i po kojima su zadovoljeni svi uvjeti iz stavka 6.

dokazima na kojima je utemeljilo svoju odluku i po kojima su zadovoljeni svi uvjeti iz stavka 6.

9.
     
  Kada bi vrijeme potrebno za konzultaciju u skladu sa stavkom 3. točkom (e) i odgoda od jednog mjeseca iz stavka 8. moglo prouzročiti nepovratnu štetu za potrošače, nadležno tijelo može prema ovom članku poduzeti mjere na provizornoj razini u razdoblju ne duljem od tri mjeseca. U tom slučaju nadležno tijelo odmah obavještava sva druga tijela i europska nadzorna tijela o poduzetim mjerama.

9.

Kada bi vrijeme potrebno za konzultaciju u skladu sa stavkom 3. točkom (e) i odgoda od jednog mjeseca iz stavka 8. moglo prouzročiti nepovratnu štetu za potrošače, nadležno tijelo može prema ovom članku poduzeti mjere na provizornoj razini u razdoblju ne duljem od tri mjeseca. U tom slučaju nadležno tijelo odmah obavještava sva druga tijela i europska nadzorna tijela o poduzetim mjerama.

10.
     
  Nadležno tijelo na svojoj internetskoj stranici objavljuje obavijest o svakoj odluci o nametanju zabrane ili ograničenja iz stavka 5. U obavijesti se navode pojedinosti o zabrani ili ograničenju, vremenskom roku od objavljivanja obavijesti nakon kojeg će mjere stupiti na snagu i dokazi po kojima su zadovoljeni svi uvjeti iz stavka 6. Zabrana ili ograničenje ne primjenjuje se u vezi s mjerama poduzetim nakon objavljivanja obavijesti.

10.

Nadležno tijelo na svojoj internetskoj stranici objavljuje obavijest o svakoj odluci o nametanju zabrane ili ograničenja iz stavka 5. U obavijesti se navode pojedinosti o zabrani ili ograničenju, vremenskom roku od objavljivanja obavijesti nakon kojeg će mjere stupiti na snagu i dokazi po kojima su zadovoljeni svi uvjeti iz stavka 6. Zabrana ili ograničenje ne primjenjuje se u vezi s mjerama poduzetim nakon objavljivanja obavijesti.

11.
     
  Nadležno tijelo povlači zabranu ili ograničenje ako uvjeti iz stavka 6. više nisu primjenjivi.

11.

Nadležno tijelo povlači zabranu ili ograničenje ako uvjeti iz stavka 6. više nisu primjenjivi.

12.
     
  Komisija delegiranim aktima u skladu s člankom 23. donosi mjere kojima se određuju kriteriju i čimbenici o kojima nadležno tijelo treba voditi računa prilikom utvrđivanja kada nastaju prijetnje zaštiti ulagača ili urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta te stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije iz stavka 3. točke (a).

12.

Komisija delegiranim aktima u skladu s člankom 23. donosi mjere kojima se određuju kriteriju i čimbenici o kojima nadležno tijelo treba voditi računa prilikom utvrđivanja kada nastaju prijetnje zaštiti ulagača ili urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta te stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije iz stavka 3. točke (a).

Članak 13.c

Članak 13.c

Uloga koordinatora europskih nadzornih tijela

Uloga koordinatora europskih nadzornih tijela

1.
     
  Svako europsko nadzorno tijelo preuzima ulogu olakšavanja i koordiniranja u vezi s mjerom koju donose nadležna tijela prema članku 13.b. Svako europsko nadzorno tijelo posebno osigurava da su mjere koje poduzima nadležno tijelo opravdane i proporcionalne te, po potrebi, da su nadležna tijela pri njihovom donošenju imala dosljedan pristup.

1.

Svako europsko nadzorno tijelo preuzima ulogu olakšavanja i koordiniranja u vezi s mjerom koju donose nadležna tijela prema članku 13.b. Svako europsko nadzorno tijelo posebno osigurava da su mjere koje poduzima nadležno tijelo opravdane i proporcionalne te, po potrebi, da su nadležna tijela pri njihovom donošenju imala dosljedan pristup.

2.
     
  Nakon primanja obavijesti prema članku 13.b o bilo kojoj mjeri koja se nameće prema tom članku, europsko nadzorno tijelo usvaja mišljenje o tome smatra li zabranu ili ograničenje opravdanim i proporcionalnim. Ako europsko nadzorno tijelo smatra da je radi suočavanja s rizikom potrebno da druga nadležna tijela poduzmu mjeru također to treba navesti u mišljenju. Mišljenje se objavljuje na internetskoj stranici europskog nadzornog tijela.

2.

Nakon primanja obavijesti prema članku 13.b o bilo kojoj mjeri koja se nameće prema tom članku, europsko nadzorno tijelo usvaja mišljenje o tome smatra li zabranu ili ograničenje opravdanim i proporcionalnim. Ako europsko nadzorno tijelo smatra da je radi suočavanja s rizikom potrebno da druga nadležna tijela poduzmu mjeru također to treba navesti u mišljenju. Mišljenje se objavljuje na internetskoj stranici europskog nadzornog tijela.

3.
     
  Ako nadležno tijelo predlaže poduzimanje mjere koja nije u skladu s mišljenjem koje je usvojilo europsko nadzorno tijelo prema članku 2. ili je poduzme, ili ako odbije poduzeti mjeru protivno takvom mišljenju, odmah na svojoj internetskoj stranici objavljuje obavijest u kojoj se iscrpno objašnjavaju razlozi takvog postupanja.

3.

Ako nadležno tijelo predlaže poduzimanje mjere koja nije u skladu s mišljenjem koje je usvojilo europsko nadzorno tijelo prema članku 2. ili je poduzme, ili ako odbije poduzeti mjeru protivno takvom mišljenju, odmah na svojoj internetskoj stranici objavljuje obavijest u kojoj se iscrpno objašnjavaju razlozi takvog postupanja.

Članak 13.d

Članak 13.d

Objavljivanje naknada i troškova

Objavljivanje naknada i troškova

Sljedeću informacija objavljuje osoba koja prodaje investicijski proizvod u zasebnom dokumentu različitom od dokumenta s ključnim informacijama:

Sljedeću informacija objavljuje osoba koja prodaje investicijski proizvod u zasebnom dokumentu različitom od dokumenta s ključnim informacijama:

| 1. | Sve naknade iz članka 8. stavka 2. točke (c) objavljuju se kumulativno. Ne reklasificiraju se kao dio ulaganja kada se nalaze u donjem sloju ulaganja. |
| --- | --- |

1.

1.

Sve naknade iz članka 8. stavka 2. točke (c) objavljuju se kumulativno. Ne reklasificiraju se kao dio ulaganja kada se nalaze u donjem sloju ulaganja.

Sve naknade iz članka 8. stavka 2. točke (c) objavljuju se kumulativno. Ne reklasificiraju se kao dio ulaganja kada se nalaze u donjem sloju ulaganja.

| 2. | Troškovi investicijskog savjetovanja ne temelje se na jedinstvenoj stopi postotka, osim ako ulagatelj prije toga nije postigao dogovor. Ako je dogovorena jedinstvena stopa postotka, osoba koja prodaje investicijski proizvod u potpunosti objavljuje što će to značiti u vrijeme trajanja ulaganja ili u roku kojeg odredi ulagatelj. |
| --- | --- |

2.

2.

Troškovi investicijskog savjetovanja ne temelje se na jedinstvenoj stopi postotka, osim ako ulagatelj prije toga nije postigao dogovor. Ako je dogovorena jedinstvena stopa postotka, osoba koja prodaje investicijski proizvod u potpunosti objavljuje što će to značiti u vrijeme trajanja ulaganja ili u roku kojeg odredi ulagatelj.

Troškovi investicijskog savjetovanja ne temelje se na jedinstvenoj stopi postotka, osim ako ulagatelj prije toga nije postigao dogovor. Ako je dogovorena jedinstvena stopa postotka, osoba koja prodaje investicijski proizvod u potpunosti objavljuje što će to značiti u vrijeme trajanja ulaganja ili u roku kojeg odredi ulagatelj.

| 3. | Osoba koja prodaje investicijski proizvod ili savjetuje ulagatelja, ulagatelju pruža raščlambu vremena provedenog na tom savjetovanju koja se šalje u obliku minuta ili sati, prema čemu se određuje satnica, osim ako nije određena jedinstvena stopa postotka prema stavku 2. |
| --- | --- |

3.

3.

Osoba koja prodaje investicijski proizvod ili savjetuje ulagatelja, ulagatelju pruža raščlambu vremena provedenog na tom savjetovanju koja se šalje u obliku minuta ili sati, prema čemu se određuje satnica, osim ako nije određena jedinstvena stopa postotka prema stavku 2.

Osoba koja prodaje investicijski proizvod ili savjetuje ulagatelja, ulagatelju pruža raščlambu vremena provedenog na tom savjetovanju koja se šalje u obliku minuta ili sati, prema čemu se određuje satnica, osim ako nije određena jedinstvena stopa postotka prema stavku 2.

Članak 13.e

Članak 13.e

Upravljanje rizicima

Upravljanje rizicima

1.   
  Ponuditelj investicijskog proizvoda koristi postupak upravljanja rizikom koji u svako vrijeme omogućuje nadzor i mjerenje profila rizičnosti investicijskog proizvoda.

Ponuditelj investicijskog proizvoda koristi postupak upravljanja rizikom koji u svako vrijeme omogućuje nadzor i mjerenje profila rizičnosti investicijskog proizvoda.

On koristi postupak za točnu i neovisnu procjenu vrijednosti neuvrštenih (OTC) izvedenica.

On koristi postupak za točnu i neovisnu procjenu vrijednosti neuvrštenih (OTC) izvedenica.

Također redovito obavješćuje nadležna tijela svoje matične države članice o vrstama izvedenih instrumenata, rizicima temeljne imovine, kvantitativnim ograničenjima ulaganja i odabranim metodama za procjenu rizika povezanih s transakcijama s izvedenim instrumentima za svaki proizvod.

Također redovito obavješćuje nadležna tijela svoje matične države članice o vrstama izvedenih instrumenata, rizicima temeljne imovine, kvantitativnim ograničenjima ulaganja i odabranim metodama za procjenu rizika povezanih s transakcijama s izvedenim instrumentima za svaki proizvod.

2.
     
  Ponuditelj investicijskog proizvoda osigurava da ukupna izloženost investicijskog proizvoda u odnosu na izvedene instrumente ne prelazi ukupnu vrijednost investicijskog proizvoda.

2.

Ponuditelj investicijskog proizvoda osigurava da ukupna izloženost investicijskog proizvoda u odnosu na izvedene instrumente ne prelazi ukupnu vrijednost investicijskog proizvoda.

Izloženost se izračunava uzimajući u obzir trenutnu vrijednost temeljne imovine, rizik druge ugovorne strane, buduća tržišna kretanja i raspoloživo vrijeme za likvidaciju pozicija.

Izloženost se izračunava uzimajući u obzir trenutnu vrijednost temeljne imovine, rizik druge ugovorne strane, buduća tržišna kretanja i raspoloživo vrijeme za likvidaciju pozicija.

Ako je u prenosive vrijednosne papire ili instrumente tržišta novca ugrađena izvedenica, izvedenica se uzima u obzir pri usklađivanju sa zahtjevima iz ovog članka.

Ako je u prenosive vrijednosne papire ili instrumente tržišta novca ugrađena izvedenica, izvedenica se uzima u obzir pri usklađivanju sa zahtjevima iz ovog članka.

3.
     
  Izračun rizičnih vrijednosti mora se provesti na temelju sljedećih parametara:

3.

Izračun rizičnih vrijednosti mora se provesti na temelju sljedećih parametara:

| (a) | jednostranog intervala pouzdanosti od 99 %; |
| --- | --- |

(a)

(a)

jednostranog intervala pouzdanosti od 99 %;

jednostranog intervala pouzdanosti od 99 %;

| (b) | razdoblja posjedovanja od jednog mjeseca (20 radnih dana); te |
| --- | --- |

(b)

(b)

razdoblja posjedovanja od jednog mjeseca (20 radnih dana); te

razdoblja posjedovanja od jednog mjeseca (20 radnih dana); te

| (c) | učinkovitog vremena promatranja faktora rizičnosti od najmanje tri godine (750 radnih dana) osim ako je kreće vrijeme promatranja opravdano značajnim porastom nestabilnosti cijena (primjerice zbog loših uvjeta na tržištu) |
| --- | --- |

(c)

(c)

učinkovitog vremena promatranja faktora rizičnosti od najmanje tri godine (750 radnih dana) osim ako je kreće vrijeme promatranja opravdano značajnim porastom nestabilnosti cijena (primjerice zbog loših uvjeta na tržištu)

učinkovitog vremena promatranja faktora rizičnosti od najmanje tri godine (750 radnih dana) osim ako je kreće vrijeme promatranja opravdano značajnim porastom nestabilnosti cijena (primjerice zbog loših uvjeta na tržištu)

4.
     
  Europsko nadzorno tijelo priprema nacrt regulatornih tehničkih standarda za određivanje:

4.

Europsko nadzorno tijelo priprema nacrt regulatornih tehničkih standarda za određivanje:

| (a) | smjernica za mjerenje rizičnosti i izračun ukupne izloženosti investicijskog proizvoda prodanog malom ulagatelju; |
| --- | --- |

(a)

(a)

smjernica za mjerenje rizičnosti i izračun ukupne izloženosti investicijskog proizvoda prodanog malom ulagatelju;

smjernica za mjerenje rizičnosti i izračun ukupne izloženosti investicijskog proizvoda prodanog malom ulagatelju;

| (b) | smjernica financijskih pokazatelja. |
| --- | --- |

(b)

(b)

smjernica financijskih pokazatelja.

smjernica financijskih pokazatelja.

Europsko nadzorno tijelo Komisiji podnosi nacrt tih regulatornih tehničkih standarda do...

Europsko nadzorno tijelo Komisiji podnosi nacrt tih regulatornih tehničkih standarda do...

Komisiji se dodjeljuje ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Komisiji se dodjeljuje ovlast donošenja regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010, Uredbe (EU) br. 1094/2010 i Uredbe (EU) br. 1095/2010.

Članak 13.f

Članak 13.f

Pravila isplate

Pravila isplate

1.
     
  Isplata investicijskog proizvoda ne smije:

1.

Isplata investicijskog proizvoda ne smije:

| (a) | uključivati mehanizme, događaje ili kategorije imovine koji stvaraju rizik pogrešnog tumačenja; |
| --- | --- |

(a)

(a)

uključivati mehanizme, događaje ili kategorije imovine koji stvaraju rizik pogrešnog tumačenja;

uključivati mehanizme, događaje ili kategorije imovine koji stvaraju rizik pogrešnog tumačenja;

| (b) | uvjetovati pojavu događaja neuobičajenih za male ulagatelje, poput razine jamstvenog kapitala financijske institucije; ili |
| --- | --- |

(b)

(b)

uvjetovati pojavu događaja neuobičajenih za male ulagatelje, poput razine jamstvenog kapitala financijske institucije; ili

uvjetovati pojavu događaja neuobičajenih za male ulagatelje, poput razine jamstvenog kapitala financijske institucije; ili

| (c) | uključivati značajke ambalaže koji utječu na pristrano ponašanje malih ulagatelja. |
| --- | --- |

(c)

(c)

uključivati značajke ambalaže koji utječu na pristrano ponašanje malih ulagatelja.

uključivati značajke ambalaže koji utječu na pristrano ponašanje malih ulagatelja.

2.
     
  Europska nadzorna tijela izrađuju smjernice koje omogućuju daljnje vođenje u vezi s uvjetima iz stavka 1.

2.

Europska nadzorna tijela izrađuju smjernice koje omogućuju daljnje vođenje u vezi s uvjetima iz stavka 1.

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

ŽALBE, PRAVNA ZAŠTITA, SURADNJA

ŽALBE, PRAVNA ZAŠTITA, SURADNJA

Članak 14.

Članak 14.

Ponuditelj i prodavatelj investicijskog proizvoda uspostavljaju odgovarajuće postupke i pravila kojima se osigurava da:

| (a) | mali ulagatelji imaju učinkovit način podnošenja pritužbi protiv ponuditelja investicijskog proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

(a)

mali ulagatelji imaju učinkovit način podnošenja pritužbi protiv ponuditelja investicijskog proizvoda;

| (b) | mali ulagatelji koji su podnijeli pritužbu u vezi s dokumentom s ključnim informacijama ili prilogom dokumentu s ključnim informacijama dobiju sadržajan odgovor na vrijeme i na primjeren način; te |
| --- | --- |

(b)

(b)

mali ulagatelji koji su podnijeli pritužbu u vezi s dokumentom s ključnim informacijama ili prilogom dokumentu s ključnim informacijama dobiju sadržajan odgovor na vrijeme i na primjeren način; te

| (c) | su također dostupni postupci za učinkovit pravni lijek u slučaju prekograničnih sporova, posebno ako se ponuditelj investicijskog proizvoda nalazi u drugoj državi članici ili u trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(c)

(c)

su također dostupni postupci za učinkovit pravni lijek u slučaju prekograničnih sporova, posebno ako se ponuditelj investicijskog proizvoda nalazi u drugoj državi članici ili u trećoj zemlji.

su također dostupni postupci za učinkovit pravni lijek u slučaju prekograničnih sporova, posebno ako se ponuditelj investicijskog proizvoda nalazi u drugoj državi članici ili u trećoj zemlji.

Članak 15.

Članak 15.

1.   U skladu s Direktivom o alternativnom rješavanju sporova između potrošača [2011/0373(COD)] i Uredbe o rješavanju internetskih sporova potrošača [2011/0374(COD)], države članice osiguravaju da ako malo ulagatelj pokrene postupak za alternativno rješavanje sporova u skladu s nacionalnim zakonima protiv ponuditelja ili prodavatelja investicijskog proizvoda u vezi sa sporom o pravima i obvezama utvrđenima ovom Uredbom, ponuditelj ili prodavatelj investicijskog proizvoda sudjeluje u tom postupku ako▌:

| (a) | ishod postupka su odluke koje mogu biti obvezujuće za ponuditelja i prodavatelja investicijskih proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

ishod postupka su odluke koje mogu biti obvezujuće za ponuditelja i prodavatelja investicijskih proizvoda;

| (b) | rok zastare za pokretanje spora pred sudom privremeno se obustavlja tijekom trajanja alternativnog rješavanja spora; |
| --- | --- |

(b)

rok zastare za pokretanje spora pred sudom privremeno se obustavlja tijekom trajanja alternativnog rješavanja spora;

| (c) | rok zastare za tužbu privremeno se obustavlja tijekom trajanja postupka; |
| --- | --- |

(c)

rok zastare za tužbu privremeno se obustavlja tijekom trajanja postupka;

| (d) | postupak je besplatan ili dostupan po niskoj cijeni, kako je određeno nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

(d)

postupak je besplatan ili dostupan po niskoj cijeni, kako je određeno nacionalnim zakonodavstvom;

▌

1.a
     
  Kada je tijelima za alternativno rješavanje sporova dopušteno uspostavljanje unaprijed određenih novčanih pragova radi ograničavanja pristupa postupcima za alternativno rješavanje sporova, države članice osiguravaju da ti pragovi ne budu postavljeni na razinu koja bi znatno onemogućila pristup potrošača pritužbama koje obrađuju tijela za alternativno rješavanje sporova.

1.a

Kada je tijelima za alternativno rješavanje sporova dopušteno uspostavljanje unaprijed određenih novčanih pragova radi ograničavanja pristupa postupcima za alternativno rješavanje sporova, države članice osiguravaju da ti pragovi ne budu postavljeni na razinu koja bi znatno onemogućila pristup potrošača pritužbama koje obrađuju tijela za alternativno rješavanje sporova.

2.   Države članice obavještavaju Komisiju o tijelima nadležnima za postupke iz stavka 1. do [upisati točan datum šest mjeseci nakon stupanja na snagu/primjene ove Uredbe]. Komisiju bez odgode obavještavaju o svakoj kasnijoj promjeni u vezi s tim tijelima

3.   Tijela nadležna za postupke iz stavka 1. međusobno surađuju na rješavanju prekograničnih sporova koji proizlaze iz ove Uredbe.

Članak 15.a

Članak 15.a

Informacije o alternativnom rješavanju sporova

Informacije o alternativnom rješavanju sporova

1.
     
  Države članice osiguravaju da ponuditelj ili prodavatelj investicijskog proizvoda obavijeste malog ulagatelja o tijelima za alternativno rješavanje sporova koja se na njih odnose i koja su nadležna za potencijalne sporove između njih i malog ulagatelja. Također navode obvezuju li se ili ne te jesu li obvezni ili ne koristiti se uslugama tih tijela za rješavanje sporova s malim ulagateljima.

1.

Države članice osiguravaju da ponuditelj ili prodavatelj investicijskog proizvoda obavijeste malog ulagatelja o tijelima za alternativno rješavanje sporova koja se na njih odnose i koja su nadležna za potencijalne sporove između njih i malog ulagatelja. Također navode obvezuju li se ili ne te jesu li obvezni ili ne koristiti se uslugama tih tijela za rješavanje sporova s malim ulagateljima.

2.
     
  Informacije iz stavka 1. navedene su na jasan, razumljiv i lako dostupan način na internetskoj stranici trgovca, ako ona postoji, te u općim uvjetima prodaje ili ugovorima o pružanju usluga ako su sklopljeni između trgovca i potrošača.

2.

Informacije iz stavka 1. navedene su na jasan, razumljiv i lako dostupan način na internetskoj stranici trgovca, ako ona postoji, te u općim uvjetima prodaje ili ugovorima o pružanju usluga ako su sklopljeni između trgovca i potrošača.

3.
     
  Države članice osiguravaju da u slučajevima u kojima spor između malog ulagatelja i ponuditelja ili prodavatelja investicijskog proizvoda na teritoriju njihove države, a nakon izravne pritužbe malog ulagatelja ponuditelju ili prodavatelju investicijskog proizvoda, nije mogao biti riješen, ponuditelj ili prodavatelj investicijskog proizvoda malom ulagatelju dostavljaju informacije iz stavka 1. i navode hoće li se spor rješavati preko nadležnog tijela za alternativno rješavanje sporova. Te se informacije dostavljaju na papiru ili drugom trajnom mediju.

3.

Države članice osiguravaju da u slučajevima u kojima spor između malog ulagatelja i ponuditelja ili prodavatelja investicijskog proizvoda na teritoriju njihove države, a nakon izravne pritužbe malog ulagatelja ponuditelju ili prodavatelju investicijskog proizvoda, nije mogao biti riješen, ponuditelj ili prodavatelj investicijskog proizvoda malom ulagatelju dostavljaju informacije iz stavka 1. i navode hoće li se spor rješavati preko nadležnog tijela za alternativno rješavanje sporova. Te se informacije dostavljaju na papiru ili drugom trajnom mediju.

Članak 15.b

Članak 15.b

Kolektivno alternativno rješavanje sporova

Kolektivno alternativno rješavanje sporova

Države članice mogu nastaviti s postupcima za alternativno rješavanje sporova koji zajedno obuhvaćaju identične ili slične sporove između ponuditelja i prodavatelja investicijskih proizvoda i nekoliko malih ulagatelja ili uvesti takve postupke. Sustavi alternativnog rješavanja sporova za pojedinačne i kolektivne sporove te pravnu zaštitu su postupci komplementarni jedan drugome i međusobno se ne isključuju.

Države članice mogu nastaviti s postupcima za alternativno rješavanje sporova koji zajedno obuhvaćaju identične ili slične sporove između ponuditelja i prodavatelja investicijskih proizvoda i nekoliko malih ulagatelja ili uvesti takve postupke. Sustavi alternativnog rješavanja sporova za pojedinačne i kolektivne sporove te pravnu zaštitu su postupci komplementarni jedan drugome i međusobno se ne isključuju.

Članak 16.

Članak 16.

Za potrebe primjene ove Uredbe, nadležna tijela surađuju međusobno i s tijelima odgovornima za izvansudske žalbe i postupke pravne zaštite iz članka 15.

Nadležna tijela, bez nepotrebnog odlaganja, uzajamno dostavljaju informacije potrebne za izvršavanje njihovih zadaća iz ove Uredbe.

Članak 17.

Članak 17.

1.   Države članice primjenjuju
  Direktivu 95/46/EZ
  na obradu osobnih podataka provedenu u državama članicama sukladno ovoj Uredbi.

Direktivu 95/46/EZ

2.   Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju provode EBA, EIOPA i ESMA.

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

ADMINISTRATIVNE KAZNE I OSTALE MJERE

ADMINISTRATIVNE KAZNE I OSTALE MJERE

Članak 18.

Članak 18.

1.   Države članice donose pravila za određivanje prikladnih administrativnih kazni i ostalih mjera koje se primjenjuju na situacije koje krše odredbe ove Uredbe te donose sve potrebne mjere kako bi osigurale da se te odredbe provedu. Te kazne i ostale mjere trebaju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.

Države članice, 24 mjeseca nakon stupanja na snagu ove Uredbe, Komisiju i Zajednički odbor ESA obavještavaju o pravilima iz prvog podstavka. Komisiju i Zajednički odbor ESA bez odgode obavještavaju o svakoj naknadnoj izmjeni.

2.   Nadležna tijela, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, imaju sve ovlasti nadzora, uključujući ovlasti istrage, koje su im prema potrebi dostupne za ispunjenje obveza utvrđenih ovom Uredbom.

2.a
     
  Prilikom korištenja svojih ovlasti utvrđenih u članku 19., nadležna tijela blisko surađuju kako bi osigurala da administrativne kazne i ostale mjere proizvedu željene rezultate ove Uredbe te koordiniraju svoje djelovanje kako bi izbjegle moguća dupliciranja i preklapanja u primjeni administrativnih kazni i ostalih mjera na prekogranične slučajeve.

2.a

Prilikom korištenja svojih ovlasti utvrđenih u članku 19., nadležna tijela blisko surađuju kako bi osigurala da administrativne kazne i ostale mjere proizvedu željene rezultate ove Uredbe te koordiniraju svoje djelovanje kako bi izbjegle moguća dupliciranja i preklapanja u primjeni administrativnih kazni i ostalih mjera na prekogranične slučajeve.

Članak 19.

Članak 19.

1.   Ovaj članak se primjenjuje na svako kršenje ove Uredbe.

▌

2.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela imaju ovlasti određivanja barem sljedećih administrativnih kazni i ostalih administrativnih mjera:

| (a) | nalog koji zabranjuje trgovanje investicijskim proizvodom; |
| --- | --- |

(a)

nalog koji zabranjuje trgovanje investicijskim proizvodom;

| (b) | nalog koji obustavlja trgovanje investicijskim proizvodom; |
| --- | --- |

(b)

nalog koji obustavlja trgovanje investicijskim proizvodom;

| (c) | upozorenje, koje je javno i u kojem se navodi odgovorna osoba i vrsta kršenja; |
| --- | --- |

(c)

upozorenje, koje je javno i u kojem se navodi odgovorna osoba i vrsta kršenja;

| (d) | nalog za objavu nove verzije dokumenta s ključnim informacijama; |
| --- | --- |

(d)

nalog za objavu nove verzije dokumenta s ključnim informacijama;

| (da) | u slučaju pravne osobe, administrativne novčane kazne u iznosu od najviše 10 % ukupnog godišnjeg prometa te pravne osobe u prethodnoj poslovnoj godini; ako je pravna osoba društvo kći matičnog društva, relevantni ukupni godišnji prihod je ukupni godišnji prihod koji proizlazi iz konsolidiranog financijskog izvještaja krajnjeg matičnog poduzeća u prethodnoj poslovnoj godini; |
| --- | --- |

(da)

(da)

u slučaju pravne osobe, administrativne novčane kazne u iznosu od najviše 10 % ukupnog godišnjeg prometa te pravne osobe u prethodnoj poslovnoj godini; ako je pravna osoba društvo kći matičnog društva, relevantni ukupni godišnji prihod je ukupni godišnji prihod koji proizlazi iz konsolidiranog financijskog izvještaja krajnjeg matičnog poduzeća u prethodnoj poslovnoj godini;

u slučaju pravne osobe, administrativne novčane kazne u iznosu od najviše 10 % ukupnog godišnjeg prometa te pravne osobe u prethodnoj poslovnoj godini; ako je pravna osoba društvo kći matičnog društva, relevantni ukupni godišnji prihod je ukupni godišnji prihod koji proizlazi iz konsolidiranog financijskog izvještaja krajnjeg matičnog poduzeća u prethodnoj poslovnoj godini;

| (db) | u slučaju fizičke osobe, administrativne novčane kazne u iznosu do 5 000 000 EUR, ili u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, odgovarajuća vrijednost u nacionalnoj valuti na dan stupanja na snagu ove Direktive; |
| --- | --- |

(db)

(db)

u slučaju fizičke osobe, administrativne novčane kazne u iznosu do 5 000 000 EUR, ili u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, odgovarajuća vrijednost u nacionalnoj valuti na dan stupanja na snagu ove Direktive;

u slučaju fizičke osobe, administrativne novčane kazne u iznosu do 5 000 000 EUR, ili u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, odgovarajuća vrijednost u nacionalnoj valuti na dan stupanja na snagu ove Direktive;

3.   Države članice osiguravaju da, kada nadležna tijela odrede jednu ili više administrativnih kazni i ostalih mjera u skladu sa stavkom 2., nadležna tijela imaju ovlasti da izdaju ili da zatraže od ponuditelja ili prodavatelja investicijskog proizvoda da izda izravno izvješće malom ulagatelju u pitanju, pružajući mu informacije o administrativnoj kazni ili drugoj mjeri te informirajući ga gdje da usmjeri žalbe ili preda molbe za pravnom pomoći.

Članak 20.

Članak 20.

Nadležna tijela primjenjuju administrativne kazne i ostale mjere prema članku 19. stavku 2., uzimajući u obzir sve relevantne okolnosti uključujući:

| (a) | ozbiljnost i trajanje kršenja; |
| --- | --- |

(a)

ozbiljnost i trajanje kršenja;

| (b) | stupanj odgovornosti odgovorne fizičke ili pravne osobe; |
| --- | --- |

(b)

stupanj odgovornosti odgovorne fizičke ili pravne osobe;

| (c) | utjecaj kršenja interesa malog ulagatelja; |
| --- | --- |

(c)

utjecaj kršenja interesa malog ulagatelja;

| (d) | suradničko ponašanje fizičke ili pravne osobe odgovorne za kršenje; |
| --- | --- |

(d)

suradničko ponašanje fizičke ili pravne osobe odgovorne za kršenje;

| (e) | prethodna kršenja odgovorne fizičke ili pravne osobe. |
| --- | --- |

(e)

prethodna kršenja odgovorne fizičke ili pravne osobe.

| (ea) | sve mjere koje je donijela odgovorna osoba u cilju sprječavanja ponavljanja kršenja u budućnosti. |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

sve mjere koje je donijela odgovorna osoba u cilju sprječavanja ponavljanja kršenja u budućnosti.

sve mjere koje je donijela odgovorna osoba u cilju sprječavanja ponavljanja kršenja u budućnosti.

| (eb) | svaku naknadu koju odgovorna osoba pruža malom ulagatelju
  . |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

svaku naknadu koju odgovorna osoba pruža malom ulagatelju
  .

svaku naknadu koju odgovorna osoba pruža malom ulagatelju

Članak 21.

Članak 21.

1.   Kada nadležno tijelo javnosti otkrije administrativne kazne i ostale mjere, odmah mora te administrativne kazne i ostale mjere priopćiti ESA.

2.   Države članice jednom godišnje nadležnom europskom nadzornom tijelu pružaju ukupne podatke o administrativnim kaznama i ostalim mjerama određenima u skladu s člankom 18. i 19. stavkom 2.

3.   ESA objavljuju te podatke u godišnjem izvješću.

Članak 22.

Članak 22.

Kazne i mjere određene za kršenje iz članka 19. stavka 1. objavljuju se javnosti bez nepotrebne odgode, a uključuju barem informaciju o načinu kršenja ove Uredbe i identitetu odgovornih za kršenje. Nadležna tijela mogu uskratiti identitet subjekta administrativne kazne ili druge mjere na svojoj internetskoj stranici nakon najmanje pet godina.

▌

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

ZAVRŠNE ODREDBE

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 23.

Članak 23.

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za usvajanje delegiranih akata iz članka 8. stavka 5., članka 10. stavka 2., članka 12. stavka 4, članka 13.a stavka 10. i članka 13.b stavka 9. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od [dvije godine] od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 8. stavka 5., članka 10. stavka 2., članka 12. stavka 4., članka 13.a stavka 10. i članka 13.b stavka 9. Odlukom o poništenju povlači se delegiranje ovlasti navedeno u toj odluci. Poništenje proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija o njemu istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 8. stavkom 5, člankom 10. stavkom 2., člankom 12. stavkom 4., člankom 13.a stavkom 10. i člankom 13.b stavkom 9. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od dostavljanja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. To se razdoblje produžuje za [dva mjeseca] na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

5a.
     
  Bez ugrožavanja ostalih odredbi Uredbe (EU) br. 1093/2010, 1094/2010 i 1095/2010, rok za ulaganje prigovora za Europski parlament i Vijeće, u slučaju da Komisija odobri nacrt regulatornog tehničkog standarda bez izmjena, iznosi dva mjeseca [zbog složenosti i razmjera pokrivenih pitanja]. To razdoblje se može jednom produžiti za još jedan mjesec na zahtjev Europskom parlamenta ili Vijeća.

5a.

Bez ugrožavanja ostalih odredbi Uredbe (EU) br. 1093/2010, 1094/2010 i 1095/2010, rok za ulaganje prigovora za Europski parlament i Vijeće, u slučaju da Komisija odobri nacrt regulatornog tehničkog standarda bez izmjena, iznosi dva mjeseca [zbog složenosti i razmjera pokrivenih pitanja]. To razdoblje se može jednom produžiti za još jedan mjesec na zahtjev Europskom parlamenta ili Vijeća.

Članak 23.a

Članak 23.a

Daljnje odredbe za nacrt regulatornog tehničkog standarda

Daljnje odredbe za nacrt regulatornog tehničkog standarda

1.
     
  Bez obzira na vremenski rok pružen za predaju nacrta regulatornog tehničkog standarda Komisiji, moraju se dogovoriti faze predaje koje određuju tekstove ili skupine tekstova koji se predaju 12, 18 ili 24 mjeseca unaprijed.

1.

Bez obzira na vremenski rok pružen za predaju nacrta regulatornog tehničkog standarda Komisiji, moraju se dogovoriti faze predaje koje određuju tekstove ili skupine tekstova koji se predaju 12, 18 ili 24 mjeseca unaprijed.

2.
     
  Komisija ne usvaja regulatori tehnički standard na način da, u vrijeme stanke, Europskom parlamentu smanji vrijeme nadzora, uključujući bilo koje produljenje, na manje od dva mjeseca.

2.

Komisija ne usvaja regulatori tehnički standard na način da, u vrijeme stanke, Europskom parlamentu smanji vrijeme nadzora, uključujući bilo koje produljenje, na manje od dva mjeseca.

3.
     
  Europska nadzorna tijela savjetuju se s Europskim parlamentom u vrijeme faza nacrta regulatornog tehničkog standarda, osobito kada postoji zabrinutost u vezi s područjem primjene ove Uredbe.

3.

Europska nadzorna tijela savjetuju se s Europskim parlamentom u vrijeme faza nacrta regulatornog tehničkog standarda, osobito kada postoji zabrinutost u vezi s područjem primjene ove Uredbe.

4.
     
  Kada nadležni odbor Europskog parlamenta odbaci regulatorni tehnički standard i kada je ostalo manje od dva tjedna prije početka sljedeće plenarne sjednice, Europski parlament može produžiti rok za prigovor iz članka 23. stavka 5.a do datuma plenarne sjednice koja će se održati nakon sljedeće.

4.

Kada nadležni odbor Europskog parlamenta odbaci regulatorni tehnički standard i kada je ostalo manje od dva tjedna prije početka sljedeće plenarne sjednice, Europski parlament može produžiti rok za prigovor iz članka 23. stavka 5.a do datuma plenarne sjednice koja će se održati nakon sljedeće.

5.
     
  U slučaju odbijanja regulatornog tehničkog standarda i kada identificirana pitanja imaju ograničeno područje djelovanja, Komisija može usvojiti brži vremenski raspored za dostavljanje revidiranih nacrta.

5.

U slučaju odbijanja regulatornog tehničkog standarda i kada identificirana pitanja imaju ograničeno područje djelovanja, Komisija može usvojiti brži vremenski raspored za dostavljanje revidiranih nacrta.

6.
     
  Komisija osigurava da se na sve upite nadzornog tima Europskog parlamenta koje formalno podnese predsjednik nadležnog odbora pravovremeno odgovori prije usvajanja nacrta regulatornog tehničkog standarda.

6.

Komisija osigurava da se na sve upite nadzornog tima Europskog parlamenta koje formalno podnese predsjednik nadležnog odbora pravovremeno odgovori prije usvajanja nacrta regulatornog tehničkog standarda.

Članak 24.

Članak 24.

1.   Društva za upravljanje i investicijska društva iz članka 2. stavka 1. i članka 27. Direktive 2009/65/EZ te prodavatelji udjela prenosivih vrijednosnih papira prema člnaku 1. stavku 2. te Direktive izuzeti su od obveza iz ove Uredbe do [Tri godine nakon stupanja na snagu].

1.a
     
  Društva za upravljanje i investicijska društva kako su definirana u članku 4. stavku 1. točki (b) Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (13)

  , te prodavatelji udjela alternativnih investicijskih fondova (AIF-a) kako su definirani u članku 4. stavku 1. točki (a) te Direktive izuzeti su od obveza iz ove Uredbe pod uvjetom da dostave dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelja sukladno nacionalnom zakonu u skladu s člankom 78. Direktive 2009/65/EZ ili odgovarajućim odredbama nacionalnog zakona do [Tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe].

1.a

Društva za upravljanje i investicijska društva kako su definirana u članku 4. stavku 1. točki (b) Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća

13

, te prodavatelji udjela alternativnih investicijskih fondova (AIF-a) kako su definirani u članku 4. stavku 1. točki (a) te Direktive izuzeti su od obveza iz ove Uredbe pod uvjetom da dostave dokumenta s ključnim informacijama za ulagatelja sukladno nacionalnom zakonu u skladu s člankom 78. Direktive 2009/65/EZ ili odgovarajućim odredbama nacionalnog zakona do [Tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe].

Članak 25.

Članak 25.

1.   Četiri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe, Komisija je revidira. Revizija uključuje opći pregled praktične primjene pravila utvrđenih ovom Uredbom, uzimajući u obzir razvoje na tržištu malih investicijskih proizvoda. Revizija se također odražava na moguće proširenje područja djelovanja ove Uredbe na nove i inovativne financijske proizvode koji se distribuiraju u Uniji.

2.   Nakon savjetovanja sa Zajedničkim odborom ESA, Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću prema potrebi popraćeno zakonodavnim prijedlogom.

2.a
     
  Od ..[Datum stupanja na snagu ove uredbe], ponuditelji investicije stvaraju dokument s ključnim informacijama u skladu s ovom Uredbom i izuzeti su od predaje sažetka prospekta prema članku 5. stavku 2. Direktive 2003/71/EZ
  .

2.a

Od ..[Datum stupanja na snagu ove uredbe], ponuditelji investicije stvaraju dokument s ključnim informacijama u skladu s ovom Uredbom i izuzeti su od predaje sažetka prospekta prema članku 5. stavku 2. Direktive 2003/71/EZ

Članak 26.

Članak 26.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od ... [Datum: dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe]

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Predmet jev vraćen nadležnom odboru na ponovno razmatranje u skladu s člankom 57. stavkom 2. drugim podstavkom (A7-0368/2013)

1

(*1)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označuje se podebljanim kurzivom; a brisani tekst oznakom ▌.

*1

(2)  SL C 70, 9.3.2013., str. 2.

2

(3)  SL C 11, 15.1.2013., str. 59.

3

(4)  Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata kojom se izmjenjuje direktive Vijeća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktiva 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 93/22/EEZ (SL L 145, 30.4.2004., str.1.).

4

(5)  Direktiva 2002/92/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 9. prosinca 2002. o posredovanju pri osiguranju (SL L 9, 15.1.2003., str. 3.).

5

(6)  Direktiva 2003/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja u trgovanje te o izmjeni Direktive 2001/34/EZ (SL L 345, 31.12.2003., str. 64.).

6

(7)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

7

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0012.

8

(9)  
  Direktiva 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. rujna 2002. o trgovanju na daljinu financijskim uslugama koje su namijenjene potrošačima i o izmjeni Direktive Vijeća 90/619/EEZ i direktiva 97/7/EZ i 98/27/EZ (SL L 271, 9.10.2002., str. 16.).

9

Direktiva 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. rujna 2002. o trgovanju na daljinu financijskim uslugama koje su namijenjene potrošačima i o izmjeni Direktive Vijeća 90/619/EEZ i direktiva 97/7/EZ i 98/27/EZ (SL L 271, 9.10.2002., str. 16.).

(10)  
  Direktiva 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o alternativnom rješavanju sporova za potrošačke sporove i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Direktiva o sudskim nalozima za zaštitu interesa potrošača) (SL L 165, 18.6.2013., str. 63.).

10

Direktiva 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o alternativnom rješavanju sporova za potrošačke sporove i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Direktiva o sudskim nalozima za zaštitu interesa potrošača) (SL L 165, 18.6.2013., str. 63.).

(11)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo) (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.), Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje) (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.) i Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala) (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

11

(12)  Direktiva 2002/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. lipnja 2002. o izmjeni Direktive 97/67/EZ u vezi s daljnjim otvaranjem tržišta poštanskih usluga u Zajednici (SL L 176, 5.7.2002., str. 21.).

12

(13)  
  Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

13

Direktiva 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/270 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/270

---

P7_TA(2013)0490

Financiranje, upravljanje i nadzor zajedničke poljoprivredne politike ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financiranju, upravljanju i praćenju zajedničke poljoprivredne politike (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0628) i izmjene prijedloga (COM(2012)0551), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0628) i izmjene prijedloga (COM(2012)0551),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0341/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1) i 14. studenog 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1) i 14. studenog 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 8. ožujka 2012. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 8. ožujka 2012. (3),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (4),

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 13. ožujka 2013. o početku i mandatu međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 13. ožujka 2013. o početku i mandatu međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (5),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor i Odbor za regionalni razvoj (A7-0363/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor i Odbor za regionalni razvoj (A7-0363/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | prima na znanje zajedničku izjavu Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje zajedničku izjavu Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | uzima u obzir izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

uzima u obzir izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji;

| 4. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

4.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 116.

(2)  SL C 11, 15.1.2013., str. 88.

(3)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(4)  SL C 225, 27.7.2012., str. 174

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0087.

---

P7_TC1-COD(2011)0288

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1306/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

ZAJEDNIČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o višestrukoj sukladnosti

Vijeće i Europski parlament pozivaju Komisiju na praćenje prijenosa i provedbe Direktive 2000/60/EZ od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području politike voda i Direktive 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida od strane država članica te da, prema potrebi, kada u svim državama članicama navedene Direktive budu provedene i kada se utvrde sve obveze izravno primjenjive na poljoprivrednike, podnese zakonski prijedlog o izmjeni ove uredbe s ciljem uključivanja relevantnih dijelova navedenih Direktiva u sustav višestruke sukladnosti.

IZJAVA KOMISIJE

u vezi s kašnjenjem agencija za plaćanja pri izvršenju plaćanja korisnicima (članak 42. stavak 1.)

Europska komisija izjavljuje da će se pri donošenju pravila o smanjenju naknada agencijama za plaćanja u slučajevima kada je plaćanje korisnicima izvršeno nakon zadnjeg mogućeg datuma koji je propisala Unija, zadržati područje uporabe iz postojećih odredbi u vezi s kasnim plaćanjima u okviru Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi.

IZJAVA KOMISIJE

u vezi s razinom provedbe (članak 112.b)

Europska komisija potvrđuje da Unija, u skladu s člankom 4. stavkom 2. UEU-a, poštuje ustavne strukture država članica te su stoga države članice odgovorne za donošenje odluke na kojoj teritorijalnoj razini žele provoditi zajedničku poljoprivrednu politiku istovremeno poštujući pravo Unije i osiguravajući njegovu djelotvornost. Ovo se načelo primjenjuje na sve četiri uredbe u okviru reforme zajedničke poljoprivredne politike.”

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/272 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/272

---

P7_TA(2013)0491

Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0627) i izmjene prijedloga (COM(2012)0553), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0627) i izmjene prijedloga (COM(2012)0553),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 42. prvi stavak i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 42. prvi stavak i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0340/2011),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje luksemburškog Zastupničkog doma podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje luksemburškog Zastupničkog doma podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje 1/2012 Revizorskog suda od 8. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje 1/2012 Revizorskog suda od 8. ožujka 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. i 12. prosinca 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. i 12. prosinca 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 13. ožujka 2013. o početku i mandatu međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 13. ožujka 2013. o početku i mandatu međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (4),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 55.i 37. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 55.i 37. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za regionalni razvoj (A7-0361/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za regionalni razvoj (A7-0361/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 191, 29.6.2012., str. 116. i SL C 44, 15.2.2013., str. 160.

(3)  SL C 225, 27.7.2012., str. 174.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0086.

---

P7_TC1-COD(2011)0282

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1305/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/274 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/274

---

P7_TA(2013)0492

Zajednička organizacija tržišta poljoprivrednih proizvoda ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0626) i izmijenjeni prijedlog (COM(2012)0535), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0626) i izmijenjeni prijedlog (COM(2012)0535),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 42. prvi stavak i 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 42. prvi stavak i 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0339/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 8. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 8. ožujka 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. i 12. prosinca 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. i 12. prosinca 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju odluku od 13. ožujka 2013. o otvaranju međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu i ovlaštenju za njih (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku od 13. ožujka 2013. o otvaranju međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu i ovlaštenju za njih (4),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za proračune i Odbora za regionalni razvoj (A7-0366/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za proračune i Odbora za regionalni razvoj (A7-0366/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobrava zajedničku izjavu Parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj rezoluciji;

| 3. | uzima u obzir izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

uzima u obzir izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji;

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 191, 29.6.2012., str. 116. i SL C 44, 15.2.2013., str. 158.

(3)  SL C 225, 27.7.2012., str. 174.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0085.

---

P7_TC1-COD(2011)0281

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1308/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

ZAJEDNIČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA, VIJEĆA I KOMISIJE

u vezi s člankom 43. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

„Ishod pregovora u vezi s uporabom članka 43. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju Europske dio je sveobuhvatnog kompromisa o tekućoj reformi zajedničke poljoprivredne politike te se njime ne dovodi u pitanje stajalište svake institucije o području primjene ove odredbe niti moguće buduće odluke u vezi s ovim pitanjem, posebice moguću novu sudsku praksu Suda Europske unije.”

IZJAVA KOMISIJE:

u vezi s tržišnim normama (u vezi s člankom 59. stavkom 1.a)

„Komisija je u potpunosti svjesna osjetljivosti širenja tržišnih normi na sektore ili proizvode koji trenutačno nisu podložni ovim pravilima u okviru Uredbe o jedinstvenom ZOT-u.

Tržišne norme trebale bi se primjenjivati samo na sektore u kojima potrošači imaju jasna očekivanja i u kojima treba poboljšati gospodarske uvjete za proizvodnju i stavljanje na tržište određenih proizvoda kao i njihovu kvalitetu, ili kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak ili potreba za inovacijom proizvoda. Zbog njih ne bi smjelo doći do administrativnog opterećenja; trebale bi biti lako razumljive potrošačima te pomoći proizvođačima da lakše predstave obilježja i svojstva svojih proizvoda.

Komisija će uzeti u obzir sve propisno opravdane zahtjeve institucija ili predstavničkih organizacija, kao i preporuke međunarodnih tijela, no prije uporabe svoje ovlasti da nove proizvode ili sektore uključi u članak 59. stavak 1., morat će pomno ocijeniti posebnosti dotičnog sektora i Europskom parlamentu i Vijeću predstaviti izvješće, koje će sadržavati ocjenu potreba potrošača, troškova i administrativnih opterećenja za gospodarske subjekte, uključujući utjecaj na unutarnje tržište i međunarodnu trgovinu, te koristi za proizvođače i krajnje potrošače.”

IZJAVA KOMISIJE

u vezi sa šećerom

„S ciljem uspostave uravnoteženog tržišta i neometane opskrbe šećerom tržišta Unije u razdoblju do isteka kvota za šećer, Komisija će pri primjeni privremenog mehanizma upravljanja tržištem iz članka 101. točka (da) Uredbe o jedinstvenom ZOT-u uzeti u obzir interese uzgajivača šećerne repe i rafinerija sirove šećerne trske u Uniji.”

IZJAVA KOMISIJE

u vezi s Europskim instrumentom za praćenje cijena

„Komisija je svjesna važnosti prikupljanja i širenja raspoloživih podataka o kretanju cijena na različitim razinama hranidbenog lanca. Komisija je za tu namjenu razvila instrument za praćenje cijena prehrambenih proizvoda koji se temelji na kombiniranim podacima o indeksima cijena prehrambenih proizvoda koje prikupljaju nacionalni zavodi za statistiku. Tim se instrumentom skupljaju i objavljuju podaci o kretanju cijena u cijelom hranidbenom lancu, čime se omogućuje usporedba kretanja cijena za relevantne poljoprivredne proizvode, prehrambene industrije i odgovarajuće potrošačke proizvode. Taj se instrument stalno poboljšava te bi trebao ubuduće obuhvatiti veći broj proizvoda iz hranidbenog lanca te općenito zadovoljiti potrebe poljoprivrednika i potrošača za većom transparentnošću u vezi s oblikovanjem cijena hrane. Komisija će redovito izvještavati Europski parlament i Vijeće o aktivnostima Europskog instrumenta za praćenje cijena i rezultatima njegovih studija

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/277 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/277

---

P7_TA(2013)0493

Izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru ZPP-a (*) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552– C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0625) i izmijenjeni prijedlog (COM(2012)0552), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0625) i izmijenjeni prijedlog (COM(2012)0552),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 42. i 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0336/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 42. i 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0336/2011),

| — | uzimajući u obzir Akt o pristupanju iz 1979., a posebno stavak 6. Protokola br. 4 o pamuku priloženog tom Aktu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akt o pristupanju iz 1979., a posebno stavak 6. Protokola br. 4 o pamuku priloženog tom Aktu,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje 1/2012 Revizorskog suda od 8. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje 1/2012 Revizorskog suda od 8. ožujka 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. i 12. prosinca 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. i 12. prosinca 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 4. svibnja 2012. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 13. ožujka 2013. o otvaranju i mandatu međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 13. ožujka 2013. o otvaranju i mandatu međuinstitucionalnih pregovora o prijedlogu (4),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 7. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za regionalni razvoj (A7-0362/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za regionalni razvoj (A7-0362/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | uzima u obzir izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

uzima u obzir izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji;

| 3. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  SL C 191, 29.6.2012., str. 116. i SL C 44, 15.2.2013., str. 159.

(3)  SL C 225, 27.7.2012., str. 174.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0084.

---

P7_TC1-COD(2011)0280

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1307/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

o članku 9. stavku 2. Uredbe o izravnim plaćanjima

Člankom 9. stavkom 2. Prijedloga uredbe o izravnim plaćanjima ne isključuje se mogućnost da poljoprivrednik iznajmi objekte ili dijelove objekata trećim stranama ili da posjeduje staju pod uvjetom da te aktivnosti ne predstavljaju glavnu aktivnost poljoprivrednika.

IZJAVA KOMISIJE

o proizvodno vezanoj potpori

Za poljoprivredne proizvode, osobito za one koji nisu prihvatljivi za proizvodno vezanu potporu sukladno članku 38. stavku 1. Uredbe o izravnim plaćanjima, Komisija pomno prati razvoj tržišta u odnosu na te proizvode i, u slučaju ozbiljnih kriza na tržištu, može poduzeti sve prikladne mjere koje ima na raspolaganju za poboljšanje situacije na tržištu.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/279 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/279

---

P7_TA(2013)0494

Prijelazne odredbe o potpori ruralnom razvoju ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju određenih prijelaznih odredaba o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i o izmjenama Uredbe (EU) br. [RR] u pogledu sredstava i njihove raspodjele za godinu 2014. i o izmjenama Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 i uredaba (EU) br. [IP], (EU) br. [HR] i (EU) br. [jZOT] u pogledu njihove primjene u godini 2014. (COM(2013)0226 – C7–0104/2013 – 2013/0117(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/49)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0226), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0226),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. Stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0104/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. Stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0104/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. Rujna 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. Rujna 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. listopada 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenje Odbora za proračune (A7-0326/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenje Odbora za proračune (A7-0326/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj rezoluciji;

| 3. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P7_TC1-COD(2013)0117

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o o utvrđivanju određenih prijelaznih odredaba o potpori ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i o izmjenama Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu sredstava i njihove raspodjele za godinu 2014. i o izmjenama Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 i Uredaba (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1306/2013 i (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu njihove primjene u godini 2014.

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1310/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVE KOMISIJE

o ruralnom razvoju

Komisija izjavljuje da će s državama članicama konstruktivno surađivati u pripremi i prihvaćanju novih programa ruralnog razvoja kako bi se osigurao jednostavan prijelaz na novo programsko razdoblje, pa i za mjere koje nisu obuhvaćene člankom 1. uredbe koja sadrži prijelaze odredbe.

Komisija potiče države članice koje će iskoristiti mogućnost iz članka 1. te uredbe da preuzmu nove pravne obveze za postupke navodnjavanja kako bi to napravile u skladu s uvjetima utvrđenim za takve postupke u članku 46. stavku 3. nove uredbe o ruralnom razvoju za programsko razdoblje 2014. – 2020.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/281 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/281

---

P7_TA(2013)0495

Odredbe u vezi s financijskim upravljanjem za određene države članice koje proživljavaju ozbiljne poteškoće ili im prijeti nastajanje takvih poteškoća u pogledu njihove financijske stabilnosti i s pravilima za opoziv sredstava za određene države ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 glede određenih odredbi u vezi s financijskim upravljanjem za određene države članice koje proživljavaju ozbiljne poteškoće ili im prijeti nastajanje takvih poteškoća u pogledu njihove financijske stabilnosti i s pravilima za opoziv sredstava za određene države članice (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/50)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0301), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0301),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0143/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2013. (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2013. (1)

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 11. srpnja 2013. (2) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 11. srpnja 2013. (2)

| — | uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 14. studenoga 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 14. studenoga 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za proračune (A7-0312/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za proračune (A7-0312/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P7_TC1-COD(2013)0156

Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu određenih odredbi o financijskom upravljanju za određene države članice u ozbiljnim poteškoćama ili kojima prijete takve poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost, pravilima o opozivu sredstava za određene države članice i pravilima o s konačnoj isplati

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1297/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/282 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/282

---

P7_TA(2013)0496

Financijska sredstva za određene države članice iz Europskog socijalnog fonda ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu dodjele financijskih sredstava iz Europskog socijalnog fonda za određene države članice (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/51)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0560), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0560),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0244/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2013. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. studenoga 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. studenoga 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za proračune (A7-0381/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za proračune (A7-0381/2013),

| 1. | usvaja stajalište u prvom čitanju preuzimajući prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

usvaja stajalište u prvom čitanju preuzimajući prijedlog Komisije;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P7_TC1-COD(2013)0271

Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu financijskih sredstava za određene države članice iz Europskog socijalnog fonda

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1298/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/283 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/283

---

P7_TA(2013)0497

Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kiribati ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o donošenju Protokola kojim se utvrđuju mogućnosti ribolova i financijski doprinos predviđeni Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice s jedne strane i Republike Kiribati s druge strane (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 436/52)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (13331/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (13331/2012),

| — | uzimajući u obzir Protokol kojim se utvrđuju mogućnosti ribolova i financijski doprinos predviđeni Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice s jedne strane i Republike Kiribati s druge strane (13333/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol kojim se utvrđuju mogućnosti ribolova i financijski doprinos predviđeni Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice s jedne strane i Republike Kiribati s druge strane (13333/2012),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C7-0036/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. i članak 90. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za razvoj (A7-0345/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za razvoj (A7-0345/2013),

| 1. | Daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

Daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | poziva Komisiju da proslijedi Parlamentu zapisnike i zaključke sa sjednica zajedničkog odbora predviđenog člankom 10. Sporazuma, kao i višegodišnji sektorski program spomenut u članku 3. Protokola i odgovarajuće rezultate godišnjeg ocjenjivanja; poziva Komisiju da omogući sudjelovanje predstavnikâ Parlamenta kao promatrača na sjednicama zajedničkoga odbora; poziva Komisiju da Parlamentu i Vijeću u posljednjoj godini primjene Protokola i prije početka pregovora oko njegova produženja predstavi detaljan izvještaj o ocjeni njegove provedbe, bez nametanja nepotrebnih ograničenja kad je riječ o pristupu tom dokumentu; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da proslijedi Parlamentu zapisnike i zaključke sa sjednica zajedničkog odbora predviđenog člankom 10. Sporazuma, kao i višegodišnji sektorski program spomenut u članku 3. Protokola i odgovarajuće rezultate godišnjeg ocjenjivanja; poziva Komisiju da omogući sudjelovanje predstavnikâ Parlamenta kao promatrača na sjednicama zajedničkoga odbora; poziva Komisiju da Parlamentu i Vijeću u posljednjoj godini primjene Protokola i prije početka pregovora oko njegova produženja predstavi detaljan izvještaj o ocjeni njegove provedbe, bez nametanja nepotrebnih ograničenja kad je riječ o pristupu tom dokumentu;

| 3. | poziva Vijeće i Komisiju da, u skladu s vlastitim ovlastima, ažurno i u potpunosti informiraju Parlament u svim fazama postupaka povezanih s novim Protokolom i njegovim produženjem, u skladu s člankom 13. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 218. stavkom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće i Komisiju da, u skladu s vlastitim ovlastima, ažurno i u potpunosti informiraju Parlament u svim fazama postupaka povezanih s novim Protokolom i njegovim produženjem, u skladu s člankom 13. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 218. stavkom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kiribati. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kiribati.

---

Četvrtak, 21. studenog 2013.

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/284 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/284

---

P7_TA(2013)0499

Obzor 2020. – okvirni program za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvirnog programa za istraživanje i inovacije – Obzor 2020. (2014. – 2020.) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/53)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0809), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0809),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 173. stavak 3. i 182. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0466/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 173. stavak 3. i 182. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0466/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. srpnja 2012. (2); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. srpnja 2012. (2);

| — | uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 12. rujna 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 12. rujna 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj, Odbora za proračune, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za ribarstvo, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0427/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj, Odbora za proračune, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za ribarstvo, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za pravna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0427/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj rezoluciji;

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 181, 21.6.2012., str. 111.

(2)  SL C 277, 13.9.2012., str. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0401

Stajalište Eurospkog parlamenta usvojeno u prvom čitanju od 21. studenog 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1291/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVE KOMISIJE

Izjava o članku 19.

Za okvirni program Horizont 2020. Europska komisija predlaže nastavak istog etičkog okvira odlučivanja o financijskim sredstvima EU-a za istraživanje na području ljudskih embrionalnih matičnih stanica kao u 7. okvirnom programu.

Europska komisija predlaže nastavak tog etičkog okvira jer se njime na temelju iskustva razvio odgovoran pristup za područje znanosti koje mnogo obećava i za koji se pokazalo da dobro funkcionira u kontekstu istraživačkog programa u kojem sudjeluju istraživači iz brojnih zemalja s vrlo raznolikim regulatornim situacijama.

| (1) | Odlukom o okvirnom programu Horizont 2020. izričito se iz financiranja Zajednice isključuju tri područja istraživanja:






  — | istraživačke aktivnosti čiji je cilj kloniranje ljudi u reproduktivne svrhe; |
| --- | --- | --- |

(1)

Odlukom o okvirnom programu Horizont 2020. izričito se iz financiranja Zajednice isključuju tri područja istraživanja:

—

istraživačke aktivnosti čiji je cilj kloniranje ljudi u reproduktivne svrhe;

| — | istraživačke aktivnosti čiji je cilj mijenjanje genetskog naslijeđa ljudi, a zbog kojih bi takve promjene mogle postati nasljedne; |
| --- | --- |

—

istraživačke aktivnosti čiji je cilj mijenjanje genetskog naslijeđa ljudi, a zbog kojih bi takve promjene mogle postati nasljedne;

| — | istraživačke aktivnosti čija je namjera stvaranje ljudskih embrija isključivo u svrhu istraživanja ili u svrhu nabavljanja matičnih stanica, uključujući nuklearnim prijenosom somatskih stanica. |
| --- | --- |

—

istraživačke aktivnosti čija je namjera stvaranje ljudskih embrija isključivo u svrhu istraživanja ili u svrhu nabavljanja matičnih stanica, uključujući nuklearnim prijenosom somatskih stanica.

| (2) | Ne smije se financirati aktivnost koja je zabranjena u svim državama članicama. Ne smije se financirati aktivnost u državi članici u kojoj je zabranjena. |
| --- | --- |

(2)

Ne smije se financirati aktivnost koja je zabranjena u svim državama članicama. Ne smije se financirati aktivnost u državi članici u kojoj je zabranjena.

| (3) | Odluka o Horizontu 2020. i odredbama za etički okvir kojim se uređuje financiranje Zajednice za istraživanja na području ljudskih embrionalnih matičnih stanica ni u kojem slučaju ne podrazumijevaju vrijednosni sud o regulatornom ili etičkom okviru kojim se uređuju takva istraživanja u državama članicama. |
| --- | --- |

(3)

Odluka o Horizontu 2020. i odredbama za etički okvir kojim se uređuje financiranje Zajednice za istraživanja na području ljudskih embrionalnih matičnih stanica ni u kojem slučaju ne podrazumijevaju vrijednosni sud o regulatornom ili etičkom okviru kojim se uređuju takva istraživanja u državama članicama.

| (4) | Pri pozivu na podnošenje prijedloga Europska Komisija ne potiče izričito upotrebu ljudskih embrionalnih matičnih stanica. Upotreba ljudskih matičnih stanica, odraslih osoba ili embrija, ovisi o procjeni znanstvenika s obzirom na ciljeve koje žele ostvariti. U praksi najveći dio financijskih sredstava Zajednice za istraživanja matičnih stanica odnosi se na upotrebu matičnih stanica odraslih osoba. Nema razloga da se to znatno mijenja u Horizontu 2020. |
| --- | --- |

(4)

Pri pozivu na podnošenje prijedloga Europska Komisija ne potiče izričito upotrebu ljudskih embrionalnih matičnih stanica. Upotreba ljudskih matičnih stanica, odraslih osoba ili embrija, ovisi o procjeni znanstvenika s obzirom na ciljeve koje žele ostvariti. U praksi najveći dio financijskih sredstava Zajednice za istraživanja matičnih stanica odnosi se na upotrebu matičnih stanica odraslih osoba. Nema razloga da se to znatno mijenja u Horizontu 2020.

| (5) | Svaki projekt kojim se predlaže upotreba ljudskih embrionalnih matičnih stanica mora uspješno proći znanstvenu procjenu tijekom koje nezavisni stručnjaci iz područja znanosti ocjenjuju nužnost upotrebe takvih matičnih stanica za postizanje znanstvenih ciljeva. |
| --- | --- |

(5)

Svaki projekt kojim se predlaže upotreba ljudskih embrionalnih matičnih stanica mora uspješno proći znanstvenu procjenu tijekom koje nezavisni stručnjaci iz područja znanosti ocjenjuju nužnost upotrebe takvih matičnih stanica za postizanje znanstvenih ciljeva.

| (6) | Za prijedloge koji uspješno prođu znanstvenu procjenu provodi se zatim strogo preispitivanje etičnosti koje organizira Europska komisija. Tijekom tog preispitivanja etičnosti vodi se računa o načelima iz Povelje EU-a o temeljnim pravima i relevantnih međunarodnih konvencija kao što je Konvencija Vijeća Europe o ljudskim pravima i biomedicini potpisana 4. travnja 1997. u Ovideu i njezini naknadni protokoli te Opća deklaracija o ljudskom genomu i ljudskim pravima koju je usvojio UNESCO. Preispitivanje etičnost također služi kako bi se provjerilo poštuju li u prijedlozima pravila zemalja u kojima će se istraživanje provoditi. |
| --- | --- |

(6)

Za prijedloge koji uspješno prođu znanstvenu procjenu provodi se zatim strogo preispitivanje etičnosti koje organizira Europska komisija. Tijekom tog preispitivanja etičnosti vodi se računa o načelima iz Povelje EU-a o temeljnim pravima i relevantnih međunarodnih konvencija kao što je Konvencija Vijeća Europe o ljudskim pravima i biomedicini potpisana 4. travnja 1997. u Ovideu i njezini naknadni protokoli te Opća deklaracija o ljudskom genomu i ljudskim pravima koju je usvojio UNESCO. Preispitivanje etičnost također služi kako bi se provjerilo poštuju li u prijedlozima pravila zemalja u kojima će se istraživanje provoditi.

| (7) | U posebnim slučajevima može se tijekom trajanja projekta provesti provjera etičnosti. |
| --- | --- |

(7)

U posebnim slučajevima može se tijekom trajanja projekta provesti provjera etičnosti.

| (8) | Za svaki projekt kojim se predlaže upotreba ljudskim embrionalnih matičnih stanica mora se prije početka projekta tražiti odobrenje relevantnog nacionalnog ili lokalnog etičkog povjerenstva. Moraju se poštovati sva nacionalna pravila i postupci, uključujući o pitanjima kao što je pristanak roditelja, nepostojanje financijskog poticaja itd. Provjeravat će se jesu li u projekt uključena upućivanja na mjere povezane s izdavanjem dozvola i kontrolama koje poduzimaju nadležna tijela države članice u kojoj će se provoditi istraživanje. |
| --- | --- |

(8)

Za svaki projekt kojim se predlaže upotreba ljudskim embrionalnih matičnih stanica mora se prije početka projekta tražiti odobrenje relevantnog nacionalnog ili lokalnog etičkog povjerenstva. Moraju se poštovati sva nacionalna pravila i postupci, uključujući o pitanjima kao što je pristanak roditelja, nepostojanje financijskog poticaja itd. Provjeravat će se jesu li u projekt uključena upućivanja na mjere povezane s izdavanjem dozvola i kontrolama koje poduzimaju nadležna tijela države članice u kojoj će se provoditi istraživanje.

| (9) | Prijedlog koji uspješno prođe znanstvenu procjenu, nacionalna ili lokalna preispitivanja etičnosti te europsku provjeru etičnosti podnosit će se za svaki pojedinačni slučaj na odobrenje državama članicama okupljenima u okviru povjerenstva koje djeluje u skladu s postupkom ispitivanja. Projekti koji obuhvaćaju upotrebu ljudskih embrionalnih matičnih stanica neće se financirati ako nemaju potrebna odobrenja država članica. |
| --- | --- |

(9)

Prijedlog koji uspješno prođe znanstvenu procjenu, nacionalna ili lokalna preispitivanja etičnosti te europsku provjeru etičnosti podnosit će se za svaki pojedinačni slučaj na odobrenje državama članicama okupljenima u okviru povjerenstva koje djeluje u skladu s postupkom ispitivanja. Projekti koji obuhvaćaju upotrebu ljudskih embrionalnih matičnih stanica neće se financirati ako nemaju potrebna odobrenja država članica.

| (10) | Europska komisija nastavit će raditi kako bi rezultati istraživanja na području matičnih stanica koja je financirala Zajednica bili lako dostupni svim istraživačima na krajnju korist pacijenata svih zemljama. |
| --- | --- |

(10)

Europska komisija nastavit će raditi kako bi rezultati istraživanja na području matičnih stanica koja je financirala Zajednica bili lako dostupni svim istraživačima na krajnju korist pacijenata svih zemljama.

| (11) | Europska će komisija podržavati aktivnosti i inicijative koje doprinose koordinaciji i racionalizaciji istraživanja na području ljudskih embrionalnih matičnih stanica u okviru odgovornog etičkog pristupa. Komisija će posebno nastaviti podržavati europski registar linija ljudskih embrionalnih matičnih stanica. Takav registar dopustit će nadziranje postojećih ljudskih embrionalnih matičnih stanica u Europi, doprinijet će povećanju njihove upotrebe od strane znanstvenika te pomoći da se izbjegne nepotrebna priprema novih linija matičnih stanica. |
| --- | --- |

(11)

Europska će komisija podržavati aktivnosti i inicijative koje doprinose koordinaciji i racionalizaciji istraživanja na području ljudskih embrionalnih matičnih stanica u okviru odgovornog etičkog pristupa. Komisija će posebno nastaviti podržavati europski registar linija ljudskih embrionalnih matičnih stanica. Takav registar dopustit će nadziranje postojećih ljudskih embrionalnih matičnih stanica u Europi, doprinijet će povećanju njihove upotrebe od strane znanstvenika te pomoći da se izbjegne nepotrebna priprema novih linija matičnih stanica.

| (12) | Europska će komisija nastaviti trenutnu praksu i neće povjerenstvu koje djeluje u skladu s postupkom ispitivanja podnositi prijedloge projekata koji obuhvaćaju istraživačke aktivnosti kojima se uništavaju ljudski embriji, uključujući u svrhu nabavljanja matičnih stanica. Isključivanje tog koraka istraživanja iz financiranja neće spriječiti dodjelu financijskih sredstava Zajednice za kasnije korake koji obuhvaćaju ljudske embrionalne matične stanice. |
| --- | --- |

(12)

Europska će komisija nastaviti trenutnu praksu i neće povjerenstvu koje djeluje u skladu s postupkom ispitivanja podnositi prijedloge projekata koji obuhvaćaju istraživačke aktivnosti kojima se uništavaju ljudski embriji, uključujući u svrhu nabavljanja matičnih stanica. Isključivanje tog koraka istraživanja iz financiranja neće spriječiti dodjelu financijskih sredstava Zajednice za kasnije korake koji obuhvaćaju ljudske embrionalne matične stanice.

Izjava o energetici

Komisija prepoznaje da će u budućnosti ključnu ulogu imati energetska učinkovitost za krajnjeg korisnika te obnovljiva energija, da će biti važne bolje mreže i skladištenje za maksimalno iskorištavanje njihovog potencijala, da će biti potrebne mjere uključivanja na tržište radi jačanja kapaciteta, poboljšanja upravljanja te nadilaženja tržišnih prepreka da bi se mogla provesti energetska učinkovitost i rješenja koja se odnose na obnovljivu energiju.

Komisija će se truditi osigurati da se najmanje 85 % proračuna za energetski izazov u okviru Horizonta 2020. potroši na područja nefosilnih goriva, unutar čega se najmanje 15 % ukupnog proračuna za energetski izazov troši na aktivnosti uključivanja postojećih obnovljivih i energetski učinkovitih tehnologija na tržište u Programu inteligentna energija – Europa III. Taj će program provoditi posebna upravljačka struktura, a njime će također biti obuhvaćena potpora za provedbu politike o održivoj energiji, jačanje kapaciteta i pokretanje financijskih sredstava za ulaganja, kao što je bio slučaj do sada.

Preostali će dio biti posvećen tehnologijama i razvojnim mogućnostima koje se temelje na fosilnim gorivima, a koje se smatraju nužnima za postizanje ciljeva za 2050. i podršku preobrazbi u održiv energetski sustav.

Napredak prema tim ciljevima će se nadzirati, a Komisija će redovito izvještavati o postignutom napretku.

Izjava o širenju izvrsnosti i sudjelovanja

Komisija je posvećena uspostavljanju i provedbi mjera za prevladavanje podjele između istraživanja i inovacija u Europi pod novim nazivom „širenje izvrsnosti i sudjelovanja”. Predviđena razina financijskih sredstava za te mjere neće se smanjivati ispod iznosa potrošenog u okviru Sedmog okvirnog programa za aktivnosti koje su se odnosile na „širenje sudjelovanja”.

Nove aktivnosti europske suradnje na području znanosti i tehnologije (COST) pokrenute u sklopu „širenja sudjelovanja” trebalo bi podržati proračunom dodijeljenim „širenju izvrsnosti i sudjelovanja”. Aktivnosti COST-a koje time nisu obuhvaćene, a koje bi po pitanju proračuna trebale biti jednake vrijednosti, trebalo bi podržati proračunom dodijeljenim za „6. Europa u svijetu koji se mijenja – uključiva, inovativna i promišljajuća društva.”

Najveći dio aktivnosti koje se odnose na instrument za političku podršku i na transnacionalne mreže nacionalnih kontaktnih točaka također bi trebalo podržati proračunom dodijeljenim za „6. Europa u svijetu koji se mijenja – uključiva, inovativna i promišljajuća društva.”

Izjava o pečatu izvrsnosti

Intervencija na razini Europske unije omogućava natjecanje diljem EU-a radi odabira najboljih prijedloga čime se podiže razina izvrsnosti i pruža vidljivost vodećim istraživanjima i inovacijama.

Komisija smatra da su pozitivno ocijenjeno Europsko istraživačko vijeće, program Marie Sklodowska-Curie, aktivnosti udruživanja, faza 2 instrumenta za MSP-e ili prijedlozi zajedničkih projekata koji se nisu mogli financirati iz proračunskih razloga, ipak zadovoljili kriterije izvrsnosti Horizonta 2020.

Ta se informacija nakon odobrenja sudionika može podijeliti s nadležnim tijelima.

Komisija stoga pozdravlja sve inicijative za financiranje takvih projekata iz nacionalnih, regionalnih ili privatnih izvora. U tom kontekstu kohezijska politika također ima ključnu ulogu kroz jačanje kapaciteta.

Izjava o instrumentu za MSP-e

Podrška za mala i srednja poduzeća u sklopu Horizonta 2020. od iznimne je važnosti i predstavlja važan dio za postizanje njegova cilja poticanja inovacija, ekonomskog rasta i stvaranja radnih mjesta. Stoga će Komisija osigurati veliku vidljivost potpore za MSP-e u okviru Horizonta 2020., posebno instrumentom za MSP-e u programima rada, smjernicama i komunikacijskim aktivnostima. Poduzet će se sve kako bi mala i srednja poduzeća mogla jednostavno i lako prepoznati i upotrebljavati mogućnosti koje im pružaju društveni izazovi te vodeća uloga u osposobljavanju i industrijskim tehnologijama.

Instrument za MSP-e provodit će se kroz jedinstvenu centraliziranu upravljačku strukturu odgovornu za procjenu projekata i upravljanje njima, uključujući upotrebu zajedničkih IT sustava i poslovnih procesa.

Instrument za MSP-e privlači najambicioznije inovacijske projekte malih i srednjih poduzeća. Provodit će se prvenstveno odozdo prema gore pomoću stalno otvorenog poziva prilagođenog potrebama MSP-a kako je definirano u posebnom cilju „inovacije u MSP-ima”, istovremeno vodeći računa o prioritetima i ciljevima vodeće uloge u osposobljavanju i industrijskim tehnologijama te društvenih izazova i omogućavajući prijedloge koji kombiniraju ta dva cilja, naglašavajući pristup odozdo prema gore. Taj se poziv može preispitati/obnoviti svake dvije godine kako bi se u obzir uzeli dvogodišnji strateški programi. Prema potrebi mogu se uz gore opisan poziv organizirati pozivi o posebnim temama od strateške važnosti. U tim će se pozivima upotrebljavati koncept i postupci instrumenta za MSP-e te njegova jedinstvena ulazna točka za prijave i povezane usluge mentorstva i treninga.

Izjava o članku 6. stavku 5.

Ne dovodeći u pitanje postupak godišnjeg proračuna namjera je Komisije predstaviti u kontekstu strukturiranog dijaloga s Europskim parlamentom godišnje izvješće o provedbi raščlambe proračuna iz Priloga II. Horizontu 2020. po prioritetima i posebnim ciljevima unutar tih prioriteta, uključujući svaku primjenu članka 6. stavka 5.

Izjava o članku 12.

Komisija će na zahtjev nadležnom odboru Europskog parlamenta predstaviti usvojene programe rada.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/288 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/288

---

P7_TA(2013)0500

Pravila za sudjelovanje i širenje programa Obzor 2020. ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravilima za sudjelovanje u „Okvirnom programu za istraživanje i inovacije – Obzor 2020.” (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/54)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0810),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članke 173. i 183. te članak 188. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0465/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članke 173. i 183. te članak 188. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0465/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 19. srpnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 19. srpnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 12. rujna 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 12. rujna 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A7-0428/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj i Odbora za proračune (A7-0428/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji;

| 3. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 318, 20.10.2012., str. 1.

(2)  SL C 181, 21.6.2012., str. 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0399

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za sudjelovanje u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i širenje njegovih rezultata te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1906/2006

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1290/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVE KOMISIJE

Izjava o izravnim troškovima velikih istraživačkih infrastruktura

Kao odgovor na zahtjeve zainteresiranih strana, Komisija želi razjasniti pitanje izravnih troškova velikih istraživačkih infrastruktura na način opisan u ovoj izjavi.

Smjernice o izravnim troškovima velikih istraživačkih infrastruktura u sklopu programa Obzor 2020. primjenjivat će se na troškove velikih istraživačkih infrastruktura ukupne vrijednosti od najmanje 20 milijuna EUR po pojedinom korisniku izračunate kao zbroj povijesnih vrijednosti imovine pojedinačnih istraživačkih infrastruktura kako su zabilježene u posljednjoj zaključenoj bilanci tog korisnika prije datuma potpisivanja ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava ili kako je utvrđeno na temelju troškova najma i zakupa istraživačkih infrastruktura.

Ispod tog praga smjernice o izravnim troškovima velikih istraživačkih infrastruktura u sklopu programa Obzor 2020. neće se primjenjivati. Pojedinačne troškovne stavke mogu se prijaviti kao prihvatljivi izravni troškovi u skladu s primjenjivim odredbama ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava.

Općenito će biti moguće kao izravne troškove potraživati sve troškove koji ispunjavaju kriterije prihvatljivosti i izravno su povezani s provedbom aktivnosti te joj se stoga mogu izravno pripisati.

Za veliku istraživačku infrastrukturu koja je obuhvaćena projektom to će uobičajeno biti slučaj kad je riječ o kapitaliziranim troškovima i troškovima poslovanja.

„Kapitalizirani troškovi” bit će troškovi nastali radi osnivanja i/ili obnove velike istraživačke infrastrukture te određeni troškovi pojedinih popravaka ili održavanja velike istraživačke infrastrukture zajedno s dijelovima ili osnovnim sastavnicama.

„Troškovi poslovanja” bit će troškovi koji korisniku nastanu izričito u vezi s vođenjem velike istraživačke infrastrukture.

Suprotno tomu, određeni troškovi uobičajeno se ne bi mogli prijaviti kao izravni troškovi, ali bi se mogli smatrati nadoknađenima preko paušalne stope za neizravne troškove, primjerice troškovi najma, zakupa ili amortizacije administrativnih zgrada i sjedišta.

Kad su troškovi samo djelomično prouzročeni aktivnostima projekta, može se prijaviti samo dio koji se može izravno pripisati projektu.

U tu svrhu mjerni sustav korisnika mora omogućiti točnu izmjeru stvarne prave vrijednosti troška za projekt (tj. prikaz stvarne potrošnje i/ili upotrebe u projektu). To će biti slučaj ako se mjerenje ostvaruje na temelju računa isporučitelja.

Mjerenje troška obično se povezuje s vremenom koje se rabi za projekt, a koje mora odgovarati satima/danima/mjesecima uporabe istraživačke infrastrukture u projektu. Ukupni broj produktivnih sati/dana/mjeseci mora odgovarati punom potencijalu uporabe (punom kapacitetu) istraživačke infrastrukture. Izračun punog kapaciteta obuhvatit će sve vrijeme tijekom kojeg je istraživačka infrastruktura dostupna za uporabu, ali se ne rabi. No izračun punog kapaciteta svakako će uzeti u obzir stvarna ograničenja poput radnog vremena subjekta te vrijeme za popravke i održavanje (uključujući kalibriranje i testiranje).

Ako se trošak može izravno pripisati istraživačkoj infrastrukturi, ali zbog tehničkih ograničenja ne i izravno projektu, prihvatljivo rješenje bit će mjerenje tih troškova uz pomoć jedinica stvarne uporabe relevantne za taj projekt popraćeno točnim tehničkim specifikacijama i stvarnim podacima te utvrđeno na temelju korisnikova sustava analitičkog troškovnog računovodstva.

Troškove i njihovo izravno pripisivanje projektu moraju pratiti odgovarajući dokazni dokumenti kojima se omogućuje zadovoljavajući revizijski postupak.

Korisnik može dokazati izravnu vezu uvjerljivim drugim dokazima.

Službe Komisije preporučit će najbolje prakse za izravno mjerenje i dokazne dokumente (npr.: za kapitalizirane troškove – računovodstvena izvješća popraćena politikom amortizacije korisnika kao dijelom njegovih uobičajenih računovodstvenih načela u kojima se pokazuje izračun potencijalne uporabe i gospodarskog vijeka imovine te dokaz njezine stvarne uporabe u projektu; za troškove poslovanja – poseban jasno označen račun povezan s velikom istraživačkom infrastrukturom, ugovorom, vremenskim planom projekta, itd.).

Nakon zahtjeva korisnika s velikim istraživačkim infrastrukturama, i uzimajući u obzir dostupna sredstva i načelo isplativosti, Komisija je spremna izvršiti procjenu ex ante korisnikove metodologije izravnih troškova na jednostavan i transparentan način radi jamčenja pravne sigurnosti. Te procjene ex ante u potpunosti će se uzeti u obzir tijekom revizija ex post.

Komisija će k tomu osnovati skupinu sastavljenu od predstavnika relevantnih organizacija zainteresiranih strana koja će ocijeniti primjenu smjernica.

Komisija potvrđuje da će u najkraćem roku donijeti smjernice o izravnim troškovima velikih istraživačkih infrastruktura nakon što se usvoje uredbe o programu Obzor 2020.

Izjava o smjernicama o kriterijima za primjenu „bonusa”

Kad je riječ o dodatnim primicima, namjera je Komisije da bez odgode objavi smjernice o kriterijima za njihovu primjenu nakon usvajanja Pravila za sudjelovanje u programu Obzor 2020. i širenje njegovih rezultata.

Izjava o Brzom programu za inovacije

Komisija namjerava osigurati odgovarajuću prepoznatljivost Brzog programa za inovacije u istraživačkoj i inovacijskoj zajednici aktivnostima za podizanje razine osviještenosti i komunikaciju koje će prethoditi probnom pozivu 2015. godine.

Komisija ne namjerava ograničiti trajanje aktivnosti Brzog programa za inovacije ex ante. Čimbenici poput vremenske osjetljivosti i međunarodnog tržišnog natjecanja dostatno se uzimaju u obzir pri ocjenjivanju „učinka” prijedloga kako bi se omogućila fleksibilnost prema raznim posebnostima u okviru različitih područja primijenjenog istraživanja.

Osim temeljite procjene koja se izvršava u sklopu privremenog ocjenjivanja programa Obzor 2020., probni rad Brzog programa za inovacije bit će podložan stalnom praćenju svih praktičnih rješenja povezanih s podnošenjem, ocjenjivanjem, odabirom i proračunskim planiranjem prijedloga u okviru poziva Brzog programa za inovacije, počevši od prvog roka kojim će se označiti zadnji dan za prijavu tijekom 2015. godine.

Kako bi se omogućilo da probni rad bude djelotvoran i osiguralo ispravno ocjenjivanje, broj projekata za koje bi se moglo zahtijevati pružanje potpore mogao bi biti do sto.

Izjava u vezi s člancima 3. i 4.

Namjera je Komisije da se u ugovore o dodjeli bespovratnih sredstava uvrste upućivanja na nacionalno pravo u vezi s javnim pristupom dokumentima i povjerljivošću kako bi se uspostavila odgovarajuća ravnoteža između različitih interesa.

Izjava o članku 28.

(mogućnost stopostotne stope povrata za neprofitne pravne subjekte kad je riječ o inovacijskim aktivnostima)

Komisija primjećuje da čak i neprofitni subjekti mogu vršiti gospodarske aktivnosti bliske tržištu i čije subvencioniranje može dovesti do narušavanja unutarnjeg tržišta. Stoga će Komisija procijeniti ex ante jesu li prihvatljive aktivnosti gospodarske naravi, je li unakrsno subvencioniranje gospodarskih aktivnosti djelotvorno spriječeno te ima li stopa financiranja za gospodarske prihvatljive aktivnosti negativne učinke na tržišno natjecanje u okviru unutarnjeg tržišta nad kojima nisu prevagnuli njezini pozitivni učinci.

Izjava o članku 42.

Namjera je Komisije utvrditi vremenska ograničenja u oglednom ugovoru o dodjeli bespovratnih sredstava u vezi sa zaštitom rezultata uzimajući u obzir vremenska ograničenja Sedmog okvirnog programa.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/292 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/292

---

P7_TA(2013)0501

Program strateških inovacija Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Programu strateških inovacija Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT): EIT-ov doprinos inovativnijoj Europi (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/55)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0822), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0822),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 173. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0462/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 173. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0462/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 12. rujna 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 12. rujna 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za pravna pitanja (A7-0422/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za pravna pitanja (A7-0422/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da Parlamentu ponovno uputi prijedlog ako u njega uvede znatne promjene ili da ga zamijeni novim; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da Parlamentu ponovno uputi prijedlog ako u njega uvede znatne promjene ili da ga zamijeni novim;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 181, 21.6.2012., str. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0387

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno na prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Odluke br.../2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća o Strateškom inovacijskom programu Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT): doprinos EIT-a inovativnijoj Europi

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi br. 1312/2013/EU.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/293 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/293

---

P7_TA(2013)0502

Europski institut za inovacije i tehnologiju ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 294/2008 o osnivanju Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/56)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0817), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0817),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 173. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0467/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 173. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0467/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 28. ožujka 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. rujna 2013., obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. rujna 2013., obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za proračune i Odbora za pravna pitanja (A7-0403/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za proračune i Odbora za pravna pitanja (A7-0403/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 181, 21.6.2012., str. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0384

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 294/2008 o osnivanju Europskog instituta za inovacije i tehnologiju

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1292/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/294 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/294

---

P7_TA(2013)0503

Konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (2014. – 2020.) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/57)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0834),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 173. i 195. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0463/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 173. i 195. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0463/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Švedskog parlamenta podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Švedskog parlamenta podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2012. (2) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2012. (2)

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. rujna 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. rujna 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0420/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisje da Parlamentu ponovno uputi prijedlog ako u njega uvede znatne promjene ili da ga zamijeni novim; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisje da Parlamentu ponovno uputi prijedlog ako u njega uvede znatne promjene ili da ga zamijeni novim;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima

---

(1)  SL C 181, 21.6.2012., str. 125.

(2)  SL C 391, 18.12.2012., str. 37.

---

P7_TC1-COD(2011)0394

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1287/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/295 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/295

---

P7_TA(2013)0504

Poseban program za provedbu programa Obzor 2020. *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Odluke Vijeća o uspostavljanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Horizont 2020. (2014. – 2020.) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2016/C 436/58)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2011)0811), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2011)0811),

| — | uzimajući u obzir članak 182. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0509/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 182. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C7-0509/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za pravna pitanja (A7-0002/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za pravna pitanja (A7-0002/2013),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P7_TC1-CNS(2011)0402

Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja OdlukeVijeća o uspostavi Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Horizont 2020. (2014. – 2020.)

(tekst značajan za EGP)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 182. stavak 4.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon dostavljanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 182. stavkom 3. Ugovora, Uredbom (EU) br. [...] Europskog parlamenta i Vijeća od ... u vezi s programom Horizont 2020. – Okvirnim programom za istraživanja i inovacije („Horizont 2020.”) (4) – program se treba provesti
  preko
  posebnog programa
  kojim se utvrđuju posebni ciljevi
  i pravila za njegovu provedbu, određuje njegovo trajanje te
  predviđaju
  sredstva koja se smatraju potrebnima. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 182. stavkom 3. Ugovora, Uredbom (EU) br. [...] Europskog parlamenta i Vijeća od ... u vezi s programom Horizont 2020. – Okvirnim programom za istraživanja i inovacije („Horizont 2020.”) (4) – program se treba provesti
  preko
  posebnog programa
  kojim se utvrđuju posebni ciljevi
  i pravila za njegovu provedbu, određuje njegovo trajanje te
  predviđaju
  sredstva koja se smatraju potrebnima.

| (2) | Program Horizont 2020. usmjeren je na tri prioriteta, naime, ostvarivanje izvrsne znanosti („izvrsna znanost”), stvaranje vodećeg položaja industrije („vodeći položaj industrije”) i rješavanje društvenih izazova („društveni izazovi”). Ti se prioriteti trebaju provesti
  preko
  posebnog programa koji se sastoji od
  jednog dijela za svaki od triju prioriteta, jednog dijela za „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”, jednog dijela za „Znanost s društvom i za društvo”
  i jednog dijela o izravnim aktivnostima Zajedničkog istraživačkog centra (JRC). |
| --- | --- |

(2)

Program Horizont 2020. usmjeren je na tri prioriteta, naime, ostvarivanje izvrsne znanosti („izvrsna znanost”), stvaranje vodećeg položaja industrije („vodeći položaj industrije”) i rješavanje društvenih izazova („društveni izazovi”). Ti se prioriteti trebaju provesti
  preko
  posebnog programa koji se sastoji od
  jednog dijela za svaki od triju prioriteta, jednog dijela za „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”, jednog dijela za „Znanost s društvom i za društvo”
  i jednog dijela o izravnim aktivnostima Zajedničkog istraživačkog centra (JRC).

| (2.a) | Sva tri prioriteta trebala bi uključivati međunarodnu dimenziju. Aktivnosti međunarodne suradnje trebale bi se održati barem na razini Sedmog okvirnog programa. |
| --- | --- |

(2.a)

Sva tri prioriteta trebala bi uključivati međunarodnu dimenziju. Aktivnosti međunarodne suradnje trebale bi se održati barem na razini Sedmog okvirnog programa.

| (3) | Iako
  se programom
  Horizont 2020. utvrđuje opći cilj toga okvirnog programa, prioritete i osnovne odrednice posebnih ciljeva i aktivnosti koje treba provesti,
  posebnim programom trebali bi se
  definirati
  posebni ciljevi
  i osnovne odrednice aktivnosti koje su posebne za svaki dio. Odredbe utvrđene u programu Horizont 2020. o provedbi u cijelosti se primjenjuju na taj posebni program, uključujući one koje se odnose na etička načela. |
| --- | --- |

(3)

Iako
  se programom
  Horizont 2020. utvrđuje opći cilj toga okvirnog programa, prioritete i osnovne odrednice posebnih ciljeva i aktivnosti koje treba provesti,
  posebnim programom trebali bi se
  definirati
  posebni ciljevi
  i osnovne odrednice aktivnosti koje su posebne za svaki dio. Odredbe utvrđene u programu Horizont 2020. o provedbi u cijelosti se primjenjuju na taj posebni program, uključujući one koje se odnose na etička načela.

| (4) | Svaki dio trebao bi dopunjavati druge dijelove posebnog programa i provoditi se u skladu s njima. |
| --- | --- |

(4)

Svaki dio trebao bi dopunjavati druge dijelove posebnog programa i provoditi se u skladu s njima.

| (5) | Postoji velika potreba za jačanjem
  , produbljivanjem
  i širenjem izvrsnosti znanstvene baze Unije i osiguravanjem ponude istraživanja i nadarenih istraživača na svjetskoj razini kako bi se osigurala dugoročna konkurentnost i blagostanje Europe. Dio I. „Izvrsna znanost” trebao bi poduprijeti aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća
  na
  području pionirskog istraživanja, budućih i novih tehnologija,
  programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie i europskih istraživačkih infrastruktura. Te aktivnosti trebale bi biti usmjerene prema jačanju sposobnosti u dugoročnom razdoblju, s jakom usmjerenošću na sljedeću generaciju znanosti, sustava i istraživača, te na osiguravanje potpore za nove nadarene istraživače i znanstvenike iz cijele Unije i iz pridruženih zemalja. Aktivnosti Unije
  za
  potporu izvrsnoj znanosti trebale bi pomoći konsolidirati Europski istraživački prostor i učiniti znanstveni sustav Unije konkurentnijim i privlačnijim na globalnoj razini. |
| --- | --- |

(5)

Postoji velika potreba za jačanjem
  , produbljivanjem
  i širenjem izvrsnosti znanstvene baze Unije i osiguravanjem ponude istraživanja i nadarenih istraživača na svjetskoj razini kako bi se osigurala dugoročna konkurentnost i blagostanje Europe. Dio I. „Izvrsna znanost” trebao bi poduprijeti aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća
  na
  području pionirskog istraživanja, budućih i novih tehnologija,
  programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie i europskih istraživačkih infrastruktura. Te aktivnosti trebale bi biti usmjerene prema jačanju sposobnosti u dugoročnom razdoblju, s jakom usmjerenošću na sljedeću generaciju znanosti, sustava i istraživača, te na osiguravanje potpore za nove nadarene istraživače i znanstvenike iz cijele Unije i iz pridruženih zemalja. Aktivnosti Unije
  za
  potporu izvrsnoj znanosti trebale bi pomoći konsolidirati Europski istraživački prostor i učiniti znanstveni sustav Unije konkurentnijim i privlačnijim na globalnoj razini.

| (6) | Istraživačke aktivnosti koje se provode u sklopu dijela I. „Izvrsna znanost” trebalo bi odrediti prema potrebama i mogućnostima znanosti ▌. Program istraživanja trebao bi se odrediti u bliskoj suradnji sa znanstvenom zajednicom. Istraživanje bi se trebalo financirati na temelju izvrsnosti. |
| --- | --- |

(6)

Istraživačke aktivnosti koje se provode u sklopu dijela I. „Izvrsna znanost” trebalo bi odrediti prema potrebama i mogućnostima znanosti ▌. Program istraživanja trebao bi se odrediti u bliskoj suradnji sa znanstvenom zajednicom. Istraživanje bi se trebalo financirati na temelju izvrsnosti.

| (7) | Europsko istraživačko vijeće trebalo bi zamijeniti i naslijediti Europsko istraživačko vijeće osnovano Odlukom Komisije 2007/134/EZ (5). Trebalo bi djelovati u skladu s utvrđenim načelima znanstvene izvrsnosti, samostalnosti, učinkovitosti i transparentnosti. |
| --- | --- |

(7)

Europsko istraživačko vijeće trebalo bi zamijeniti i naslijediti Europsko istraživačko vijeće osnovano Odlukom Komisije 2007/134/EZ (5). Trebalo bi djelovati u skladu s utvrđenim načelima znanstvene izvrsnosti, samostalnosti, učinkovitosti i transparentnosti.

| (8) | Kako bi se zadržao i
  poboljšao
  vodeći položaj Unije u industriji, potrebno je hitno poticati istraživanja i razvoj u privatnom sektoru i ulaganja u inovacije, promicati istraživanja i inovacije usmjerene na potrebe poslovanja te ubrzati razvoj novih tehnologija koje će u budućnosti potpomoći poslovanje i gospodarski rast. Dio II., „Vodeći položaj industrije”, trebao bi poticati ulaganja u izvrsna istraživanja i inovacije u ključnim tehnologijama razvoja i ostalim industrijskim tehnologijama, pospješiti pristup rizičnom financiranju za inovativna poduzeća i projekte, te osigurati Uniji široku potporu za inovacije u malim i srednjim poduzećima. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se zadržao i
  poboljšao
  vodeći položaj Unije u industriji, potrebno je hitno poticati istraživanja i razvoj u privatnom sektoru i ulaganja u inovacije, promicati istraživanja i inovacije usmjerene na potrebe poslovanja te ubrzati razvoj novih tehnologija koje će u budućnosti potpomoći poslovanje i gospodarski rast. Dio II., „Vodeći položaj industrije”, trebao bi poticati ulaganja u izvrsna istraživanja i inovacije u ključnim tehnologijama razvoja i ostalim industrijskim tehnologijama, pospješiti pristup rizičnom financiranju za inovativna poduzeća i projekte, te osigurati Uniji široku potporu za inovacije u malim i srednjim poduzećima.

| (9) | Istraživanja svemira i inovacije u području svemira, što je zajednička nadležnost Unije, trebalo bi uključiti kao sastavnicu u dio II., „Vodeći položaj industrije”, kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristio znanstveni, gospodarski i društveni učinak i kako bi se osigurala djelotvorna i troškovno učinkovita provedba. |
| --- | --- |

(9)

Istraživanja svemira i inovacije u području svemira, što je zajednička nadležnost Unije, trebalo bi uključiti kao sastavnicu u dio II., „Vodeći položaj industrije”, kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri iskoristio znanstveni, gospodarski i društveni učinak i kako bi se osigurala djelotvorna i troškovno učinkovita provedba.

| (10) | Za rješavanje glavnih društvenih izazova utvrđenih u strategiji Europa 2020. (6) potrebna su velika ulaganja u istraživanja i inovacije kako bi se razvila i proširila nova i napredna rješenja koja imaju potrebne razmjere i obujam. Ti izazovi također predstavljaju velike gospodarske mogućnosti za inovativna poduzeća i stoga doprinose konkurentnosti Unije i zapošljavanju u Uniji. |
| --- | --- |

(10)

Za rješavanje glavnih društvenih izazova utvrđenih u strategiji Europa 2020. (6) potrebna su velika ulaganja u istraživanja i inovacije kako bi se razvila i proširila nova i napredna rješenja koja imaju potrebne razmjere i obujam. Ti izazovi također predstavljaju velike gospodarske mogućnosti za inovativna poduzeća i stoga doprinose konkurentnosti Unije i zapošljavanju u Uniji.

| (11) | Dijelom
  III., „Društveni izazovi”,
  trebalo
  bi povećati učinkovitost istraživanja i inovacija u odgovoru na najvažnije društvene izazove podupiranjem izvrsnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti. Te aktivnosti trebale bi se provoditi korištenjem pristupa temeljenog na izazovima koji objedinjuje resurse i znanje u različitim područjima, tehnologijama i disciplinama. Istraživanja
  na
  području društvenih i humanističkih znanosti važan su element za rješavanje svih navedenih izazova. Aktivnosti bi trebale obuhvatiti cijeli raspon istraživanja i inovacija
  , uključujući
  aktivnosti povezane s inovacijama, kao što su pokusno izvođenje, demonstriranje, testiranje, potpora javnoj nabavi, prednormativna istraživanja i utvrđivanje normi te uvođenje inovacija na tržište.
  Aktivnostima
  bi
  po potrebi trebalo
  izravno podupirati odgovarajuće nadležnosti sektorskih politika na razini Unije. Svi izazovi trebali bi pridonijeti krajnjem cilju održivog razvoja. |
| --- | --- |

(11)

Dijelom
  III., „Društveni izazovi”,
  trebalo
  bi povećati učinkovitost istraživanja i inovacija u odgovoru na najvažnije društvene izazove podupiranjem izvrsnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti. Te aktivnosti trebale bi se provoditi korištenjem pristupa temeljenog na izazovima koji objedinjuje resurse i znanje u različitim područjima, tehnologijama i disciplinama. Istraživanja
  na
  području društvenih i humanističkih znanosti važan su element za rješavanje svih navedenih izazova. Aktivnosti bi trebale obuhvatiti cijeli raspon istraživanja i inovacija
  , uključujući
  aktivnosti povezane s inovacijama, kao što su pokusno izvođenje, demonstriranje, testiranje, potpora javnoj nabavi, prednormativna istraživanja i utvrđivanje normi te uvođenje inovacija na tržište.
  Aktivnostima
  bi
  po potrebi trebalo
  izravno podupirati odgovarajuće nadležnosti sektorskih politika na razini Unije. Svi izazovi trebali bi pridonijeti krajnjem cilju održivog razvoja.

| (11.a) | Trebalo bi postići odgovarajuću ravnotežu između manjih i većih projekata u okviru društvenih izazova i vodeće uloge u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama. |
| --- | --- |

(11.a)

Trebalo bi postići odgovarajuću ravnotežu između manjih i većih projekata u okviru društvenih izazova i vodeće uloge u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama.

| (11.b) | Dijelom III.a, „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”, trebalo bi u potpunosti iskoristiti potencijal europskog kvalificiranog kadra i zajamčiti maksimalno uvećanje koristi gospodarstva temeljenog na inovacijama te njihovu široku raspodjelu u cijeloj Uniji u skladu s načelom izvrsnosti. |
| --- | --- |

(11.b)

Dijelom III.a, „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”, trebalo bi u potpunosti iskoristiti potencijal europskog kvalificiranog kadra i zajamčiti maksimalno uvećanje koristi gospodarstva temeljenog na inovacijama te njihovu široku raspodjelu u cijeloj Uniji u skladu s načelom izvrsnosti.

| (11.c) | Dijelom III.b, „Znanost s društvom i za društvo”, trebalo bi izgraditi djelotvornu suradnju između znanosti i društva, potaknuti angažiranje novih talenata za znanost te povezati znanstvenu izvrsnost s društvenom sviješću i odgovornošću. |
| --- | --- |

(11.c)

Dijelom III.b, „Znanost s društvom i za društvo”, trebalo bi izgraditi djelotvornu suradnju između znanosti i društva, potaknuti angažiranje novih talenata za znanost te povezati znanstvenu izvrsnost s društvenom sviješću i odgovornošću.

| (12) | Kao sastavni dio programa Horizont 2020. Zajednički istraživački centar (JRC) trebao bi i dalje pridonositi pružanju znanstvene i tehnološke potpore usmjerene prema korisniku za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Unije. U svrhu ostvarivanja svoje misije Zajednički istraživački centar
  trebao bi
  obavljati istraživanja najveće kvalitete. Pri izvođenju izravnih aktivnosti u skladu sa svojom misijom Zajednički istraživački centar trebao bi staviti osobit naglasak na područja od najvećeg interesa za Uniju, naime, pametan, uključiv i održiv rast, sigurnost i građanstvo te Globalnu Europu. |
| --- | --- |

(12)

Kao sastavni dio programa Horizont 2020. Zajednički istraživački centar (JRC) trebao bi i dalje pridonositi pružanju znanstvene i tehnološke potpore usmjerene prema korisniku za stvaranje, razvoj, provedbu i praćenje politika Unije. U svrhu ostvarivanja svoje misije Zajednički istraživački centar
  trebao bi
  obavljati istraživanja najveće kvalitete. Pri izvođenju izravnih aktivnosti u skladu sa svojom misijom Zajednički istraživački centar trebao bi staviti osobit naglasak na područja od najvećeg interesa za Uniju, naime, pametan, uključiv i održiv rast, sigurnost i građanstvo te Globalnu Europu.

| (13) | Izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra trebale bi se provoditi fleksibilno, učinkovito i transparentno, uzimajući u obzir relevantne potrebe korisnika Zajedničkog istraživačkog centra i politike Unije, kao i poštujući cilj zaštite financijskih interesa Unije. Ako je potrebno, istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru ovog programa trebaju se prilagoditi tim potrebama te znanstvenim i tehnološkim postignućima s ciljem postizanja znanstvene izvrsnosti. |
| --- | --- |

(13)

Izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra trebale bi se provoditi fleksibilno, učinkovito i transparentno, uzimajući u obzir relevantne potrebe korisnika Zajedničkog istraživačkog centra i politike Unije, kao i poštujući cilj zaštite financijskih interesa Unije. Ako je potrebno, istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru ovog programa trebaju se prilagoditi tim potrebama te znanstvenim i tehnološkim postignućima s ciljem postizanja znanstvene izvrsnosti.

| (14) | Zajednički istraživački centar trebao bi nastaviti stvarati dodatne resurse putem konkurentnih aktivnosti koje uključuju sudjelovanje u neizravnim aktivnostima iz programa Horizont 2020., rad trećih strana i, u manjoj mjeri, iskorištavanje intelektualnog vlasništva. |
| --- | --- |

(14)

Zajednički istraživački centar trebao bi nastaviti stvarati dodatne resurse putem konkurentnih aktivnosti koje uključuju sudjelovanje u neizravnim aktivnostima iz programa Horizont 2020., rad trećih strana i, u manjoj mjeri, iskorištavanje intelektualnog vlasništva.

| (15) | Poseban program trebao bi dopunjavati aktivnosti koje se provode u državama članicama, kao i ostale aktivnosti Unije koje su potrebne za sveukupne strateške napore za provedbu strategije Europa 2020. ▌ |
| --- | --- |

(15)

Poseban program trebao bi dopunjavati aktivnosti koje se provode u državama članicama, kao i ostale aktivnosti Unije koje su potrebne za sveukupne strateške napore za provedbu strategije Europa 2020. ▌

| (15.a) | Na temelju izmijenjene Odluke Vijeća 2001/822/EZ od 27. studenoga 2001. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj zajednici („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) pravni subjekti iz prekomorskih zemalja i područja ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u programu Horizont 2020. podložno posebnim uvjetima koji se u njoj navode. |
| --- | --- |

(15.a)

Na temelju izmijenjene Odluke Vijeća 2001/822/EZ od 27. studenoga 2001. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj zajednici („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) pravni subjekti iz prekomorskih zemalja i područja ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u programu Horizont 2020. podložno posebnim uvjetima koji se u njoj navode.

| (16) | Kako bi se
  osigurali
  ▌posebni uvjeti za korištenje
  financijskih instrumenata
  u skladu s tržišnim uvjetima, ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi prenijeti na Komisiju
  radi prilagođavanja
  ili
  unaprjeđivanja
  ▌
  posebnih uvjeta
  za korištenje
  financijskih instrumenata
  . Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom svog pripremnog rada, uključujući i ona na stručnoj razini.
  Komisija bi, pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata, trebala osigurati pravodobno i odgovarajuće prenošenje relevantnih dokumenata Vijeću. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se
  osigurali
  ▌posebni uvjeti za korištenje
  financijskih instrumenata
  u skladu s tržišnim uvjetima, ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi prenijeti na Komisiju
  radi prilagođavanja
  ili
  unaprjeđivanja
  ▌
  posebnih uvjeta
  za korištenje
  financijskih instrumenata
  . Posebno je važno da Komisija provede odgovarajuća savjetovanja tijekom svog pripremnog rada, uključujući i ona na stručnoj razini.

Komisija bi, pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata, trebala osigurati pravodobno i odgovarajuće prenošenje relevantnih dokumenata Vijeću.

| (17) | U svrhu osiguravanja ujednačenih uvjeta za provedbu posebnog programa provedbene ovlasti
  trebalo bi
  dodijeliti Komisiji
  radi donošenja
  programa rada za provedbu posebnog programa. |
| --- | --- |

(17)

U svrhu osiguravanja ujednačenih uvjeta za provedbu posebnog programa provedbene ovlasti
  trebalo bi
  dodijeliti Komisiji
  radi donošenja
  programa rada za provedbu posebnog programa.

| (18) | Provedbene ovlasti povezane s programima rada za
  dijelove
  I., II., III.
  , III.a i III.b
  , uz iznimku aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća
  kad
  Komisija ne odstupa od stava Znanstvenog vijeća, trebale bi se
  izvršavati
  u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (7). |
| --- | --- |

(18)

Provedbene ovlasti povezane s programima rada za
  dijelove
  I., II., III.
  , III.a i III.b
  , uz iznimku aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća
  kad
  Komisija ne odstupa od stava Znanstvenog vijeća, trebale bi se
  izvršavati
  u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (7).

| (19) | Vijeće guvernera Zajedničkog istraživačkog centra, osnovano Odlukom Komisije 96/282/Euratom od 10. travnja 1996. o
  preustroju
  Zajedničkog istraživačkog centra (8), upitano je za savjet u vezi sa znanstvenim i tehnološkim sadržajem posebnog programa o izravnim aktivnostima Zajedničkog istraživačkog centra. |
| --- | --- |

(19)

Vijeće guvernera Zajedničkog istraživačkog centra, osnovano Odlukom Komisije 96/282/Euratom od 10. travnja 1996. o
  preustroju
  Zajedničkog istraživačkog centra (8), upitano je za savjet u vezi sa znanstvenim i tehnološkim sadržajem posebnog programa o izravnim aktivnostima Zajedničkog istraživačkog centra.

| (20) | Iz razloga pravne sigurnosti i jasnoće
  trebalo bi staviti izvan snage
  Odluku Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (9), Odluku Vijeća 2006/972/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ideje” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (10), Odluku Vijeća 2006/973/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ljudi” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (11), Odluku Vijeća 2006/974/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Kapaciteti” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (12), kao i Odluku Vijeća 2006/975/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu koji se provodi kroz izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra u okviru Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (13), |
| --- | --- |

(20)

Iz razloga pravne sigurnosti i jasnoće
  trebalo bi staviti izvan snage
  Odluku Vijeća 2006/971/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Suradnja” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (9), Odluku Vijeća 2006/972/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ideje” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (10), Odluku Vijeća 2006/973/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Ljudi” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (11), Odluku Vijeća 2006/974/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu „Kapaciteti” kojim se provodi Sedmi okvirni program Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (12), kao i Odluku Vijeća 2006/975/EZ od 19. prosinca 2006. o posebnom programu koji se provodi kroz izravne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra u okviru Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. do 2013.) (13),

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

GLAVA I.

OSNIVANJE

Članak 1.

Predmet

Ovom Odlukom utvrđuje se poseban program kojim se provodi Uredba (EU) br. XX/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (14) i određuju se posebni ciljevi za potporu Unije za istraživanja i inovacije utvrđeni u članku 1. te Uredbe, kao i pravila provedbe.

Članak 2.

Uspostava posebnog programa

1.   Ovim se uspostavlja
  posebni
  program
  Horizont 2020.
   – Okvirni program za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) („posebni program”) za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

2.   U skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EU) br. XX/2012 [
  Horizont 2020
  .]
  posebni
  program sastoji se od sljedećih dijelova:

| (a) | Dijela I., „Izvrsna znanost”; |
| --- | --- |

(a)

Dijela I., „Izvrsna znanost”;

| (b) | Dijela II., „Vodeći položaj industrije”; |
| --- | --- |

(b)

Dijela II., „Vodeći položaj industrije”;

| (c) | Dijela III., „Društveni izazovi”; |
| --- | --- |

(c)

Dijela III., „Društveni izazovi”;

| (d) | Dijela IV., „Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)”. |
| --- | --- |

(d)

Dijela IV., „Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)”.

Članak 3.

Posebni ciljevi

1.   Dio I. „Izvrsna znanost” ojačava izvrsnost europskih istraživanja u skladu s prioritetom „izvrsna znanost” utvrđenim u članku 5. stavku 2. točki (a) Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] ostvarivanjem sljedećih posebnih ciljeva:

| (a) | jačanja „pionirskih” istraživanja aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća (ERC); |
| --- | --- |

(a)

jačanja „pionirskih” istraživanja aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća (ERC);

| (b) | jačanja istraživanja u budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju; |
| --- | --- |

(b)

jačanja istraživanja u budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju;

| (c) | jačanja vještina, izobrazbe i razvoja karijere
  aktivnostima programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie; |
| --- | --- |

(c)

jačanja vještina, izobrazbe i razvoja karijere
  aktivnostima programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie;

| (d) | jačanja europskih istraživačkih infrastruktura, uključujući e-infrastrukture. |
| --- | --- |

(d)

jačanja europskih istraživačkih infrastruktura, uključujući e-infrastrukture.

Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu I. Priloga I.

2.   Dio II. „Vodeći položaj industrije” ojačava vodeći položaj industrije i konkurentnost u skladu s prioritetom „vodeći položaj industrije” utvrđenim u članku 5. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] ostvarivanjem sljedećih posebnih ciljeva:

| (a) | poticanja vodećeg položaja industrije Europe posredstvom istraživanja, tehnološkog razvoja, demonstracija i inovacija u sljedećim tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama:






  i. | informacijskim i komunikacijskim tehnologijama; |
| --- | --- | --- |

(a)

poticanja vodećeg položaja industrije Europe posredstvom istraživanja, tehnološkog razvoja, demonstracija i inovacija u sljedećim tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama:

i.

informacijskim i komunikacijskim tehnologijama;

| ii. | nanotehnologijama; |
| --- | --- |

ii.

nanotehnologijama;

| iii. | naprednim materijalima; |
| --- | --- |

iii.

naprednim materijalima;

| iv. | biotehnologiji; |
| --- | --- |

iv.

biotehnologiji;

| v. | naprednoj proizvodnji i preradi; |
| --- | --- |

v.

naprednoj proizvodnji i preradi;

| vi. | svemiru; |
| --- | --- |

vi.

svemiru;

| (b) | jačanja pristupa rizičnom financiranju za ulaganja u istraživanja i inovacije; |
| --- | --- |

(b)

jačanja pristupa rizičnom financiranju za ulaganja u istraživanja i inovacije;

| (c) | povećanja inovacija u malim i srednjim poduzećima. |
| --- | --- |

(c)

povećanja inovacija u malim i srednjim poduzećima.

Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu II. Priloga I. Moraju postojati posebni uvjeti za korištenje
  financijskih instrumenata
  prema posebnom cilju
  iz točke
  (b). Ti su uvjeti utvrđeni u točki 2. dijela II. Priloga I.

Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10.
  u pogledu mijenjanja udjela u ulaganju iz vlasničkog instrumenta programa Horizont 2020. u ukupnom ulaganju EU-a u fazi širenja i rasta, u odnosu na financijske instrumente iz točke 2. dijela II. Priloga I.

3.   Dio III. „Društveni izazovi”
  doprinosi
  prioritetu „društveni izazovi” utvrđenom u članku 5. stavku 2. točki (c) Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] ostvarivanjem aktivnosti istraživanja, tehnološkog razvoja, demonstracija i inovacija koje doprinose sljedećim posebnim ciljevima:

| (a) | poboljšanju
  cjeloživotnog zdravlja i dobrobiti
  za sve
  ; |
| --- | --- |

(a)

poboljšanju
  cjeloživotnog zdravlja i dobrobiti
  za sve
  ;

| (b) | osiguranju dostatnih
  zaliha sigurne
  , zdrave
  hrane visoke kvalitete i drugih proizvoda biotehnologije razvijanjem produktivnih
  , održivih
  i resursno učinkovitih sustava primarne proizvodnje, unapređenju s njima povezanih usluga ekosustava
  i oporavku biološke raznolikosti
  zajedno s konkurentnim lancima koji imaju opskrbu
  , preradu i stavljanje na tržište s niskom emisijom ugljika
  ; |
| --- | --- |

(b)

osiguranju dostatnih
  zaliha sigurne
  , zdrave
  hrane visoke kvalitete i drugih proizvoda biotehnologije razvijanjem produktivnih
  , održivih
  i resursno učinkovitih sustava primarne proizvodnje, unapređenju s njima povezanih usluga ekosustava
  i oporavku biološke raznolikosti
  zajedno s konkurentnim lancima koji imaju opskrbu
  , preradu i stavljanje na tržište s niskom emisijom ugljika
  ;

| (c) | ostvarenju
  prijelaza prema pouzdanom,
  dostupnom, javno prihvaćenom,
  održivom i konkurentnom energetskom sustavu, s ciljem smanjenja ovisnosti o fosilnom gorivu pred
  sve većim pomanjkanjem resursa
  , povećanim energetskim potrebama i klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

(c)

ostvarenju
  prijelaza prema pouzdanom,
  dostupnom, javno prihvaćenom,
  održivom i konkurentnom energetskom sustavu, s ciljem smanjenja ovisnosti o fosilnom gorivu pred
  sve većim pomanjkanjem resursa
  , povećanim energetskim potrebama i klimatskim promjenama;

| (d) | stvaranju
  europskog prometnog sustava koji je resursno učinkovit, povoljan za okoliš
  i klimu
  , siguran i koji besprijekorno funkcionira
  u
  korist
  svih
  građana, gospodarstva i društva; |
| --- | --- |

(d)

stvaranju
  europskog prometnog sustava koji je resursno učinkovit, povoljan za okoliš
  i klimu
  , siguran i koji besprijekorno funkcionira
  u
  korist
  svih
  građana, gospodarstva i društva;

| (e) | stvaranju
  gospodarstva i
  društva
  u kojima se učinkovito koriste resursi
  i voda te koji su otporni
  na klimatske promjene,
  zaštiti i održivom upravljanju prirodnim resursima i ekosustavima te održivoj opskrbi
  i
  korištenju
  sirovina kako bi se zadovoljile potrebe sve brojnijeg svjetskog stanovništva
  u okviru
  održivih ograničenja prirodnih resursa planeta
  i ekosustava
  ; |
| --- | --- |

(e)

stvaranju
  gospodarstva i
  društva
  u kojima se učinkovito koriste resursi
  i voda te koji su otporni
  na klimatske promjene,
  zaštiti i održivom upravljanju prirodnim resursima i ekosustavima te održivoj opskrbi
  i
  korištenju
  sirovina kako bi se zadovoljile potrebe sve brojnijeg svjetskog stanovništva
  u okviru
  održivih ograničenja prirodnih resursa planeta
  i ekosustava
  ;

| (f) | poticanju boljeg razumijevanja Europe, pružanju rješenja i potpore uključivim, inovativnim i promišljajućim europskim društvima
  u situaciji dosad neviđenih preobrazbi i sve većih globalnih međuovisnosti; |
| --- | --- |

(f)

poticanju boljeg razumijevanja Europe, pružanju rješenja i potpore uključivim, inovativnim i promišljajućim europskim društvima
  u situaciji dosad neviđenih preobrazbi i sve većih globalnih međuovisnosti;

| (g) | poticanju sigurnih europskih društava u situaciji dosad neviđenih preobrazbi i sve većih globalnih međuovisnosti i prijetnji, uz jačanje europske kulture slobode i pravde. |
| --- | --- |

(g)

poticanju sigurnih europskih društava u situaciji dosad neviđenih preobrazbi i sve većih globalnih međuovisnosti i prijetnji, uz jačanje europske kulture slobode i pravde.

Osnovne odrednice aktivnosti za te posebne ciljeve navedene su u dijelu III. Priloga I.

3.a
     
  U okviru dijela III.a, „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”, u potpunosti se koristi potencijal europskog kvalificiranog kadra i jamči maksimalno uvećanje koristi gospodarstva temeljenog na inovacijama te njihova široka raspodjela u cijeloj Uniji u skladu s načelom izvrsnosti.

3.b
     
  Dio III.b U okviru dijela III.b, „Znanost s društvom i za društvo”, gradi se učinkovita suradnja između znanosti i društva, zapošljava novi kvalificirani znanstveni kadar te se znanstvena izvrsnost upotpunjuje društvenom osviještenošću i odgovornošću.

4.   Dio IV., „Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra”
  , doprinosi
  svim prioritetima utvrđenim u članku 5. stavku 2. Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] s posebnim ciljem pružanja znanstvene i tehničke podrške politikama Unije usmjerenim na korisnika.

Osnovne odrednice tog posebnog cilja navedene su u dijelu IV. Priloga I.

5.   Posebni program
  ocjenjuje
  se u vezi s rezultatima i učinkom koji
  se mjeri
  prema pokazateljima uspješnosti ▌.

Dodatne pojedinosti o ključnim pokazateljima uspješnosti koji odgovaraju posebnim ciljevima utvrđenim u stavcima 1. do 4. ovog članka utvrđene su u Prilogu II.

▌

Članak 4.

Proračun

1.   U skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] financijska omotnica za provedbu posebnog programa iznosi [86 198 milijuna EUR].

2.   Iznos naveden u stavku 1. dijeli se između četiriju dijelova utvrđenih u članku 2. stavku 2. ove Odluke u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) br. XX/2012 [
  Horizont 2020.
  ]. Okvirna proračunska raspodjela za posebne ciljeve utvrđene u članku 3. ove Odluke i najveći ukupni iznos doprinosa za aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra utvrđeni su u Prilogu II. Uredbi (EU) br. XX/2012 [
  Horizont 2020.
  ].

3.   Na administrativne izdatke Komisije
  troši se
  najviše 6 % iznosa navedenih u članku 6. stavku 2. Uredbe (EU) br. XX/2012 [
  Horizont 2020.
  ] za dijelove I., II. i III. posebnog programa.

4.   Prema potrebi moguće je unijeti odobrena sredstva u proračun nakon 2020. za pokrivanje tehničkih i administrativnih troškova kako bi se omogućilo upravljanje aktivnostima koje se ne završe do 31. prosinca 2020.

GLAVA II.

PROVEDBA

Članak 5.

Programi rada

1.   Poseban program
  provodi se po
  programima rada.

2.   Komisija donosi zajedničke ili posebne programe rada za provedbu
  dijelova
  I., II. i III. ovog posebnog programa na koji se upućuje u članku 2. stavku 2. točkama (a), (b) i (c), osim za provedbu mjera u sklopu posebnog cilja „Jačanje ▌pionirskog istraživanja
  aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća” iz članka 3. stavka 1. točke (a)
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9. stavka 2.

3.   Komisija
  provedbenim aktom, u skladu s postupkom savjetovanja iz članka 9. stavka 2.a,
  donosi programe rada za provedbu mjera u okviru posebnog cilja „Jačanje ▌
  pionirskog
  istraživanja
  aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća
  ”, kako je utvrdilo znanstveno vijeće Europskog istraživačkog vijeća u
  točki (b) članka
  7.
  stavka
  2. ▌. Komisija
  odstupa
  od programa rada što ga je utvrdilo Znanstveno vijeće samo kad smatra da on nije u skladu s odredbama ove Odluke. U tom slučaju Komisija donosi program rada pomoću provedbenog akta u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9. stavka 2. Komisija
  propisno obrazlaže tu
  mjeru.

4.   Komisija donosi poseban višegodišnji program rada, s pomoću provedbenog akta, za IV. dio posebnog programa u vezi s nenuklearnim izravnim aktivnostima Zajedničkog istraživačkog centra iz točke (d) članka 2. stavka 2.

Taj program rada uzima u obzir mišljenje što ga podnese Vijeće guvernera Zajedničkog istraživačkog centra, iz Odluke 96/282/Euratom.

5.   Programi rada moraju uzeti u obzir stanje u znanosti, tehnologiji i inovacijama na nacionalnoj razini, razini Unije i međunarodnoj razini te relevantne razvoje događaja u politici, na tržištu i u društvu. Oni
  po potrebi
  sadrže informacije o koordinaciji s aktivnostima
  na
  području istraživanja i inovacija koje provode države članice
  (uključujući njihove regije)
  ▌, uključujući područja
  na
  kojima postoje zajedničke inicijative za donošenje programa. Programi rada ažuriraju se prema potrebi.

6.   Programi rada za provedbu
  dijelova
  I., II. i III. iz točaka (a), (b) i (c) članka 2. stavka 2. utvrđuju postavljene ciljeve, očekivane rezultate, metodu provedbe i njihov ukupan iznos, uključujući
  po potrebi
  okvirne informacije o iznosu izdataka povezanih s klimatskim promjenama. Oni također sadrže opis aktivnosti koje će se financirati, naznaku iznosa dodijeljenog za svaku aktivnost, okvirni raspored provedbe, kao i višegodišnji pristup i strateške orijentacije za sljedeće godine provedbe. Za bespovratna sredstva uključuju prioritete,
  kriterije odabira i dodjele i relativnu težinu određenih
  kriterija
  dodjele
  te maksimalnu stopu
  financiranja ukupnih opravdanih troškova. U njima se također navode sve dodatne obveze sudionika koje se odnose na korištenje i obznanjivanje, u skladu s člankom 40. Uredbe (EU) br. XX/2012 [Pravila sudjelovanja].
  Programi rada
  po potrebi
  omogućuju
  strateške
  pristupe
  „odozgo prema dolje”i „odozdo prema gore” kojima se
  na inovativne načine
  pristupa
  ciljevima.

Osim toga, ti programi rada sadrže odjeljak
  kojim se utvrđuju
  međusektorske aktivnosti iz članka 13.
  te okvira za međusektorska pitanja i mjere potpore iz Priloga I. Uredbi
  (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.], koje se pojavljuju u dva ili više posebnih ciljeva u
  okviru
  istog prioriteta
  te
  u
  okviru
  dvaju ili više prioriteta. Te aktivnosti provode se integrirano.

7.
     
  Komisija provedbenim aktom, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9. stavka 2., donosi sljedeće mjere:

| (a) | odluku o odobrenju financiranja neizravnih mjera ako je procijenjeni iznos doprinosa Unije u okviru ovog programa jednak iznosu od 2,5 milijuna EUR ili je veći; to se ne odnosi na mjere u okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 1. točke (a) i mjere koje se financiraju u okviru Brzog programa za inovacije. |
| --- | --- |

(a)

odluku o odobrenju financiranja neizravnih mjera ako je procijenjeni iznos doprinosa Unije u okviru ovog programa jednak iznosu od 2,5 milijuna EUR ili je veći; to se ne odnosi na mjere u okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 1. točke (a) i mjere koje se financiraju u okviru Brzog programa za inovacije.

| (b) | odluku o odobrenju financiranja mjera koje uključuju korištenje ljudskih embrija i njihovih matičnih stanica te mjera u okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 3. točke (g). |
| --- | --- |

(b)

odluku o odobrenju financiranja mjera koje uključuju korištenje ljudskih embrija i njihovih matičnih stanica te mjera u okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 3. točke (g).

| (c) | odluku o odobrenju mjera financiranja ako je procijenjeni iznos doprinosa Unije u okviru ovog programa jednak iznosu od 0,6 milijuna EUR ili je veći za mjere u okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 3. točke (f) te mjere iz članka 3. stavaka 3.a i 3.b. |
| --- | --- |

(c)

odluku o odobrenju mjera financiranja ako je procijenjeni iznos doprinosa Unije u okviru ovog programa jednak iznosu od 0,6 milijuna EUR ili je veći za mjere u okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 3. točke (f) te mjere iz članka 3. stavaka 3.a i 3.b.

| (d) | određivanje referentnih uvjeta za ocjenjivanja iz članka 26. Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.]. |
| --- | --- |

(d)

određivanje referentnih uvjeta za ocjenjivanja iz članka 26. Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.].

Članak 6.

Europsko istraživačko vijeće

1.   Komisija osniva Europsko istraživačko vijeće („ERC”), koje je sredstvo za provedbu mjera u okviru dijela I. „Izvrsna znanost” koje su povezane s posebnim ciljem „jačanje ▌
  pionirskog
  istraživanja
  aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća
  ”. Europsko istraživačko vijeće nasljeđuje Europsko istraživačko vijeće osnovano Odlukom Komisije 2007/134/EZ.

2.   Europsko istraživačko vijeće sastoji se od neovisnog Znanstvenog vijeća iz članka 7. i posebne provedbene strukture iz članka 8.

3.   
  ERC
  ima predsjednika koji se bira iz redova viših znanstvenika s međunarodnim ugledom.

Predsjednika imenuje Komisija nakon
  transparentnog
  postupka zapošljavanja u koji je uključen poseban
  neovisni
  odbor za traženje, a
  mandat
  je
  ograničen
  na četiri godine i može se produžiti jednom. Postupak zapošljavanja i odabrani kandidat moraju imati odobrenje Znanstvenog vijeća.

Predsjednik predsjedava Znanstvenim vijećem i osigurava njegov vodeći položaj i vezu s posebnom provedbenom strukturom, te ga zastupa u znanstvenom svijetu.

4.   Europsko istraživačko vijeće djeluje u skladu s načelima znanstvene izvrsnosti, samostalnosti, učinkovitosti, djelotvornosti, transparentnosti i odgovornosti. Osigurava kontinuitet s aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća koje se provode prema Odluci Vijeća 2006/972/EZ.

5.   
  Aktivnostima
  Europskog istraživačkog vijeća podupiru
  se
  istraživanja koja
  na
  svim područjima provode pojedinačni i transnacionalni timovi koji se natječu na europskoj razini. Bespovratna sredstva za pionirske istraživačke projekte Europskog istraživačkog vijeća dodjeljuju se isključivo prema kriteriju izvrsnosti.

6.   Komisija postupa kao jamac samostalnosti i integriteta Europskog istraživačkog vijeća i osigurava pravilno izvođenje povjerenih mu zadaća.

Komisija osigurava provedbu aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća u skladu s načelima utvrđenim u stavku 4. ovog članka, kao i s cjelokupnom strategijom Znanstvenog vijeća iz članka 7. stavka 2.

Članak 7.

Znanstveno vijeće

1.   Znanstveno vijeće sastoji se od najuglednijih znanstvenika, inženjera i stručnjaka s primjerenim stručnim znanjem
  , žena i muškaraca iz različitih dobnih skupina, koji osiguravaju
  raznolika istraživačka područja
  i
  djeluju u svoje osobno ime, neovisno o vanjskim interesima.

Članove Znanstvenog vijeća imenuje Komisija u skladu s neovisnim i transparentnim postupkom imenovanja dogovorenim sa Znanstvenim vijećem, a koji uključuje savjetovanje sa znanstvenom zajednicom i izvještavanje Europskom parlamentu i Vijeću.

Mandat
  je
  ograničen
  na razdoblje od četiri godine, uz mogućnost ponovnog imenovanja još jednom na temelju sustava rotacije, čime se osigurava neprekidan rad Znanstvenog vijeća.

2.   Znanstveno vijeće utvrđuje:

| (a) | sveukupnu strategiju Europskog istraživačkog vijeća; |
| --- | --- |

(a)

sveukupnu strategiju Europskog istraživačkog vijeća;

| (b) | program rada za provedbu aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća; |
| --- | --- |

(b)

program rada za provedbu aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća;

| (c) | metode i postupke za stručni pregled i ocjenu prijedloga na temelju kojih će se donijeti prijedlozi za financiranje; |
| --- | --- |

(c)

metode i postupke za stručni pregled i ocjenu prijedloga na temelju kojih će se donijeti prijedlozi za financiranje;

| (d) | svoje stajalište o svim pitanjima koja sa znanstvenog stajališta mogu poboljšati dostignuća i učinak Europskog istraživačkog vijeća te kvalitetu provedenih istraživanja; |
| --- | --- |

(d)

svoje stajalište o svim pitanjima koja sa znanstvenog stajališta mogu poboljšati dostignuća i učinak Europskog istraživačkog vijeća te kvalitetu provedenih istraživanja;

| (e) | kodeks ponašanja koji se,
  između ostalog
  , odnosi na sprečavanje sukoba interesa. |
| --- | --- |

(e)

kodeks ponašanja koji se,
  između ostalog
  , odnosi na sprečavanje sukoba interesa.

Komisija odstupa od stajališta što ih utvrdi Znanstveno vijeće u skladu s točkama (a), (c), (d) i (e) prvog
  podstavka
  samo kad smatra da se nisu poštovale odredbe ove Odluke. U tom slučaju Komisija donosi mjere za održavanje kontinuiteta provedbe posebnog programa i postizanje njegovih ciljeva, utvrđujući točke odstupanja od stajališta Znanstvenog vijeća i obrazlaže ih.

3.   Znanstveno vijeće djeluje u skladu sa svojim ovlastima utvrđenim u točki 1.1., dijela I. Priloga I.

4.   Znanstveno vijeće postupa isključivo u interesu ostvarivanja ciljeva dijela posebnog programa povezanih s posebnim ciljem „jačanje ▌
  pionirskog
  istraživanja
  aktivnostima Europskog istraživačkog vijeća
  ” prema načelima utvrđenim u članku 6. stavku 4. Vijeće djeluje
  savjesno
  i pošteno
  te
  obavlja svoj posao učinkovito i uz najveću moguću transparentnost.

Članak 8.

Posebna provedbena struktura

1.   Posebna provedbena struktura odgovorna je za administrativnu provedbu i izvršenje programa, kako je opisano u točki 1.2. dijela I. Priloga I. i podupire Znanstveno vijeće u obavljanju svih njegovih zadaća.

2.   Komisija osigurava dosljednost, učinkovitost i potrebnu fleksibilnost posebne provedbene strukture u ispunjavanju ciljeva i zahtjeva samo Europskog istraživačkog vijeća.

GLAVA III.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 8.a

Praćenje provedbe i informiranje

1.
     
  Komisija svake godine prati provedbu programa Horizont 2020. i o njemu izvješćuje u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.] i Prilogom III. ove Odluke.

2.
     
  Komisija redovito izvješćuje Odbor iz članka 9. o ukupnom napretku provedbe neizravnih mjera posebnog programa kako bi Odbor mogao rano dati odgovarajuće podatke o pripremi radnih programa, osobito višegodišnji pristup i strateške orijentacije, te mu daje pravovremene podatke o svim mjerama koje se u okviru programa Horizont 2020. predlažu ili financiraju, kako se navodi u Prilogu IV. ovoj Odluci.

Članak 9.

Postupak odbora

1.   Komisiji pomaže Odbor. Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

1.a
     
  Odbor se sastaje u različitim sastavima kako je utvrđeno u Prilogu V., ovisno o predmetu rasprave.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se postupak ispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.a
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se savjetodavni postupak u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.   Kad se mišljenje Odbora iz
  stavaka
  2.
  i 2.a
  treba dobiti pisanim postupkom,
  navedeni
  postupak završava bez rezultata
  ako to u roku za davanje
  mišljenja odluči
  predsjednik
  Odbora ili
  to
  zatraži obična većina članova Odbora.

Članak 10.

Postupak delegiranja

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata
  iz članka 3. stavka 2.
  dodjeljuje se Komisiji ▌od trenutka stupanja na snagu ove Odluke
  i za vrijeme trajanja Programa
  .

3.   Vijeće može u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti
  iz članka 3. stavka 2
  . Odlukom o opozivu prestaje delegiranje
  u njoj navedenih
  ovlasti.
  Odluka
  proizvodi učinke dan nakon
  njezina objavljivanja
  u Službenom listu Europske unije ili na kasniji
  datum
  naveden u odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već stupili na snagu.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija o tome obavještava Vijeće.

5.   Delegirani akt
  donesen u skladu s člankom 3. stavkom 2.
  stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne uloži nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće uložiti prigovor. To razdoblje produžuje se za jedan mjesec na inicijativu Vijeća.

6.   Komisija informira Europski parlament o donošenju delegiranih akata, bilo kojem prigovoru u vezi s njima ili o
  tome da je Vijeće stavilo
  izvan snage
  delegiranje
  ovlasti.

Članak 11.

Odredbe o stavljanju izvan snage i prijelazne odredbe

1.   Odluke 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2014.

2.   Međutim, aktivnosti pokrenute
  u skladu s odlukama
  iz stavka 1. i financijske obveze povezane s aktivnostima koje se provode
  u skladu s
  tim
  odlukama
  i dalje se uređuju tim
  odlukama
  do
  njihova
  dovršenja.
  Kad je to
  potrebno, sve preostale zadaće
  odbora
  osnovanih
  odlukama
  iz stavka 1.
  obavlja
  Odbor iz članka 9. ove Odluke.

3.   Dodjela financijskih sredstava za
  posebni
  program može obuhvatiti i troškove tehničke i administrativne pomoći koji su potrebni za osiguranje prijelaza između posebnog programa i mjera donesenih u okviru Odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ.

Članak 12.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu
  treći dan
  nakon
  njezina objavljivanja
  u Službenom listu Europske unije.

Članak 13.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu,

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Stajalište Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013.

1

(2)  SL C , , str.

2

(3)  SL C , , str.

3

(4)  SL, , str.

4

(5)  SL L 57, 24.2.2007., str. 14.

5

(6)  COM(2010)2020

6

(7)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

7

(8)  SL L 107, 30.4.1996., str. 12.

8

(9)  SL L 400, 30.12.2006., str. 86.

9

(10)  SL L 400, 30.12.2006., str. 243.

10

(11)  SL L 400, 30.12.2006., str. 272.

11

(12)  SL L 400, 30.12.2006., str. 299.

12

(13)  SL L 400, 30.12.2006., str. 368.

13

(14)  SL, L [], [], str. []

14

PRILOG I.

Osnovne odrednice aktivnosti

Zajednički elementi za neizravne aktivnosti

1.   IZRADA PROGRAMA

1.1.   Općenito

Uredbom
  (EU) br. XX/2012 (
  Horizont 2020.
  ) utvrđuje
  se
  niz načela
  za unaprjeđenje
  programskog pristupa kojim aktivnosti na strateški i integriran način doprinose njegovim ciljevima
  te za osiguravanje snažne komplementarnosti
  s drugim povezanim politikama i programima u cijeloj Uniji.

Neizravne aktivnosti programa
  Horizont 2020.
  provodit će se oblicima financiranja utvrđenim u Financijskoj uredbi, posebice bespovratnim sredstvima, nagradama,
  nabavom
  i financijskim instrumentima. Svi oblici financiranja upotrebljavat će se na fleksibilan način u svim općim i posebnim ciljevima programa
  Horizont 2020.
  , pri čemu će se njihovo korištenje određivati na osnovi potreba i specifičnosti određenog posebnog cilja.

Osobita pozornost obraćat će se osiguravanju
  uravnoteženog
  pristupa
  istraživanju i
  inovacijama, koji nije ograničen samo na razvijanje novih proizvoda i usluga na temelju znanstvenih i tehnoloških iskoraka nego uključuje i aspekte kao što su korištenje postojećih tehnologija u novim aplikacijama, trajno poboljšavanje, netehničke i društvene inovacije. Samo holistički pristup inovacijama može istodobno rješavati društvene izazove i dati poticaj novim konkurentnim poduzećima i industrijama.

Za društvene izazove i osobito za tehnologije razvoja i industrijske tehnologije naglasak će osobito biti stavljen na
  istraživačke i inovacijske
  aktivnosti
  zajedno se aktivnostima
  koje se odvijaju blizu krajnjim korisnicima i tržištu, kao što su demonstriranje, pokusno izvođenje ili dokaz koncepta. To će
  po potrebi
  uključivati i aktivnosti kojima se podupiru društvene inovacije, kao i potporu pristupima na strani potražnje kao što su postupci prije normizacije i pretkomercijalna nabava, nabava inovativnih rješenja, normizacija i ostale mjere usmjerene prema korisniku kojima se pomaže ubrzati korištenje i širenje inovativnih proizvoda i usluga na tržište. Osim toga, bit će dovoljno prostora za pristupe odozdo prema gore
  za pozive za podnošenje prijedloga, a aktivnosti u programima rada bit će definirane u širokim crtama. Postojat će otvoreni
  ,
  jednostavni
  i
  brzi planovi
  u sklopu svakog od tih izazova i tehnologija kako bi se najboljim europskim istraživačima, poduzetnicima i poduzećima pružila mogućnost da
  iznesu
  prijelomna rješenja koja odaberu.

Detaljno utvrđivanje prioriteta tijekom provedbe programa
  Horizont 2020.
  uključit će strateški pristup izradi programa istraživanja, korištenjem načina upravljanja koji su blisko usklađeni s razvijanjem politike, a ipak prelaze granice tradicionalnih sektorskih politika. Temeljit će se na pouzdanim dokazima, analizama i predviđanjima, pri čemu će se napredak mjeriti prema snažnom nizu pokazatelja uspješnosti. Međusektorski pristup izradi programa i upravljanju omogućit će djelotvornu koordinaciju između svih posebnih ciljeva programa Horizont 2020. i rješavanje njihovih međusektorskih izazova, kao što su, na primjer, održivost, klimatske promjene
  , društvene i humanističke znanosti
  ili pomorske znanosti i tehnologije.

Utvrđivanje prioriteta jednako će se temeljiti na širokom nizu
  podataka
  i savjeta. To će uključivati, prema potrebi, skupine neovisnih stručnjaka koje su osnovane posebno za savjetovanje
  o
  provedbi programa
  Horizont 2020.
  ili
  ostvarivanju
  bilo
  kojeg njegova posebnog cilja
  . Te
  skupine
  stručnjaka pokazuju odgovarajuću razinu stručnosti i znanja
  na
  obuhvaćenim područjima i iskustvo u raznolikim profesionalnim okruženjima, uključujući
  akademsku zajednicu,
  industriju i
  sudjelovanje
  civilnog društva.
  Po potrebi se također uzimaju u obzir savjeti Odbora za Europski istraživački prostor, ostalih skupina vezanih uz Europski istraživački prostor i skupina za poduzetničku politiku o određivanju i izradi strateških prioriteta.

Pri utvrđivanju
  prioriteta također
  se mogu
  uzeti u obzir
  programi
  strateških istraživanja europskih tehnoloških platformi,
  inicijative za zajedničku izradu programa
  ili
  podaci
  od europskih inovacijskih partnerstava. Gdje je to prikladno, javno-javna partnerstva i javno-privatna partnerstva koja
  se podupiru programom
  Horizont 2020. također će doprinijeti procesu utvrđivanja prioriteta i provedbi, u skladu s odredbama utvrđenim u programu Horizont 2020. Redovno međusobno djelovanje s krajnjim korisnicima, građanima i organizacijama civilnog društva, putem odgovarajućih tehnologija kao što su konferencije čiji je cilj postizanje konsenzusa, tehnološke ocjene u koje je uključen cijeli niz aktera ili izravno uključivanje u istraživačke i inovacijske procese također će biti kamen temeljac procesa utvrđivanja prioriteta.

Budući da je
  Horizont 2020.
  program izrađen za sedam godina,
  gospodarski, društveni i politički kontekst u kojemu
  on djeluje može se tijekom
  njegova
  trajanja
  znatno
  promijeniti.
  Horizont 2020.
  treba biti u stanju prilagoditi se tim promjenama. Stoga će u sklopu svakog posebnog cilja postojati mogućnost uključivanja potpore za aktivnosti izvan opisa navedenih u nastavku teksta, gdje je to opravdano u svrhu rješavanja glavnih razvoja događaja, potreba politike ili nepredviđenih događaja.

Aktivnosti koje se podupiru u okviru različitih dijelova i njihovih posebnih ciljeva trebale bi se po potrebi provoditi na način koji osigurava međusobnu komplementarnost i dosljednost.

▌

1.2.   Pristup rizičnom financiranju

Horizont 2020.
  pomoći će poduzećima i drugim vrstama organizacija u pristupu zajmovima, jamstvima i vlasničkom financiranju posredstvom dvaju instrumenata.

Dužnički instrument
  osigurat će
  zajmove pojedinačnim korisnicima za ulaganja u istraživanja i inovacije; jamstva financijskim
  posrednicima
  koji daju zajmove korisnicima; kombinacije zajmova i jamstava, kao i jamstva ili
  protujamstava
  za nacionalne, ▌ regionalne
  i lokalne
  programe financiranja duga. Uključit će dio dužničkog instrumenta za mala i srednja poduzeća namijenjen malim i srednjim poduzećima usmjerenim na istraživanja i inovacije s iznosima zajmova koji dopunjuju financijska sredstva za mala i srednja poduzeća instrumentom za kreditna jamstva u sklopu programa za konkurentnost tvrtki i malih i srednjih poduzeća
  (COSME)
  .

Vlasnički instrument
  osigurat će
  rizični i/ili
  mezaninski
  kapital za pojedina poduzeća u ranoj fazi (komponenta za pokretanje).
  U okviru tog instrumenta postojat
  će i mogućnost ulaganja u fazi širenja i rasta zajedno s vlasničkim instrumentom za rast u sklopu programa za konkurentnost tvrtki i malih i srednjih poduzeća
  (COSME)
  , uključujući i ulaganja u fondove fondova.

Ti
  će instrumenti biti ključni za posebni cilj „pristup rizičnom financiranju”, ali se mogu, gdje je to relevantno, upotrebljavati u svim ostalim posebnim ciljevima programa
  Horizont
  2020.

Vlasnički instrument i dio dužničkog instrumenta za mala i srednja poduzeća primjenjivat će se kao dio dvaju financijskih instrumenata EU-a koji osiguravaju vlasničko i dužničko financiranje za potporu
  istraživanjima i inovacijama te rastu
  malih i srednjih poduzeća, zajedno s vlasničkim i dužničkim instrumentima u sklopu programa za konkurentnost poduzeća i MSP-ova
  (COSME)
  .

1.3.
     Komunikacija, korištenje i širenje

Ključna dodana vrijednost istraživanja i inovacija financiranih na razini Unije mogućnost
  je
  širenja,
  korištenja
  i prenošenja rezultata na cijelom kontinentu kako bi se njihov učinak pojačao. Stoga će Horizont 2020.
  uključivati
  , u sklopu svih
  svojih
  posebnih ciljeva, posebnu potporu širenju rezultata (uključujući i širenje rezultata slobodnim pristupom znanstvenim publikacijama), komunikacijskim aktivnostima i aktivnostima dijaloga, s jakim naglaskom na
  prenošenju
  rezultata krajnjim korisnicima, građanima,
  akademskoj zajednici,
  organizacijama civilnog društva, industriji i donositeljima politika. U tom smislu
  Horizont 2020.
  može se koristiti mrežama za prijenos informacija.
  Komunikacijskim aktivnostima poduzetima
  u kontekstu
  programa Horizont
  2020.
  promicat će se činjenica da su rezultati ostvareni uz potporu sredstava Unije te
  će
  se
  nastojati povećati javnu svijest o važnosti istraživanja i inovacija publikacijama, događanjima, spremištima znanja, bazama podataka, internetskim stranicama ili ciljanom upotrebom društvenih medija.

▌

2.
     KOMPLEMENTARNOSTI I MEĐUSEKTORSKA PITANJA I MJERE POTPORE

Horizont 2020.
  strukturiran je oko ciljeva definiranih u njegova tri glavna dijela:
  ostvarivanje
  izvrsne znanosti,
  stvaranje
  vodećeg položaja industrije i
  rješavanje
  društvenih izazova. Posebna će se pozornost
  posvetiti
  osiguravanju primjerene koordinacije između tih dijelova i
  potpunom
  iskorištavanju
  sinergija ostvarenih
  između svih posebnih ciljeva kako bi se što bolje iskoristio njihov kombinirani učinak na ciljeve politike na višoj razini Unije. Stoga će se ciljevi programa
  Horizont 2020.
  rješavati uz jak naglasak na
  pronalaženju
  učinkovitih rješenja koja
  sežu
  daleko izvan pristupa koji se temelji samo na tradicionalnim znanstvenim i tehnološkim disciplinama i gospodarskim sektorima.

Međusektorska djelovanja promicat će se
  kroz
  dio I. „Izvrsna znanost”,
  dio II. „Vodeći položaj industrije”i dio III.„Društveni izazovi”
  u svrhu zajedničkog razvijanja novih znanja, tehnologija budućnosti i novih tehnologija, istraživačkih infrastruktura i ključnih kompetencija. Istraživačke infrastrukture također će dobiti potporu za širu upotrebu u društvu, na primjer u javnim službama, promicanju znanosti, civilne sigurnosti i kulture. Nadalje, utvrđivanje prioriteta tijekom provedbe za izravno djelovanje Zajedničkog istraživačkog centra i aktivnosti Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) bit će primjereno koordinirano s drugim dijelovima programa
  Horizont
  2020.

Nadalje, u mnogim slučajevima za učinkovit doprinos ciljevima strategije Europa 2020. i inicijative Unija inovacija bit će potrebna
  interdisciplinarna rješenja
  i stoga su prisutna u više posebnih ciljeva programa
  Horizont
  2020.
  Horizont 2020.
  uključuje posebne odredbe za davanje poticaja takvim međusektorskim aktivnostima, uključujući one u obliku učinkovitog objedinjavanja proračuna. To uključuje i, na primjer, mogućnost da društveni izazovi i tehnologije razvoja i industrijske tehnologije iskoriste mogućnosti financijskih instrumenata i namjenskog instrumenta za MSP-ove.

Međusektorsko
  djelovanje
  bit će od najveće važnosti u poticanju međudjelovanja između društvenih izazova i tehnologija razvoja i industrijskih tehnologija potrebnih za ostvarenje velikih tehnoloških iskoraka. Primjeri gdje se takva međudjelovanja mogu razviti su sljedeći: područje e-zdravlja, pametne mreže, pametni prometni sustavi, uključivanje aktivnosti povezanih s klimatskim promjenama, nanomedicina, napredni materijali za laka vozila ili razvoj industrijskih procesa i proizvoda s biološkom osnovom. Stoga će se poticati jaka sinergija između društvenih izazova i razvoja generičkih tehnologija razvoja i industrijskih tehnologija. To će se izričito uzeti u obzir pri izradi višegodišnjih strategija i
  utvrđivanju
  prioriteta za svaki taj posebni cilj. Za to će biti potrebno da dionici koji predstavljaju razna stajališta budu potpuno uključeni u provedbu i u mnogim slučajevima također će biti potrebne aktivnosti koje će okupiti financijska sredstva iz tehnologija razvoja i industrijskih tehnologija te društvenih izazova o kojima
  je riječ
  .

Posebna
  će se
  pozornost
  također posvetiti
  koordinaciji aktivnosti koje će se financirati iz
  programa Horizont
  2020. s onima koje dobivaju potporu u sklopu drugih programa Unije, kao što
  su aktivnosti u okviru zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike
  ,
  Life +
  ili Erasmus za sve: p
  rogram
  Unije za obrazovanje, izobrazbu, mlade i sport ili
  program Zdravlje
  za rast
  te vanjski programi
  Unije
  i programi
  za financiranje
  razvoja
  . To uključuje odgovarajuću koordinaciju s
  kohezijskom politikom u okviru nacionalnih i regionalnih strategija istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju u okviru koje
  potpora za jačanje kapaciteta za istraživanje i inovacije na regionalnoj razini može djelovati kao „put prema izvrsnosti”, osnivanje regionalnih centara izvrsnosti može pomoći zatvoriti inovacijski jaz u Europi ili potpora velikim demonstracijskim projektima i pokusnim projektima može pomoći u postizanju cilja stvaranja vodećeg položaja industrije u Europi.

A.
     
  Društvene i humanističke znanosti

Istraživanja na području društvenih i humanističkih znanosti u cijelosti će se integrirati u svaki posebni cilj programa Horizont 2020. To će uključivati dovoljno mogućnosti za potporu takvim istraživanjima posredstvom Europskog istraživačkog vijeća, programa Marie Skłodowska-Curie ili posebnog cilja istraživačkih infrastruktura.

U tom cilju društvene i humanističke znanosti također će biti uključene u glavne tokove kao osnovni element aktivnosti potrebnih za jačanje vodećeg položaja industrije i rješavanje svih društvenih izazova. To posljednje uključuje: razumijevanje odrednica zdravlja i optimizaciju učinkovitosti zdravstvene zaštite, potporu politikama kojima se osnažuju ruralna područja, istraživanje i čuvanje europske kulturne baštine i bogatstva, promicanje odabira dobro informiranih potrošača, stvaranje uključivog digitalnog ekosustava utemeljenog na znanju i informacijama, donošenje čvrstih odluka o energetskoj politici i osiguravanje europske električne mreže prilagođene potrošačima te prelazak na održiv energetski sustav, potporu prometnoj politici i predviđanjima na temelju dokaza, potporu ublažavanju klimatskih promjena i strategiji prilagodbe tim promjenama, inicijative za učinkovitost resursa i mjere usredotočene na zeleno i održivo gospodarstvo te kulturološke i društveno-gospodarske aspekte sigurnosti, rizika i upravljanja (uključujući pravne aspekte i aspekte ljudskih prava).

Osim toga, posebnim ciljem „Europa u svijetu koji se mijenja: uključiva, inovativna i promišljajuća društva” podupirat će se istraživanja na području društvenih i humanističkih znanosti, koja će se baviti horizontalnim pitanjima kao što su ostvarivanje pametnog i održivog rasta, socijalne i kulturne preobrazbe te preobrazbe ponašanja u europskim društvima, društvene inovacije, inovacije u javnom sektoru ili položaj Europe kao globalnog čimbenika.

B.
     
  Znanost i društvo

Aktivnostima u okviru programa Horizont 2020., kojim se podupire informirano sudjelovanje i dijalog s građanima i civilnim društvom u pitanjima istraživanja i inovacija, produbljuje se veza i interakcija između znanosti i društva, kao i promicanje odgovornog istraživanja i inovacija, znanstvenog obrazovanja, znanstvene komunikacije i kulture te se jača povjerenje javnosti u znanost i inovacije.

C.
     
  Spol

EU ima obvezu promicanja jednakosti spolova na području znanosti i inovacija. U programu Horizont 2020. jednakost spolova rješavat će se kao međusektorsko pitanje kako bi se ispravila neravnoteža između muškaraca i žena te kako bi se u izradu programa i sadržaj istraživanja i inovacija uključila rodna dimenzija.

D.
     
  Mala i srednja poduzeća (MSP)

Programom Horizont 2020. na integriran će se način potaknuti i poduprijeti veće sudjelovanje MSP-ova u svim posebnim ciljevima.

Nakon uspostavljanja boljih uvjeta za sudjelovanje MSP-ova u programu Horizont 2020., u skladu s člankom 18. programa Horizont 2020., posebne mjere utvrđene u okviru posebnog cilja „inovacije u malim i srednjim poduzećima (MSP)” (instrumentu namijenjenom MSP-ovima) primjenjuju se u okviru posebnog cilja „vodeći položaj u razvojnim i industrijskim tehnologijama” te u dijelu III. „Društveni izazovi”. Taj bi integrirani pristup trebao dovesti do toga da se najmanje 20 % njihovih ukupnih proračuna izdvaja za MSP-ove.

Osobitu pozornost trebalo bi posvetiti odgovarajućoj zastupljenosti MSP-ova u javno-privatnim partnerstvima.

DA.
     
  Brzi program za inovacije (FTI)

Brzim programom za inovacije znatno će se skratiti trajanje procesa od ideje do tržišta te se očekuje da će se njime povećati sudjelovanje industrije u programu Horizont 2020. i broj novih podnositelja zahtjeva.

U skladu s člankom 18.a Okvirne uredbe o programu Horizont 2020. Brzim programom za inovacije podupirat će se mjere usmjerene na tržište u okviru posebnog cilja „vodeći položaj u razvojnim i industrijskim tehnologijama” i u okviru dijela „Društveni izazovi”, načelom „odozgo prema gore”na temelju stalnog otvorenog poziva i uz vrijeme dodjele od najviše šest mjeseci. Brzim programom za inovacije davat će se doprinos inovacijama u Europi, podupirući konkurentnost Unije.

E.
     
  Jačanje sudjelovanja

Istraživački i inovacijski potencijal država članica, usprkos određenim nedavnim približavanjima, ostaje vrlo različit, s velikim razlikama između „vodećih inovatora” i „umjerenih inovatora”. Aktivnosti pomažu premostiti razlike u istraživanjima i inovacijama u Europi promicanjem sinergija s europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESI) kao i posebnim mjerama za poticanje izvrsnosti u regijama koje postižu slabe rezultate na području istraživanja, razvoja i inovacija, čime se jača sudjelovanje u programu Horizont 2020. i doprinosi ostvarenju Europskog istraživačkog prostora.

F.
     
  Međunarodna suradnja

Međunarodna suradnja s partnerima u trećim zemljama nužna je za učinkovito rješavanje mnogih posebnih ciljeva definiranih u programu Horizont 2020., osobito onima koji su povezani s vanjskim politikama Unije i međunarodnim obvezama. Situacija je takva sa svim društvenim promjenama kojima se bavi program Horizont 2020. i koje su po svojoj prirodi globalne. Međunarodna suradnja također je ključna i za pionirska i za osnovna istraživanja kako bi se što bolje iskoristile prednosti novih znanstvenih i tehnoloških mogućnosti. Stoga je promicanje mobilnosti istraživača i osoblja koje radi na inovacijama u međunarodnim razmjerima ključno za unaprjeđenje te globalne suradnje. Aktivnosti na međunarodnoj razini jednako su važne da bi se povećala konkurentnost europske industrije promicanjem uvođenja novih tehnologija i trgovanja njima, na primjer, razvijanjem svjetskih normi i smjernica o interoperabilnosti te promicanjem prihvaćanja i primjene europskih rješenja izvan Europe. Sve međunarodne aktivnosti trebale bi biti popraćene učinkovitim i pravednim prijenosom znanja koje je ključno za inovacije i rast.

U središtu međunarodne suradnje u sklopu programa Horizont 2020. bit će suradnja s tri najveće skupine zemalja:

| (1) | industrijaliziranim gospodarstvima i gospodarstvima u nastajanju; |
| --- | --- |

(1)

industrijaliziranim gospodarstvima i gospodarstvima u nastajanju;

| (2) | zemljama proširenja i susjedstva te |
| --- | --- |

(2)

zemljama proširenja i susjedstva te

| (3) | zemljama u razvoju. |
| --- | --- |

(3)

zemljama u razvoju.

Kad je to prikladno, programom Horizont 2020. poticat će se suradnju na dvoregionalnoj ili multilateralnoj razini. Međunarodna suradnja na području istraživanja i inovacija ključni je aspekt globalnih obveza Unije i ima važnu ulogu u partnerstvu Unije sa zemljama u razvoju, kao što je napredovanje u ostvarenju milenijskih ciljeva razvoja.

Člankom 21. programa Horizont 2020. utvrđuju se opća načela za sudjelovanje organizacija iz trećih zemalja i međunarodnih organizacija. Budući da istraživanja i inovacije općenito imaju velike koristi od otvorenosti prema trećim zemljama, u okviru programa Horizont 2020. i dalje će se primjenjivati načelo opće otvorenosti, uz istodobno poticanje recipročnog pristupa programima trećih zemalja. Po potrebi, a osobito radi zaštite europskih interesa u pogledu intelektualnog vlasništva, može se primijeniti oprezniji pristup.

Osim toga, provodit će se cijeli niz usmjerenih aktivnosti usvajanjem strateškog pristupa međunarodnoj suradnji na temelju zajedničkog interesa, prioriteta i uzajamne koristi te promicanjem koordinacije i sinergije s aktivnostima država članica. To će uključivati mehanizam za potporu zajedničkim pozivima na podnošenje prijedloga i mogućnost sufinanciranja programa s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama. Tražit će se sinergije s drugim politikama Unije.

I dalje će se tražiti strateški savjeti Strateškog foruma za međunarodnu znanstvenu i tehnološku suradnju (SFIC).

Ne dovodeći u pitanje ostale mogućnosti suradnje, primjeri područja na kojima se može razvijati takva strateška međunarodna suradnja su sljedeći:

| (a) | nastavak Partnerstva europskih država i država u razvoju na području kliničkih studija (EDCTP2) u kliničkim istraživanjima za medicinske intervencije protiv HIV-a, malarije, tuberkuloze i zanemarenih bolesti; |
| --- | --- |

(a)

nastavak Partnerstva europskih država i država u razvoju na području kliničkih studija (EDCTP2) u kliničkim istraživanjima za medicinske intervencije protiv HIV-a, malarije, tuberkuloze i zanemarenih bolesti;

| (b) | potpora u obliku godišnje pretplate na Human Science Frontier Programme (HSFP) kako bi se omogućilo državama članicama Unije koje nisu članice Skupine G7 da u potpunosti iskoriste financijska sredstva koja osigurava HSFP; |
| --- | --- |

(b)

potpora u obliku godišnje pretplate na Human Science Frontier Programme (HSFP) kako bi se omogućilo državama članicama Unije koje nisu članice Skupine G7 da u potpunosti iskoriste financijska sredstva koja osigurava HSFP;

| (c) | Međunarodni konzorcij za rijetke bolesti, koji okuplja više država članica Unije i trećih zemalja. Cilj je ove inicijative razviti do 2020. dijagnostičke testove za najrjeđe bolesti i 200 novih terapija za rijetke bolesti; |
| --- | --- |

(c)

Međunarodni konzorcij za rijetke bolesti, koji okuplja više država članica Unije i trećih zemalja. Cilj je ove inicijative razviti do 2020. dijagnostičke testove za najrjeđe bolesti i 200 novih terapija za rijetke bolesti;

| (d) | potpora aktivnostima Međunarodnog foruma biogospodarstva temeljenog na znanju i Radnoj skupini EU-a i SAD-a za istraživanja u biotehnologiji, kao i suradničke veze s relevantnim međunarodnim organizacijama i inicijativama (kao što su globalni savezi za istraživanja o stakleničkim plinovima u poljoprivredi i o zdravlju životinja); |
| --- | --- |

(d)

potpora aktivnostima Međunarodnog foruma biogospodarstva temeljenog na znanju i Radnoj skupini EU-a i SAD-a za istraživanja u biotehnologiji, kao i suradničke veze s relevantnim međunarodnim organizacijama i inicijativama (kao što su globalni savezi za istraživanja o stakleničkim plinovima u poljoprivredi i o zdravlju životinja);

| (e) | doprinos multilateralnim procesima i inicijativama, kao što su Međuvladin panel o promjeni klime (IPPC), Međuvladina platforma o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) i Skupina za promatranje Zemlje (GEO); |
| --- | --- |

(e)

doprinos multilateralnim procesima i inicijativama, kao što su Međuvladin panel o promjeni klime (IPPC), Međuvladina platforma o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) i Skupina za promatranje Zemlje (GEO);

| (f) | dijalozi o svemiru između Unije, Sjedinjenih Američkih Država i Rusije, dviju najvećih nacija koje putuju u svemir, izuzetno su vrijedni i osnova su za uspostavljanje strateške suradnje u partnerstvima na području svemirskih istraživanja; |
| --- | --- |

(f)

dijalozi o svemiru između Unije, Sjedinjenih Američkih Država i Rusije, dviju najvećih nacija koje putuju u svemir, izuzetno su vrijedni i osnova su za uspostavljanje strateške suradnje u partnerstvima na području svemirskih istraživanja;

| (g) | dogovor o provedbi aktivnosti suradnje između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država na području domovinske sigurnosti/civilne sigurnosti/istraživanja, potpisan 18. studenog 2010.; |
| --- | --- |

(g)

dogovor o provedbi aktivnosti suradnje između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država na području domovinske sigurnosti/civilne sigurnosti/istraživanja, potpisan 18. studenog 2010.;

| (h) | suradnja sa zemljama u razvoju, uključujući subsaharsku Afriku, na području decentralizirane proizvodnje energije za smanjivanje siromaštva; |
| --- | --- |

(h)

suradnja sa zemljama u razvoju, uključujući subsaharsku Afriku, na području decentralizirane proizvodnje energije za smanjivanje siromaštva;

| (i) | nastavak istraživačke suradnje s Brazilom o novoj generaciji bio-goriva i drugim oblicima korištenja biomase. |
| --- | --- |

(i)

nastavak istraživačke suradnje s Brazilom o novoj generaciji bio-goriva i drugim oblicima korištenja biomase.

Osim toga, podupirat će se namjenske horizontalne aktivnosti kako bi se omogućio dosljedan i učinkovit razvoj međunarodne suradnje u okviru cijelog programa Horizont 2020.

G.
     
  Održivi razvoj i klimatske promjene

Programom Horizont 2020. poticat će se i podupirati aktivnosti usmjerene na korištenje vodećeg položaja Europe u utrci za razvoj novih postupaka i tehnologija kojima se, u širem smislu, promiče održivi razvoj i koje su usmjerene na borbu protiv klimatskih promjena. Takav horizontalni pristup, potpuno uključen u sve prioritete programa Horizont 2020., pomoći će EU-u da napreduje u okruženju s niskom emisijom ugljika uz ograničene resurse, istodobno stvarajući održivo i konkurentno gospodarstvo u kojemu se resursi koriste učinkovito.

H.
     
  Premošćivanje razdoblja od otkrića do tržišne primjene

Mjere premošćivanja u okviru programa Horizont 2020. za cilj imaju dovesti do tržišne primjene, korištenja i komercijalizacije ideja kad god je moguće. Te bi se mjere trebale temeljiti na opsežnom konceptu inovacija i poticati međusektorske inovacije.

I.
     
  Međusektorske mjere potpore

Brojnim transverzalnim mjerama podupirat će se međusektorska pitanja, uključujući potporu za: povećavanje privlačnosti istraživačke profesije, uključujući opća načela Europske povelje za istraživače; jačanje dokazne osnove, kao i razvoj Europskog istraživačkog prostora (uključujući njegovih pet inicijativa) i Unije inovacija te potpora njima; priznavanje najuspješnijih korisnika programa Horizont 2020. i projekata na različitim područjima dodjelom simboličnih nagrada; poboljšavanje okvirnih uvjeta za potporu Uniji inovacija, uključujući načela iz Preporuke Komisije o upravljanju intelektualnim vlasništvom

   (1),
  i ispitivanje mogućnosti osnivanja instrumenta za vrednovanje europskih prava intelektualnog vlasništva; upravljanje međunarodnim mrežama za izvrsne istraživače i inovatore (kao što je COST) te njihova koordinacija.

3.   OSTVARIVANJE PARTNERSTVA

Za ostvarenje održivog rasta u Europi potrebno je postići
  optimalan
  doprinos javnih i privatnih subjekata. To je ključno za konsolidiranje Europskog istraživačkog prostora i postizanje uspjeha u Uniji inovacija,
  Digitalnoj agendi
  i ostalim najznačajnijim inicijativama strategije Europa 2020. Nadalje, za odgovorna istraživanja i inovacije potrebno je da najbolja rješenja proizađu iz međusobnog djelovanja partnera koji imaju različita gledišta, ali zajedničke interese.

Program
  Horizont 2020.
  uključuje raspon i jasan skup kriterija za utvrđivanje javno-javnih i javno-privatnih partnerstava. Javno-privatna partnerstva mogu se zasnivati na ugovornom aranžmanu između javnih i privatnih subjekata i u ograničenim slučajevima mogu biti institucionalizirana javno-privatna partnerstva (kao što su zajedničke tehnološke inicijative i drugi zajednički pothvati).

Postojeća javno-javna i javno-privatna partnerstva mogu primati potporu
  iz
  programa
  Horizont 2020.
  uz uvjet da se bave ciljevima
  tog
  programa,
  doprinose ostvarenju Europskog istraživačkog prostora,
  ispunjavaju kriterije
  utvrđene u programu Horizont
  2020. te
  da
  su
  pokazala
  da postižu
  znatan
  napredak u sklopu Sedmog okvirnog programa za istraživanja, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (FP7).

Inicijative
  iz
  članka 185. Ugovora koje dobivaju potporu u sklopu
  programa
  FP6 i/ili FP7
  i
  za koje se može osigurati daljnja potpora pod navedenim uvjetima uključuju: Partnerstvo europskih
  zemalja
  i
  zemalja
  u razvoju
  na
  području kliničkih studija (EDCTP),
  Program podrške
  okoline za
  samostalan
  život (AAL), Program istraživanja i razvoja za Baltičko more (BONUS), Eurostars i Europski program za istraživanja u mjeriteljstvu. Može se osigurati i daljnja potpora
  Europskom savezu
  za istraživanje energije (EERA) uspostavljenom u sklopu Strateškog energetskog tehnološkog plana (plan SET).
  U okviru programa Horizont 2020. mogu se poduprijeti zajedničke inicijative za donošenje programa instrumentima iz članka 20. [Okvirne uredbe], uključujući inicijativama iz članka 185. Ugovora.

Zajednički pothvati uspostavljeni u
  okviru programa
  FP7
  u skladu s člankom
  187. Ugovora, za koje se može osigurati daljnja potpora prema navedenim uvjetima
  su
  sljedeći: Inicijativa za inovativne lijekove (IMI), istraživanje Jedinstvenog europskog neba, ATM (SESAR), gorive ćelije i vodik (FCH), kao i ugrađeni računalni sustavi (ARTEMIS) i nanoelektronika (ENIAC). Ovo posljednje može se objediniti u jedinstvenu inicijativu.

Ostala javno-privatna partnerstva koja dobivaju podršku iz
  programa
  FP7 za koja se može osigurati daljnja potpora prema navedenim uvjetima su sljedeća: tvornice budućnosti, energetski učinkovite zgrade, europski inicijativa za zelene automobile, internet budućnosti. Daljnja potpora može se osigurati i
  europskim
  industrijskim inicijativama (EII) pokrenutima u sklopu plana SET.

Daljnja javno-javna i javno-privatna partnerstva mogu se pokrenuti u sklopu programa
  Horizont 2020.
  kada zadovoljavaju definirane kriterije. ▌

DIO I.

IZVRSNA ZNANOST

1.   EUROPSKO ISTRAŽIVAČKO VIJEĆE

Europsko istraživačko vijeće (ERC) promicat će pionirska istraživanja svjetske razine. Pionirska istraživanja i istraživanja koja prelaze granice trenutačnog poimanja nisu samo od ključne važnosti za gospodarsko blagostanje i društvenu dobrobit nego su i istinski rizični poduhvati koji napreduju na novim i izrazito zahtjevnim istraživačkim područjima, bez jasno odvojenih znanstvenih disciplina.

Kako bi se
  potaknuo
  velik izravan učinak u obliku napretka
  na
  području znanosti, ERC će davati potporu timovima za izvođenje istraživanja
  na
  svim područjima osnovnih znanstvenih i tehnoloških istraživanja u okvirima programa
  Horizont 2020.
  , uključujući tehniku, društvene i humanističke znanosti. Ako je potrebno, u obzir se mogu uzeti posebne ▌ciljane skupine (npr.
  mladi
  istraživači/timovi u nastajanju) sukladno ciljevima ERC-a i potrebama učinkovite provedbe. Posebna će se pozornost posvetiti novonastalim i brzorastućim područjima na samim granicama znanja te na dodirnom mjestu nekoliko disciplina.

Neovisni istraživači bilo koje dobi
  i spola
  iz bilo koje zemlje na svijetu, uključujući mlade istraživače
  koji se žele afirmirati
  kao vodeći neovisni istraživači, dobivat će potporu za
  provođenje
  istraživanja u Europi.

ERC daje posebnu prednost pomaganju najboljim mladim istraživačima s izvrsnim idejama da naprave pomak prema nezavisnosti, dajući odgovarajuću potporu u kritičnoj fazi kada osnivaju ili konsolidiraju vlastiti istraživački tim ili program. ERC će također i dalje osiguravati odgovarajuće razine potpore afirmiranim istraživačima.

Slijedit će se pristup „istraživanja na poticaj istraživača”. To znači da će ERC podupirati projekte koje će provoditi istraživači s temama po vlastitom odabiru u okviru poziva na podnošenje prijedloga. Prijedlozi će se ocjenjivati samo prema kriteriju izvrsnosti koja se utvrđuje
  stručnim pregledom
  , uzimajući u obzir izvrsnost novih skupina,
  mlade
  istraživače, kao i postojeće timove, te uz obraćanje posebne pozornosti prijedlozima koji su izrazito pionirski i uključuju
  primjereno visoke
  znanstvene rizike.

ERC će djelovati kao
  samostalno
  tijelo za financiranje koje se rukovodi znanošću, a sastoji se od neovisnog Znanstvenog vijeća te ga podupire racionalna i troškovno učinkovita posebna provedbena struktura.

Znanstveno vijeće ERC-a utvrdit će sveobuhvatnu znanstvenu strategiju i imat će pune ovlasti pri odlučivanju o vrsti istraživanja koje će se financirati.

Znanstveno
  će
  vijeće utvrditi program rada kako bi
  ostvarilo
  ciljeve ERC-a temeljene na njegovoj znanstvenoj strategiji, kako je opisano u nastavku teksta. Pokrenut će potrebne inicijative za međunarodnu suradnju u skladu sa svojom znanstvenom strategijom, uključujući promidžbene aktivnosti za povećanje vidljivosti ERC-a za najbolje istraživače iz
  ostalih dijelova
  svijeta.

Znanstveno vijeće stalno će pratiti djelovanje ERC-a
  i njegove postupke ocjenjivanja
  te razmatrati kako se najbolje mogu postići njegovi širi ciljevi. Izradit će kombinaciju mjera za potporu
  ERC-u
  koje budu nužne kako bi se odgovorilo na nove potrebe.

ERC će u vlastitom djelovanju težiti izvrsnosti. Administrativni troškovi i troškovi osoblja za ERC koji se odnose na Znanstveno vijeće i posebnu provedbenu strukturu bit će sukladni s racionalnim i troškovno učinkovitim upravljanjem. Administrativni izdaci ograničit će se na najmanju moguću mjeru, u skladu s osiguravanjem sredstava potrebnih za provedbu visoke kvalitete kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećalo financiranje za pionirska istraživanja.

Dodjeljivat će se nagrade ERC-a i bespovratnim sredstvima će se upravljati na jednostavan
  i transparentan
  način
  kojim se
  zadržava pozornost na izvrsnosti, potiče
  inicijativa
  i kombinira fleksibilnost s pozivanjem na odgovornost. ERC će stalno tražiti nove načine za pojednostavljivanje i poboljšanje svojih postupaka kako bi osiguralo poštovanje tih načela.

S obzirom na jedinstvenu strukturu i ulogu ERC-a kao tijela za financiranje koje se rukovodi znanošću, provedba aktivnosti i upravljanje aktivnostima ERC-a neprekidno će se pregledavati i ocjenjivati, pri čemu će u potpunosti biti uključeno Znanstveno vijeće, kako bi se procijenila njegova postignuća i kako bi se na osnovi iskustva prilagodili i poboljšali postupci i strukture.

1.1.   Znanstveno vijeće

Kako bi obavljalo svoje zadaće kako su utvrđene u članku 7., Znanstveno vijeće će:

| (1) | Znanstvena strategija:






  — | utvrditi sveobuhvatnu znanstvenu strategiju za ERC u svjetlu znanstvenih mogućnosti i europskih znanstvenih potreba; |
| --- | --- | --- |

(1)

Znanstvena strategija:

—

utvrditi sveobuhvatnu znanstvenu strategiju za ERC u svjetlu znanstvenih mogućnosti i europskih znanstvenih potreba;

| — | na trajnoj osnovi, u skladu sa znanstvenom strategijom, osigurati uspostavu programa rada i uvođenje potrebnih izmjena, uključujući pozive za podnošenje prijedloga i
  kriterije
  te, prema potrebi, definiranje posebnih ▌ciljnih skupina (npr. mladi timovi/novi timovi). |
| --- | --- |

—

na trajnoj osnovi, u skladu sa znanstvenom strategijom, osigurati uspostavu programa rada i uvođenje potrebnih izmjena, uključujući pozive za podnošenje prijedloga i
  kriterije
  te, prema potrebi, definiranje posebnih ▌ciljnih skupina (npr. mladi timovi/novi timovi).

| (2) | Znanstveno upravljanje, praćenje i kontrola kvalitete:






  — | prema potrebi, iz znanstvene perspektive, pod nadzor Znanstvenog vijeća stavljeni su utvrđivanje stajališta o provođenju poziva na podnošenje prijedloga i upravljanju njima, kriteriji
  ocjenjivanja
  , postupak stručnog ocjenjivanja, uključujući izbor stručnjaka, metode
  stručnog ocjenjivanja
  te ocjenjivanje prijedloga i potrebna provedbena pravila i smjernice na temelju kojih se odlučuje o financiranju prijedloga, kao i
  sve drugo što
  utječe na postignuća i učinak aktivnosti ERC-a
  te
  na kvalitetu obavljenog istraživanja, uključujući glavne odredbe uzorka ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava ERC-a; |
| --- | --- | --- |

(2)

Znanstveno upravljanje, praćenje i kontrola kvalitete:

—

prema potrebi, iz znanstvene perspektive, pod nadzor Znanstvenog vijeća stavljeni su utvrđivanje stajališta o provođenju poziva na podnošenje prijedloga i upravljanju njima, kriteriji
  ocjenjivanja
  , postupak stručnog ocjenjivanja, uključujući izbor stručnjaka, metode
  stručnog ocjenjivanja
  te ocjenjivanje prijedloga i potrebna provedbena pravila i smjernice na temelju kojih se odlučuje o financiranju prijedloga, kao i
  sve drugo što
  utječe na postignuća i učinak aktivnosti ERC-a
  te
  na kvalitetu obavljenog istraživanja, uključujući glavne odredbe uzorka ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava ERC-a;

| — | pratiti kvalitetu djelovanja i ocjenjivati provedbu programa i postignuća te utvrđivati
  preporuke
  za korektivne ili buduće aktivnosti. |
| --- | --- |

—

pratiti kvalitetu djelovanja i ocjenjivati provedbu programa i postignuća te utvrđivati
  preporuke
  za korektivne ili buduće aktivnosti.

| (3) | Priopćavanje i širenje:






  — | osigurati
  transparentnost u komuniciranju
  sa znanstvenom zajednicom, ključnim dionicima
  i širokom javnošću
  o aktivnostima i postignućima ERC-a; |
| --- | --- | --- |

(3)

Priopćavanje i širenje:

—

osigurati
  transparentnost u komuniciranju
  sa znanstvenom zajednicom, ključnim dionicima
  i širokom javnošću
  o aktivnostima i postignućima ERC-a;

| — | redovno izvještavati Komisiju o svojim aktivnostima. |
| --- | --- |

—

redovno izvještavati Komisiju o svojim aktivnostima.

Znanstveno vijeće ima pune ovlasti pri odlučivanju o vrsti istraživanja koje će se financirati i nastupa kao jamac kvalitete aktivnosti iz znanstvene perspektive.

Po potrebi se Znanstveno vijeće savjetuje sa znanstvenom, tehničkom i akademskom zajednicom
  , regionalnim i nacionalnim agencijama za financiranje istraživanja i drugim dionicima
  .

Članovi Znanstvenog vijeća
  dobivaju
  naknadu za zadaće koje obavljaju u obliku honorara i, prema potrebi, povrat troškova i životnih troškova.

Predsjednik ERC-a
  boravit će
  u Bruxellesu tijekom trajanja svog
  mandata
  i većinu vremena (2) bavit će se djelatnostima ERC-a. On(a) će dobivati naknadu na razini najviših rukovoditelja Komisije.

Znanstveno vijeće iz redova svojih članova bira tri potpredsjednika koji pomažu predsjedniku u zastupanju i u organizaciji rada. Oni također mogu imati titulu potpredsjednika Europskog istraživačkog vijeća.

Trima potpredsjednicima bit će osigurana potpora kako bi se osigurala primjerena administrativna pomoć u matičnim institutima.

1.2.   Posebna provedbena struktura

Posebna provedbena struktura bit će odgovorna za sve aspekte primjene i provedbe programa, kako je predviđeno programom rada. Posebno će provoditi postupke ocjenjivanja, postupak stručnog ocjenjivanja i odabira u skladu s načelima koja je utvrdilo Znanstveno vijeće te će osigurati financijsko i znanstveno upravljanje bespovratnim sredstvima.

Posebna provedbena struktura podupirat će Znanstveno vijeće u obavljanju svih njegovih zadaća kako je navedeno u tekstu, osiguravati pristup potrebnim dokumentima i podacima koje posjeduje te obavještavati Znanstveno vijeće o svojim aktivnostima.

U svrhu osiguravanja učinkovite veze s posebnom provedbenom strukturom u vezi sa strateškim i operativnim pitanjima, vodstvo Znanstvenog vijeća i direktor posebne provedbene strukture održavat će redovne sastanke za koordinaciju.

Upravljanje ERC-om provodit će osoblje zaposleno u tu svrhu,
  po potrebi
  uključujući dužnosnike institucija EU-a,
  a ono će obuhvaćati
  samo stvarne administrativne potrebe kako bi se osigurali stabilnost i kontinuitet potrebni za učinkovitu upravu.

1.3.   Uloga Komisije

Kako
  bi
  ispunjavala svoje obveze utvrđene člancima 6., 7. i 8., Komisija će:

| — | osiguravati kontinuitet i obnovu Znanstvenog vijeća
  te
  potporu
  stalnom Identifikacijskom odboru
  za
  određivanje
  budućih članova Znanstvenog vijeća; |
| --- | --- |

—

osiguravati kontinuitet i obnovu Znanstvenog vijeća
  te
  potporu
  stalnom Identifikacijskom odboru
  za
  određivanje
  budućih članova Znanstvenog vijeća;

| — | osiguravati kontinuitet posebne provedbene strukture i delegiranje zadaća i odgovornosti
  toj strukturi,
  uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća; |
| --- | --- |

—

osiguravati kontinuitet posebne provedbene strukture i delegiranje zadaća i odgovornosti
  toj strukturi,
  uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća;

| — | imenovati ravnatelja i stručno osoblje
  posebne provedbene strukture
  , uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća; |
| --- | --- |

—

imenovati ravnatelja i stručno osoblje
  posebne provedbene strukture
  , uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća;

| — | osigurati pravodobno donošenje programa rada,
  stavova
  u vezi s provedbenom metodologijom i
  potrebnih provedbenih
  pravila
  utvrđenih
  u Pravilima podnošenja ERC-a i uzorku ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava ERC-a, uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća; |
| --- | --- |

—

osigurati pravodobno donošenje programa rada,
  stavova
  u vezi s provedbenom metodologijom i
  potrebnih provedbenih
  pravila
  utvrđenih
  u Pravilima podnošenja ERC-a i uzorku ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava ERC-a, uzimajući u obzir stajališta Znanstvenog vijeća;

| — | redovno obavješćivati
  i konzultirati
  programski odbor o provedbi aktivnosti ERC-a. |
| --- | --- |

—

redovno obavješćivati
  i konzultirati
  programski odbor o provedbi aktivnosti ERC-a.

2.   BUDUĆE TEHNOLOGIJE I TEHNOLOGIJE U NASTAJANJU

Aktivnostima koje se odnose na buduće tehnologije
  i
  tehnologije
  u nastajanju (FET) konkretizirat će
  se
  različite logike intervencije, od potpuno otvorenih do različitih stupnjeva strukturiranja tema,
  zajednica
  i financiranja,
  organiziranih
  oko triju
  dijelova – otvorenih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju, proaktivnih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju i vodećih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju
  .

2.1.   Otvorene buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju: poticanje novih ideja

Podupiranje velikog broja suradničkih istraživačkih projekata
  vizionarske
  znanosti i tehnologije visokog rizika
  u raznoj fazi
  nužno je za uspješno istraživanje novih temelja za radikalno
  nova buduća znanstvena saznanja
  i tehnologije. Budući da je izrazito netematska i nepreskriptivna, ta aktivnost omogućuje nove ideje,
  kad
  god se one pojave i odakle god dolaze, u najširem spektru tema i disciplina
  i aktivno potiče kreativni način razmišljanja izvan zacrtanih okvira
  . Njegovanje takvih krhkih ideja zahtijeva snažan, riziku sklon i u velikoj mjeri
  interdisciplinaran
  istraživački pristup koji dopire znatno izvan
  strogo
  tehnoloških okvira. Privlačenje i poticanje sudjelovanja novih subjekata visokog potencijala u istraživanjima i inovacijama, kao što su mladi istraživači i MSP-i visoke tehnologije također su važni za stvaranje vodećih znanosti i industrija u budućnosti.

2.2.   Proaktivne buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju: njegovanje novih tema i zajednica

Nova područja i teme trebaju sazreti, posredstvom rada usmjerenog prema strukturiranju zajednica u nastajanju i podupiranjem dizajna i razvoja istraživačkih tema koje donose preobražaj. Glavne prednosti tog pristupa
  kojim se
  uvodi
  struktura
  , a ipak je istraživačke prirode jesu nova područja koja još nisu spremna na uključivanje u planove industrijskih istraživanja te jačanje i strukturiranje istraživačkih zajednica oko njih.
  Njime se osigurava
  iskorak od suradnje malog broja istraživača
  prema skupini
  projekata od kojih se svaki bavi aspektima neke istraživačke teme i razmjenjuje rezultate.
  To će se ostvarivati u okviru bliske povezanosti s temama koje se odnose na društvene izazove i vodeći položaj industrije.

2.3.   Vodeće buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju: bavljenje velikim interdisciplinarnim znanstvenim i tehnološkim izazovima

Istraživačke inicijative
  u okviru
  ovog izazova
  potaknute su znanošću i tehnologijom
  , velikih su razmjera, multidisciplinarne su i izgrađene oko vizionarskog cilja koji ih
  ujedinjuje
  . One se bave velikim interdisciplinarnim znanstvenim i tehnološkim izazovima za koje je potrebna suradnja cijelog niza disciplina, zajednica i programa. Znanstveni
  i tehnološki
  napredak trebao bi omogućiti snažnu i opsežnu osnovu za buduće ▌inovacije i gospodarsku primjenu, kao i nove koristi
  koje mogu imati velik utjecaj na
  društvo. Cjelovita priroda i veličina impliciraju da se oni mogu ostvariti samo
  suradničkim dugoročnim
  i održivim naporima ▌.

Aktivnosti u tri
  dijela
  FET-a nadopunjuju
  se
  ▌
  aktivnostima
  umrežavanja i
  onima koje se temelje u zajednici radi stvaranja
  plodne i snažne europske osnove za istraživanja
  budućih tehnologija
  koja potiče znanost. One će podupirati budući razvoj događaja aktivnosti FET, poticati raspravu o implikacijama novih tehnologija i ubrzati učinak.

2.4.   Posebni aspekti provedbe

Savjetodavni odbor za buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju
  , uključujući znanstvenike i inženjere najvećeg ugleda i stručnosti,
  osigurat će
  informacije
  dionika o sveukupnoj znanstvenoj
  i tehnološkoj
  strategiji, uključujući
  savjete o definiciji
  programa rada.

FET će i dalje biti predvođen znanošću
  i tehnologijom
  i poduprt jednostavnom i učinkovitom provedbenom strukturom. Bit će usvojeni
  jednostavni administrativni
  postupci kako bi se zadržala usmjerenost na izvrsnost u tehnološkim inovacijama
  , potaknula
  inicijativa
  te
  kombinirala
  brzina odlučivanja i
  fleksibilnost s
  odgovornošću
  . Najprimjereniji pristupi
  primjenjivat će se
  za preispitivanje krajobraza istraživanja u FET-u (npr. ▌
  analiza portfelja
  )
  te
  za uključivanje zajednica dionika (npr. ▌savjetovanja). Cilj će biti trajno poboljšanje i traženje novih načina za pojednostavljivanje i poboljšanje postupaka kako bi se osiguralo poštovanje tih načela. Obavljat će se procjene učinkovitosti i učinka aktivnosti FET-a, koje će dopunjavati one na programskoj razini.

S obzirom na njegovu misiju poticanja znanstveno orijentiranih istraživanja
  budućih tehnologija
  ,
  FET-om se
  nastoji okupiti subjekte iz znanosti, tehnologije i inovacija
  , po potrebi uključujući korisnike i to u najvećoj mogućoj mjeri one iz javnog i privatnog sektora
  . Stoga bi FET trebao imati aktivnu ulogu katalizatora u poticanju novih načina razmišljanja, nove prakse i novih oblika suradnje.

Otvorene buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju grupiraju aktivnosti za iznalaženje novih
  perspektivnih
  ideja, potpuno se pridržavajući pristupa „odozdo prema gore”. Visok rizik što ga svaka takva ideja implicira ima protutežu u tome da se mnoge takve ideje istražuju.
  Učinkovitost
  u smislu vremena i korištenja resursa,
  nizak situacijski
  trošak za podnositelje prijedloga, kao i neupitna otvorenost prema nekonvencionalnim i interdisciplinarnim idejama ključne su značajke
  tih
  aktivnosti.
  Jednostavnim
  i
  brzim
  trajno
  otvorenim programima
  podnošenja prijedloga nastojat će
  se
  pronaći nove visokorizične
  perspektivne
  istraživačke ideje te će
  se
  uključiti
  poticaji
  za nove inovacijske subjekte visokog potencijala kao što su mladi istraživači i visoko-tehnološka mala i srednja poduzeća.
  Kako bi se nadopunile aktivnosti u okviru otvorenih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju, aktivnostima u okviru prioriteta „vodeći položaj industrije” i „društveni izazovi” može se poticati radikalno nova primjena znanja i tehnologija.

Aktivnošću u okviru proaktivnih budućih tehnologija
  i
  tehnologija
  u nastajanju ▌redovno će
  se
  otvarati
  pozivi
  na nekoliko visokorizičnih inovativnih tema visokog potencijala, koje se financiraju na takvoj razini da se može odabrati nekoliko projekata.
  Ti
  će
  se projekti
  poduprijeti
  aktivnostima
  izgradnje u zajednici
  kojima se
  potiču aktivnosti kao što su zajednička događanja, izrada novih
  programa
  i smjernice za istraživanja.
  Odabirom
  tema uzet će
  se
  u obzir izvrsnost u znanstveno orijentiranim istraživanjima
  budućih tehnologija
  , potencijal za stvaranje kritične mase i učinak na znanost i tehnologiju.

Ovisno o pozitivnom ishodu pripremnih projekata za buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju, moglo bi se provesti
  više opsežnih usmjerenih inicijativa (vodećih budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju). One
  bi se trebale
  zasnivati na
  otvorenim
  partnerstvima koja omogućuju
  dobrovoljno
  kombiniranje
  doprinosa
  Unije i nacionalnih i privatnih doprinosa s uravnoteženim upravljanjem koje omogućuje vlasnicima programa da imaju odgovarajući utjecaj, kao i visok stupanj autonomije i fleksibilnosti u provedbi, čime se
  omogućuje
  da vodeće buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju blisko slijede istraživačke smjernice koje imaju široku podršku. Odabir
  tema koje će se provesti kao vodeći primjeri temeljit će se na znanstvenoj i tehnološkoj izvrsnosti te će se njime uzimati
  u obzir cilj koji ih objedinjuje,
  mogući
  učinak, uključivanje dionika i resursa u okviru kohezivnih istraživačkih smjernica i
  po potrebi potpora
  dionika i nacionalnih/regionalnih istraživačkih programa.
  Te se aktivnosti provode uz korištenje postojećih financijskih instrumenata.

3.   AKTIVNOSTI PROGRAMA MARIE
  SKŁODOWSKA
  -CURIE

3.1.   Poticanje novih vještina izvrsnom početnom izobrazbom istraživača

Europi je potrebna snažna i kreativna osnova ljudskih resursa, mobilna između raznih zemalja i sektora, s pravom kombinacijom vještina za inovacije i preoblikovanje znanja i ideja u proizvode i usluge za gospodarsko blagostanje i društvenu dobrobit.

To će se postići osobito strukturiranjem i poboljšavanjem izvrsnosti u
  znatnom
  dijelu kvalitetne početne izobrazbe istraživača na početku karijere i apsolvenata doktorskih studija u svim državama članicama i s njima povezanim zemljama
  , uključujući po potrebi sudjelovanje trećih zemalja
  . Osiguravanjem raznolikih vještina za istraživače na početku karijere, koje će im omogućiti suočavanje s tekućim i budućim izazovima, sljedeći naraštaj istraživača imat će koristi od povećanih izgleda za karijeru i u javnom i u privatnom sektoru te
  će
  time
  povećati
  i privlačnost istraživačkih karijera za mlade ljude.

Ta će se
  mjera provoditi
  pružanjem potpore
  programima izobrazbe za istraživanja
  odabranima
  na natječajima širom Unije, provodit će se partnerstvima sveučilišta, istraživačkih institucija,
  istraživačkih infrastruktura,
  poduzeća, MSP-ova i ostalih društveno-gospodarskih skupina
  diljem Europe i šire
  . Također će se podupirati pojedinačne institucije sposobne osigurati takvo isto okruženje koje obogaćuje. Morat će se osigurati fleksibilnost u provedbi ciljeva kako bi se rješavale različite potrebe. Obično će uspješna partnerstva imati oblik mreža za izobrazbu u istraživanjima
  koje mogu ponuditi inovativne vrste izobrazbe poput zajedničkih ili višestrukih doktorskih stupnjeva
  ili doktorata u industriji, dok će pojedine institucije obično biti uključene u inovativne doktorske programe.
  Doktorati u industriji važan su element za poticanje inovativnog duha među istraživačima i stvaranje čvršćih veza između industrije i akademske zajednice.
  U tom okviru predviđena je potpora za najbolje istraživače iz bilo koje zemlje na početku
  njihove
  karijere za njihovo pridruživanje tim izvrsnim programima
  , koja, između ostalog, može obuhvaćati mentorstvo u prijenosu znanja i iskustva
  .

Ti programi izobrazbe bavit će se razvijanjem i proširenjem osnovnih istraživačkih kompetencija, a istodobno će
  istraživače osposobiti za
  kreativno razmišljanje,
  podariti im poduzetnički duh
  i inovacijske vještine koje će odgovarati budućim potrebama tržišta rada. Programi će isto tako osigurati izobrazbu o prenosivim kompetencijama kao što su timski rad, preuzimanje rizika, upravljanje projektima, normizacija, poduzetništvo, etika,
  prava intelektualnog vlasništva
  ,
  komunikacija
  i
  otvorenost prema društvu
  , koji su ključni za stvaranje, razvijanje, komercijalizaciju i rasprostranjivanje inovacija.

3.2.   Njegovanje izvrsnosti prekograničnom i međusektorskom mobilnošću

Europa mora biti privlačna za najbolje istraživače, europske i one izvan Europe. To će se postići osobito podupiranjem privlačnih mogućnosti za karijeru
  iskusnih istraživača
  i u
  javnom
  i u privatnom sektoru te njihovim poticanjem na preseljenje iz jedne zemlje u drugu, iz jednog sektora i discipline u druge kako bi se pojačao njihov kreativni i inovativni potencijal.

Financijska sredstva davat će se najboljim ili najperspektivnijim iskusnim istraživačima, neovisno o njihovoj nacionalnosti, koji žele razvijati svoje vještine
  iskustvom u okviru trans-nacionalne ili međunarodne
  mobilnosti. Oni mogu dobivati potporu u svim različitim fazama njihove karijere, uključujući prve faze, odmah nakon što steknu doktorat ili ekvivalentno iskustvo. Ti istraživači dobivat će financijska sredstva pod uvjetom da se presele iz jedne zemlje u drugu kako bi proširili ili produbili svoje kompetencije na sveučilištima, u istraživačkim institucijama,
  istraživačkim infrastrukturama,
  poduzećima, MSP-ovima i drugim društveno-gospodarskim
  subjektima
  po svom izboru
  (npr. organizacijama civilnog društva)
  , radeći na istraživačkim i inovativnim projektima u koje će uklopiti svoje osobne potrebe i interese.
  Njih
  će se poticati na prelazak iz javnog sektora u privatni ili obratno podrškom privremenim radnim mjestima.
  Time bi se trebala povećati inovativnost privatnog sektora i promicati međusektorska mobilnost.
  Također će se podupirati mogućnosti rada u nepunom radnom vremenu ili honorarno, koji omogućuje kombinirana radna mjesta i u javnom i u privatnom sektoru, kako bi se povećao prijenos znanja između sektora i potaknulo osnivanje novih poduzeća. Takve posebno oblikovane istraživačke mogućnosti pomoći će
  perspektivnim
  istraživačima da postanu potpuno samostalni i olakšati prelaske između javnog i privatnog sektora u njihovim karijerama.

Kako bi se u potpunosti iskoristio postojeći potencijal istraživača, također će se dati potpora mogućnostima
  za njihovu izobrazbu i stjecanje novih znanja u istraživačkoj instituciji visoke razine u trećoj zemlji
  , ponovno započinjanje istraživačke karijere nakon prekida
  te ponovnu integraciju istraživača na dugoročniji istraživački položaj u Europi, uključujući njihovu matičnu zemlju, nakon njihova iskustva na području transnacionalne ili međunarodne mobilnosti
  .

3.3.   Poticanje inovacija uzajamnim obogaćivanjem znanja

Društveni izazovi postaju sve globalniji
  pa je prekogranična i
  međusektorska suradnja od ključne važnosti za
  uspješno
  suočavanje s njima. Stoga je razmjena znanja i ideja
  od faze istraživanja do faze plasiranja na tržište (i obratno)
  od najveće važnosti, a može se postići samo povezivanjem ljudi. Promicat će se davanjem podrške fleksibilnim razmjenama
  visokokvalificiranog osoblja s područja istraživanja i razvoja
  između sektora, zemalja i disciplina.

Europskim financijskim sredstvima
  podupirat će
  se
  ▌
  razmjena
  osoblja s područja istraživanja i inovacija
  u okviru partnerstava
  sveučilišta, istraživačkih institucija,
  istraživačkih infrastruktura,
  poduzeća, MSP-ova i ostalih društveno-gospodarskih
  subjekata
  u Europi, kao i između Europe i trećih zemalja kako bi se jačala međunarodna suradnja. Bit će otvorena za osoblje
  s
  područja istraživanja i inovacija na svim stupnjevima karijere, od najnižih (odmah nakon stečene diplome) do najviših (
  upravljanje
  ), uključujući i administrativno i tehničko osoblje.

3.4.   Povećanje strukturnog učinka sufinanciranjem aktivnosti

Poticanje regionalnih, nacionalnih ili međunarodnih programa kako bi se pospješivala izvrsnost i širila najbolja praksa
  programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie u smislu mogućnosti za mobilnost
  u izobrazbi
  istraživača
  diljem Europe
  , razvoj njihove karijere i
  razmjena
  osoblja povećat će brojčani i strukturni učinak
  aktivnosti programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie.
  Time
  će
  se
  također povećati privlačnost centara izvrsnosti u cijeloj Europi.

To će se postići sufinanciranjem novih ili već postojećih regionalnih, nacionalnih, privatnih ili međunarodnih programa kako bi se otvorio put i omogućila međunarodna, međusektorska i interdisciplinarna izobrazba o istraživanjima, kao i prekogranična mobilnost istraživača i osoblja koje radi na inovacijama te njihova mobilnost između pojedinih sektora u svim fazama njihovih karijera.

To će omogućiti
  iskorištavanje sinergija
  između aktivnosti Unije i onih na regionalnoj i nacionalnoj razini,
  čime će se suzbiti rascjepkanost
  u smislu ciljeva, metoda ocjenjivanja i radnih uvjeta istraživača.
  U okviru aktivnosti sufinanciranja snažno će se poticati primjena ugovora o radu.

3.5.   Posebna potpora i mjere politike

Za učinkovito rješavanje izazova bit će od najveće važnosti pratiti napredak.
  Programom
  će
  se
  podupirati razvijanje pokazatelja i
  analiza
  podataka povezanih s mobilnošću, vještinama, karijerama
  i spolnom jednakošću
  istraživača kako bi se identificirali nedostaci
  i prepreke
  u
  aktivnostima programa
  Marie
  Skłodowska-
  Curie i povećao
  njihov
  učinak. Te će se aktivnosti provoditi u nastojanju
  da se pronađu


  sinergije
  i u bliskoj koordinaciji s
  aktivnostima politike potpore
  istraživačima, njihovim poslodavcima i financijerima koje će se provoditi u okviru cilja „
  Europa u svijetu koji se mijenja –
  uključiva, inovativna i
  promišljajuća
  društva”. Posebne aktivnosti financirat će se
  radi potpore
  inicijativama
  za jačanje
  svijesti o važnosti karijere istraživača,
  obuhvaćajući također aspekte povratka i ponovne integracije,
  te kako bi se širili rezultati istraživanja i inovacija koji proizlaze iz rada
  koji se podupire aktivnostima programa
  Marie
  Skłodowska-
  Curie.

Kako bi se dalje povećavao učinak
  aktivnosti programa
  Marie
  Skłodowska-
  Curie,
  strategijom
  usluga za bivše studente
  poboljšat
  će se umrežavanje između istraživača koji rade
  u okviru tog programa
  (sadašnji i prošli). One će biti u rasponu
  od
  potpore forumu za kontakte i razmjenu informacija
  među istraživačima
  , čime će se omogućiti istraživanje raznih oblika suradnje i mogućnosti zapošljavanja, do
  organiziranja
  zajedničkih događanja i uključivanja
  akademika
  u promidžbene aktivnosti kao ambasadora
  aktivnosti programa
  Marie
  Skłodowska-
  Curie i
  Europskog istraživačkog prostora
  .

3.6.   Posebni aspekti provedbe

Program
  Marie
  Skłodowska
  -Curie bit će
  otvoren
  za aktivnosti izobrazbe i razvoja karijere
  na
  svim područjima istraživanja i inovacija obuhvaćenima Ugovorom, od osnovnih istraživanja do prenošenja na tržište i inovacijskih usluga. Podnositelji zahtjeva
  moći će
  slobodno birati područja istraživanja i inovacija, kao i sektore.

Kako bi se iskoristila svjetska baza znanja,
  aktivnosti programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie bit će otvorene za osoblje
  s
  područja istraživanja i inovacija, kao i za sveučilišta, istraživačke institucije,
  istraživačke infrastrukture,
  poduzeća, MSP-ove i ostale društveno-gospodarske isubjekte iz svih zemalja, uključujući i treće zemlje
  u skladu s
  uvjetima definiranima u Uredbi (EU) XX/2012 (Pravila
  sudjelovanja
  ).

U svim navedenim aktivnostima pozornost će se obratiti poticanju snažnog sudjelovanja poduzeća, osobito MSP-ova, kao i ostalih društveno-gospodarskih
  subjekata
  radi uspješne provedbe i učinka
  aktivnosti programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie. Dugoročna suradnja između visokog školstva, istraživačkih organizacija
  te javnog i
  privatnog
  sektora
  , uzimajući u obzir zaštitu prava intelektualnog vlasništva,
  promiče
  se u svim aktivnostima
  programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie.

Aktivnosti programa Marie Skłodowska-Curie pripremat će se u bliskoj sinergiji s drugim programima kojima se podupiru ti politički ciljevi, uključujući program Erasmus za sve te zajednice znanja i inovacija EIT-a.

Zadržava se mogućnost, ako se pojavi posebna potreba, da
  cilj budu
  određene aktivnosti u sklopu programa povezane s posebnim društvenim izazovima, vrstama istraživanja i inovacijskim institucijama ili geografskim lokacijama kako bi se odgovorilo na
  razvoj
  potreba Europe u smislu vještina, izobrazbe
  na području istraživanja
  , razvijanja karijere i razmjene znanja.

Kako bi se osigurala otvorenost za sve izvore
  talenata
  , osigurat će se opće mjere kojima će se prebroditi svi poremećaji u pristupu bespovratnim sredstvima, na primjer poticanjem jednakih mogućnosti
  za istraživače obaju spolova
  u svim aktivnostima
  programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie i
  uspoređivanjem sudjelovanja po spolu s referentnim vrijednostima
  . Osim toga, aktivnostima
  programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie
  pomagat će se
  istraživačima pri uspostavljanju stabilnijeg razvoja karijere,
  omogućavati
  postizanje odgovarajuće ravnoteže između profesionalnog i obiteljskog života te nastavak istraživačke karijere nakon prekida.
  Preporučuje se da
  svi sudionici koji dobiju sredstva podržavaju i primjenjuju načela Europske povelje za istraživače i Kodeksa ponašanja pri zapošljavanju istraživača kojima se promiče otvoreno zapošljavanje i privlačni radni uvjeti.

Kako bi se i dalje
  poboljšavalo
  širenje rezultata i uključivanje javnosti, od korisnika
  programa
  Marie
  Skłodowska
  -Curie
  može
  se tražiti da planiraju odgovarajuće promidžbene aktivnosti namijenjene širokoj javnosti. Taj plan bit će ocijenjen tijekom procesa ocjenjivanja, kao i tijekom
  naknadnog
  praćenja projekata.

4.   ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE

Cilj aktivnosti razvoj je
  izvrsnih
  europskih istraživačkih infrastruktura za 2020. i dalje, poticanje njihovih inovacijskih potencijala i
  ljudskih resursa
  te jačanje europske politike. Ostvarivat će se koordinacija s kohezijskim izvorima financiranja kako bi se osigurala sinergija i koherentan pristup za razvijanje istraživačkih infrastruktura.
  Poticat će se sinergije s aktivnostima programa Marie Skłodowska-Curie.

4.1.   Razvijanje europskih istraživačkih infrastruktura za 2020. i dalje

4.1.1.   Razvijanje nove istraživačke infrastrukture na svjetskoj razini

Cilj je
  olakšati i podržati pripremu,
  provedbu, dugoročnu održivost i učinkovito djelovanje istraživačkih infrastruktura utvrđenih na Europskom strateškom forumu o istraživačkim infrastrukturama (ESFRI) i drugih istraživačkih infrastruktura svjetske klase, što će pomoći Europi da odgovori na velike izazove u znanosti, industriji i društvu. Taj cilj će se osobito baviti infrastrukturama koje
  planiraju uspostaviti, uspostavljaju
  ili su već uspostavile svoje upravljanje, npr. na osnovi Europskog konzorcija za istraživačku infrastrukturu (ERIC) ili bilo koju ekvivalentnu strukturu na europskoj ili međunarodnoj razini.

Financijska sredstva Unije doprinijet će, prema potrebi:

| (a) | pripremnoj fazi budućih infrastruktura (npr. detaljnim građevinskim planovima, pravnim
  dogovorima
  , višegodišnjem planiranju
  , ranom uključivanju industrije
  ); |
| --- | --- |

(a)

pripremnoj fazi budućih infrastruktura (npr. detaljnim građevinskim planovima, pravnim
  dogovorima
  , višegodišnjem planiranju
  , ranom uključivanju industrije
  );

| (b) | fazi provedbe (npr. radu na istraživanjima i razvoju
  te inženjerstvu
  zajedno s industrijom i korisnicima, razvoju regionalnih partnerskih ustanova (3) usmjerenih prema uravnoteženijem razvoju Europskog istraživačkog prostora); i/ili; |
| --- | --- |

(b)

fazi provedbe (npr. radu na istraživanjima i razvoju
  te inženjerstvu
  zajedno s industrijom i korisnicima, razvoju regionalnih partnerskih ustanova (3) usmjerenih prema uravnoteženijem razvoju Europskog istraživačkog prostora); i/ili;

| (c) | operativnoj fazi (npr. pristupu, rukovanju podacima, promidžbenim aktivnostima, izobrazbi i aktivnostima međunarodne suradnje). |
| --- | --- |

(c)

operativnoj fazi (npr. pristupu, rukovanju podacima, promidžbenim aktivnostima, izobrazbi i aktivnostima međunarodne suradnje).

Ovom će se aktivnošću
  također podržati projektne studije za nove istraživačke infrastrukture pristupom „odozdo prema gore”.

4.1.2.   Integriranje i otvaranje postojećih nacionalnih
  i regionalnih
  istraživačkih infrastruktura od
  europskog
  interesa

Cilj je
  po potrebi
  otvoriti ključne nacionalne
  i regionalne
  istraživačke infrastrukture svim europskim istraživačima iz akademske zajednice kao i industrije te osigurati njihovo optimalno korištenje i zajednički razvoj.

Unija će podupirati mreže
  i klastere
  koji na europskoj razini okupljaju i integriraju ključne nacionalne istraživačke infrastrukture. Financijska sredstva osigurat će se kako bi poduprla, osobito, transnacionalni i virtualni pristup istraživača i usklađivanje i poboljšanje usluga što ih pružaju infrastrukture. ▌

4.1.3.   Razvoj, uvođenje i primjena e-infrastruktura temeljenih na
  IKT-u

   (4)

Cilj je do 2020.
  na svjetskoj razini
  ostvariti
  vodeću sposobnost na području umrežavanja, računalnih sustava i znanstvenih podataka u jedinstvenom i otvorenom europskom prostoru
  za istraživanje
  preko
  interneta u kojem istraživači uživaju vrhunske, neograničene i pouzdane usluge za umrežavanje i računalne sustave, kao i neometan i otvoren pristup okruženjima e-znanosti i globalnim
  podatkovnim
  resursima.

Za postizanje tog cilja dat će se potpora: globalnim istraživačkim i obrazovnim mrežama koje pružaju napredne, standardizirane i nadogradive usluge između domena na zahtjev; mrežnoj i cloud infrastrukturi koje osiguravaju doslovno neograničen računalni kapacitet i kapacitet obrade podataka; ekosustavu superračunalnih uređaja
  koji napreduje prema računalstvu
  na razini eksa; softverskoj i servisnoj infrastrukturi, npr. za simulaciju i vizualizaciju; suradničkim alatima u stvarnom vremenu; te interoperabilnoj, otvorenoj i pouzdanoj infrastrukturi znanstvenih podataka.

4.2.   Poticanje inovacijskog potencijala istraživačkih infrastruktura i njihovih ljudskih resursa

4.2.1.   
  Korištenje
  inovacijskog potencijala istraživačkih infrastruktura

Cilj je poticati inovacije u
  samim infrastrukturama
  i u
  industrijama kao što je industrija
  za dobavljače i korisnike.

U tu svrhu dat će se podrška

| (a) | partnerstvima s industrijom
  na području
  istraživanja i razvoja kako bi se razvili kapaciteti Unije i industrijska opskrba
  na područjima
  visoke
  tehnologije
  kao što su znanstvena instrumentacija ili
  IKT
  ; |
| --- | --- |

(a)

partnerstvima s industrijom
  na području
  istraživanja i razvoja kako bi se razvili kapaciteti Unije i industrijska opskrba
  na područjima
  visoke
  tehnologije
  kao što su znanstvena instrumentacija ili
  IKT
  ;

| (b) | pretkomercijalnoj nabavi
  koju obavljaju subjekti
  istraživačke infrastrukture kako bi se poticale inovacije i kako bi oni rano usvajali
  ili razvijali
  najsuvremenije tehnologije; |
| --- | --- |

(b)

pretkomercijalnoj nabavi
  koju obavljaju subjekti
  istraživačke infrastrukture kako bi se poticale inovacije i kako bi oni rano usvajali
  ili razvijali
  najsuvremenije tehnologije;

| (c) | poticanju korištenja istraživačkih infrastruktura u industriji, npr. kao
  što su
  eksperimentalni ispitni uređaji ili centri utemeljeni na znanju; te |
| --- | --- |

(c)

poticanju korištenja istraživačkih infrastruktura u industriji, npr. kao
  što su
  eksperimentalni ispitni uređaji ili centri utemeljeni na znanju; te

| (d) | poticanju integracije istraživačkih infrastruktura u lokalne, regionalne i globalne inovacijske sustave. |
| --- | --- |

(d)

poticanju integracije istraživačkih infrastruktura u lokalne, regionalne i globalne inovacijske sustave.

Aktivnosti Unije djelovat će i kao poluga za korištenje istraživačkih infrastruktura, osobito e-infrastruktura, za javne usluge, društvene inovacije, kulturu
  i
  obrazovanje
  te izobrazbu
  .

4.2.2.   Jačanje ljudskog kapitala istraživačkih infrastruktura

Zbog složenosti istraživačkih infrastruktura i radi iskorištavanja
  njihova
  punog potencijala potrebne su primjerene vještine njihovih menadžera, inženjera i tehničara, kao i korisnika.

Financiranjem sredstvima
  Unije davat će
  se potpora
  izobrazbi osoblja koje upravlja
  istraživačkim infrastrukturama
  od paneuropskog interesa i vodi ih, razmjeni osoblja i
  najboljih
  praksi
  među institucijama
  , kao i
  odgovarajućoj dostupnosti
  ljudskih resursa u ključnim disciplinama, uključujući nastajanje posebnih obrazovnih
  programa
  .
  Poticat će se sinergije s aktivnostima Marie Skłodowske -Curie.

4.3.   Jačanje europske politike istraživačke infrastrukture i međunarodne suradnje

4.3.1.   Jačanje europske politike za istraživačke infrastrukture

Ciljevi su iskoristiti
  sinergije
  između nacionalnih inicijativa i inicijativa Unije uspostavljanjem partnerstava između relevantnih donositelja politike, tijela za financiranje
  ili savjetodavnih skupina
  (npr.
  ESFRI-ja
  , Skupine za razmatranje e-infrastruktura (e-IRG), organizacija foruma EIRO, nacionalnih javnih tijela), kako bi se razvijale komplementarnosti i suradnja između istraživačkih infrastruktura i aktivnosti
  kojima se
  provode ostale politike Unije (kao što su regionalna, kohezijska, industrijska, zdravstvena
  i ekološka
  politika
  , politika
  zapošljavanja ili razvojna politika), te osigurati koordinaciju između različitih izvora
  financijskih sredstava
  Unije.
  Aktivnostima
  Unije također će
  se
  podupirati pregled, praćenje i
  ocjena
  istraživačkih infrastruktura na razini Unije, kao i
  relevantne političke studije
  i komunikacijske zadaće.

Programom Horizont 2020. olakšat će se napori država članica u optimizaciji svojih istraživačkih ustanova davanjem potpore ažuriranoj bazi podataka na razini EU-a o otvorenim pristupačnim istraživačkim infrastrukturama u Europi.

4.3.2.   Pospješivanje strateške međunarodne suradnje

Cilj je pospješiti razvijanje globalnih istraživačkih infrastruktura, tj. istraživačkih infrastruktura za koje je potrebno financiranje i sporazumi na globalnoj razini. Cilj je također pospješiti suradnju
  europskih
  istraživačkih infrastruktura s njihovim partnerima izvan Europe,
  čime se osiguravaju njihova globalna
  interoperabilnost i
  doseg
  , te sklapati međunarodne sporazume o recipročnoj upotrebi, otvorenosti ili sufinanciranju infrastruktura. U tom smislu
  uzet će se
  u obzir preporuke
  skupine
  Carnegie
  koja obuhvaća više dužnosnike
  za globalne istraživačke infrastrukture. Pozornost će se obratiti i osiguravanju primjerenog sudjelovanja Unije u koordinaciji s međunarodnim tijelima kao što su UN ili OECD.

4.4.   Posebni aspekti provedbe

Tijekom provedbe
  održavat
  će se savjetovanja s
  neovisnim skupinama
  stručnjaka, kao i s dionicima i savjetodavnim tijelima kao što su ESFRI i e-IRG.

Provedba će se
  odvijati u skladu s trodijelnim pristupom
  : „odozdo prema gore”,
  pri čemu
  nisu poznati točan sadržaj i partnerstvo u projektima; usmjereni, u kojem su dobro definirane posebne istraživačke infrastrukture i/ili zajednice o kojima
  je riječ
  ; te imenovani korisnici, na primjer
  kad
  se doprinos operativnim troškovima daje operatoru odnosno operatorima infrastrukture ili
  njihovu
  konzorciju.

Ciljevi aktivnosti iz odjeljaka 4.2. i 4.3. ostvaruju se posebnim mjerama, kao i u okviru mjera razvijenih na temelju odjeljka 4.1. kad god je to primjereno.

DIO II.

VODEĆI POLOŽAJ INDUSTRIJE

1.   VODEĆI POLOŽAJ U RAZVOJNIM I INDUSTRIJSKIM TEHNOLOGIJAMA

Općenito

Uspješno savladavanje,
  integracija
  i primjena tehnologija razvoja u europskoj industriji ključan je faktor u jačanju europske produktivnosti i inovacijskih kapaciteta te osiguravanju da Europa ima napredno, održivo i konkurentno gospodarstvo, vodeći položaj u visokotehnološkim sektorima primjene te sposobnost za razvoj
  učinkovitih i održivih
  rješenja za društvene izazove
  uzimajući u obzir između ostalog potrebe korisnika
  . Inovacijske aktivnosti će se kombinirati s aktivnostima istraživanja i razvoja kao integralni dio financiranja.

| Cjelovit pristup ključnim tehnologijama razvoja
  Važan element cilja „Vodeći položaj u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama” su ključne tehnologije razvoja definirane kao mikroelektronika, nanoelektronika, fotonika, nanotehnologija, biotehnologija, napredni materijali i napredni proizvodni sustavi. Mnogi inovativni proizvodi uključuju istodobno više tih tehnologija kao pojedinačne ili integrirane dijelove. Iako svaka tehnologija nudi tehnološke inovacije, združene koristi od
  brojnih interakcija ključnih tehnologija razvoja i ostalih industrijskih tehnologija razvoja i njihovih kombinacija
  također mogu dovesti do tehnoloških preokreta. Uključivanje u međusektorske ključne tehnologije razvoja pojačat će konkurentnost i učinak proizvoda,
  stimulirati rast i radna mjesta i dati nove mogućnosti za rješavanje društvenih izazova.
  Stoga će se iskoristiti brojna uzajamna djelovanja tih tehnologija. Osigurat će se posebna potpora za velike pokusne i demonstracijske projekte
  koji će se provesti u raznim okruženjima i uvjetima
  .
  To će obuhvaćati aktivnosti
  ključnih tehnologija razvoja i
  međusektorskih
  ključnih tehnologija razvoja
  koje združuju i integriraju razne pojedinačne tehnologije, čija je posljedica potvrda tehnologije u industrijskom okruženju do potpunog i potvrđenog sustava, spremnog
  ili uskoro spremnog
  za tržište. Preduvjet će biti snažno uključivanje privatnog sektora u takve aktivnosti
  i pokazivanje kako će rezultati projekta doprinijeti tržišnoj vrijednosti za EU
  ; u provedbi bi se stoga
  moglo
  koristiti javno privatno partnerstvo. U tom smislu i putem
  provedbene
  strukture
  Horizonta 2020.
  razvit će se zajednički program rada za međusektorske aktivnosti ključnih tehnologija razvoja. Uzimajući u obzir potrebe tržišta i zahtjeve društvenih izazova, cilj će biti osiguravanje generičkih sastavnica ključnih tehnologija razvoja
  i višestrukih ključnih tehnologija razvoja
  za različita područja primjene, uključujući društvene izazove.
  Dodatno će se po potrebi tražiti sinergije između aktivnosti ključnih tehnologija razvoja i aktivnosti u okviru kohezijske politike u kontekstu nacionalnih i regionalnih strategija istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju, kao i s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju (EIT), Europskom investicijskom bankom (EIB) te prema potrebi s aktivnostima koje države članice provode u okviru zajedničkih inicijativa za donošenje programa. |
| --- |

Cjelovit pristup ključnim tehnologijama razvoja

Važan element cilja „Vodeći položaj u tehnologijama razvoja i industrijskim tehnologijama” su ključne tehnologije razvoja definirane kao mikroelektronika, nanoelektronika, fotonika, nanotehnologija, biotehnologija, napredni materijali i napredni proizvodni sustavi. Mnogi inovativni proizvodi uključuju istodobno više tih tehnologija kao pojedinačne ili integrirane dijelove. Iako svaka tehnologija nudi tehnološke inovacije, združene koristi od
  brojnih interakcija ključnih tehnologija razvoja i ostalih industrijskih tehnologija razvoja i njihovih kombinacija
  također mogu dovesti do tehnoloških preokreta. Uključivanje u međusektorske ključne tehnologije razvoja pojačat će konkurentnost i učinak proizvoda,
  stimulirati rast i radna mjesta i dati nove mogućnosti za rješavanje društvenih izazova.
  Stoga će se iskoristiti brojna uzajamna djelovanja tih tehnologija. Osigurat će se posebna potpora za velike pokusne i demonstracijske projekte
  koji će se provesti u raznim okruženjima i uvjetima
  .

To će obuhvaćati aktivnosti
  ključnih tehnologija razvoja i
  međusektorskih
  ključnih tehnologija razvoja
  koje združuju i integriraju razne pojedinačne tehnologije, čija je posljedica potvrda tehnologije u industrijskom okruženju do potpunog i potvrđenog sustava, spremnog
  ili uskoro spremnog
  za tržište. Preduvjet će biti snažno uključivanje privatnog sektora u takve aktivnosti
  i pokazivanje kako će rezultati projekta doprinijeti tržišnoj vrijednosti za EU
  ; u provedbi bi se stoga
  moglo
  koristiti javno privatno partnerstvo. U tom smislu i putem
  provedbene
  strukture
  Horizonta 2020.
  razvit će se zajednički program rada za međusektorske aktivnosti ključnih tehnologija razvoja. Uzimajući u obzir potrebe tržišta i zahtjeve društvenih izazova, cilj će biti osiguravanje generičkih sastavnica ključnih tehnologija razvoja
  i višestrukih ključnih tehnologija razvoja
  za različita područja primjene, uključujući društvene izazove.
  Dodatno će se po potrebi tražiti sinergije između aktivnosti ključnih tehnologija razvoja i aktivnosti u okviru kohezijske politike u kontekstu nacionalnih i regionalnih strategija istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju, kao i s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju (EIT), Europskom investicijskom bankom (EIB) te prema potrebi s aktivnostima koje države članice provode u okviru zajedničkih inicijativa za donošenje programa.

Posebni aspekti provedbe

Inovacijske aktivnosti uključivat će integraciju pojedinih tehnologija; demonstracije kapaciteta za izradu i isporuku inovativnih proizvoda,
  sustava, postupaka
  i usluga; pokusne aktivnosti namijenjene korisnicima i potrošačima u svrhu dokazivanja izvedivosti i dodatne vrijednosti; te tehnološke demonstracije kojima će se olakšati primjena rezultata istraživanja na tržištu.
  Odgovarajuća pozornost posvetit će se malim i srednjim projektima. Osim toga provedba u okviru ovog dijela poticat će uključivanje malih i srednjih istraživačkih timova, doprinoseći također aktivnijem sudjelovanju MSP-ova.

Razne pojedinačne tehnologije će se integrirati, što će rezultirati potvrdom tehnologije u industrijskom okruženju do potpunog i potvrđenog sustava, spremnog za tržište. Preduvjet će biti snažno uključivanje privatnog sektora u takve aktivnosti, uključujući putem javno privatnih partnerstava.

Aktivnosti na strani potražnje dopunjavat će tehnološki zamah inicijativa istraživanja i inovacija. One uključuju najbolje moguće iskorištavanje javne nabave kada se radi o inovacijama; razvijaju odgovarajuće tehničke norme
  i tehničke aktivnosti za pomoć normizaciji i regulaciji
  ; privatnu potražnju i angažiranje korisnika za stvaranje tržišta koja su pogodnija za inovacije.

Osobito kad se radi o nanotehnologiji i biotehnologiji, angažman sa zainteresiranim stranama i širokom javnošću bit će usmjeren na osvješćivanje o koristima i rizicima. Sigurnosna procjena i upravljanje sveukupnim rizicima u primjeni tih tehnologija sustavno će se rješavati.
  Prema potrebi, društvene i humanističke znanosti doprinijet će da se u obzir uzmu potrebe, sklonosti i prihvaćanje korisnika kao i osiguravanje društvenog angažmana i utemeljenog izbora potrošača.

Aktivnosti
  iz ovog dijela
  bit će dodatna potpora istraživanjima i inovacijama za tehnologije razvoja, koju nacionalna ili regionalna tijela mogu omogućiti u sklopu fondova kohezijske politike u okviru strategija za pametnu specijalizaciju.

Taj program, kao dio financiranja mjera, također podupire aktivnosti prijenosa tehnologije (na nacionalnoj i regionalnoj razini), uključujući razvoj međunarodnih i regionalnih inovacijskih klastera za promicanje učinkovitije povezanosti između sveučilišta i industrije.

Strateške inicijative za međunarodnu suradnju nastojat će se ostvarivati u područjima od uzajamnog interesa i koristi s vodećim partnerskim zemljama. Od osobitog su, ali ne isključivog, interesa za tehnologije razvoja i industrijske tehnologije:

| — | pristup vodećim znanstvenim i tehnološkim stručnjacima na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

—

pristup vodećim znanstvenim i tehnološkim stručnjacima na svjetskoj razini;

| — | razvijanje globalnih normi; |
| --- | --- |

—

razvijanje globalnih normi;

| — | uklanjanje
  uskih grla u industrijskom iskorištavanju,
  suradnja na području istraživanja i razvoja
  i uvjeti trgovine; |
| --- | --- |

—

uklanjanje
  uskih grla u industrijskom iskorištavanju,
  suradnja na području istraživanja i razvoja
  i uvjeti trgovine;

| — | sigurnost proizvoda koji se zasnivaju na nanotehnologiji i biotehnologiji i
  dugoročni učinak njihovog korištenja
  ; |
| --- | --- |

—

sigurnost proizvoda koji se zasnivaju na nanotehnologiji i biotehnologiji i
  dugoročni učinak njihovog korištenja
  ;

| — | izrada materijala i metoda za smanjenje potrošnje energije i resursa; |
| --- | --- |

—

izrada materijala i metoda za smanjenje potrošnje energije i resursa;

| — | suradničke međunarodne inicijative unutar proizvodne zajednice koje predvodi industrija; te |
| --- | --- |

—

suradničke međunarodne inicijative unutar proizvodne zajednice koje predvodi industrija; te

| — | interoperabilnost sustava |
| --- | --- |

—

interoperabilnost sustava

1.1.   Informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT)

Velik broj odrednica aktivnosti bit će usmjeren na izazove vodećeg položaja ICT-a u industriji i tehnologiji

  uzduž cijelog vrijednosnog lanca
  i obuhvaćati planove za generička istraživanja i inovacije ICT-a, u što prije svega ulaze:

1.1.1.   Nova generacija komponenata i sustava: Inženjering naprednih ugrađenih komponenata

  i sustava koji su energetski i resursno učinkoviti

Cilj je zadržati i ojačati vodeći položaj Europe u tehnologijama povezanima s
  naprednim
  , ugrađenim
  i energetski i resursno učinkovitim i snažnim
  komponentama i sustavima. On također uključuje mikro-nano-bio sustave, organsku elektroniku, integracije velikih područja, popratne tehnologije za Internet stvari (IoT) (5), uključujući platforme za potporu pružanja naprednih usluga,
  senzore
  , inteligentne integrirane sustave,
  ugrađene i distribuirane sustave
  , sustave sustava i inženjering složenih sustava.

1.1.2.   Računala sljedeće generacije: napredni i sigurni računalni sustavi i tehnologije, uključujući računarstvo u oblacima

Cilj je poduprijeti europska sredstva u arhitekturi procesora i sustava, tehnologijama međusobnog povezivanja i lokalizacije podataka, računarstvu u oblacima, paralelnim programska rješenja, modelirajućem i simulacijskom softveru za sve tržišne segmente, uključujući inženjerske aplikacije (kao što su između ostalog izračun nesigurnosti, analiza rizika i odluke u injženjerstvu).

1.1.3.   Internet budućnosti: Software, hardware, infrastrukture, tehnologije i usluge

Cilj je ojačati konkurentnost europske industrije u razvijanju, ovladavanju i oblikovanju Interneta sljedeće generacije koji će postupno zamijeniti i nadvladati sadašnji web, mreže fiksne i mobilne telefonije i servisne infrastrukture, te omogućiti međusobnu povezanost trilijuna uređaja (IoT) između mnogobrojnih operatora i domena koje će promijeniti način na koji komuniciramo, pristupamo znanju i njime se koristimo. To obuhvaća istraživanja i inovacije u području mreža, softvera, postupaka i usluga, internetske sigurnosti, privatnosti, pouzdanosti i povjerenja, bežične (6) komunikacije i svih optičkih mreža, interaktivne multimedije s računalnom simulacijom stvarnosti i u području povezanih poduzeća budućnosti.

1.1.4.   Upravljanje tehnologijama sadržaja i informacijama: ICT za digitalne sadržaje,

  kulturne i kreativne industrije

Cilj je
  ojačati poziciju Europe kao dobavljača proizvoda i usluga koji se temelje na pojedinačnoj i poslovnoj kreativnosti
  .
  To će se napraviti tako da se osigura
  stručnjacima i građanima nove alate za stvaranje,
  pristup,
  korištenje, očuvanje
  i ponovno korištenje
  svih oblika digitalnog sadržaja na bilo kojem jeziku i izrade modeli, analizira i vizualizira golema količina podataka, (
  big data
  ), uključujući povezane podatke. To uključuje nove tehnologije za
  umjetnost
  , jezik, učenje, međusobno djelovanje, digitalno očuvanje,
  web dizajn
  , pristup sadržaju, analitiku
  i medije
  ; inteligentne
  i prilagodljive
  sustave za upravljanje informacijama koji se temelje na naprednom pronalaženju podataka, učenju uz pomoć strojeva, statističku analizu i vizualne računalne tehnologije.

1.1.5.   Napredna sučelja i roboti: robotika i pametni prostori

Cilj je ojačati vodeći položaj Europe u znanosti i industriji u industrijskoj i uslužnoj robotici, kognitivnim
  i komunikacijskim
  sustavima, naprednim sučeljima i pametnim prostorima, kao i osjećajnim strojevima, na temelju povećanja uspješnosti u računarstvu i umrežavanju te napretka u sposobnosti
  izrade i
  izgradnje sustava koji mogu učiti,
  samostalno se sklopiti
  , prilagođavati se i reagirati
  ili koji optimiziraju interakcije između ljudi i strojeva
  .
  Prema potrebi, razvijene sustave i najnoviji napredak trebalo bi potvrditi u stvarnom okruženju.

1.1.6.   Mikroelektronika i nanoelektronika te fotonika:

  Ključne tehnologije razvoja koje se odnose na mikroeletroniku i nanoelektroniku i fotoniku, uključujući i kvantne tehnologije

Cilj je iskoristiti prednost izvrsnosti Europe u
  ovim
  ključnim tehnologijama razvoja i poduprijeti i
  dodatno pojačati
  konkurentnost i tržišno vodstvo njezine industrije. Aktivnosti će također uključiti istraživanja i inovacije u području projektiranja, naprednih procesa, pokusnih linija za tvorničku izradu, povezanih proizvodnih tehnologija i demonstracijskih aktivnosti radi potvrde tehnološkog napretka i inovativnih poslovnih modela
  kao i naglašavanja tehnologija sljedeće generacije koje će ispitati napretke u kvantnoj fizici
  .

Tih šest najvažnijih odrednica aktivnosti trebale bi obuhvatiti cijeli raspon potreba
  uzimajući u obzir konkurentnost europske industrije na globalnoj razini
  . One bi uključivale vodeći položaj u industriji za generička rješenja, proizvode i usluge koje se temelje na ICT-u i potrebne su za rješavanje najvećih društvenih izazova, kao i planove za istraživanje i inovacije ICT-a usmjerene na primjenu, koji će se podržati zajedno s relevantnim društvenim izazovom.
  S obzirom na sve veći napredak tehnologije u svim područjima života, interakcija ljudi i tehnologije bit će važna u tom pogledu, te će također biti dio gore navedenih ICT istraživanja usmjerenih na primjenu. Istraživanje koja su usmjerena na korisnika doprinijet će razvoju konkurentnih rješenja.

Tih šest odrednica aktivnosti uključuju i istraživačke infrastrukture specifične za ICT, kao što su živi laboratoriji za eksperimente velikog obujma i infrastrukture za osnovne ključne tehnologije razvoja te njihovu integraciju u napredne proizvode i inovativne pametne sustave, uključujući opremu, alate, usluge podrške, sterilne prostorije i pristup ljevaonicama za izradu prototipova.

To bi se trebalo provesti tako da se osigura komplementarnost i dosljednost s radom istraživačkih infrastruktura koje primaju potporu u okviru stupa „Izvrsna znanost”.

Aktivnosti će poduprijeti sustave istraživanja i razvoja potpuno poštujući temeljna prava i slobode fizičkih osoba te osobito njihovo pravo na privatnost.

1.2.   Nanotehnologije

1.2.1.   Razvoj nanomaterijala, nanouređaja i nanosustava sljedeće generacije

Razvoj i integracija znanja o
  fenomenima iz područja nanotehnologija
  na raskrižju različitih znanstvenih disciplina, namijenjen potpuno novim proizvodima
  i sustavima
  koji omogućavaju održiva rješenja u širokom rasponu sektora.

1.2.2.   Osiguravanje sigurnog

  i održivog

  razvoja i primjene nanotehnologija

Unaprjeđivanje znanstvenih spoznaja o njihovom mogućem utjecaju na zdravlje ili na okoliš za proaktivno upravljanje nanotehnologijama utemeljeno na znanosti i osiguravanje provjerenih znanstvenih alata, metoda i platformi za opasnost, izlaganje i procjena rizika i upravljanje njime tijekom cijelog vijeka trajanja nanotehnologija i nanosustava,
  uključujući pitanja normiranja
  .

1.2.3.   Razvoj društvene dimenzije nanotehnologije

Rješavanje ljudskih i fizičkih potreba u primjeni nanotehnologije i usmjerenost na upravljanje nanotehnologijom na korist društva
  i okoliša
  ,
  uključujući komunikacijske strategije kojima se osigurava društveni angažman
  .

1.2.4.   Učinkovita

  i održiva

  sinteza i proizvodnja nanomaterijala, komponenata i sustava

Usredotočenost na nove fleksibilne, nadogradive i ponovljive postupke, inteligentnu integraciju novih i postojećih procesa,
  uključujući tehnološku konvergenciju poput nanobiotehnologije
  , kao i postupno povećanje kojim se omogućuje
  održiva vrlo precizna
  proizvodnja
  velikog obujma
  i
  fleksibilna i
  višenamjenska postrojenja koja osiguravaju učinkovit prijenos znanja u industrijske inovacije.

1.2.5.   Razvoj

  i normizacija

  tehnika, metoda mjerenja i opreme za unapređenje kapaciteta

Usredotočenost na tehnologije koje podupiru razvoj, potpora razvoju i uvođenju na tržište
  sigurnih
  složenih nanomaterijala i nanosustava, uključujući
  nanometrologiju
  , karakterizaciju i manipulaciju stvari na nanorazini, izradu modela, dizajn u računarstvu i napredni inženjering na atomskoj razini.

1.3.   Napredni materijali

1.3.1.   Međusektorske i razvojne tehnologije materijala

Istraživanja
  o materijalima prema dizajnu
  , funkcionalnim materijalima, višenamjenskim materijalima
  s većim udjelom znanja, novim funkcijama i boljim radnim osobinama
  , kao što su samopopravljajući ili biokompatibilni materijali,
  samosklopivi materijali, novi magnetski materijali
  i strukturni materijalni, za inovacije u svim industrijskim sektorima, osobito za tržišta visoke vrijednosti,
  uključujući i kreativne industrije
  .

1.3.2.   Razvoj i transformacija materijala

Istraživanje i razvoj za osiguranje učinkovitog,
  sigurnog
  i održivog
  razvoja i
  povećavanje kako bi se omogućilo da industrijska proizvodnja budućih proizvoda
  koji se temelje na dizajnu
  krene
  prema upravljanju materijalima „bez otpadaka” u Europi
  , npr. u metalnoj, kemijskoj
  ili biotehnološkoj
  industriji i
  kako bi se poboljšalo razumijevanje mehanizama koji utječu na razgradnju materijala (korištenje, korozija, mehanička pouzdanost).

1.3.3.   Upravljanje komponentama materijala

Istraživanje i razvoj za nove i inovativne tehnike
  za materijale, komponente
  i sustave, spajanje, adheziju, odvajanje, sastavljanje, samo-sastavljanje i rastavljanje, raspadanje i razgradnju
  komponenti materijala i upravljanje troškovima životnog vijeka i učincima na okoliš novim korištenjem tehnologija naprednih materijala
  .

1.3.4.   Materijali za održivu,

  resursno učinkovitu

  industriju

  s niskom emisijom

Razvijanje novih proizvoda i primjena,
  poslovnih modela
  i
  odgovornog
  ponašanja potrošača koji
  povećavaju korištenje obnovljivih izvora za održivu primjenu
  , smanjuju energetsku potražnju
  u cijelom životnom vijeku proizvoda
  i olakšavaju proizvodnju s malom
  emisijom ugljika
  , kao i postupak intenzifikacije, recikliranja, uklanjanja onečišćenja,
  materijali za pohranu energije i materijali s potencijalom za
  visoku dodanu vrijednost od otpada i ponovne prerade.

1.3.5.   
  Materijali za kreativne industrije, uključujući baštinu

Primjena dizajna i razvoj konvergentnih tehnologija kako bi se stvorile nove poslovne mogućnosti, uključujući zaštitu
  i obnovu
  europske
  baštine i
  materijala s povijesnom ili kulturnom vrijednošću,
  kao i novih materijala
  .

1.3.6.   Mjeriteljstvo, karakterizacija, normizacija i kontrola kvalitete

Promicanje tehnologija kao što je karakterizacija, nerazarajuće ocjenjivanje,
  kontinuirano procjenjivanje i praćenje
  te predviđajuće modeliranje radnih značajki za napredak
  i utjecaj
  u znanosti o materijalima i projektiranju materijala.

1.3.7.   Optimizacija korištenja materijala

Istraživanje i razvoj kako bi se ispitala
  zamjena i
  alternative korištenju materijala,
  uključujući rješavanje pitanja sirovina preko posebno oblikovanih materijala ili zamjene rijetkih, ključnih ili opasnih materijala
  i pristupi inovativnog poslovnog modela
  te određivanje ključnih resursa
  .

1.4.   Biotehnologija

1.4.1.   Poticanje vrhunskih biotehnologija kao pokretača budućih inovacija

Cilj je postaviti temelje za europsku industriju da bi ostala u prvim redovima inovacija, i u srednjoročnom i u dugoročnom razdoblju. On obuhvaća razvijanje
  područja
  novih
  tehnologija
  kao što su sintetička biologija, bioinformatika
  i
  sistemska biologija,
  kao i
  iskorištavanje konvergencije s drugim tehnologijama razvoja kao što su nanotehnologija (npr. bionanotehnologija) i ICT (npr. bioelektronika)
  te inženjerska tehnologija
  . Ta i druga vrhunska područja zaslužuju odgovarajuće mjere u smislu istraživanja i razvoja kako bi se olakšao učinkovit prijenos i provedba u novim primjenama.

1.4.2.   Industrijski

  proizvodi i

  procesi koji se temelje na biotehnologiji

Cilj je dvostruk: s jedne strane, omogućavanje europskoj industriji (npr. kemijskoj, zdravstvenoj, rudarstvu, energetici, industriji celuloze i papira,
  proizvodima od drva i vlakana
  , tekstilnoj industriji, industriji škroba, preradi hrane) da razvije nove proizvode i procese uz poštovanje zahtjeva industrije i društva i
  po mogućnosti uz korištenje metoda proizvodnje koje su prihvatljive za okoliš i održive
  ; te omogućavanje konkurentnim i naprednijim alternativama temeljenim na biotehnologiji da zamijene već uspostavljene; s druge strane, iskorištavanje potencijala biotehnologije za otkrivanje, praćenje, sprečavanje i uklanjanje onečišćenja. On uključuje istraživanja i inovacije o
  novim enzimima s poboljšanim funkcijama biotkatalizatora,
  enzimskim i metaboličkim putevima, dizajnu bioprocesa na industrijskoj razini, integraciju bioprocesa u postupke industrijske proizvodnje, naprednu fermentaciju, stvaranju biomolekula i obradi biosintetičkih proizvoda (up- and down-stream processing), čime se stječe uvid u dinamiku mikrobnih zajednica. Također će obuhvatiti izradu prototipova za ocjenu tehnološko-gospodarske izvedivosti
  kao i održivosti
  razvijenih proizvoda i procesa.

1.4.3.   Inovativne i konkurentne platformske tehnologije

Cilj je razviti platformske tehnologije (npr. genomiku, metagenomiku, proteomiku,
  metabolomike
  , molekularne alate,
  sustave izražavanja, platforme fenotipiziranja i platforme na bazi stanica
  ) kako bi se unaprijedio vodeći položaj i konkurentska prednost u velikom broju sektora
  koji imaju utjecaj na gospodarstvo
  . Uključuje aspekte kao što su podupiranje razvoja bioloških resursa s optimalnim svojstvima i primjene izvan konvencionalnih alternativa; omogućavanje istraživanja, razumijevanja i iskorištavanja kopnene i morske biološke raznolikosti na održiv način za nove primjene,
  biološke proizvode i postupke
  ; te održavanje razvoja rješenja zdravstvene skrbi zasnovanih na biotehnologiji (npr. dijagnostike, bioloških pripravaka i biomedicinskih uređaja).

1.5.   Napredna proizvodnja i prerada

1.5.1.   Tehnologije za tvornice budućnosti

Promicanje održivog, industrijskog rasta olakšavanjem strateškog pomaka u Europi od proizvodnje temeljene na troškovima prema pristupu koji se temelji na stvaranju
  proizvoda
  visoke dodane vrijednosti
  i pametne proizvodnje i visoke učinkovitosti u integriranom sustavu koji se temelji na ICT-u
  . Za to je potrebno rješavati izazov veće proizvodnje uz istodobnu potrošnju manje materijala, korištenjem manje energenata i
  stvaranjem
  manje otpada i onečišćenja
  s ciljem visoke ekološke učinkovitosti
  . Naglasak će biti na razvijanju i integraciji adaptivnih proizvodnih sustava budućnosti, s osobitim naglaskom na potrebe europskih MSP-ova, kako bi se ostvarili napredni i održivi sustavi i procesi proizvodnje.
  Pažnja se usmjerava i na metodologije za poboljšanje fleksibilne, sigurne i pametne proizvodnje ako se odgovarajuće razine automatizacije koriste u povoljnom radnom okruženju.

1.5.2.   Tehnologije koje omogućuju energetski učinkovite građevine i

  sustave s malim utjecajem na okoliš

Smanjenje potrošnje energije i emisije CO2 razvojem i primjenom tehnologija
  i sustava
  održive gradnje, provedbom i repliciranjem mjera za povećanu upotrebu energetski učinkovitih sustava i materijala u novim, renoviranim i preinačenim zgradama. Razmatranja životnog vijeka i sve veća važnost koncepata projektiraj-izgradi-upravljaj bit će ključni u rješavanju izazova prijelaza prema zgradama koje gotovo uopće ne troše energiju u Europi do 2020. i ostvarenje energetski učinkovitih područja uključivanjem u široku zajednicu dionika.

1.5.3.   Održive tehnologije

  s učinkovitim korištenjem resursa

  i niskom emisijom ugljika u industrijama prerade s velikom potrošnjom energije

Povećanje konkurentnosti industrija prerade, kao što su kemijska,
  cementna
  industrija, industrija celuloze i papira, stakla,
  minerala
  ili neželjeznih metala i čelika znatnim poboljšavanjem resursne i energetske učinkovitosti i smanjenjem učinka takvih industrijskih aktivnosti na okoliš. Usmjerit će se na razvoj i potvrđivanje tehnologija razvoja za inovativne tvari, materijale i tehnološka rješenja za niskougljične proizvode te procese i usluge koji troše manje energije kroz cijeli vrijednosni lanac, kao i
  na
  usvajanje tehnologija i tehnika s izuzetno niskom emisijom ugljika kako bi se postigla posebna smanjenja intenziteta stakleničkih plinova.

1.5.4.   Novi održivi poslovni modeli

Međusektorska suradnja u konceptima i metodologijama za specijaliziranu proizvodnju „utemeljenu na znanju” može potaknuti
  organizacijsko učenje
  , kreativnost i inovacije usredotočene na poslovne modele u prilagođenim pristupima koji se mogu prilagođavati zahtjevima globaliziranih vrijednosnih lanaca i mreža, tržištima koja se mijenjaju, kao i novim budućim industrijama.
  To uključuje rješavanje održivih poslovnih modela pokrivajući cijeli životni vijek proizvoda i postupaka.

1.6.   Svemir

U području istraživanja svemira na razini Unije provodit će se mjere povezane s aktivnostima država članica i Europske svemirske agencije (ESA) za istraživanje svemira, s ciljem stvaranja komplementarnosti između različitih subjekata.

1.6.1.   
  Omogućavanje

  europske konkurentnosti, neovisnosti i inovacija

  europskog

  svemirskog sektora

Cilj je zadržati vodeću svjetsku ulogu u svemiru očuvanjem i
  daljnjim
  razvijanjem
  isplative i
  konkurentne
  inovativne
  svemirske industrije (
  uključujući MSP-ove
  ) i znanstvene zajednice te pospješivanjem inovacija koje se temelje na svemiru.

1.6.1.1.   Očuvanje
  i daljnji razvoj
  konkurentne,
  održive i poduzetničke
  svemirske industrije i istraživačke zajednice
  i jačanje europske neovisnosti u svemirskim sustavima

Europa ima vodeću ulogu u istraživanju svemira i razvoju svemirskih tehnologija te
  stalno razvija
  vlastitu
  operativnu
  svemirsku infrastrukturu (npr. Galileo,
  Copernicus
  ). U stvari, europska industrija se dokazala kao izvoznik prvoklasnih satelita
  i ostalih tehnologija koje su povezane sa svemirom.
  No, ovaj položaj
  ugrožava
  konkurencija iz
  drugih
  velikih svemirskih sila.
  Cilj ove mjere je
  razvoj istraživačke baze osiguravanjem kontinuiteta u programima za istraživanje svemira
  i inovacije
  , na primjer putem serije manjih i češćih demonstracijskih projekata u svemiru. To će omogućiti Europi da razvije vlastitu industrijsku bazu i svemirsku zajednicu istraživanja i tehnološkog razvoja (RTD), čime će doprinijeti da
  napreduje i dalje od najsuvremenijih rješenja i da
  bude neovisna o uvozu ključnih tehnologija.

Kako bi se optimizirala ulaganja i razvio pristup tržištu, trebalo bi poduprijeti normizaciju.

1.6.1.2.   Poticanje inovacije između svemirskog i nesvemirskog sektora

Mnogi izazovi u svemirskim tehnologijama mogu se usporediti sa izazovima na Zemlji, na primjer u području
  aeronautike
  , energetike,
  okoliša
  , telekomunikacija
  i ICT-a
  , istraživanja prirodnih resursa,
  senzora
  , robotike,
  naprednih materijala
  , sigurnosti i zdravlja. Ove zajedničke karakteristike nude mogućnost, pogotovo malim i srednjim poduzećima, za zajedničko razvijanje tehnologija u ranoj fazi širom svemirske i nesvemirske zajednice,
  uključujući nesvemirske industrije
  , što potencijalno može rezultirati prijelomnim inovacijama koje se mogu postići brže u poduzećima proizašlima iz znanstveno-istraživačkih institucija (tzv. spin-off poduzeća) u kasnijoj fazi. Iskorištavanje postojeće europske svemirske infrastrukture trebalo bi se stimulirati promicanjem razvoja inovativnih proizvoda i usluga koje se temelje na daljinskom istraživanju, geopozicioniranju
  ili ostalim vrstama podataka dobivenih preko satelita
  . Europa bi također po potrebi putem dobro usmjerenih mjera trebala pojačati početni razvoj poduzetničkog svemirskog sektora, uključujući potporom inicijativama za prijenos svemirske tehnologije.

1.6.2.   Omogućavanje napretka u svemirskim tehnologijama

Cilj je
  razviti napredne i razvojne svemirske tehnologije i operativne koncepte od ideje do demonstracije u svemiru
  .

Mogućnost pristupanja svemiru
  i razvoja
  , održavanja i upravljanja svemirskim sustavima u Zemljinoj orbiti i izvan nje ključni su za budućnost europskog društva. Za potrebne kapacitete trebalo bi ulagati
  u istraživanje i inovacije
  raznih svemirskih tehnologija (npr.
  za
  lansere
  i druga vozila
  , satelite, robotiku, instrumente i senzore) te u operativne koncepte od ideje do demonstracije u svemiru. Europa je trenutačno jedna od tri vodeće svemirske sile
  uglavnom na temelju investicija država članica preko ESA-e i nacionalnih programa
  , ali u usporedbi s razinom ulaganja u svemirsko istraživanje u razvoj u Sjedinjenim Američkim Državama (tj. oko 20 % ukupnog NASA-inog proračuna), europsku
  usredotočenost
  u buduće svemirske tehnologije i
  aplikacije
  treba ojačati duž čitavog lanca:

| (a) | istraživanja na području
  niske razine tehnološke spremnosti
  koja se često oslanjaju na ključne tehnologije razvoja s potencijalom generiranja prijelomnih tehnologija koje se mogu primijeniti na Zemlji; |
| --- | --- |

(a)

istraživanja na području
  niske razine tehnološke spremnosti
  koja se često oslanjaju na ključne tehnologije razvoja s potencijalom generiranja prijelomnih tehnologija koje se mogu primijeniti na Zemlji;

| (b) | poboljšanja postojećih tehnologija, npr. putem minijaturizacije, bolje energetske učinkovitosti i veće osjetljivosti senzora; |
| --- | --- |

(b)

poboljšanja postojećih tehnologija, npr. putem minijaturizacije, bolje energetske učinkovitosti i veće osjetljivosti senzora;

| (c) | demonstriranja i potvrđivanja novih tehnologija i koncepata u svemirskom i analognom zemaljskom okruženju; |
| --- | --- |

(c)

demonstriranja i potvrđivanja novih tehnologija i koncepata u svemirskom i analognom zemaljskom okruženju;

| (d) | konteksta misija, npr. analiza svemirskog okruženja, zemaljskih postaja, zaštite svemirskih sustava
  i infrastruktura od oštećenja ili razaranja
  od sudara sa krhotinama
  ili drugim predmetima iz svemira, kao i od
  učinaka
  svemirskih vremenskih fenomena uključujući
  Sunčeve baklje (svemirska situacijska osviještenost, SSO) čime se omogućava inovativna infrastruktura za
  prikupljanje i prijenos
  i pohranjivanje podataka i uzoraka; |
| --- | --- |

(d)

konteksta misija, npr. analiza svemirskog okruženja, zemaljskih postaja, zaštite svemirskih sustava
  i infrastruktura od oštećenja ili razaranja
  od sudara sa krhotinama
  ili drugim predmetima iz svemira, kao i od
  učinaka
  svemirskih vremenskih fenomena uključujući
  Sunčeve baklje (svemirska situacijska osviještenost, SSO) čime se omogućava inovativna infrastruktura za
  prikupljanje i prijenos
  i pohranjivanje podataka i uzoraka;

| (e) | satelitska komunikacija, napredna
  navigacija i tehnologija daljinskog istraživanja koje obuhvaćaju istraživanje koje je ključno za buduće generacije svemirskih sustava Unije (npr. Galileo i
  Copernicus
  ). |
| --- | --- |

(e)

satelitska komunikacija, napredna
  navigacija i tehnologija daljinskog istraživanja koje obuhvaćaju istraživanje koje je ključno za buduće generacije svemirskih sustava Unije (npr. Galileo i
  Copernicus
  ).

1.6.3.   Omogućavanje iskorištavanja podataka o svemiru

Cilj je osiguranje šireg korištenja podataka o svemiru iz postojećih
  , pohranjenih
  i budućih europskih misija u znanstvenom, javnom i komercijalnom području.

Svemirski sustavi stvaraju informacije do kojih se često ne može doći ni na jedan drugi način. Bez obzira na vrhunske europske misije, brojke iz publikacija pokazuju da se podaci europskih misija ne koriste toliko često kao podaci američkih misija. Moglo bi se postići znatno veće korištenje podataka
  od europskih satelita (znanstvenih, javnih ili komercijalnih
  ) ako bi se uložio
  dodatni
  napor
  za
  obradu,
  pohranu,
  potvrdu, normizaciju
  i održivu dostupnost
  podataka europskih misija o svemiru,
  kao i za potporu razvoju novih proizvoda i usluga iz informacija dobivenih iz tih podataka i, po potrebi, u kombinaciji s podacima prikupljenim na Zemlji
  . Inovacije u prikupljanju i obradi podataka, stapanju i širenju podataka
  i interoperabilnost
  ,
  osobito promicanje pristupa i razmjene zemaljskih znanstvenih podataka i metapodataka
  , također preko inovativnih, računalno podržanih oblika suradnje mogu osigurati veći povrat ulaganja u svemirsku infrastrukturu
  i doprinijeti rješavanju društvenih izazova
  . Za učinkovito korištenje podataka o svemiru u svim područjima ključni su umjeravanje i potvrđivanje podataka o svemiru (za pojedinačne instrumente, između instrumenata i misija te prema in-situ predmetima)
  te je potrebno unaprijediti
  normizaciju podataka iz svemira i referentne okvire. Pristup podacima i iskorištavanje svemirskih misija su pitanja koja iziskuju globalnu koordinaciju. Usklađeni pristupi i najbolja praksa za podatke dobivene promatranjem Zemlje djelomično se postižu u suradnji s međuvladinom organizacijom Grupe za promatranje Zemlje
  (GEO)
  s ciljem održavanja Globalnog sustava svih sustava motrenja Zemlje
  (GEOSS),
  a u kojem sudjeluje Unija,
  u potpunosti koristeći program Copernicus
  .
  Podržat će se brzo uvođenje ovih inovacija u odgovarajuću primjenu i procese donošenja odluka. To uključuje i iskorištavanje podataka za daljnja znanstvena istraživanja.

1.6.4.   Omogućavanje europskog istraživanja za potporu međunarodnim partnerstvima za svemir

Cilj je potpora doprinosu europskog istraživanja i inovacija dugoročnim međunarodnim svemirskim partnerstvima.

Iako informacije o svemiru stvaraju značajnu lokalnu korist, poduzeća koja se bave svemirom ponajprije su globalnog karaktera. To je pogotovo jasno u vezi s kozmičkim prijetnjama Zemlji i svemirskim sustavima. Procjenjuje se da gubitak satelita zbog svemirskog vremena i krhotina
  stvara trošak od oko
  100 milijuna EUR godišnje. Jednako globalni su
  mnogi
  svemirski i istraživački
  projekti
  . Razvoj vrhunske svemirske tehnologije sve se više odvija u sklopu takvih međunarodnih
  partnerstva
  , što čini pristup takvim međunarodnim projektima značajnim čimbenikom uspjeha europskih istraživača i industrije. Doprinos Unije takvim globalnim svemirskim naporima treba se definirati u dugoročnom strateškom programu (10 godina i više), usklađenom s prioritetima svemirske politike Unije i u koordinaciji s
  državama članicama i
  unutarnjim europskim partnerima kao što je ESA
  i nacionalne svemirske agencije i, gdje je to prikladno,
  s međunarodnim partnerima i svemirskim agencijama nacija koje putuju u svemir.

1.6.5.   Posebni aspekti provedbe

Prioriteti provedbe svemirskih istraživanja i inovacija u sklopu programa Horizont 2020. u skladu s prioritetima svemirske politike Unije kako ih je definiralo Vijeće za svemir i Komunikacija „Ususret svemirskoj strategiji Europske unije koja je od koristi njenim građanima”. Provedba će se
  po potrebi temeljiti na programima strateškog istraživanja
  koji su razvijeni savjetujući se s
  državama članicama i nacionalnim svemirskim agencijama, ESA-om,
  zainteresiranim stranama iz europske svemirske industrije
  (uključujući
  MSP-ove), akademskom zajednicom, tehnološkim institutima
  i
  savjetodavnom skupinom za svemir. Što se tiče sudjelovanja u međunarodnim poduhvatima, istraživački i inovacijski plan definirat će se u suradnji s
  europskim zainteresiranim stranama i
  međunarodnim partnerima (npr. NASA, ROSCOSMOS, JAXA).

Primjena svemirskih tehnologija podržava se po potrebi kroz odgovarajuće Društvene izazove.

2.   PRISTUP RIZIČNOM FINANCIRANJU

Horizont 2020. uspostavit će dva instrumenta („Vlasnički instrument” i „Dužnički instrument”) koji se sastoje od različitih komponenata. Vlasnički instrument i komponenta dužničkog instrumenta za mala i srednja poduzeća primjenjivat će se
  u međuovisnosti s COSME-om
  , kao dio dvaju financijskih instrumenata EU-a koji osiguravaju vlasničko i dužničko financiranje za potporu istraživanja i inovacija te rasta malih i srednjih poduzeća.

Vlasnički instrument i dužnički instrument mogu po potrebi dopustiti udruživanje sredstava sa državama članicama
  ili regijama
  koje su voljne pružiti dio
  europskih
  strukturnih
  i investicijskih
  fondova koji su im dodijeljeni, u skladu s člankom
  33.
  stavkom 1. točkom (a) Uredbe Vijeća o
  europskim
  strukturnim
  i investicijskim
  fondovima.

Umjesto davanja zajmova, jamstava ili vlasništva itd. izravno krajnjim korisnicima, Komisija će delegirati financijskim institucijama da pruže potporu prije svega putem podjele rizika, depozitnih jamstava i ulaganja vlasničkog i kvazi-vlasničkog kapitala.

2.1.   Dužnički instrument

Dužnički instrument će osigurati zajmove pojedinačnim korisnicima za ulaganja u istraživanja i inovacije;
  (protu-)
  jamstva financijskim posrednicima koji daju zajmove korisnicima; kombinacije zajmova i
  (protu-)
  jamstava; i jamstva i/ili protujamstva za nacionalne i regionalne programe financiranja duga. Dužnički instrument poduzet će aktivnosti za poboljšanje zrelosti te podržavati namjenski instrument za MSP-ove,
  ovisno o razini potražnje
  (vidi dio II. odjeljak 3. ovog Priloga „Inovacija u MSP-ovima”).. Odredbe dužničkog instrumenta mogu se objediniti, uz mogući dodatak bespovratnih sredstava (uključujući jednokratna plaćanja), s odredbama vlasničkog financijskog instrumenta u jedan ili više integriranih programa. Mogući su i zajmovi pod povoljnim uvjetima i konvertibilni zajmovi, podređeni zajmovi, participacijski zajmovi, leasing zajmovi i sekuritizacija.

Osim osiguravanja zajmova i jamstava po tržišnom načelu prema redoslijedu podnošenja zahtjeva, dužnički instrument će u sklopu niza odjeljaka biti usmjeren na pojedine politike i sektore. Namjenska izdvajanja iz proračuna za ovu svrhu mogu
  po potrebi
  biti iz:

| (a) | drugih dijelova programa Horizont 2020, uglavnom dijela III. „Društveni izazovi”; |
| --- | --- |

(a)

drugih dijelova programa Horizont 2020, uglavnom dijela III. „Društveni izazovi”;

| (b) | drugih okvira, programa i proračunskih linija iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

(b)

drugih okvira, programa i proračunskih linija iz proračuna Unije;

| (c) | određenih regija i država članica koje žele doprinijeti s resursima iz sredstava kohezijske politike; |
| --- | --- |

(c)

određenih regija i država članica koje žele doprinijeti s resursima iz sredstava kohezijske politike;

| (d) | određenih subjekata (npr. zajedničkih tehnoloških inicijativa) ili inicijativa. |
| --- | --- |

(d)

određenih subjekata (npr. zajedničkih tehnoloških inicijativa) ili inicijativa.

Takva proračunska izdvajanja mogu se dodijeliti ili nadograditi tijekom cijelog trajanja programa Horizont 2020.

Podjela rizika i drugi parametri mogu se razlikovati unutar odjeljaka politike ili sektora, pod uvjetom da njihove vrijednosti ili stanja udovoljavaju zajedničkim pravilima za dužničke instrumente. Osim toga odjeljci mogu imati posebne komunikacijske strategije unutar ukupne promotivne kampanje za dužnički instrument. Uz to mogu se koristiti specijalizirani posrednici na nacionalnoj razini ako je potrebno posebno stručno znanje za procjenu mogućih zajmova u području određenog odjeljka.

Komponenta dužničkog instrumenta za mala i srednja poduzeća ciljat će na mala i srednja poduzeća usmjerena na istraživanja i inovacije te na srednje kapitalizirana poduzeća sa zajmovima od preko 150 000 EUR, čime se financijska sredstva za MSP-ove nadopunjuju instrumentom za kreditna jamstva u sklopu programa za konkurentnost poduzeća i malih i srednjih poduzeća.
  Komponenta dužničkog instrumenta za MSP-ove obuhvaća i zajmove niže od 150 000 EUR za MSP-ove usmjerene na istraživanja i inovacije i srednje kapitalizirana poduzeća

Očekuje se da potpora dužničkog instrumenta – definirana kao ukupni iznos (tj. financiranje Unije plus doprinosi iz ostalih financijskih institucija) podijeljen sa financijskim doprinosom Unije – bude između 1,5 i 6,5, ovisno o vrsti aktivnosti (razina rizika, ciljani korisnici te posebni financijski dužnički instrument). Očekuje se da multiplikacijski učinak – definiran kao zbroj ulaganja podržanih korisnika podijeljen sa financijskim doprinosom Unije – bude između 5 i 20, što ponovo ovisi o vrsti aktivnosti.

2.2.   Vlasnički instrument

Vlasnički instrument usredotočit će se na fondove rizičnog kapitala
  i javnih i privatnih fondova za fondove
  za ranu fazu koji osiguravaju rizični kapital i/ili mezaninski kapital za pojedinačna poduzeća iz portfelja. Ta poduzeća mogu uz to tražiti financiranje duga i od financijskih posrednika koji provode dužnički instrument.
  Osim toga vlasnički instrument također će istražiti mogućnosti potpore poslovnim anđelima i drugim potencijalnim izvorima vlasničkog financiranja. To bi također moglo uključivati potporu u 3. fazi instrumenta za MSP-ove ovisno o razini potražnje, kao i tehnološki prijenos (uključujući prijenos rezultata istraživanja i izuma koji dolaze iz javnih istraživanja u proizvodni sektor, npr. putem dokaza koncepta).

Ovaj instrument imat će i mogućnost ulaganja u fazi širenja i rasta zajedno s vlasničkim instrumentom za rast u sklopu programa za konkurentnost tvrtki i malih i srednjih poduzeća – EFG (što uključuje ulaganja u fondove fondova sa širokom bazom ulagača te privatne institucionalne i strateške ulagače kao i nacionalne javne i polujavne financijske institucije). U posljednjem slučaju ulaganja iz vlasničkog instrumenta programa Horizont 2020 ne smiju premašiti 20 % ukupnog ulaganja EU-a, osim u slučajevima sredstava u više faza, kada se sredstva iz EFG-a i vlasničkog instrumenta za istraživanje, razvoj i inovacije pružaju na proporcionalnoj osnovi, ovisno o politici ulaganja sredstava. Poput EFG-a, vlasnički instrument dužan je izbjegavati otkup poduzeća ili zamjenski kapital koji je namijenjen demontiranju kupljenog poduzeća. Komisija može odlučiti izmijeniti prag od 20 % s obzirom na promijenjene tržišne uvjete.

Vlasnički financijski instrument EU-a za istraživanje, inovacije i rast MSP-ova iz prvog stavka dijela 2. trebao bi biti odgovarajuće veličine i obujma kako bi integriranim pristupom podupirao inovativna poduzeća iz najranije faze u rastu i širenju.

Investicijski parametri odredit će se tako da se posebni ciljevi politike, uključujući usmjerenost na posebne skupine potencijalnih korisnika, mogu postići uz očuvanje pristupa ovog instrumenta koji je usmjeren na tržište i potražnju.

Vlasnički instrument mogu podržati proračunska izdvajanja iz ostalih dijelova Horizonta 2020.; drugih okvira, programa i proračunskih linija iz proračuna Unije. određenih regija i država članica; i posebni subjekti ili inicijative.

Očekuje se da potpora vlasničkog instrumenta – definirana kao ukupna sredstva (tj. financiranje Unije plus doprinosi iz ostalih financijskih institucija) podijeljen sa financijskim doprinosom Unije – bude oko 6, ovisno o posebnostima tržišta, s očekivanim multiplikacijskim učinkom, što je definirano kao zbroj ulaganja podržanih korisnika podijeljen sa financijskim doprinosom Unije – prosječno 18.

2.3.   Posebni aspekti provedbe

Provedba ova dva instrumenta delegirat će se Grupi Europske investicijske banke (EIB, EIF) i/ili drugim financijskim institucijama kojima se, u skladu s Financijskom uredbom, može povjeriti provedba financijskih instrumenata. Njihovo oblikovanje i provedba bit će usklađeni s općim odredbama financijskih instrumenata navedenim u Financijskoj uredbi i s konkretnijim operativnim uvjetima koji će biti navedeni u Komisijinim smjernicama.
  Korištenje financijskih instrumenata mora imati jasnu europsku dodanu vrijednost i trebalo bi imati učinak poluge te djelovati kao nadopuna nacionalnim instrumentima.

Financijski posrednici koje su odabrali subjekti kojima je povjerena provedba financijskih instrumenata na temelju članka 139. stavka 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije
   (7)
  na temelju otvorenih, transparentnih, proporcionalnih i nediskriminirajućih postupaka, mogu biti privatne financijske institucije kao i državne i dijelom državne financijske institucije, nacionalne i regionalne javne banke kao i nacionalne i regionalne investicijske banke.

Njihovi elementi mogu se objediniti, uz mogući dodatak bespovratnih sredstava (uključujući jednokratna plaćanja), u jedan ili više integriranih programa koji podržavaju određene kategorije korisnika ili projekte posebne namjene, kao što su mala i srednja poduzeća i srednje kapitalizirana poduzeća s potencijalom za rast ili opsežna demonstracija inovativnih tehnologija.

Njihovu provedbu podupirat će skup pripadajućih mjera. One mogu između ostalog biti tehnička pomoć za financijske posrednike koji su uključeni u procjenu prihvatljivosti zahtjeva za zajam ili vrijednosti intelektualne imovine; programi za spremnost za ulaganja koji pokrivaju MSP-ove koji su u inkubatoru ili su treneri i mentori te koji potiču njihovu interakciju s potencijalnim ulagačima; mjere za podizanje svijesti tvrtki rizičnog kapitala i poslovnih anđela o potencijalu za rast inovativnih MSP-ova koji su uključeni u programe financiranja Unije; programe za privlačenje privatnih investitora koji bi poduprli rast inovativnih MSP-ova i srednje kapitaliziranih poduzeća;
  mjere za poboljšanje prekograničnog i višedržavnog vlasničkog i dužničkog financiranja;
  programi za poticanje filantropskih zaklada i pojedinaca na podržavanje istraživanja i inovacija; te programi za poticanje korporativnih pothvata i aktivnosti obiteljskih ureda i poslovnih anđela.

U vezi s pripremom i provedbom tih aktivnosti mogu se po potrebi konzultirati tijela poput regionalnih vlasti, udruženja MSP-ova, gospodarskih komora i relevantnih financijskih posrednika.

Komplementarnost će se osigurati instrumentima programa za konkurentnost poduzeća i MSP-ova
  (COSME)
  .

3.   INOVACIJE U MSP-OVIMA

3.1.   Usmjeravanje potpore za mala i srednja poduzeća, posebice putem namjenskog instrumenta

Mala i srednja poduzeća poduprijet će se u sklopu cijelog programa Horizont 2020. U tu se svrhu
  za sudjelovanja u programu Horizont 2020, za mala i srednja poduzeća uspostavljaju se bolji uvjeti
  .
  Osim toga
  namjenski instrument za MSP-ove namijenjen je svim vrstama inovativnih MSP-ova koji pokazuju velike ambicije za razvoj, rast i internacionalizaciju. Osigurat će se za sve vrste inovacija, uključujući ne-tehnološke i
  društvene inovacije
  te inovacije usluga,
  pod uvjetom da svaka aktivnost ima jasnu europsku dodanu vrijednost
  . Cilj je pomoći popuniti prazninu u financiranju za visokorizična istraživanja i inovacije u ranoj fazi, stimulirati inovacije i pospješiti komercijalizaciju rezultata istraživanja u privatnom sektoru.

Svi društveni izazovi i razvojne i industrijske tehnologije primjenjuju namjenski instrument za MSP-ove i dodjeljuju mu
  odgovarajuća
  financijska sredstva
  kako bi se postigao minimalni cilj od 20 % ukupnih kombiniranih proračuna za sve posebne ciljeve društvenih izazova i posebni cilj „vodeći položaj u razvojnim i industrijskim tehnologijama” koji je posvećen MSP-ovima
  .

Samo će se mala i srednja poduzeća moći prijaviti za financiranje i potporu. Ona mogu stvoriti suradnju prema svojim potrebama, uključujući za podugovaranje istraživanja i razvojnog rada. Projekti moraju biti od očitog interesa i potencijalne koristi MSP-ovima i imati
  jasnu
  europsku dimenziju.

Instrument za mala i srednja poduzeća pokrivat će sva područja znanosti, tehnologije i inovacija prema pristupu „odozdo prema gore” unutar određenog društvenog izazova ili razvojne tehnologije tako da ostavi dovoljno prostora za financiranje svih vrsta obećavajućih ideja, uglavnom za međusektorske i interdisciplinarne projekte.

Instrument za mala i srednja poduzeća osigurat će pojednostavljenu potporu u više faza. Njegove tri faze pokrivat će cijeli inovacijski ciklus. Prijelaz iz jedne faze u drugu bit će neometan, pod uvjetom da se tijekom prethodne faze dokaže da je određeni projekt za mala i srednja poduzeća vrijedan daljnjeg financiranja.
  Podnositelji zahtjeva nisu obvezni pokriti sve tri faze.
  U isto vrijeme svim će MSP-ovima biti otvorena svaka faza:

| — | Prva faza: Koncept i procjena izvedivosti:
  Mala i srednja poduzeća dobit će sredstva za istraživanje znanstvene ili tehničke izvedivosti i komercijalnog potencijala nove ideje (dokaz koncepta) kako bi razvili inovacijski projekt. U slučaju pozitivnog rezultata procjene, u kojoj je važan element veza između teme projekta i potreba potencijalnog korisnika/kupca, dopušta se financiranje u sljedećoj fazi odnosno fazama. |
| --- | --- |

—

Prva faza: Koncept i procjena izvedivosti:

Mala i srednja poduzeća dobit će sredstva za istraživanje znanstvene ili tehničke izvedivosti i komercijalnog potencijala nove ideje (dokaz koncepta) kako bi razvili inovacijski projekt. U slučaju pozitivnog rezultata procjene, u kojoj je važan element veza između teme projekta i potreba potencijalnog korisnika/kupca, dopušta se financiranje u sljedećoj fazi odnosno fazama.

| — | Druga faza: Istraživanje i razvoj, demonstriranje, tržišna replikacija:


  S dužnom pažnjom posvećenom inovacijskom kuponskom konceptu
  istraživanje i razvoj podržavat će se s posebnim naglaskom na aktivnosti demonstriranja (testiranje, prototip, studije scale-up, dizajn, pokusno izvođenje inovativnih procesa, proizvoda i usluga,
  potvrđivanje,
  provjera učinkovitosti, itd.) i tržišnu replikaciju
  potičući uključivanje krajnjih korisnika ili potencijalnih klijenata
  .
  Inovacijskim kuponima poticat će se sudjelovanje mladih poduzetnika. |
| --- | --- |

—

Druga faza: Istraživanje i razvoj, demonstriranje, tržišna replikacija:

S dužnom pažnjom posvećenom inovacijskom kuponskom konceptu
  istraživanje i razvoj podržavat će se s posebnim naglaskom na aktivnosti demonstriranja (testiranje, prototip, studije scale-up, dizajn, pokusno izvođenje inovativnih procesa, proizvoda i usluga,
  potvrđivanje,
  provjera učinkovitosti, itd.) i tržišnu replikaciju
  potičući uključivanje krajnjih korisnika ili potencijalnih klijenata
  .
  Inovacijskim kuponima poticat će se sudjelovanje mladih poduzetnika.

| — | Treća faza: Komercijalizacija:
  U ovoj fazi neće biti izravnog financiranja osim aktivnosti potpore, ali njen je cilj olakšati pristup privatnom kapitalu i okruženjima za razvoj inovacija. Previđa se povezanost s financijskim instrumentima (vidi dio II., odjeljak 2. ovog Priloga „Pristup rizičnom financiranju”), npr. davanjem prioriteta malim i srednjim poduzećima koja su uspješno dovršila prvu fazu i/ili drugu fazu unutar namjenskog iznosa financijskih resursa. Mala i srednja poduzeća imat će koristi i od mjera potpore kao što su umrežavanje, osposobljavanje, treniranje i savjetovanje. Osim toga ovaj dio može se povezati sa mjerama za promicanje pretkomercijalne nabave i nabave inovativnih rješenja. |
| --- | --- |

—

Treća faza: Komercijalizacija:

U ovoj fazi neće biti izravnog financiranja osim aktivnosti potpore, ali njen je cilj olakšati pristup privatnom kapitalu i okruženjima za razvoj inovacija. Previđa se povezanost s financijskim instrumentima (vidi dio II., odjeljak 2. ovog Priloga „Pristup rizičnom financiranju”), npr. davanjem prioriteta malim i srednjim poduzećima koja su uspješno dovršila prvu fazu i/ili drugu fazu unutar namjenskog iznosa financijskih resursa. Mala i srednja poduzeća imat će koristi i od mjera potpore kao što su umrežavanje, osposobljavanje, treniranje i savjetovanje. Osim toga ovaj dio može se povezati sa mjerama za promicanje pretkomercijalne nabave i nabave inovativnih rješenja.

Ujednačeno promoviranje, provedba i praćenje instrumenta za mala i srednja poduzeća u sklopu cijelog programa Horizont 2020 osigurat će jednostavni pristup za mala i srednja poduzeća. Oslanjanjem na postojeće mreže potpore za mala i srednja poduzeća,
  poput Europske poduzetničke mreže i ostalih pružatelja inovativnih usluga
  , uspostavit će se program mentorstva za MSP-ove korisnike kako bi se ubrzao utjecaj pružene potpore.
  Osim toga istražit će se poveznice s odgovarajućim nacionalnim i/ili regionalnim posrednicima u cilju osiguravanja učinkovite provedbe programa mentorstva.

Uspostavit će se posebno tijelo sastavljeno od dionika i stručnjaka za inovacije i istraživanja koja provode mala i srednja poduzeća s ciljem promoviranja i praćenja konkretnih mjera za MSP-ove u programu Horizont 2020.

3.2.   Posebna potpora

3.2.1.   Potpora za mala i srednja poduzeća s većim istraživačkim kapacitetima

Posebna aktivnost promicat će
  transnacionalne
  tržišno usmjerene inovacije MSP-ova koji se bave istraživanjima i razvojem. Ona je namijenjena MSP-ovima s većim istraživačkim kapacitetima u
  svim
  sektorima visoke tehnologije koji trebaju pokazati sposobnost za komercijalno iskorištavanje rezultata projekta.

Aktivnost će obuhvaćati sva područja znanosti i tehnologije kroz pristup „odozdo prema gore” kako bi bila u skladu s
  potrebom
  MSP-ova koji provode istraživanje i razvoj.

Aktivnost će se provesti inicijativom članka 185. UFEU-a koja se razvija na zajedničkom programu „Eurostars” i preusmjerava ga u skladu s njegovom privremenom evaluacijom.

3.2.2.   Pospješivanje inovacijskih kapaciteta malih i srednjih poduzeća

Podupirat će se
  transnacionalne aktivnosti
  koje pomažu pri provedbi i dopuni posebnih mjera za MSP-ove u sklopu programa Horizont 2020., uglavnom kako bi se pospješili inovacijski kapaciteti MSP-ova. Aktivnosti mogu uključivati podizanje razine svijesti, informiranje i širenje informacija, aktivnosti vezane uz osposobljavanje i mobilnost, umrežavanje i razmjenu najbolje prakse, razvoj mehanizama i usluga za potporu visokokvalitetnim inovacijama sa velikom dodatnom vrijednosti Unije za mala i srednja poduzeća (npr. upravljanje intelektualnim vlasništvom i inovacijama, prijenos znanja, inovativno korištenje ICT-a i e-vještina u MSP-ovima) kao i pomoć malim i srednjim poduzećima u njihovom povezivanju s istraživačkim i inovacijskim partnerima u cijeloj Uniji, što im omogućava da povežu tehnologiju (spin in) i razviju svoj inovacijski kapacitet. Posredničke organizacije koje predstavljaju skupine inovativnih malih i srednjih poduzeća pozvat će se na provođenje međusektorskih i međuregionalnih inovacijskih aktivnosti s MSP-ovima koji imaju kompetencije koje su uzajamno ojačavaju kako bi se razvili novi industrijski vrijednosni lanci.

Ove aktivnosti se po potrebi koordiniraju sa sličnim nacionalnim mjerama. Predviđa se bliska suradnja s mrežom nacionalnih kontaktnih točaka.
  Tražit će se sinergije s kohezijskom politikom Unije u kontekstu nacionalnih i regionalnih inovacijskih strategija za pametnu specijalizaciju.

Predviđa se čvršća veza s Europskom poduzetničkom mrežom (u sklopu programa za konkurentnost poduzeća i MSP-ova)
  koja osigurava usklađenost s nacionalnim kontaktnim točkama
  . Potpora bi mogla biti u rasponu od poboljšanih informacijskih i savjetodavnih usluga preko aktivnosti mentorstva, treniranja i traženja partnera za mala i srednja poduzeća koja žele razviti prekogranične inovacijske projekte do pružanja usluga potpore inovacijama. To će konsolidirati pristup Europske poduzetničke mreže „sve na jednom mjestu” za podršku malim i srednjim poduzećima, uz snažnu regionalnu i lokalnu prisutnost te mreže.

3.2.3.   Podupiranje tržišno usmjerenih inovacija

To će poduprijeti
  transnacionalne
  tržišno usmjerene inovacije s ciljem jačanja inovacijskih kapaciteta
  MSP-ova
  unapređenjem okvirnih uvjeta za inovacije kao i rješavanjem konkretnih zapreka koje sprečavaju razvoj inovativnih MSP-ova s potencijalom za brzi rast. Podupirat će se specijalizirana podrška inovacijama (npr. za iskorištavanje intelektualnog vlasništva, mrežu dobavljača, potporu uredima za prijenos tehnologije, strateški dizajn) i preispitivanja javnih politika za inovacije.

DIO III.

DRUŠTVENI IZAZOVI

1.   ZDRAVLJE, DEMOGRAFSKE PROMJENE I BLAGOSTANJE

Učinkovito promicanje zdravlja utemeljeno na čvrstim dokazima sprečava bolesti,
  doprinosi dobrobiti i ograničava troškove
  .
  Promicanje zdravlja, aktivno starenje
  , dobrobit i prevencija bolesti ovisi također o razumijevanju odrednica zdravlja, učinkovitim preventivnim sredstvima kao što su cjepiva, učinkovitom nadziranju zdravlja i bolesti i učinkovitim programima probira.

Uspješni napori u pogledu sprečavanja, ranog otkrivanja, upravljanja, liječenja i izlječenja bolesti, invalidnosti
  , slabosti
  i smanjene funkcionalnosti potpomognuti su temeljnim razumijevanjem njihovih uzroka, procesa i učinaka, kao i čimbenika na kojima se temelji dobro zdravlje i dobrobit.
  Poboljšano razumijevanje zdravlja i bolesti zahtijevat će usku povezanost između osnovnih, kliničkih, epidemioloških i društveno-gospodarskih istraživanja.
  Učinkovita razmjena podataka i povezivanje tih podataka sa konkretnim, velikim kohortnim studijama također su od ključne važnosti, kao i pretvaranje rezultata istraživanja u kliničku praksu, osobito kroz provođenje kliničkih ispitivanja.

Prilagođavanje
  daljnjim zahtjevima sektora zdravstva i skrbi
  uslijed starenja stanovništva predstavlja društveni izazov
  . Ako želimo održavati učinkovito zdravstvo i skrb za sve starosne skupine, potrebno je uložiti napore kako bi se poboljšalo
  i ubrzalo
  donošenje odluka o prevenciji i pružanju liječenja, utvrditi i podupirati širenje najbolje prakse u sektorima zdravstva,
  podići razinu svijesti
  te podupirati cjelovitu skrb.
  Bolje razumijevanje procesa starenja te sprečavanje bolesti starije životne dobi osnova su da europski građani ostanu zdravi i aktivni tijekom cijelog života. Podjednako je važno šire
  uvođenje, tehnoloških, organizacijskih i društvenih inovacija koje osobito starijim osobama,
  osobama s kroničnim bolestima kao i invalidnim osobama
  pomažu da ostanu aktivni i neovisni. To će pridonijeti povećanju i produženju njihove fizičke, društvene i mentalne dobrobiti.

Program bi odgovarajućim aktivnostima trebao biti namijenjen kroničnim situacijama i bolestima uključujući, ali ne ograničavajući se na: kardiovaskularne bolesti (CVD), rak, bolesti metabolizma i faktore rizika uključujući dijabetes, kroničnu bol, neurološke, neurodegenerativne, mentalne bolesti i ovisnosti, rijetke bolesti, prekomjernu težina i debljinu, autoimune bolesti, reumatske i mišićno-koštane poremećaje i različite bolesti koje utječu na razne organe kao i akutne bolesti i razna funkcionalna ograničenja. Isto tako, trebalo bi se razmotriti zarazne bolesti uključujući ali ne ograničavajući se na HIV/AIDS, tuberkulozu, malariju, zanemarene bolesti i bolesti povezane sa siromaštvom i bolesti koje prenose životinje, epidemije u nastajanju kao i prijetnje povećanja antimikrobne otpornosti i profesionalne bolesti i bolesti povezane s radnim mjestom.

Personalizirana medicina trebala bi se razvijati tako da odgovara preventivnim i terapijskom pristupima u odnosu na zahtjeve pacijenata, a mora se temeljiti na ranom otkrivanju bolesti.

Sve te aktivnosti poduzet će se na način koji osigurava potporu tijekom cijelog ciklusa istraživanja i inovacija, jačajući konkurentnost europske industrije i razvoj novih tržišnih prilika.
  Potpora će se dati translacijskim pristupima koji integriraju više koraka inovacijskog procesa u industriji zdravstvene skrbi.

Konkretne aktivnosti navedene su niže u tekstu.

1.1.   
  Razumijevanje zdravlja, dobrobiti i bolesti

1.1.1.
     Razumijevanje odrednica zdravlja, pospješivanje promicanja zdravlja i prevencije bolesti

Potrebno je bolje razumijevanje odrednica zdravlja radi pružanja dokaza za učinkovito promicanje zdravlja i prevenciju bolesti, što će također omogućiti razvoj sveobuhvatnih pokazatelja za zdravlje i dobrobit u Uniji
  na temelju postojećih izvora podataka i sustava indikatora.
  Proučavat će se čimbenici vezani uz okoliš i ponašanje (uključujući stil života),
  psihološki, organizacijski, kulturni
  , društveno-gospodarski,
  biološki
  i genetski čimbenici u najširem smislu. Pristupi će uključivati dugoročne kohortne studije i njihove veze s podacima dobivenima iz istraživanja „-omika”,
  sustava biomedicine uključujući odgovarajuće primjene biologije sustava
  i drugih metoda.

Osobito će za bolje razumijevanje okoline kao odrednice zdravlja biti potreban
  interdisciplinarni pristup koji između ostalog uključuje
  molekularno-biološke, epidemiološke i toksikološke pristupe
  relevantne za ljude
  i podatke koji iz njih proizlaze kako bi se istražili načini djelovanja
  raznih
  kemikalija, kombinirano izlaganje
  zagađenju
  i drugim uzročnicima stresa iz okoliša i klime;
  kako bi se provela
  integrirana toksikološka testiranja
  i tražile
  alternative testiranju na životinjama. Potrebni su inovativni pristupi procjeni izloženosti korištenjem biomarkera nove generacije koji se temelje na „omikama” i epigenetici, biomonitoringu ljudi, procjeni osobne izloženosti i modeliranja kako bi se razumjela kombinirana, kumulativna i nova izloženost, uz integriranje društveno-gospodarskih,
  kulturnih, profesionalnih, psiholoških
  i biheviorističkih čimbenika. Podržat će se poboljšane veze s podacima o okolišu korištenjem naprednih informacijskih sustava.

Na ovaj se način mogu ocijeniti postojeće i planirane politike i programi te se može pružiti potpora politikama. Slično tome, mogu se razviti poboljšane biheviorističke intervencije, prevencija i obrazovni programi, uključujući one koji se odnose na zdravstvenu pismenost na području prehrane,
  fizičke aktivnosti,
  cijepljenja i drugih intervencija primarne skrbi.

1.1.2.   Razumijevanje bolesti

Potrebno je bolje razumijevanje zdravlja i bolesti
  tijekom cijelog ljudskog života
  kako bi se mogle razviti nove i bolje mjere prevencije, dijagnoze, liječenja
  i mjera rehabilitacije
  . Interdisciplinarno,
  osnovno i
  translacijsko istraživanje patofiziologije bolesti ključno je za bolje razumijevanje svih aspekata procesa bolesti, uključujući ponovnu klasifikaciju normalnog odstupanja i bolesti zasnovanih na molekularnim podacima, kao i za potvrđivanje i korištenje rezultata istraživanja u kliničkim primjenama.

Temeljna istraživanja obuhvatit će i potaknuti razvoj i korištenje novih alata i pristupa za generaciju biomedicinskih podataka i uključit će
  bio-vizualizaciju
  , „-omike”, visoku protočnost i pristupe sistemskoj medicini. Te aktivnosti zahtijevat će bliske veze s temeljnim i kliničkim istraživanjima, kao i s dugoročnim povezanim studijama (i pripadajućim istraživačkim područjima), kako je gore opisano. Bit će također potrebno razvijati bliske veze s istraživačkim i medicinskim infrastrukturama (baze podataka, bio-banke itd.) za potrebe normizacije, pohranjivanja, razmjene i pristupa podacima, što je nužno za maksimalno povećanje korisnosti podataka i za poticanje više inovativnih i djelotvornih načina analize i kombiniranja skupova podataka.

1.1.3.
     
  Poboljšanje nadzora i pripravnosti

Ljudske populacije nalaze se pod prijetnjom novih i nadolazećih zaraznih bolesti, uključujući zoonoze, kao i one koje su posljedica otpornosti na lijekove za postojeće patogene te druge posredne i neposredne posljedice klimatskih promjena i međunarodnih kretanja ljudi. Nužne su nove ili poboljšane metode nadzora, dijagnoze, mreže za rano upozoravanje, organizacija za pružanje zdravstvenih usluga i kampanja pripravnosti za modeliranje epidemija, za učinkovite mjere suzbijanja pandemije, jednako kao i napori za održavanje i unapređivanje potencijala za suzbijanje zarazne bolesti otporne na lijekove.

1.2.
     
  Sprečavanje bolesti

1.2.1.
     
  Razvoj učinkovitih programa prevencije i probira i poboljšanje procjene predispozicije za bolest

Razvoj programa prevencije i probira ovisi o uočavanju ranih biomarkera (uključujući funkcionalne i bihevioralne) rizika i nastanka bolesti, a njihovo bi oblikovanje trebalo biti određeno međunarodno priznatim kriterijima. Njihovo korištenje ovisi o testiranju i potvrđivanju metoda i programa probira. Trebalo bi stvoriti znanje i razviti metode za utvrđivanje pojedinaca i populacija s klinički relevantnim povećanim rizikom od bolesti. Utvrđivanje pojedinaca i populacija s velikim rizikom od bolesti omogućit će personalizirane, stratificirane i kolektivne strategije za razvoj djelotvorne i povoljne prevencije od bolesti.

1.2.2.
     Unapređenje dijagnoze

  i prognoza

Bolje razumijevanje zdravlja, bolesti i procesa bolesti
  tijekom životnog vijeka
  nužno je za razvoj nove i učinkovitije dijagnostike
  i teranostike
  . Inovativne i postojeće
  metode
  , tehnologije
  i alati
  razvit će se s ciljem značajnog poboljšanja ishoda bolesti uz pomoć ranije i točnije dijagnoze i
  prognoza te
  uz omogućavanje liječenja koje je
  dostupno i
  više prilagođeno pacijentu.

1.2.3.
     
  Razvijanje boljih preventivnih i terapeutskih cjepiva

Potrebna su djelotvornija preventivna cjepiva i terapeutske mjere i cjepiva i programi cijepljena zasnovani na dokazima za prošireni raspon bolest, uključujući bolesti povezane sa siromaštvom poput HIV-A/AIDS, tuberkuloze, malarije i zanemarenih zaraznih bolesti te drugih važnijih bolesti. To se zasniva na boljem razumijevanju bolesti i procesa bolesti i njihove posljedične epidemije, kao i na provedbi kliničkih testiranja i pripadajućih studija.

1.3.   Liječenje
  i upravljanje
  bolestima

1.3.1.
     
  Liječenje bolesti, uključujući razvijanje regenerativne medicine

Postoji potreba za unapređenjem međusektorskih pomoćnih tehnologija za lijekove,
  bioterapije,
  cjepiva i druge terapijske pristupe, uključujući transplantaciju,
  kirurgiju,
  gensku i staničnu terapiju
  i nuklearnu medicinu
  ; za povećanje uspjeha u procesima razvoja lijekova i cjepiva (uključujući alternativne metode koje zamjenjuju klasično testiranje sigurnosti i djelotvornosti, npr. razvoj novih metoda); za razvoj pristupa regenerativne medicine, uključujući pristupe koji se zasnivaju na matičnim stanicama; za razvoj
  novih biolijekova, uključujući terapijska cjepiva
  ;
  za razvoj
  poboljšanih medicinskih i pomoćnih uređaja i sustava;
  za poboljšanje palijativnih terapija;
  za održavanje i unapređivanje naše sposobnosti za suzbijanje bolesti i za pokretanje medicinskih postupaka koji ovise o raspoloživosti djelotvornih
  i sigurnih
  antibakterijskih lijekova; i za razvoj sveobuhvatnih pristupa u liječenju pratećih bolesti svih uzrasta i izbjegavanje politerapije. Ta poboljšanja olakšat će razvoj novih, djelotvornijih, učinkovitijih, održivih
  i personaliziranih
  oblika liječenja bolesti i upravljanja invaliditetom
  i slabosti, uključujući napredne terapije i stanične terapije za liječenje kroničnih bolesti
  .

1.3.2.
     Prijenos znanja u kliničku praksu i mjere nadogradive inovacije

Klinička ispitivanja su
  važno
  sredstvo za prijenos biomedicinskog znanja do primjene na pacijentima te će se za njih kao i za unapređenje njihove prakse osigurati potpora. Primjeri uključuju razvoj boljih metodologija koje omogućavaju usmjeravanje ispitivanja na relevantne populacijske skupine, uključujući i one koje pate od drugih pratećih bolesti i/ili su već prošli liječenje, određivanje komparativne učinkovitosti postupaka i rješenja, kao i unapređenje korištenja baza podataka i elektronskih zdravstvenih evidencija kao izvora podataka za ispitivanja i prijenos znanja.
  Poduprijet će se pretklinički i/ili klinički razvoj određenih lijekova za rijetke bolesti.
  Slično tome, pružit će se potpora prijenosu ostalih oblika postupaka, kao što su oni koji se odnose na neovisno življenje u okolišima realnog svijeta.

▌

1.4.
     
  Aktivno starenje za samostalno upravljanje zdravljem

1.4.1.
     Aktivno starenje, samostalan život i život uz tuđu pomoć

Multidisciplinarna napredna i primijenjena istraživanja i inovacije s
  društveno-gospodarskim
  , bihevioralnim, gerontološkim, digitalnim i drugim znanostima nužni su za isplativa rješenja prihvatljiva korisniku za aktivan, samostalan život i život uz tuđu pomoć (u kući, na radnom mjestu
  , javnim prostorima
  itd.) za stariju populaciju i osobe s invaliditetom
  uzimajući u obzir rodne razlike.
  To se primjenjuje u različitim okruženjima i na tehnologije i sustave i usluge koje unapređuju kvalitetu života i funkcionalnost ljudi, uključujući pokretljivost, pametne individualizirane pomoćne tehnologije, uslužnu i socijalnu robotiku i okoliš potpomognut životnom sredinom. Podržat će se eksperimentalna istraživanja i inovacije za procjenu provedbe i široku pohranu rješenja.
  Naglašavat će se uključivanje krajnjih korisnika, zajednica korisnika i formalni/neformalni njegovatelji.

1.4.2.
     Osobno

  osvješćivanje i

  osnaživanje za samoupravljanje zdravljem

Osnaživanje osoba za poboljšanje i upravljanje svojim zdravljem tijekom cijeloga života rezultirat
  isplativijim
  sustavima zdravstvene zaštite omogućujući upravljanje kroničnim bolestima izvan institucija i poboljšat će posljedice po zdravlje. To zahtijeva istraživanje
  društveno-gospodarskih čimbenika i kulturnih vrijednosti
  , modela ponašanja i društva, stavova i aspiracija u odnosu na personalizirane zdravstvene tehnologije, mobilna i/ili prijenosna sredstva, nove dijagnostike,
  senzore i uređaje za praćenje
  i personalizirane usluge
  koje uključuju ali se ne ograničavaju na alate nanomedicine
  koji promiču zdrav način života, blagostanje,
  mentalno zdravlje
  , samozaštitu, brigu o samom sebi, poboljšanu profesionalnu interakciju između građana i zdravstvene skrbi, personalizirane programe za upravljanje bolešću i invalidnošću, kako bi se,
  između ostalog, povećala autonomija pacijenta
  kao i podrška infrastrukturi znanja.
  Razvit će se i testirati rješenja uz korištenje otvorenih inovacijskih platformi kao što su veliki demonstratori za društvene inovacije i inovacije usluga.

1.5.
     
  Metode i podaci

1.5.1.
     
  Poboljšavanje informacija o zdravlju i bolje korištenje zdravstvenih podataka

Poduprijet će se integracija infrastruktura i informacijskih struktura i izvora (uključujući one nastale u povezanim studijama, protokolima, prikupljenim podacima, pokazateljima, zdravstvenim ispitivanjima itd..), kao i normizacija, interoperabilnost, pohranjivanje, razmjena i pristup podacima, kako bi se omogućilo pravilno korištenje takvih dugoročno održivih podataka. Trebalo bi obratiti pozornost na obradu podataka, upravljanje znanjem, modeliranje, vizualizaciju, ICT sigurnost i pitanja povezana s privatnošću. Posebno je potrebno poboljšati dostupnost informacija i podataka o negativnim rezultatima i štetnim učincima liječenja.

1.5.2.
     
  Unapređenje znanstvenih sredstava i postupaka za podržavanje potreba kreiranja politike i regulatornih potreba

Potrebno je podržavati istraživanje, razvoj, integraciju i korištenje znanstvenih sredstava, postupaka i statistika za brzu, točnu i predviđajuću procjenu sigurnosti, učinkovitosti i kvalitete zdravstvenih intervencija i tehnologija, uključujući nove lijekove, biotehnološke proizvode, napredne oblike terapija i medicinske uređaje. To je osobito značajno za nova rješenja u područjima uključujući i ona koja se odnose na biolijekove, cjepiva, antimikrobna sredstva, staničnu/tkivnu i gensku terapiju, organe i presađivanje, posebnu izradu, bio-banke, nove medicinske uređaje, kombinirane proizvode, postupke dijagnoze/liječenja, genetsko testiranje, interoperabilnost i e-zdravstvo, uključujući i aspekte zaštite privatnosti. Slično tome, potrebna je podrška poboljšanim metodologijama procjene rizika, okvirima sukladnosti, pristupima testiranja i strategijama koje se odnose na zdravlje i okoliš. Također je potrebno podržavati razvoj relevantnih metoda koje pomažu u procjeni etičkih aspekata gore navedenih područja.

1.5.3.
     
  Upotreba medicine na temelju molekulskog modeliranja (in-silico medicina) za unapređenje upravljanja bolešću i predviđanje

Medicinski sustavi koji se temelje na računalnoj simulaciji koja koristi specifične podatke o pacijentu i koja se oslanja na sustave pristupa sistemske medicine i fiziološkog modeliranja može se koristiti za predviđanje predispozicije za bolest, razvitka bolesti i vjerojatnog uspjeha medicinskog liječenja. Simulacija na temelju uzorka može se koristiti za potrebe kliničkih ispitivanja, predvidljivost reakcije na liječenje i za personalizaciju i optimalizaciju liječenja.

1.6.
     
  Pružanje zdravstvene i integrirane skrbi

1.6.1.
     Promicanje integrirane skrbi

Podržavanje upravljanja kroničnom bolešću,
  uključujući pacijente s invalidnošću
  , izvan institucija također ovisi o poboljšanoj suradnji između pružatelja zdravstvenih usluga i socijalne ili neformalne skrbi. Istraživanje i inovativne primjene podržat će se za donošenje odluka na osnovi dostavljenih informacija
  koje se odnose na fizičko i mentalno zdravlje, uključujući psihosocijalne aspekte
  , i za pružanje dokaza za primjene velikih razmjera i tržišnu upotrebu novih rješenja, uključujući interoperabilne usluge telezdravstva i teleskrbi.
  Osobito u kontekstu demografskih promjena
  također će se podržavati
  istraživanje
  i inovacije za poboljšanje organizacije dugoročnog pružanja skrbi
  kao i inovacije u politici i upravljanju
  .
  Uvođenje novih i integriranih rješenja u području skrbi za cilj ima osobno osnaživanje i poboljšanje postojećih sposobnosti kao i koncentriranje na nadoknađivanje nedostataka.

1.6.2

  .   Optimiziranje djelotvornosti i učinkovitosti sustava

  pružanja

  zdravstvene skrbi i smanjivanje nejednakosti

  putem

  odlučivanja na temelju spoznaja i razmjenjivanje primjera najbolje prakse, inovativnih tehnologija i postupaka.

Potrebno je podržati razvoj
  sustavnog pristupa
  procjeni zdravstvene tehnologije i zdravstvene ekonomije, kao i prikupljanje spoznaja i razmjenu primjera najbolje prakse i inovativnih tehnologija i pristupa u sektoru zdravstvene skrbi, uključujući informacijsko-komunikacijske tehnologije i aplikacije e-zdravstva. Podržat će se komparativne analize reforme sustava javnog zdravstva u Europi i trećim zemljama te procjene njihove srednjoročnih do dugoročnih gospodarskih i socijalnih učinaka. Podržat će se analize budućih potreba za zdravstvenom radnom snagom, kako u smislu broja tako i potrebnih vještina u odnosu na nove obrasce skrbi. Podržat će se istraživanje nastanka zdravstvenih nejednakosti, njihovog međudjelovanja s drugim gospodarskim i socijalnim nejednakostima te učinka politika čiji je cilj smanjenje tih nejednakosti u Europi i šire. U konačnici, postoji potreba za podržavanjem procjene rješenja za sigurnost pacijenata i kvalitete sustava osiguranja, uključujući ulogu koju pacijenti imaju u sigurnosti i kvaliteti skrbi.

1.7.
     Posebni aspekti provedbe

Provedba programa uključit će potporu prijenosu znanja i tehnologije i ostalih oblika širenja za aktivnosti sveobuhvatnih pokusnih izvođenja i demonstriranja te normizacije. Na taj će način uvođenje na tržište proizvoda i usluga biti ubrzano i potvrdit će se nadogradiva rješenja za Europu i šire. Takve mjere će poduprijeti europsku industrijsku konkurentnost i uključivanje inovativnih MSP-ova, ali će zahtijevati aktivno uključivanje svih zainteresiranih strana. Tražit će se sinergije s ostalim relevantnim programima i aktivnostima, javnim i privatnim, na razini Unije te na nacionalnoj i međunarodnoj razini. Osobito će se tražiti sinergije s aktivnostima nastalima u kontekstu programa Zdravlje za rast.

Znanstveno vijeće za zdravlje bit će platforma zainteresiranih strana usmjerenih na znanost koja razrađuje znanstveni doprinos u vezi s ovim društvenim izazovom. To će omogućiti dosljednu znanstveno usmjerenu analizu uskih grla istraživanja i inovacija te mogućnosti vezanih uz ovaj društveni izazov, doprinijeti definiranju njegovih prioriteta istraživanja i inovacija te potaknuti znanstveno sudjelovanje u njemu diljem Europe. Aktivnom suradnjom sa zainteresiranim stranama pomoći će u izgradnji sposobnosti i potaknuti dijeljenje znanja i jaču suradnju diljem Unije u ovom području.

Može se razmotriti podrška relevantnim zajedničkim inicijativama za donošenje programa (JPI) i relevantnim javno-javnim i javno-privatnim partnerstvima.

Uspostavit će se i primjerene poveznice s aktivnostima odgovarajućeg Europskog partnerstva za inovacije i odgovarajućim aspektima istraživačkih i inovacijskih programa europskih tehnoloških platformi.

2.   SIGURNOST HRANE, ODRŽIVA POLJOPRIVREDA I ŠUMARSTVO, ISTRAŽIVANJE MORA, POMORSTVA I KOPNENIH VODA TE BIOGOSPODARSTVO

2.1.   Održiva poljoprivreda i šumarstvo

Primjereno znanje, mehanizmi, usluge i inovacije nužni su za podržavanje poljoprivrednih i šumarskih sustava koji su produktivniji,
  povoljniji za okoliš,
  učinkovitije koriste resurse, otporniji su i snabdijevaju dovoljne količine hrane, životinjske hrane, biomase i drugih sirovina i pružaju usluge ekosustava, dok u isto vrijeme
  štite biološku raznolikost
  i podržavaju razvoj uspješnih ruralnih načina življenja. Istraživanje i inovacije pružit će mogućnosti za integraciju agronomskih i ekoloških ciljeva u održivu proizvodnju i na taj način će: povećati produktivnost i resursnu učinkovitost poljoprivrede,
  uključujući učinkovitost korištenja vode
  ;
  povećati sigurnost proizvodnje životinja i biljaka;
  smanjiti emisije stakleničkih plinova u poljoprivredi; smanjiti
  proizvodnju otpada
  ;
  smanjiti
  izlučivanje hranjivih
  i drugih kemijskih tvari
  iz obradivih površina u kopneni i vodeni okoliš; smanjiti ovisnost o međunarodnom uvozu biljnih proteina u Europu; povećati razinu
  raznolikosti
  u primarnim sustavima proizvodnje
  kao i poticati oporavak biološke raznolikosti.

2.1.1.   Povećanje učinkovitosti proizvodnje i suočavanje s klimatskim promjenama te istovremeno osiguravanje održivosti i otpornosti

Aktivnosti će unaprijediti produktivnost, kao i sposobnost prilagodbe biljaka, životinja i proizvodnih sustava da se nose s brzo mijenjajućim ekološkim/klimatskim uvjetima i sa sve oskudnijim prirodnim bogatstvima. Nastale inovacije pomoći će u kretanju prema niskoenergetskom, niskoemisijskom gospodarstvu i gospodarstvu koje proizvodi manje otpada
  i prema smanjenoj potražnji za prirodnim resursima
  duž čitavog opskrbnog lanca. Osim doprinosa sigurnosti hrane stvorit će se nove mogućnosti za korištenje biomase i poljoprivrednih nusproizvoda za široki raspon neprehrambenih primjena.

Tražit će se multidisciplinarni pristupi za poboljšanje svojstava biljaka, životinja, mikroorganizama, u isto vrijeme osiguravajući učinkovito korištenje resursa (vode,
  zemlje, tla,
  hranjivih tvari, energije
  i ostalih doprinosa
  ) i ekološki integritet ruralnih područja. Naglasak će se staviti na integrirane i raznolike proizvodne sustave i agronomske prakse, uključujući korištenje preciznih tehnologija i metoda intenziviranja ekologije za dobrobit i konvencionalne i organske poljoprivrede.
  Također će se promicati urbano zelenilo, s novim oblicima poljoprivrede, hortikulture i šumarstva u urbanim i periurbanim područjima. To će se razmotriti rješavanjem novih zahtjeva za karakteristike biljaka, metode uzgoja, tehnologije, marketing i urbano oblikovanje povezano s ljudskim zdravljem i dobrobiti, okolišem i klimatskim promjenama.
  Genetsko poboljšanje biljaka i životinja za svojstva prilagodbe,
  zdravlja
  i produktivnosti zahtijevat će sve
  primjerene
  konvencionalne i suvremene metode uzgoja,
  zaštitu i
  bolje korištenje genskih resursa. Dužna pozornost posveti će se
  upravljanju
  tlom
  za povećanje
  produktivnosti
  usjeva
  .
  Imajući na umu opći cilj osiguravanja proizvodnje hrane koja je sigurna i visoke kvalitete, promicat će se zdravlje biljaka i životinja. Aktivnosti u području zdravlja i zaštite biljaka povećat će znanje i podržati razvoj integriranih strategija, proizvoda i instrumenata povoljnih za okoliš s ciljem sprečavanja nastanka patogena, kontrole štetočina i bolesti te smanjenja gubitka prinosa na razini prije i poslije berbe. U području zdravlja životinja, promicat će se strategije
  za iskorjenjivanje
  ili učinkovito upravljanje
  bolestima uključujući zoonoze
  i
  istraživanje antimikrobne otpornosti.
  Ojačat će se integrirana kontrola bolesti, parazita i štetočina, počevši s boljim razumijevanjem interakcija između domaćina i patogena, do nadzora, dijagnosticiranja i liječenja.
  Proučavanje učinaka praksi na dobrobit životinja pomoći će u rješavanju zabrinutosti društva. Gore navedena područja bit će potpomognuta ključnijim istraživanjima radi rješavanja važnih bioloških pitanja, kao i radi podržavanja razvoja i provedbe politika Unije,
  te odgovarajućom ocjenom njihovog gospodarskog i tržišnog potencijala.

2.1.2.   Pružanje usluga ekosustava i javna dobra

Poljoprivreda i šumarstvo jedinstveni su sustavi koji isporučuju komercijalne proizvode, ali i šira društvena javna dobra (uključujući kulturnu i rekreacijsku vrijednost) te značajne ekološke usluge, poput funkcionalne i in-situ biološke raznolikosti, oprašivanja,
  vodnog skladištenja i
  regulacije
  , funkcija tla
  , krajobraza, smanjenja erozije,
  otpornosti na poplave i suše
  i daljnjeg vezivanja ugljika/smanjenja emisija stakleničkih plinova. Istraživačke aktivnosti
  doprinijet će boljem razumijevanju složenih međudjelovanja između sustava primarne proizvodnje i usluga ekosustava te
  će poduprijeti snabdijevanje tim javnim dobrima i uslugama uz pomoć upravljačkih rješenja, mehanizama podrške odlučivanju i procjene njihove
  tržišne i
  netržišne vrijednosti. Konkretna pitanja koja treba razmotriti uključuju određivanje
  ruralnih i (peri-)urbanih
  poljoprivrednih/šumskih sustava i obilježja krajobraza koji će vjerojatno postići navedene ciljeve. Promjene u aktivnom upravljanju poljoprivrednim sustavima – uključujući korištenje tehnologija i promjenu praksi – povećat će ublažavanje emisija stakleničkih plinova i sposobnost prilagodbe poljoprivrednog sektora štetnim učincima klimatskih promjena.

2.1.3.   Osnaživanje ruralnih područja, podrška politikama i ruralne inovacije

Razvijanje mogućnosti za ruralne zajednice mobilizirat će se jačanjem njihova kapaciteta za primarnu proizvodnju i pružanje usluga eko-sustava, kao i otvaranjem putova za proizvodnju novih i raznovrsnih proizvoda (
  uključujući
  hranu, hranu za životinje, sirovine, energije) koji ispunjavaju rastuću potražnju za niskougljičnim i kratkolančanim sustavima opskrbe. Društveno-gospodarsko istraživanje
  te znanstvene i društvene studije
  , zajedno s razvojem novih ideja i institucionalnih inovacija, nužni su za osiguranje kohezije ruralnih područja i sprečavanje gospodarske i društvene marginalizacije, poticanje raznolikosti gospodarskih aktivnosti (uključujući uslužni sektor), osiguravanje prihvatljivih odnosa između ruralnih i urbanih područja, kao i za omogućavanje razmjene znanja, demonstraciju, inovaciju i raspodjelu te poticanje participativnog upravljanja resursima. Također, potrebno je istraživati načine na koji se javna dobra u ruralnim područjima mogu pretvoriti u lokalne/regionalne društveno-gospodarske prednosti. Potrebe za inovacijama utvrđene na regionalnoj i lokalnoj razini dopunit će se međusektorskim istraživačkim aktivnostima na
  međunarodnoj,
  međuregionalnoj i europskoj razini. Osiguravajući potrebne analitičke mehanizme, pokazatelje,
  integrirane
  obrasce i napredne aktivnosti, istraživački projekti podržavat će kreatore politika i druge sudionike u provedbi, praćenju i ocjeni relevantnih strategija, politika i zakona, ne samo za ruralna područja nego i za biogospodarstvo u cjelini. Mehanizmi i podaci također su potrebni za pravilnu procjenu mogućih razmjena između različitih oblika korištenja resursa (zemlja, voda,
  tlo, hranjive tvari, energija
  i druge sirovine) i biogospodarskih proizvoda. Razmotrit će se društveno-gospodarska i usporedna procjena poljoprivrednih/šumskih sustava i njihovih svojstava održivosti.

2.1.4.
     
  Održivo šumarstvo

Cilj je održivo proizvoditi ekosustave bioloških proizvoda, usluge (uključujući one povezane s vodom i s ublažavanjem klimatskih promjena) i dovoljno biomase, uzimajući u obzir gospodarske, ekološke i društvene aspekte šumarstva kao i regionalne razlike. Općenito, aktivnosti u sektoru šumarstva nastojat će promicati multifunkcionalne šume koje ostvaruju niz ekoloških, gospodarskih i društvenih prednosti. Aktivnosti će biti usmjerene na daljnji razvoj održivih šumskih sustava koji mogu odgovoriti na društvene izazove i zahtjeve, uključujući potrebe vlasnika šuma, uspostavom multifunkcionalnih pristupa koji usklađuju potrebu za osiguravanjem pametnog, održivog i uključivog rasta, uzimajući u obzir klimatske promjene. Održivi šumski sustavi ključni su za jačanje šumske otpornosti i zaštitu biološke raznolikosti te zadovoljavanje povećane potražnje za biomasom. To treba biti istaknuto u istraživanju o zdravlju drveća i o zaštiti šuma te obnovi nakon požara.

2.2.   Održiv i konkurentan poljoprivredno-prehrambeni sektor za sigurnu i zdravu prehranu

Potrebno je razmotriti potrebe potrošača za sigurnom, zdravom
  , visokokvalitetnom
  i povoljnom hranom, istovremeno uzimajući u obzir učinke ponašanja potrošača i proizvodnje hrane i hrane za životinje na ljudsko zdravlje,
  okoliš
  i
  cjelokupni
  ekosustav. Razmotrit će se sigurnost i zaštita hrane i hrane za životinje, konkurentnost europske poljoprivredno-prehrambene industrije i održivost proizvodnje hrane, opskrbe
  i potrošnje
  , obuhvaćajući cijeli hranidbeni lanac i pripadajuće usluge, bilo konvencionalne ili organske, od primarne proizvodnje do potrošnje. Navedeni pristup pridonijet će (a) postizanju sigurnosti i zaštite hrane za sve stanovnike Europe i iskorjenjivanju gladi u svijetu (b) smanjenju tereta bolesti povezanih s hranom ili prehranom promičući promjene u smjeru zdrave i održive prehrane educiranjem potrošača i inovacijama u
  poljoprivredi i
  prehrambenoj industriji (c) smanjenju potrošnje vode i energije u preradi hrane, prijevozu i distribuciji i (d) smanjenju otpada hrane za 50 % do 2030
  . te (e) postizanju raznolikosti zdrave, visokokvalitetne i sigurne hrane za sve.

2.2.1.   Utemeljeni izbor potrošača

Razmotrit će se sklonosti, stavovi, potrebe, ponašanje, životni stil
  i obrazovanje
  potrošača
  te kulturna komponenta kvalitete hrane
  i unaprijedit će se komunikacija između potrošača i zajednice za istraživanje hranidbenog lanca i njegovih
  zainteresiranih strana
  kako bi se poboljšalo
  javno razumijevanje proizvodnje hrane općenito te omogućio
  informirani izbor, održiva
  i zdrava potrošnja
  i njihov učinak na proizvodnju, uključivi rast i kvalitetu života, osobito ranjivih skupina. Društvene inovacije odgovorit će na društvene izazove, a inovativni
  predviđajući
  obrasci i metodologije u znanosti o potrošačima pružit će usporedive podatke i stvoriti osnovu za odgovor na potrebe politika Unije.

2.2.2.   Zdrava i sigurna hrana i prehrana za sve

Razmotrit će se nacionalne potrebe,
  uravnotežena prehrana
  i učinak hrane na fiziološke funkcije, fizička i mentalna svojstva, kao i poveznice između prehrane,
  demografskih trendova (poput
  starenja)
  te
  kroničnih bolesti i poremećaja. Utvrdit će se prehrambena rješenja i inovacije koji vode k poboljšanju zdravlja i dobrobiti. Kemijsko i mikrobiološko zagađenje hrane i hrane za životinje, rizici i izloženost,
  kao i alergeni
  , bit će
  analizirani,
  ocijenjeni, nadzirani, kontrolirani i praćeni u cijelom
  hranidbenom
  i vodoopskrbnom lancu od proizvodnje i skladištenja do prerade, pakiranja, distribucije, opskrbe pripremljenom hranom i pripreme kod kuće. Inovacije vezane uz sigurnost hrane, poboljšani
  alati za ocjenu rizika i odnosa između rizika i koristi te za
  priopćavanje o rizicima i poboljšani standardi sigurnosti hrane
  koje treba provesti u cijelom hranidbenom lancu
  dovest će do većeg povjerenja potrošača i zaštite u Europi. Globalno poboljšani standardi sigurnosti hrane također će pomoći u jačanju konkurentnosti europske prehrambene industrije.

2.2.3.   Održiva i konkurentna poljoprivredno-prehrambena industrija

Razmotrit će se potrebe industrije hrane i hrane za životinje u suočavanju s društvenim, ekološkim, klimatskim i gospodarskim promjenama, od lokalnog ka globalnom, na svim razinama proizvodnog lanca hrane i hrane za životinje, uključujući oblikovanje hrane, preradu, pakiranje, kontrolu procesa, smanjenje otpada, vrednovanje nusproizvoda i sigurnu upotrebu ili odlaganje životinjskih nusproizvoda. Stvarat će se inovativne i održive resursno učinkovite
  tehnologije i
  procesi,
  kao i
  raznoliki, sigurni,
  zdravi,
  povoljni i visokokvalitetni proizvodi, koji će biti
  potkrijepljeni znanstvenim dokazima.
  To će jačati inovativni potencijal europskog prehrambenog lanca, unaprijediti njegovu konkurentnost, stvarati gospodarski rast i zapošljavanje i omogućiti europskoj prehrambenoj industriji prilagodbu promjenama. Drugi aspekti koje treba razmotriti su sljedivost, logistika i usluge, društveno-gospodarski i
  kulturni
  čimbenici,
  dobrobit životinja i druga etička pitanja
  , otpornost prehrambenog lanca na okolišne i klimatske rizike, kao i ograničavanje negativnih učinaka aktivnosti prehrambenog lanca i promjena u prehrani i proizvodnih sustava na okoliš.

2.3.   Otkrivanje potencijala vodnih živih resursa

Jedno od glavnih obilježja živih vodnih resursa je obnovljivost i njihovo se održivo iskorištavanje oslanja na potpuno razumijevanje i visoki stupanj kvalitete i produktivnosti vodnih ekosustava. Opći cilj je
  upravljanje
  vodnim živim resursima radi maksimalnog povećanja društvenih i gospodarskih prednosti/dobiti iz europskih oceana, mora
  i unutarnjih voda
  .

To uključuje potrebu za optimiziranjem održivog doprinosa ribarstva i akvakulture sigurnosti hrane u svjetlu globalnog gospodarstva i smanjenju velike ovisnosti Unije o uvozu morske hrane (približno 60 % ukupne potrošnje morske hrane u Europi ovisi o uvozu i Unija je najveći uvoznik ribljih proizvoda u svijetu), kao i za povećanjem morskih
  i pomorskih inovacija pomoću
  biotehnologija mora radi poticanja
  pametnog
  „plavog” rasta. U skladu s važećim političkim okvirima
  , posebice Integriranom pomorskom politikom i Okvirnom direktivom o morskoj strategiji,
  istraživačke će aktivnosti poduprijeti koncept ekosustava u gospodarenju i iskorištavanju prirodnih bogatstava,
  istovremeno omogućavajući održivu uporabu pomorskih dobara i usluga,
  kao i „ozelenjivanje” uključenih sektora. ▌

2.3.1.   Razvoj održivog i ekološki prihvatljivog ribarstva

Nova zajednička ribarstvena politika, Okvirna direktiva o morskoj strategiji i Strategija o bioraznolikosti Unije traže od europskog ribarstva da bude održivije, konkurentnije i ekološki prihvatljivije. Kretanje u smjeru pristupa ekosustava gospodarenju u ribarstvu zahtijevat će temeljito poznavanje morskih ekosustava. Razvit će se nove spoznaje, mehanizmi i obrasci za bolje razumijevanje onoga što morske ekosustave čini zdravima i produktivnima i za procjenu, vrednovanje i ublažavanje učinaka ribarstva na morske ekosustave (uključujući i otvoreno more). Razvit će se nove strategije
  i tehnologije
  iskorištavanja koje pružaju usluge društvu istovremeno održavajući zdrave morske ekosustave. Izmjerit će se društveno-gospodarski učinci mogućnosti gospodarenja. Učinci i prilagodba promjenama u okolišu, uključujući klimatske promjene, također će se istražiti zajedno s novim mehanizmima
  procjene i
  upravljanja za borbu protiv rizika i nesigurnosti. Aktivnosti će poduprijeti istraživanje biologije, genetike i dinamike ribljih populacija, uloge ključnih vrsta u ekosustavima, ribarskih aktivnosti i njihovog praćenja, ponašanja ribarskog sektora i prilagodbe novim tržištima (npr. eko-označavanje), uključenosti ribarske industrije u proces odlučivanja. Također će se razmotriti zajedničko korištenje pomorskog prostora s drugim aktivnostima,
  osobito
  u priobalju, te njegov društveno-gospodarski učinak.

2.3.2.   Razvoj konkurentne i ekološki prihvatljive europske akvakulture

Održiva akvakultura
  ima veliki potencijal za razvoj zdravih, sigurnih i konkurentnih proizvoda prilagođenih potrebama i sklonostima potrošača, kao i za ekološke usluge (biološko obnavljanje okoliša, gospodarenje tlom i vodom itd.) i proizvodnju energije, no potrebno ju je u potpunosti realizirati u Europi. Ojačat će se znanje i tehnologije u svim aspektima pripitomljavanja postojećih vrsta i diversifikaciji novih vrsta, istovremeno uzimajući u obzir međudjelovanje akvakulture i vodnih ekosustava
  kako bi se smanjio njihov učinak na okoliš
  , kao i utjecaji klimatskih promjena i način prilagodbe sektora na te promjene.
  Nastavak istraživačkih aktivnosti osobito je potreban vezano uz zdravlje i bolesti vodenih organizama iz uzgoja (uključujući mehanizme i metode sprečavanja i ublažavanja), pitanja prehrane (uključujući razvoj alternativnih posebno prilagođenih sastojaka i hrane za akvakulturu), te uz razmnožavanje i uzgoj, koji predstavljaju jednu od glavnih prepreka za održiv razvoj europske akvakulture.
  Također će se promicati inovacije za održive proizvodne sustave u unutrašnjosti, na priobalju i na moru.
  Isto tako će se uzeti u obzir posebnosti najudaljenijih europskih regija.
  Naglasak će se također staviti na razumijevanje društvene i gospodarske dimenzije sektora da bi se poduprla isplativa i energetski učinkovita proizvodnja odgovarajući zahtjevima tržišta i potrošača i istodobno osiguravajući konkurentnost i privlačne mogućnosti za ulagače i proizvođače.

2.3.3.   Poticanje morskih

  i pomorskih

  inovacija pomoću biotehnologije

Više od 90 % morske bioraznolikosti ostaje neistraženo, nudeći ogroman potencijal za otkrivanje novih vrsta i primjena na području biotehnologija mora za koje se predviđa da će ostvariti 10 % godišnjeg sektorskog rasta u navedenom sektoru. Podrška će se dati daljnjem istraživanju i iskorištavanju ogromnog potencijala morske biološke raznolikosti i vodne biomase za uvođenje na tržište novih inovativnih
  i održivih
  postupaka, proizvoda i usluga, s mogućim primjenama u sektorima koji uključuju kemijsku industriju i industriju sirovina, farmaceutiku, ribarstvo i akvakulturu, opskrbu energijom i kozmetiku.

2.4.   Održive i konkurentne bioindustrije
  i podupiranje razvoja europskog biogospodarstva

Opći cilj je ubrzati prijelaz europskih fosilnih industrija na nisko-ugljične, resursno učinkovite i održive industrije. Istraživanje i inovacije osigurat će sredstva za smanjenje ovisnosti Unije o fosilnim gorivima i doprinijet će postizanju ciljeva politike za 2020. u području energetike i klimatskih promjena (10 % prometnih goriva iz obnovljivih izvora i 20 % smanjenja emisija stakleničkih plinova). Procjene zaključuju da se prelaskom na biološke sirovine i biološke oblike prerade može do 2030. godišnje uštedjeti do 2,5 milijardi tona CO2, višestruko povećavajući tržišta za bio-sirovine i nove potrošačke proizvode. Ostvarivanje tih potencijala zahtijeva izgradnju široke baze znanja i razvoj relevantnih (bio)tehnologija, većim dijelom se usmjeravajući na tri osnovna elementa: (a) preobrazbu fosilnih procesa pomoću onih koji su resursno i energetski učinkoviti i temeljeni na biotehnologiji; (b) uspostavu pouzdanih
  , održivih
  i primjerenih opskrbnih lanaca biomase,
  nusproizvoda
  i otpadnih tokova te široke mreže biorafinerija diljem Europe; i (c) podupiranju razvoja tržišta za bioproizvode i procese,
  uzimajući u obzir povezane rizike i koristi.
  Sinergije će se tražiti uz pomoć specifičnog cilja pod nazivom „Vodstvo u razvojnim i industrijskim tehnologijama”

2.4.1.   Poticanje biogospodarstva za bioindustrije

Glavni napredak prema niskougljičnim, resursno učinkovitim i održivim industrijama podupirat će se preko otkrivanja i iskorištavanja kopnenih i vodnih bioloških resursa, istovremeno umanjujući štetne utjecaje na okoliš
  i vodeni otisak, na primjer uspostavom zatvorenih krugova hranjivih tvari, uključujući između urbanih i ruralnih područja
  . Potrebno je ispitati moguće razmjene između različitih primjena biomase.
  Aktivnosti bi trebale biti usmjerene na neprehrambene konkurentne biomase te bi također trebale uzimati u obzir održivost povezanih sustava upotrebe zemljišta.
  Ciljat će se na razvoj bioproizvoda i biološki aktivnih spojeva za industrije i potrošače s novim kvalitetama, funkcionalnostima i poboljšanom održivošću. Gospodarska vrijednost obnovljivih resursa, biootpad i nusproizvodi maksimalno će se uvećati uz pomoć novih i resursno učinkovitih procesa
  , uključujući preobrazbu urbanog biootpada u poljoprivredne doprinose
  .

2.4.2.   Razvoj integriranih biorafinerija

Poduprijet će se aktivnosti za poticanje održivih bioproizvoda, poluproizvoda i bioenergije/biogoriva, pretežno se usmjeravajući na kaskadni pristup, davanjem prioriteta stvaranju proizvoda s visokom dodanom vrijednošću. Razvit će se tehnologije i strategije radi osiguranja opskrbe sirovinama. Unapređenje brojnih vrsta biomase za upotrebu u drugoj i trećoj generaciji biorafinerija, uključujući šume, biootpad i industrijske nusproizode, pomoći će u izbjegavanju dilema hrana/gorivo i podržavanju gospodarskog
  i ekološki prihvatljivog
  razvoja ruralnih i obalnih područja u Uniji.

2.4.3.   Podupiranje razvoja tržišta za bioproizvode i procese

Mjere na strani potražnje otvorit će nova tržišta za biotehnološke inovacije. Normizacija
  i sustav certifikata
  na razini Unije i na međunarodnoj razini potrebni su između ostalog za određivanje biosadržaja, funkcionalnosti proizvoda i biorazgradivost. Metodologije i pristupi analizi životnog ciklusa trebaju se dalje razvijati i neprekidno prilagođavati znanstvenim i industrijskim dostignućima. Istraživačke aktivnosti koje podržavaju normizaciju proizvoda i procesa
  (uključujući usklađivanje međunarodnih normi)
  i regulatorne aktivnosti u području biotehnologije smatraju se ključnima za podupiranje stvaranja novih tržišta i za ostvarivanje trgovinskih mogućnosti.

2.5.
     
  Međusektorsko istraživanje mora i pomorstva

Cilj je povećati učinak mora i oceana EU-a na društvo i na gospodarski rast pomoću iskorištavanja morskih resursa, kao i uporabe različitih izvora morske energija te širokog opsega različitih uporaba mora. Aktivnosti se moraju usmjeriti na međusektorske znanstvene i tehnološke izazove vezane uz more i pomorstvo s ciljem oslobađanja potencijala mora i oceana u nizu morskih i pomorskih industrija, istovremeno štiteći okoliš i prilagođavajući se klimatskim promjenama. Strateški koordinirani pristup istraživanju mora i pomorstva u svim izazovima i stupovima programa Horizon 2020 također će poduprijeti provedbu odgovarajućih politika Unije da pomogne dosezanju ključnih ciljeva plavog rasta.

Zahvaljujući multidisciplinarnom karakteru morskog i pomorskog istraživanja težit će se bliskoj usklađenosti i zajedničkim aktivnostima s ostalim dijelovima programa Horizont 2020., posebice s Društvenim izazovom 5.

2.5.1.
     
  Učinak klimatskih promjena na morske ekosustave i pomorsko gospodarstvo

Podupiru se aktivnosti usmjerene na bolje trenutno razumijevanje funkcioniranja morskih ekosustava, međudjelovanja između oceana i atmosfere. Time će se povećati sposobnost ocjene uloge oceana na klimu i učinka klimatskih promjena i acidifikacije oceana na morske ekosustave i obalna područja.

2.5.2.
     
  Razvoj potencijalnih morskih resursa pomoću integriranog pristupa

Poticanje dugoročnog, održivog pomorskog rasta i stvaranje sinergija u svim pomorskim sektorima zahtijeva integrirani pristup. Istraživačke aktivnosti bit će usmjerene na očuvanje morskog okoliša, kao i na učinak pomorskih djelatnosti i proizvoda na nepomorske sektore. Time će se omogućiti napredak u području ekoloških inovacija, kao što su novi proizvodi, procesi i primjena upravljačkih koncepata, mehanizama i mjere za procjenu i ublažavanje ljudskog pritiska na morski okoliš, kako bi se ostvario pomak prema održivom upravljanju pomorskim djelatnostima.

2.5.3.
     
  Međusektorski koncepti i tehnologije koje omogućuju pomorski rast

Napredak u međusektorskim razvojnim tehnologijama (npr. ICT-u, elektronici, nanomaterijalima, legurama, biotehnologiji itd.), kao i nova kretanja i koncepti u inženjeringu nastavit će omogućavati rast. Aktivnosti će omogućiti velike napretke u području morskog i pomorskog istraživanja te promatranja oceana (npr. istraživanje otvorenog mora, sustavi promatranja, senzori, automatizirani sustavi praćenja aktivnosti i nadzora, testovi morske bioraznolikosti, morske geološke opasnosti, uređaji na daljinsko upravljanje itd.) Cilj je smanjiti učinak na morski okoliš (npr. podvodna buka, uvođenje invazivnih vrsta i zagađivača iz mora i s kopna, itd.) te minimalizirati ugljični otisak ljudskih aktivnosti. Međusektorske razvojne tehnologije podupirat će provedbu morskih i pomorskih politika Unije.

2.6.   Posebni aspekti
  provedbe

Osim glavnih izvora vanjskog savjetovanja, tražit će se posebne konzultacije od Stalnog odbora za istraživanje u poljoprivredi (SCAR) o brojnim pitanjima, uključujući strateške aspekte pomoću njegovih prognostičkih aktivnosti, kao i o usklađivanju istraživanja u poljoprivredi na nacionalnoj razini i razini Unije.
  Uspostavit će se i
  odgovarajuće poveznice s aktivnostima
  odgovarajućih
  europskih
  partnerstva
  za inovacije i
  odgovarajućim aspektima istraživačkih i inovacijskih programa europskih tehnoloških platformi
  .

Aktivno će se podupirati učinak i širenje rezultata istraživanja posebnim mjerama komunikacije, razmjenom znanja i uključenošću različitih sudionika tijekom cijelog trajanja projekata. Provedba će ujediniti velik broj aktivnosti, uključujući temeljitu demonstraciju i pokusne aktivnosti. Poticat će se jednostavan i otvoren pristup rezultatima istraživanja i najboljim praksama.

Posebna potpora malim i srednjim poduzećima (MSP) omogućit će povećano sudjelovanje farmi, ribara i drugih oblika
  MSP-ova
  u aktivnostima istraživanja i demonstriranja. Uzet će se u obzir specifične potrebe sektora primarne proizvodnje za službe potpore inovacijama i vanjske strukture. Provedba će obuhvaćati veliki raspon aktivnosti, uključujući mjere za razmjenu znanja, pri čemu će se aktivno osigurati uključenost poljoprivrednika
  ili drugih primarnih proizvođača
  i posrednika s obzirom na istraživačke potrebe krajnjih korisnika. Poticat će se jednostavan i otvoren pristup rezultatima istraživanja i najboljim praksama.

Podrška
  standardizaciji i regulatornim aspektima
  koristit će se kao pomoć za ubrzavanje uvođenja novih bioproizvoda i usluga na tržište.

Može se razmotriti podrška
  relevantnim
  zajedničkim inicijativama za donošenje programa (JPI)
  i relevantnim javno-javnim i
  javno-privatnim partnerstvima.

Tražit će se sinergije i daljnje angažiranje drugih fondova Unije povezanih s ovim društvenim izazovom, kao što su Fond za ruralni razvoj i Europski fond za ribarstvo.

Pokrenut će se napredne aktivnosti u sektorima biogospodarstva, uključujući razvoj baza podataka, pokazatelja i obrazaca koji se bave pitanjima od globalnog, europskog, nacionalnog i regionalnog značaja. Razvit će se europski biogospodarski opservatorij za raspoređivanje i praćenje Unijinih i globalnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti
  , uključujući tehnološku procjenu,
  koji će razvijati ključne pokazatelje uspješnosti i pratiti inovacijske politike u biogospodarstvu.

3.   SIGURNA, ČISTA I UČINKOVITA ENERGIJA

3.1.   Smanjenje potrošnje energije i otiska ugljika pomoću pametnog i održivog korištenja

Izvori energije i oblici potrošnje europskih industrija, prometnih
  sustava
  , građevina,
  okruga,
  mjesta i gradova uglavnom su neodrživi i uzrokuju značajne utjecaje na okoliš i klimatske promjene.
  Upravljanje energijom u realnom vremenu za nove i postojeće
  emisije s gotovo nultom emisijom ugljika,
  zgrade s gotovo nultom potrošnjom energije i pozitivnom energetskom bilancom, preinačene zgrade, kao i za aktivne
  zgrade, visoko učinkovite industrije i masovno preuzimanje energetski učinkovitih pristupa od strane poduzeća, pojedinaca, zajednica, gradova
  i četvrti
  zahtijevat će primjenu ne samo tehnoloških dostignuća već i netehnoloških rješenja, poput novih savjetodavnih, financijskih usluga i usluga upravljanja potražnjom
  , te doprinosa biheviorističkih i društvenih znanosti, istovremeno uzimajući u obzir pitanja javnog prihvaćanja
  . Na taj način
  poboljšana
  energetska učinkovitost može osigurati jedan od najisplativijih načina za smanjenje potražnje za energijom, što će unaprijediti sigurnost opskrbe energijom, smanjiti utjecaje na okoliš i klimu i potaknuti konkurentnost.
  Za ostvarenje tih ciljeva značajan je daljnji razvoj obnovljivih izvora energije i povećanje potencijala energetske učinkovitosti.

3.1.1.   Dovođenje tehnologija i usluga za pametno i učinkovito korištenje energije na masovno tržište

Smanjenje potrošnje energije i uklanjanje energetskog otpada te istovremeno pružanje usluga potrebnih društvu i gospodarstvu zahtijevaju ne samo da se na masovno tržište dovede više učinkovite, cjenovno konkurentnije, ekološki prihvatljive i pametnije
  opreme,
  proizvoda i usluga, već i integriranje komponenti i uređaja na način da u suradnji optimiziraju sveukupnu upotrebu energije građevina, usluga i industrije.

Da bi se osigurala potpuna primjena i korist za potrošače (uključujući i mogućnost praćenja vlastite potrošnje), energetski rezultati tih tehnologija i usluga trebaju biti prilagođeni i podešeni prema okruženjima u kojima se te tehnologije primjenjuju. To zahtijeva ne samo istraživanje, razvoj i ispitivanje inovativnih informacijsko-komunikacijskih tehnologija (ICT) i tehnika praćenja i kontrole
  nego i
  sveobuhvatne demonstracijske projekte i pretkomercijalne aktivnosti primjene radi osiguranja interoperabilnosti i nadogradivosti. Takvi projekti trebali bi imati za cilj
  doprinos značajnom smanjenju ili optimizaciji cjelokupne potrošnje energije i energetskih troškova, pomoću razvoja
  zajedničkih postupaka za prikupljanje, uspoređivanje i analiziranje potrošnje energije i podataka o emisijama kako bi se poboljšala mjerljivost, transparentnost, javna prihvaćenost, planiranje i vidljivost korištenja energije i njezinih utjecaja na okoliš.
  U tim procesima treba osigurati sigurnost iugrađenu privatnost kako bi se zaštitile tehnike praćenja i kontrole. Razvoj platformi i njihova primjena u provjeri stabilnosti takvih sustava pomoći će u osiguravanju pouzdanosti.

3.1.2.   Otkrivanje potencijala učinkovitih i obnovljivih sustava za grijanje i hlađenje

Značajan dio energije troši se za potrebe grijanja ili hlađenja diljem Unije te bi razvoj isplativih i učinkovitih tehnologija, tehnika za integraciju sustava, npr. sposobnost povezivanja mreže sa standardiziranim jezicima i uslugama u ovom području, imao značajan učinak na smanjenje potražnje za energijom. To zahtijeva istraživanje i demonstraciju novih
  tehnika i
  sustava
  oblikovanja
  te komponenti za industrijsku,
  komercijalnu i
  kućnu primjenu, primjerice u decentraliziranoj i gradskoj opskrbi toplom vodom, grijanju i hlađenju prostora. To bi trebalo obuhvatiti različite tehnologije: solarno-termalne, geotermalne, biomasu, toplinske crpke, kogeneraciju,
  obnavljanje energetskog otpada,
  itd. i ispunjavanje zahtjeva za građevine i gradske četvrti s gotovo nultom potrošnjom energije
  te potporu pametnim zgradama
  . Potrebni su daljnji pomaci, osobito u vezi s
  pohranom
  termalne
  energije
  iz obnovljivih izvora energije, kao i poticanje razvoja i uvođenje učinkovitih kombinacija sustava hibridnog grijanja i hlađenja za centralizirane i decentralizirane primjene.

3.1.3.   Poticanje europskih pametnih mjesta i gradova

Urbana područja jedan su od najvećih potrošača energije u Uniji i primjereno tome emitiraju velike količine stakleničkih plinova, istovremeno proizvodeći znatne količine onečišćivača zraka. Istovremeno, urbana područja su pogođena sve manjom kakvoćom zraka i klimatskim promjenama te moraju razvijati vlastite strategije ublažavanja i prilagodbe. Pronalaženje inovativnih energetskih rješenja (
  npr
  . energetska učinkovitost, sustavi opskrbe električnom energijom, grijanja i hlađenja
  te integriranje obnovljivih izvora u izgrađeni okoliš
  ), integriranih s prometnim sustavima, pametnim građevinama i urbanim planskim rješenjima, pročišćavanjem otpada i vode, kao i rješenjima informacijsko-komunikacijske tehnologije za urbani okoliš stoga su ključni čimbenici u prijelazu prema društvu s niskom razinom ugljika. Potrebno je predvidjeti ciljane inicijative koje podržavaju konvergenciju industrijskih vrijednosnih lanaca u sektoru energije, prometa i informacijsko-komunikacijske tehnologije za pametne urbane primjene. U isto vrijeme potrebno je razviti i ispitati u punom opsegu nove tehnološke, organizacijske, planske i poslovne obrasce u skladu s potrebama i sredstvima gradova i zajednica
  te njihovih građana
  . Istraživanja su isto tako nužna za razumijevanje društvenih,
  ekoloških,
  gospodarskih i kulturnih pitanja uključenih u ovu preobrazbu.

3.2.   Jeftina, niskougljična opskrba električnom energijom

Električna energija igrat će središnju ulogu u uspostavi ekološki održivog niskougljičnog gospodarstva.
  Obnovljivi izvori energije u središtu su tog razvoja.
  Porast proizvodnje niskougljične električne energije prespor je zbog njegovih visokih troškova. Hitno je potrebno pronaći rješenja koja značajno smanjuju troškove uz povećani učinak, održivost
  i javno prihvaćanje
  radi ubrzavanja tržišne uporabe
  jeftine, pouzdane i
  niskougljične električne energije.
  Aktivnosti će se usmjeriti na istraživanje, razvoj i potpuno demonstriranje inovativnih obnovljivih izvora, uključujući energetske sustave koji djeluju u manjem i u mikro opsegu, učinkovite, fleksibilne i niskougljične elektrane na fosilna goriva te na hvatanje i skladištenje ugljika ili na tehnologije ponovne uporabe CO2.

3.2.1.   Razvoj potpunog potencijala energije vjetra

Cilj energije vjetra je smanjiti troškove proizvodnje energije vjetra na kopnu i na moru za do otprilike 20 % do 2020. u usporedbi s 2010., sve više se premještati na more ili omogućiti primjereno integriranje u elektroenergetsku mrežu. U središtu pozornosti bit će razvoj, ispitivanje i demonstriranje sljedeće generacije velikih sustava za pretvaranje energije vjetra
  (uključujući inovativne sustave skladištenja energije)
  , veća učinkovitost pretvaranja i veće mogućnosti za proizvodne procese na kopnu i na moru (uključujući udaljene lokacije i nepovoljan klimatski okoliš), kao i nove serijske proizvodne procese.
  Uzet će se u obzir ekološki aspekti i aspekti biološke raznolikosti razvoja energije vjetra.

3.2.2.   Razvoj učinkovitih, pouzdanih i troškovno konkurentnih sustava solarne energije

Trošak solarne energije, koja obuhvaća fotonaponske ćelije (PV) i sunčevu koncentriranu snagu (CSP), trebao bi se prepoloviti do 2020. u usporedbi s 2010., ako se želi
  znatno povećati njezin
  udio na tržištu električne energije.

Za fotonaponske ćelije bit će potrebno provesti
  daljnja
  istraživanja
  između ostalog
  o novim konceptima i sustavima
  , kao i
  o demonstraciji i ispitivanju masovne proizvodnje s ciljem sveobuhvatne primjene
  i postizanja integracije fotonaponskih ćelija
  .

Za sunčevu koncentriranu snagu, u središtu pozornosti bit će razvoj načina povećanja učinkovitosti uz istovremeno smanjivanje troškova i utjecaja na okoliš, omogućavajući postupno povećanje demonstriranih tehnologija kroz izgradnju elektrana, prvih takve vrste. Ispitat će se rješenja za učinkovito kombiniranje proizvodnje solarne električne energije s desalinizacijom vode.

3.2.3.   Razvoj konkurentnih i ekološki sigurnih tehnologija za hvatanje, prijevoz, skladištenje
  i ponovnu uporabu
  CO2

Hvatanje i skladištenje ugljika (CCS) ključna je mogućnost koja se treba naširoko primjenjivati na komercijalnoj i globalnoj razini da bi se odgovorilo na izazov proizvodnje električne energije bez ugljika i niskougljične industrije do 2050. Cilj je dodatne troškove CCS-a u energetskom sektoru za elektrane na ugljen, plin
  i naftu
  svesti na najmanju mjeru u usporedbi s istovjetnim elektranama bez CCS-a i industrijskim postrojenjima koji su veliki potrošači energije.

Podrška će se osobito dati demonstraciji cijelog lanca CCS-a za reprezentativni portfelj različitih tehnoloških mogućnosti za hvatanje, prijevoz, skladištenje
  i ponovnu uporabu
  . Tome će se pridodati istraživanje za daljnji razvoj navedenih tehnologija i za isporuku konkurentnijih tehnologija hvatanja, poboljšanih komponenti, integriranih sustava i procesa, sigurne geološke pohrane i racionalnih rješenja
  te javnog prihvaćanja
  za ponovnu uporabu CO2, kako bi se omogućila komercijalna primjena tehnologija CCS-a za elektrane na fosilna goriva i druge industrije na bazi ugljika koje započinju s radom nakon 2020.
  Poduprijet će se također tehnologije čistog ugljena kao tehnologije komplementarne CCS-u.

3.2.4.   Razviti geotermalne, hidro, morske i druge obnovljive energetske opcije

Geotermalna, hidro i morska energija, kao i druge obnovljive energije mogu pridonijeti smanjenju ugljika u europskoj opskrbi energijom uz istovremeno unapređenje fleksibilnosti za varijabilnu proizvodnju i korištenje energije. Cilj je
  dodatno razviti i
  dovesti isplative i održive tehnologije do komercijalne zrelosti uz omogućavanje sveobuhvatne primjene na razini industrije, uključujući mrežnu integraciju.
  Napredni geotermalni sustavi tehnologija su koju bi trebalo dodatno istražiti, razviti i demonstrirati, posebice u području istraživanja, pokusnog bušenja i proizvodnje toplinske energije.
  Energije oceana, poput energije plime i oseke, struje ili valova
  te osmotske snage
  nude predvidivu energiju s nultom emisijom
  i također mogu pridonijeti razvoju punog potencijala energije vjetra na moru (kombinacija morskih energija)
  . Istraživačke aktivnosti trebale bi uključiti inovativno laboratorijsko istraživanje o jeftinim i pouzdanim komponentama i sirovinama u visokom stupnju korozije, okoliš s obraštajem, kao i demonstracije u izmjenjivim uvjetima europskih voda.

3.3.   Alternativna goriva i mobilni izvori energije

Ispunjavanje europskih ciljeva za energiju i smanjenje CO2 također zahtijeva razvoj novih goriva i mobilnih izvora energije. To je osobito značajno za suočavanje s izazovom pametnog, zelenog i integriranog prometa. Vrijednosni lanci za ove tehnologije i alternativna goriva nisu dovoljno razvijeni i moraju se ubrzati do razine demonstracije.

3.3.1.   Stvaranje konkurentnije i održivije bioenergije

Cilj bioenergije je dovesti najperspektivnije tehnologije do komercijalne zrelosti, odobriti sveobuhvatnu, održivu proizvodnju naprednih biogoriva različitih vrijednosnih lanaca
  u biorafinerijskom pristupu
  za
  kopneni, pomorski i zračni
  za promet, te visoko učinkovitu kombinaciju topline i snage
  i zelenog plina
  iz biomase
  i otpada
  , uključujući CCS. Svrha je razviti i demonstrirati tehnologiju za različite bioenergetske staze različitih opsega, uzimajući u obzir različite zemljopisne i klimatske uvjete i logistička ograničenja
  uz istovremeno maksimalno smanjivanje negativnih ekoloških i društvenih učinaka povezanih s uporabom zemljišta
  . Dugoročnije istraživanje poduprijet će razvoj održive bioenergetske industrije nakon 2020. Te će aktivnosti upotpuniti uzvodne (
  npr
  . stočna hrana, bioresursi) i nizvodne (
  npr.
  integracija u vozne parkove) aktivnosti istraživanja koje se provode u okviru drugih relevantnih Društvenih izazova.

3.3.2.   Skraćivanje vremena za trgovanje tehnologijama vodika i gorivih ćelija

Gorive ćelije i vodik imaju veliki potencijal za doprinos u suočavanju s energetskim izazovima u Europi. Dovodeći te tehnologije do tržišnog natjecanja zahtijevat će znatno smanjenje troškova. Kao primjer, trošak sustava gorivih ćelija za promet morat će se tijekom sljedećih 10 godina smanjiti za faktor 10. Da bi se to postiglo, podrška će se pružiti demonstracijama i pretkomercijalnim aktivnostima primjene prijenosnih, nepokretnih
  i mikro-nepokretnih
  , prometnih primjena i pripadajućih usluga, kao i dugoročnom istraživanju i razvoju tehnologije za izgradnju konkurentnog lanca gorivih ćelija i održive proizvodnje i infrastrukture vodika u cijeloj Uniji. Potrebna je snažna nacionalna i međunarodna suradnja koja će omogućiti prodore na tržište u dovoljnom opsegu, uključujući razvoj odgovarajućih standarda.

3.3.3.   Nova alternativna goriva

Postoji cijeli niz novih mogućnosti s dugoročnim potencijalom, poput metalnog goriva u prahu, goriva iz fotosintetskih mikroorganizama (u vodenom i kopnenom okruženju) i iz oponašanja umjetnih fotosinteza
  te solarnih goriva
  . Ti novi pravci kretanja mogu ponuditi potencijal za učinkovitiju pretvorbu energije
  i
  isplativije i održive tehnologije. Podrška će se posebice pružiti dovođenju tih novih i drugih potencijalnih tehnologija iz laboratorija do razine demonstracije s obzirom na pretkomercijalnu demonstraciju do 2020.

3.4.   Jedinstvena, pametna europska elektroenergetska mreža

Elektroenergetske mreže moraju odgovoriti na tri međusobno povezana izazova kako bi se osigurao elektroenergetski sustav prilagođen potrošačima i sa sve manje ugljika: stvaranjem paneuropskog tržišta; integriranjem masovnog povećanja obnovljivih izvora energije; i upravljanjem međudjelovanjima milijuna dobavljača i potrošača (pri čemu će kućanstva biti i jedno i drugo), uključujući vlasnike električnih vozila. Buduće električne mreže imat će ključnu ulogu u prijelazu na bezugljični
  energetski
  sustav istovremeno omogućavajući potrošačima dodatnu fleksibilnost i isplativost. Glavni cilj je prenijeti i distribuirati oko 35 % (8) električne energije iz raspršenih i koncentriranih obnovljivih izvora energije do 2020.

Snažno integrirani napori u istraživanju i demonstraciji poduprijet će razvoj novih komponenti, tehnologija i postupaka koje će odgovoriti na posebnosti i prijenosne i distributivne strane mreže te skladištenja
  fleksibilne energije
  .

Moraju se razmotriti sve mogućnosti za uspješnu ravnotežu energetske opskrbe i potražnje kako bi se emisije i troškovi sveli na najmanju moguću mjeru.
  Treba razviti nove tehnologije pametne energetske mreže, rezervne i usklađujuće tehnologije koje omogućuju veću fleksibilnost i učinkovitost, uključujući konvencionalne elektrane, komponente nove mreže kako bi se poboljšali kapacitet i kvaliteta prijenosa, kao i pouzdanost mreža.
  Nove tehnologije elektroenergetskih sustava i infrastruktura dvosmjerne digitalne komunikacije moraju se istražiti i integrirati u elektroenergetsku mrežu
  te se moraju koristiti kako bi se uspostavila pametna međudjelovanja s ostalim elektroenergetskim mrežama
  . To će pridonijeti boljem planiranju, praćenju, kontroli i sigurnom radu mreža u normalnim i izvanrednim uvjetima, kao i upravljanju međudjelovanja dobavljača i potrošača te prijevozu, gospodarenju i trgovanju tokovima energije. Za primjenu buduće infrastrukture, pokazatelji i analiza troškova i koristi trebali bi uzeti u obzir energetske okolnosti na razini sustava. Osim toga, sinergije između pametnih elektroenergetskih i telekomunikacijskih mreža maksimalno će se uvećati kako bi se izbjeglo udvostručavanje ulaganja
  , povećala sigurnost
  i ubrzalo pokretanje pametnih energetskih usluga.

Novi načini uskladištenja energije (uključujući akumulatore i velike jedinice, kao što su one koje pretvaraju energiju u plin
  ) i sustavi vozila pružit će potrebnu fleksibilnost između proizvodnje i potražnje. Poboljšane informacijsko-komunikacijske tehnologije dodatno će unaprijediti fleksibilnost potražnje za električnom energijom tako da će potrošačima (industrijskim, komercijalnim i kućanskim) osigurati nužne alate za automatizaciju.
  Sigurnost, pouzdanost i privatnost također su važna pitanja u ovom kontekstu.

Novi planski, tržišni i regulatorni modeli trebaju pokrenuti sveukupnu učinkovitost i isplativost opskrbnog lanca električne energije i interoperabilnost infrastruktura, kao i nastanak otvorenog i konkurentnog tržišta za pametne
  energetske
  mrežne tehnologije, proizvode i usluge. Sveobuhvatni demonstracijski projekti nužni su za ispitivanje i provjeru valjanosti rješenja i procjenu koristi za sustav i za individualne potrošače prije njihove primjene diljem Europe. To bi trebalo biti popraćeno istraživanjem da bi se razumjelo kako potrošači i tvrtke reagiraju na gospodarske poticaje, promjene ponašanja, usluge informiranja i druge inovativne mogućnosti koje pružaju pametne mreže.

3.5.   Novo znanje i tehnologije

Dugoročno će biti potrebne nove, učinkovitije i troškovno
  konkurentnije te čiste, sigurne i održive
  energetske tehnologije. Napredak bi se trebao ubrzati pomoću multidisciplinarnog istraživanja radi postizanja znanstvenih otkrića u konceptima povezanim s energijom i razvojnim tehnologijama (npr. nanoznanost, znanost o materijalima, fizika čvrstog stanja, informacijsko-komunikacijske tehnologije, bioznanost
  , geoznanosti
  , računarstvo, svemir);
  po potrebi u istraživanju i proizvodnji sigurnih i ekološki održivih nekonvencionalnih resursa plina i nafte,
  kao i u razvoju inovacija u budućnosti te tehnologija u nastajanju.

Napredno istraživanje bit će također nužno za pružanje rješenja za prilagodbu energetskih sustava promjenjivim klimatskim uvjetima. Prioriteti se mogu prilagoditi novim znanstvenim i tehnološkim potrebama i mogućnostima ili novouočenim fenomenima koji mogu naznačiti obećavajuća kretanja ili rizike za društvo i koji mogu nastati tijekom provedbe programa Horizont 2020.

3.6.   Odrješito donošenje odluka i javno djelovanje

Istraživanje energije trebalo bi podržati i biti snažno usklađeno s energetskom politikom. Kako bi se donositeljima odluka osigurale dubinske analize potrebno je opsežno poznavanje
  i istraživanje usvajanja i uporabe
  energetskih tehnologija i usluga, infrastrukture, tržišta (uključujući regulatorne okvire) te ponašanja potrošača. Podrška će se, osobito u okviru Informacijskog sustava Strateškog energetskog tehnološkog plana Europske komisije, pružiti razvoju snažnih i transparentnih
  teorija,
  mehanizama, metoda i modela za procjenu glavnih gospodarskih i društvenih pitanja povezanih s energijom; za izgradnju baza podataka i scenarija za proširenu Uniju i ocjenu učinka energije i s energijom povezanih politika na sigurnost opskrbe,
  potrošnju,
  okoliš,
  prirodne resurse
  i klimatske promjene, društvo i konkurentnost energetske industrije; za provedbu društveno-gospodarskih istraživačkih aktivnosti,
  kao i znanosti u društvenim studijama.

Iskorištavanje mogućnosti koje nude mrežne i društvene tehnologije, ponašanje potrošača, uključujući i ranjive potrošače, poput osoba s invaliditetom, i promjene u ponašanju proučavat će se na otvorenim inovacijskim platformama, kao što su živi laboratoriji i veliki demonstratori za inovacije usluga,
  kao i putem panel istraživanja, istovremeno osiguravajući privatnost.

3.7.   Uvođenje energetskih inovacija na tržište

Inovativno tržišno usvajanje i replicirajuća rješenja ključni su za pravovremeno uvođenje na tržište novih energetskih tehnologija putem isplative provedbe. Pored tehnološki potaknutog istraživanja i demonstracije, to zahtijeva akcije s jasnom Unijinom dodanom vrijednošću čiji je cilj razvijati, primijeniti, dijeliti i replicirati netehnološke inovacije s visokim faktorom strateške prednosti na održivom energetskom tržištu Unije u okviru svih disciplina i razina upravljanja.

Takve inovacije će se usmjeriti na stvaranje povoljnih tržišnih uvjeta na regulatornoj, administrativnoj i financijskoj razini za niskougljične, obnovljive, energetsko učinkovite tehnologije i rješenja. Podrška će se dati mjerama koje olakšavaju provedbu energetske politike, pripremajući teren za uvođenje investicija, podržavajući izgradnju kapaciteta i djelovanje na javno prihvaćanje.
  Pozornost će se također dati inovacijama za pametno i održivo korištenje postojećih tehnologija.

Istraživanje i analiza iznova potvrđuju presudnu ulogu ljudskog faktora u uspjehu i neuspjehu politika održive energije. Poticat će se inovativne organizacijske strukture, širenje i razmjena dobre prakse i posebna izobrazba i aktivnosti za izgradnju kapaciteta.

3.8.   Posebni aspekti provedbe

Određivanje prioriteta za provedbu aktivnosti u okviru ovog izazova vođeno je potrebom za jačanjem energetskog istraživanja i inovacije
  na europskoj razini
  . Glavni će cilj biti podrška provedbi programa za istraživanje i inovaciju Strateškog energetskog tehnološkog plana (plan SET) (9) radi postizanja ciljeva energetske politike i politike klimatskih promjena Unije. Smjernice plana SET i provedbeni planovi će stoga osigurati vrijedne podatke za oblikovanje programa rada. Struktura upravljanja planom SET koristit će se kao primarna osnova za uspostavu strateškog prioriteta i usklađivanje energetskog istraživanja i inovacija diljem Unije.

Netehnološki program bit će vođen energetskom politikom i zakonodavstvom Unije. Podupirat će se poticajno okruženje za masovnu primjenu demonstriranih tehnoloških i uslužnih rješenja, procesa i političkih inicijativa za tehnologije s niskim udjelom ugljika i energetsku učinkovitost diljem Unije. To može uključivati podršku tehničkoj pomoći za razvoj i uvođenje energetske učinkovitosti i ulaganja u obnovljivu energiju.

U području tržišnog usvajanja aktivnosti bi se također trebale temeljiti na iskustvu inicijative Inteligentna energija – Europa.

Partnerstvo s europskim dionicima bit će značajno za podjelu resursa i zajedničku provedbu. Na pojedinačnoj osnovi može se predvidjeti da će se postojeće europske industrijske inicijative plana SET pretvoriti u formalna javno-privatna partnerstva, ako se to bude smatralo prikladnim, radi povećanja razine i dosljednosti financiranja i poticanja zajedničkih istraživačkih i inovacijskih akcija među
  javnim i privatnim zainteresiranim stranama
  . Razmotrit će se pružanje podrške, uključujući podršku država članica, savezima vršitelja javnih istraživanja, osobito Europskom savezu za istraživanje energije osnovanom u okviru plana SET radi udruživanja sredstava za javno istraživanje i infrastrukture i radi rješavanja važnih istraživačkih područja od europskog interesa. Međunarodne mjere koordinacije podupiru prioritete plana SET sukladno varijabilnom geometrijskom načelu, uzimajući u obzir sposobnosti i posebnosti zemalja.
  Uspostavit će se i odgovarajuće poveznice s aktivnostima odgovarajućeg Europskog partnerstva za inovacije i odgovarajućim aspektima istraživačkih i inovacijskih programa europskih tehnoloških platformi.

Može se razmotriti podrška relevantnim zajedničkim inicijativama za donošenje programa (JPI) i relevantnim javno-javnim i javno-privatnim partnerstvima. Aktivnosti će također biti usmjerene na povećanje potpore i promicanje uključenosti malih i srednjih poduzeća.

Informacijski sustav plana SET Europske komisije
  (SETIS)
  bit će pokrenut da zajedno sa zainteresiranim stranama razvije ključne pokazatelja uspješnosti (KPU) radi praćenja napretka provedbe i bit će redovito revidiran kako bi uzeo u obzir najnovija kretanja. Govoreći u širim okvirima, provedba u okviru ovog izazova tražit će poboljšanje usklađivanja relevantnih programa, inicijativa i politika Unije, kao što je kohezijska politika, osobito putem nacionalnih i regionalnih strategija za pametnu specijalizaciju, te mehanizama Sheme trgovanja emisijama, primjerice u vezi s podrškom demonstracijskim projektima.

4.   PAMETAN, ZELEN I INTEGRIRAN PROMET

4.1.   Resursno učinkovit promet koji poštuje okoliš

Europa je postavila politički cilj postizanja 60 % smanjenja CO2 do 2050
  . u odnosu na razinu iz 1990
  . Njezin je cilj prepoloviti upotrebu automobila na „konvencionalni pogon” u gradovima i ostvariti gradsku logistiku praktički bez CO2 u glavnim urbanim središtima do 2030. Goriva s niskim udjelom ugljika u avijaciji trebala bi dostići 40 % do 2050., a emisije CO2 iz brodskih pogonskih goriva trebala bi biti smanjena za 40 % do 2050. (10)

  u odnosu na razine iz 2005.

Neophodno je smanjiti ovaj utjecaj na okoliš pomoću ciljanih tehnoloških poboljšanja, imajući na umu da se svaki oblik prijevoza suočava s promjenjivim izazovima i obilježen je posebnim ciklusima integracije tehnologije.

Istraživanje i inovacije znatno će pridonijeti razvoju i usvajanju nužnih rješenja za sve oblike prometa, što će drastično smanjiti emisije iz prometa koje su štetne za okoliš (poput CO2, NOx SOx

  i buka
  ), sniziti njegovu ovisnost o fosilnim gorivima i tako smanjiti utjecaj prometa na bioraznolikost
  i klimatske promjene
  te očuvati prirodne resurse.

To će se učiniti uz pomoć sljedećih konkretnih aktivnosti:

4.1.1.   Proizvodnja čišćih i tiših zrakoplova, vozila i plovila poboljšat će ekološki učinak i smanjiti doživljenu buku i vibraciju

Aktivnosti na ovom području usmjerit će se na krajnje proizvode, ali će isto tako obuhvatiti štedljive i ekološke procese oblikovanja i proizvodnje,
  uzimajući u obzir cijeli proces životnogciklusa,
  s time da je obnovljivost integrirana u fazi oblikovanja.
  Aktivnosti će također obuhvatiti unapređenje postojećih proizvoda i usluga integriranjem novih tehnologija.

| (a) | Razvoj i ubrzavanje usvajanja čišćih
  i tiših
  pogonskih tehnologija važno je za smanjivanje ili uklanjanje
  učinaka na klimu i zdravlje europskih građana
  , npr. CO2,
  buke
  i zagađenje iz prometa. Nužna su nova i inovativna rješenja, temeljena na električnim motorima i akumulatorima,
  vodiku i
  gorivim ćelijama,
  motorima na plinski pogon, naprednim arhitekturama i tehnologijama motora
  ili na hibridnom pogonu. Tehnološki napredak pomoći će također u poboljšanju učinka na okoliš tradicionalnih
  i novih
  pogonskih sustava. |
| --- | --- |

(a)

Razvoj i ubrzavanje usvajanja čišćih
  i tiših
  pogonskih tehnologija važno je za smanjivanje ili uklanjanje
  učinaka na klimu i zdravlje europskih građana
  , npr. CO2,
  buke
  i zagađenje iz prometa. Nužna su nova i inovativna rješenja, temeljena na električnim motorima i akumulatorima,
  vodiku i
  gorivim ćelijama,
  motorima na plinski pogon, naprednim arhitekturama i tehnologijama motora
  ili na hibridnom pogonu. Tehnološki napredak pomoći će također u poboljšanju učinka na okoliš tradicionalnih
  i novih
  pogonskih sustava.

| (b) | Istraživanje mogućnosti za upotrebu alternativnih energija niske emisije pomoći će u smanjenju potrošnje fosilnih goriva. To uključuje upotrebu održivih goriva i električne energije iz obnovljivih izvora energije u svim oblicima prometa, uključujući zračni promet, smanjenje potrošnje goriva pomoću iskorištavanja energije ili pomoću mješovite opskrbe energijom i drugim inovativnim rješenjima. Tražit će se novi holistički pristupi koji obuhvaćaju vozila, infrastrukturu za skladištenje, opskrbu,
  napajanje i punjenje
  energije, uključujući sučelja vozilo-mreža i inovativna rješenja za upotrebu alternativnih goriva. |
| --- | --- |

(b)

Istraživanje mogućnosti za upotrebu alternativnih energija niske emisije pomoći će u smanjenju potrošnje fosilnih goriva. To uključuje upotrebu održivih goriva i električne energije iz obnovljivih izvora energije u svim oblicima prometa, uključujući zračni promet, smanjenje potrošnje goriva pomoću iskorištavanja energije ili pomoću mješovite opskrbe energijom i drugim inovativnim rješenjima. Tražit će se novi holistički pristupi koji obuhvaćaju vozila, infrastrukturu za skladištenje, opskrbu,
  napajanje i punjenje
  energije, uključujući sučelja vozilo-mreža i inovativna rješenja za upotrebu alternativnih goriva.

| (c) | Poboljšanje cjelokupnih osobina
  zrakoplova, plovila i vozila
  smanjenjem njihove težine
  i snižavanjem njihove aerodinamike, hidrodinamike ili otpora okretanju upotrebom lakših materijala, ekonomičnijih struktura i inovativnog dizajna doprinijet će smanjenju potrošnje goriva. |
| --- | --- |

(c)

Poboljšanje cjelokupnih osobina
  zrakoplova, plovila i vozila
  smanjenjem njihove težine
  i snižavanjem njihove aerodinamike, hidrodinamike ili otpora okretanju upotrebom lakših materijala, ekonomičnijih struktura i inovativnog dizajna doprinijet će smanjenju potrošnje goriva.

4.1.2.   Razvijanje pametne opreme, infrastrukture i usluga

To će pomoći u optimiziranju prometa i smanjenju potrošnje resursa. Naglasak će biti na
  rješenjima za
  učinkovito
  planiranje, oblikovanje
  , uporabu i upravljanje zračnim lukama, lukama, logističkim platformama i infrastrukturom kopnenog prometa, kao i na autonomnim i djelotvornim sustavima održavanja
  , praćenja
  i kontrole.
  Treba donijeti nove politike, poslovne modele, koncepte, tehnologije i IT rješenja kako bi se povećali kapaciteti.
  Posebna pozornost bit će posvećena klimatskoj otpornosti
  opreme i
  infrastrukture, isplativim rješenjima zasnovanima na pristupu životnog ciklusa i širem usvajanju novih sirovina
  i tehnologija
  koje omogućavaju učinkovitije i jeftinije održavanje. Pozornost će također biti posvećena dostupnosti,
  pristupačnosti korisniku
  i društvenoj uključivosti.

4.1.3.   Poboljšanje prometa i mobilnosti u urbanim područjima

To će koristiti velikom i rastućem dijelu populacije koja živi i radi u gradovima ili ih koristi za usluge ili razonodu. Trebaju se razviti i ispitati novi koncepti mobilnosti, organizacija prometa
  , modeli multimodalne dostupnosti
  , logistika,
  osiguravanje inovativnih vozila i urbanih javnih usluga
  te planska rješenja, što će pridonijeti smanjenju
  zagušenja,
  onečišćenja zraka i buke te unaprijediti učinkovitost
  urbanog prometa
  . Javni i nemotorizirani promet, kao i drugi oblici resursno učinkovitog prometa
  za putnike i teret
  trebali bi se razviti kao stvarna alternativa upotrebi privatnih motornih vozila uz pomoć veće upotrebe inteligentnih prometnih sustava kao i pomoću inovativnog upravljanja
  ponudom i
  potražnjom.
  Poseban naglasak bit će na međudjelovanju prometnog sustava i drugih urbanih sustava.

4.2.   Bolja pokretljivost, manje prometnih gužvi, više sigurnosti i zaštite

Važni ciljevi europske prometne politike usmjereni su na optimizaciju funkcioniranja i učinkovitosti pred rastućim zahtjevima za mobilnost, stvaranje Europe najsigurnijom regijom za zračni,
  željeznički i plovni promet
  i kretanje prema cilju nulte stope smrtno stradalih u cestovnom prometu do 2050.
  te prepolovljavanje žrtava u cestovnom prometu do 2020.
  Do 2030. 30 % teretnog cestovnog prometa duljeg od 300 kilometara trebao bi prijeći na željeznički promet i promet vodenim putem. Promet
  koji besprijekorno funkcionira te je pristupačan, dostupan, korisnički orijentiran i
  djelotvoran paneuropski prijevoz ljudi i dobara, kao i internalizacija vanjskih troškova, zahtijevaju novo upravljanje europskim multimodalnim prometom, sustav informiranja i plaćanja
  , kao i djelotvorna sučelja između međumjesnih mreža i mreža urbane mobilnosti
  .

Bolji europski prometni sustav doprinijet će djelotvornijem korištenju prometa, unaprijedit će kvalitetu života ljudi i poduprijeti zdraviji okoliš.

Istraživanje i inovacije znatno će pridonijeti tim ambicioznim političkim ciljevima putem aktivnosti u okviru sljedećih posebnih aktivnosti:

4.2.1.   Značajno smanjenje prometnog zagušenja

To se može postići provedbom
  inteligentnog, multimodalnog
  i u potpunosti intermodalnog prometnog sustava „od vrata do vrata” i izbjegavajući nepotrebnu upotrebu prijevoznih sredstava. To znači promicanje veće integracije između oblika prijevoza, optimizaciju transportnih lanaca i bolje integrirane prometne
  operacije i
  usluge. Takva inovativna rješenja također će olakšati dostupnost i
  izbor za putnike
  , uključujući stariju populaciju i ranjive korisnike, te će
  osigurati mogućnost smanjenja zagušenja unapređenjem upravljanja nesrećama i razvojem programa optimizacije prometa
  .

4.2.2.   Značajna poboljšanja u mobilnosti ljudi i tereta

To se može postići razvojem,
  demonstriranjem
  i rasprostranjenom upotrebom inteligentnih prometnih primjena i sustava upravljanja. To uključuje: planiranje
  analize
  potražnje, sustave za informiranje i plaćanje koji su interoperabilni diljem Europe; i punu integraciju protoka informacija, sustava upravljanja, infrastrukturnih mreža i usluga mobilnosti u novi višemodalni okvir utemeljen na otvorenim platformama. To će također osigurati fleksibilnost i brzi odgovor na krizne događaje i ekstremne vremenske uvjete pomoću multimodalnog preraspoređivanja putovanja i
  prijevoza
  . Nove aplikacije za pozicioniranje, navigaciju i određivanje vremena, omogućene kroz navigacijske sustave Galileo i EGNOS, bit će ključne za postizanje ovog cilja.

| (a) | Inovativne tehnologije upravljanja zračnim prometom pridonijet će skokovitoj promjeni u sigurnosti i učinkovitosti s brzo rastućom potražnjom radi postizanja veće točnosti, smanjenja vremena provedenog u postupcima povezanim s putovanjem u zračnim lukama i radi postizanja otpornosti u zračnom prometnom sustavu. Provedba i daljnji razvoj „Jedinstvenog europskog neba” bit će podržani
  istraživačkim i inovacijskim aktivnostima koje osiguravaju
  rješenja za povećanu automatizaciju i autonomnost upravljanja zračnim prometom i za
  rad
  i kontrolu zrakoplova, bolju integraciju zračnih i zemaljskih komponenti, te nova rješenja za učinkovito i neometano postupanje s putnicima i teretom u cjelokupnom prometnom sustavu. |
| --- | --- |

(a)

Inovativne tehnologije upravljanja zračnim prometom pridonijet će skokovitoj promjeni u sigurnosti i učinkovitosti s brzo rastućom potražnjom radi postizanja veće točnosti, smanjenja vremena provedenog u postupcima povezanim s putovanjem u zračnim lukama i radi postizanja otpornosti u zračnom prometnom sustavu. Provedba i daljnji razvoj „Jedinstvenog europskog neba” bit će podržani
  istraživačkim i inovacijskim aktivnostima koje osiguravaju
  rješenja za povećanu automatizaciju i autonomnost upravljanja zračnim prometom i za
  rad
  i kontrolu zrakoplova, bolju integraciju zračnih i zemaljskih komponenti, te nova rješenja za učinkovito i neometano postupanje s putnicima i teretom u cjelokupnom prometnom sustavu.

| (b) | Za promet vodenim putem, tehnologije poboljšanog i integriranog planiranja i upravljanja pridonijet će nastajanju „Plavog pojasa” u morima oko Europe, poboljšavajući rad luka, kao i prikladnom okviru za unutarnje vode. |
| --- | --- |

(b)

Za promet vodenim putem, tehnologije poboljšanog i integriranog planiranja i upravljanja pridonijet će nastajanju „Plavog pojasa” u morima oko Europe, poboljšavajući rad luka, kao i prikladnom okviru za unutarnje vode.

| (c) | Za željeznicu i cestovnu prometnicu, optimiziranje upravljanja mrežom i
  interoperabilnost
  unaprijedit će učinkovitu upotrebu infrastrukture i olakšati prekogranični promet. Razvit će se sveobuhvatno zajedničko upravljanje cestovnim prometom i informacijskim sustavima, oslanjajući se na komunikaciju vozilo-vozilo i vozilo-prometna infrastruktura. |
| --- | --- |

(c)

Za željeznicu i cestovnu prometnicu, optimiziranje upravljanja mrežom i
  interoperabilnost
  unaprijedit će učinkovitu upotrebu infrastrukture i olakšati prekogranični promet. Razvit će se sveobuhvatno zajedničko upravljanje cestovnim prometom i informacijskim sustavima, oslanjajući se na komunikaciju vozilo-vozilo i vozilo-prometna infrastruktura.

4.2.3.   Razvijanje i primjenjivanje novih oblika prijevoza tereta i logistike

To može ublažiti pritisak na prometni sustav i
  okoliš
  i poboljšati sigurnost i kapacitet tereta. Oni mogu, primjerice, kombinirati vozila visoke učinkovitosti i niskog utjecaja na okoliš s pametnim, sigurnim ugrađenim sustavima temeljenim na infrastrukturi.
  To bi se trebalo temeljiti na integriranom logističkom pristupu u području prometa.
  Aktivnosti će također podupirati razvoj vizije e-tereta kompjutoriziranog procesa teretnog prijevoza, pri čemu su protok informacija, usluga i plaćanja povezani s fizičkim prijevozom tereta u svim oblicima prometa.

4.2.4.   Smanjenje stopa prometnih nesreća i smrtnih slučajeva i poboljšanje sigurnosti

To će se postići rješavanjem aspekata svojstvenih organizaciji, upravljanju i praćenju učinka i rizika prometnih sustava; i usmjeravanjem na projektiranje,
  proizvodnju
  i funkcioniranje zrakoplova, vozila i plovila, infrastrukture i terminala. U središtu pozornosti bit će pasivna i aktivna zaštita, preventivna zaštita i unaprijeđeni procesi automatizacije i izobrazbe radi smanjenja
  rizika
  i učinka ljudskih pogrešaka. Osmislit će se posebni alati i tehnike s ciljem boljeg predviđanja, procjene i ublažavanja učinka vremena, elementarnih nepogoda i
  drugih kriznih situacija
  . Aktivnosti će se također usredotočiti na integraciju sigurnosnih aspekata u planiranju i upravljanju protoka putnika i tereta, na koncepciju zrakoplova, vozila i plovila, na upravljanje prometom i sustavom te na projektiranje
  prometne infrastrukture i teretnih i putničkih
  terminala.
  Inteligentne prometne aplikacije i aplikacije za povezivanje također mogu biti koristan mehanizam za poboljšanu sigurnost. Aktivnosti će također biti usmjerene na poboljšanje sigurnosti svih cestovnih korisnika, posebice onih koji su u najvećoj opasnosti, posebno u urbanim područjima.

4.3.   Globalno upravljanje europskom prometnom industrijom

Praćenje napretka u
  tehnološkom razvoju
  i
  poboljšanje konkurentnosti
  postojećih proizvodnih procesa, istraživanja i inovacije pridonijet će rastu i visoko kvalificiranim poslovima u europskoj prometnoj industriji, ususret rastućem tržišnom natjecanju. U pitanju je
  daljnji razvoj
  konkurentnosti velikog gospodarskog sektora koji neposredno predstavlja 6,3 % BDP-a Unije i zapošljava gotovo 13 milijuna ljudi u Europi. Specifični ciljevi uključuju razvoj nove generacije inovativnih i
  okolišno prihvatljivih zračnih, plovnih i kopnenih
  prijevoznih sredstava,
  osiguravajući održivu proizvodnju inovativnih sustava i opreme te pripremu
  terena za
  buduće oblike prometa
  , radom na novim
  tehnologijama
  , idejama i projektima, pametnim sustavima kontrole, učinkovitim
  razvojnim
  i proizvodnim procesima,
  inovativnim uslugama i postupcima certificiranja
  . Europa ima za cilj postati svjetski lider u učinkovitosti,
  učinku na okoliš
  i sigurnosti u svim oblicima prometa te
  poboljšati svoj vodeći položaj na svjetskim tržištima za krajnje proizvode i za podsustave.

Istraživanje i inovacije usredotočit će se na sljedeće posebne aktivnosti:

4.3.1.   Razvoj nove generacije prijevoznih sredstava kao način za osiguranje tržišnog udjela u budućnosti

To će pomoći unaprijediti europski vodeći položaj u zrakoplovima, brzim vlakovima,
  konvencionalnom
  (pri)gradskom željezničkom prometu, cestovnim vozilima, elektromobilnosti, putničkim brodovima za kružna putovanja, trajektima i specijaliziranim brodovima visoke tehnologije i
  pomorskim
  platformama. Također će potaknuti konkurentnost europskih industrija u nadolazećim tehnologijama i sustavima i poduprijeti njihovu diversifikaciju prema novim tržištima, uključujući neprometne sektore. To uključuje razvoj inovativnih sigurnih i
  okolišno prihvatljivih
  zrakoplova, vozila i plovila koji uključuju učinkovite pogonske sustave, visok učinak i inteligentne
  operativne
  i kontrolne sustave.

4.3.2.   Ugrađeni, pametni kontrolni sustavi

Oni su potrebni za realizaciju viših razina učinka i integracije sustava u promet. Razvit će se odgovarajuća sučelja za komunikaciju između zrakoplova, vozila, plovila i infrastrukture u svim značajnim kombinacijama, kako bi se definirali zajednički operativni standardi.
  Ona mogu uključivati dostavu informacija o upravljanju prometom i korisničkih informacija izravno do uređaja u vozilima, koje podržavaju pouzdani prometni podaci u realnom vremenu o stanju na cestama i zastojima na istim uređajima.

4.3.3.   Napredni proizvodni procesi

Oni će omogućiti prilagođavanje korisniku, niže troškove životnog ciklusa i vrijeme razvoja i olakšati normizaciju i certifikaciju zrakoplova, vozila i plovila,
  kao i njihovih komponenti, opreme
  i pripadajuće infrastrukture. Aktivnosti u ovom području razvit će brze i isplative tehnike projektiranja i proizvodnje, uključujući montažu, izgradnju, održavanje i recikliranje, pomoću digitalnih alata i automatizacije, te kapacitet za integraciju kompleksnih sustava. To će poticati konkurentne opskrbne lance sposobne za isporuku na tržište u kratkom vremenu sa smanjenim troškovima
  , bez ugrožavanja operativne sigurnosti i zaštite
  .
  Primjena inovativnih materijala u prometu također je prioritet i za okolišne ciljeve i za ciljeve konkurentnosti, kao i za poboljšanu sigurnost i zaštitu.

4.3.4.   Istraživanje potpuno novih prometnih koncepata

To će pomoći unapređenju europske konkurentne prednosti u dugoročnoj perspektivi. Strateško
  multidisciplinarno
  istraživanje i aktivnosti dokaza koncepta usmjereni su na inovativna
  rješenja
  prometnih sustava.
  To će uključivati
  potpuno automatizirane i druge vrste zrakoplova, vozila i plovila s dugoročnim potencijalom
  te visoku okolišnu učinkovitost, kao i nove usluge
  .

4.4.   Društveno-gospodarska i bihevioralna istraživanja i napredne aktivnosti za kreiranje politika

Mjere za potporu političke analize i razvoja, uključujući
  prikupljanje dokaza za razumijevanje ponašanja o prostornim
  , društveno-gospodarskim
  i širim društvenim
  značajkama prometa nužne su za promicanje inovacije i
  stvaranje zajedničke baze dokaza
  za suočavanje s izazovima prometa. Aktivnosti će za cilj postaviti razvoj i provedbu europskih politika za istraživanje prometnih inovacija z promet i
  mobilnost
  , očekivane studije i predviđanje tehnologije, te jačanje Europskog istraživačkog područja.

Razumijevanje
  lokalnih i regionalnih posebnosti
  , ponašanja i
  percepcija
  korisnika, društveno prihvaćanje, učinak mjera politike, mobilnost,
  potrebe
  i obrasci
  koji se mijenjaju
  ,
  razvoj buduće potražnje
  , poslovni modeli i njihove posljedice od najveće su važnosti za razvoj europskog prometnog sustava. Provodit će se scenarij razvoja uzimajući u obzir društvena kretanja,
  dokaze o stradalima
  , ciljeve politike i tehnološko predviđanje u perspektivi za 2050. U pogledu boljeg razumijevanja poveznica između teritorijalnog razvoja,
  društvene kohezije
  i europskog prometnog sustava, nužni su jasni obrasci na osnovi kojih se mogu donijeti dobre političke odluke.

Istraživanje će se usmjeriti na načine
  smanjivanja
  društvenih i
  teritorijalnih
  nejednakosti u pristupu mobilnosti i poboljšanja položaja ranjivih
  cestovnih
  korisnika. Gospodarska pitanja moraju se također rješavati, usmjeravajući se na načine internalizacije popratnih troškova svih oblika prijevoza, kao modela oporezivanja i cijena. Potrebna su buduća istraživanja za procjenu budućih zahtjeva za vještinama i poslovima,
  razvoja i usvajanja istraživanja i inovacije kao i transnacionalne suradnje
  .

4.5.   Posebni aspekti provedbe

Aktivnosti će biti organizirane tako da, prema potrebi, omoguće integriran i specifičan način pristupa. Bit će potrebna višegodišnja vidljivost i kontinuitet kako bi se uzele u obzir posebnosti svakog oblika prometa i holistička priroda izazova, kao i odgovarajući aspekti programa strateškog istraživanja i inovacija europskih tehnoloških platformi.

Može se razmotriti podrška zajedničkim inicijativama za donošenje programa (JPI) i relevantnim javno javnim i javno privatnim partnerstvima. Uspostavit će se i odgovarajuće poveznice s aktivnostima odgovarajućeg Europskog partnerstva za inovacije. Aktivnosti će također biti usmjerene na povećanje potpore i promicanje uključenosti malih i srednjih poduzeća.

5.   MJERE PROTIV KLIMATSKIH PROMJENA, OKOLIŠ, UČINKOVITOST RESURSA I SIROVINE

5.1.   Borba protiv klimatskih promjena i prilagodba klimatskim promjenama

Postojeće koncentracije CO2 u atmosferi gotovo su 40 % veće od onih na početku industrijske revolucije i na najvećim su razinama doživljenima u zadnjih 2 milijuna godina. Staklenički plinovi bez CO2 također pridonose klimatskim promjenama i igraju sve značajniju ulogu. Bez odlučnog djelovanja, promjena klime može svijet koštati najmanje 5 % BDP-a svake godine; te do 20 % u nekim situacijama. Za razliku od toga, ranom i djelotvornom akcijom neto troškovi mogli bi se ograničiti na otprilike 1 % BDP-a godišnje. Ispunjavanje cilja od 2 oC i izbjegavanje najgorih učinaka klimatskih promjena zahtijevat će od razvijenih zemalja smanjenje emisije stakleničkih plinova za 80-95 % do 2050. u usporedbi s razinama iz 1999.

Stoga je cilj ove aktivnosti razviti i procijeniti inovativne, isplative i održive mjere
  i strategije
  prilagodbe i ublažavanja, usmjeravajući se na stakleničke plinove s i bez CO2, i naglašavajući kako tehnološka tako i netehnološka zelena rješenja, kroz prikupljane dokaza za informiranu, ranu i učinkovitu akciju i umrežavanje traženih kompetencija.

Da bi se to postiglo, istraživanje i razvoj usmjerit će se na sljedeće:

5.1.1.   Poboljšanje razumijevanja klimatskih promjena i davanje pouzdanih klimatskih predviđanja

Bolje razumijevanje uzroka i nastanka klimatskih promjena i točnija klimatska predviđanja ključni su za društvo da bi zaštitilo živote, dobra i infrastrukturu i osiguralo učinkovito donošenje odluka
  i odgovarajuće mogućnosti ublažavanja i prilagodbe
  . Nužno je daljnje poboljšanje znanstvene baze znanja o pokretačima klime, procesima, mehanizmima i povratnim informacijama
  te pragovima
  u svezi s djelovanjem
  kopnenih, morskih i polarnih
  ekosustava i atmosfere. Bolje
  razumijevanje će također omogućiti točnije utvrđivanje
  klimatskih
  promjena te jesu li uzrokovane prirodnim ili antropogenim uzročnicima. Pouzdanija klimatska predviđanja i
  prognoze pomoću odgovarajućih vremenskih i prostornih ljestvica bit će podržana
  poboljšanjem mjera i
  razvojem točnijih scenarija i modela, uključujući u cijelosti vezanih modela zemaljskih sustava,
  uzimajući u obzir paleoklimatsku povijest.

5.1.2.   Procjena učinaka, osjetljivosti i razvoj inovativnih isplativih mjera prilagodbe i sprečavanje rizika te mjera upravljanja

Znanje o sposobnosti društva, gospodarstva i
  ekosustava
  na prilagodbu klimatskim promjenama je nepotpuno. Učinkovite, pravedne i društveno prihvatljive mjere za okoliš, gospodarstvo i društvo otporno na klimu zahtijevaju integriranu analizu sadašnjih i budućih učinaka, osjetljivosti, izloženosti stanovništva, rizika i
  upravljanja njima, sekundarnih učinaka poput migracije i sukoba
  , troškova i mogućnosti povezanih s klimatskim promjenama i promjenjivošću, uzimajući u obzir ekstremne događaje i s njima povezane klimatske opasnosti i njihovo ponavljanje. Ta analiza također će se razviti vezano uz nepovoljne učinke klimatskih promjena na bioraznolikost, ekosustave i usluge ekosustava,
  vodene resurse
  , infrastrukturu te gospodarska i prirodna dobra. Naglasak će se staviti na najvrednije prirodne ekosustave i izgrađene okoliše, kao i na ključne društvene, kulturne i gospodarske sektore diljem Europe. Aktivnosti će istraživati učinke i rastuće rizike po ljudsko zdravlje koji proizlaze iz klimatskih promjena, klimatskih opasnosti i povećanih koncentracija stakleničkih plinova u atmosferi. Istraživanje će vrednovati inovativne, nepristrano raspodijeljene i isplative poduzete mjere prilagodbe klimatskim promjenama, uključujući zaštitu i prilagodbu prirodnih bogatstava i ekosustava, kao i povezane učinke, radi informiranja i podrške njihovu razvoju i provedbi na svim razinama i u svim opsezima. To će također uključivati potencijalne učinke, troškove, rizike i
  koristi
  te opcije geoinženjeringa. Istražit će se kompleksne međusobne veze, razlike i sinergije prilagodbe i izbori politike za sprečavanje rizika s drugim klimatskim i sektorskim politikama, uključujući učinke na zapošljavanje i životni standard ranjivih skupina.

5.1.3.   Podržavanje politika ublažavanja uključujući studije usmjerene na učinak iz drugih sektorskih politika

Prijelaz Unije na konkurentno, resursno učinkovito gospodarstvo i
  društvo
  otporno na klimatske promjene do 2050. zahtijeva izradu učinkovitih, dugoročnih strategija s niskim emisijama i velike pomake u našim potencijalima za inovaciju. Istraživanje će procijeniti ekološke i društveno-gospodarske rizike, prilike i mogućnosti za ublažavanje učinka klimatskih promjena.
  Također će procijeniti učinak iz drugih sektorskih politika.
  Istraživanje će poduprijeti razvoj i vrednovanje novih klimatsko-energetsko-gospodarskih modela, uzimajući u obzir gospodarske instrumente i značajne popratne troškove, s ciljem testiranja mogućnosti politike ublažavanja i putova tehnologije s niskim ugljikom različitih razmjera i za potrebe ključnih gospodarskih i društvenih sektora u Uniji i na globalnoj razini. Aktivnost će olakšati tehnološku, institucionalnu i društveno-gospodarsku inovaciju poboljšavajući veze između istraživanja i promjene te između poduzetnika, krajnjih korisnika, istraživača,
  donositelja političkih odluka
  i znanstvenih institucija.

5.2.   Zaštita okoliša, održivo upravljanje prirodnim resursima, vodom, bioraznolikošću i ekosustavima

Društva su suočena s velikim izazovom uspostave održive ravnoteže između ljudskih potreba i okoliša. Ekološki resursi, uključujući vodu, zrak, biomasu, plodna tla, bioraznolikost, ekosustave i usluge koje pružaju, podupiru funkcioniranje europskog i globalnog gospodarstva i kvalitetu života. Očekuje se da će globalne poslovne prilike vezane uz prirodna bogatstva dosegnuti više od 2 trilijuna EUR do 2050 (11). Unatoč tome, ekosustavi u Europi i globalno degradiraju se u tolikoj mjeri da ih priroda nije sposobna regenerirati, a okolišni resursi prekomjerno se iskorištavaju
  i čak uništavaju
  . Primjerice, 1 000 km2 jednog od najplodnijih tala i dragocjenih ekosustava u Uniji gubi se svake godine, dok je četvrtina slatke vode iscrpljena. Nastavljanje takvog djelovanja nije opcija. Istraživanje mora pridonijeti preokretanju trendova koji su štetni za okoliš i pobrinuti se da ekosustavi nastave osiguravati resurse, dobra i usluge koji su ključni za blagostanje i gospodarski prosperitet
  te održiv razvoj
  .

Stoga je cilj ove aktivnosti pružiti znanje
  i alate
  za upravljanje
  i zaštitu
  prirodnih resursa čime se postiže održiva ravnoteža između ograničenih resursa i
  sadašnjih i budućih
  potreba društva i gospodarstva.

Da bi se to postiglo, istraživanje i razvoj usmjerit će se na sljedeće:

5.2.1.   unapređenje našeg razumijevanja
  bioraznolikosti
  i funkcioniranja ekosustavâ, njihove interakcije s društvenim sustavima i njihove uloge u podržavanju gospodarstva i dobrobiti za ljude;

Aktivnosti društva riskiraju izazivanje promjena u okolišu koje su nepovratne i mijenjaju obilježja ekosustava
  i njihove bioraznolikosti
  . Od vitalnog je značaja predvidjeti te rizike procjenom, praćenjem i prognoziranjem učinka ljudskih aktivnosti na okoliš,
  uključujući promjenu korištenja zemlje
  te promjene okoliša za dobrobit ljudi. Istraživanje o morskim (od obalnih pojaseva do otvorenog mora
  uključujući održivost morskih resursa), polarnih
  , slatkovodnih, kopnenih i urbanih ekosustava, uključujući ekosustave ovisne o podzemnim vodama, poboljšat će naše razumijevanje složenih međudjelovanja između prirodnih resursa i društvenih, gospodarskih i ekoloških sustava, uključujući prirodne kritične točke i otpornost, ili krhkost, ljudskih i bioloških sustava. Ispitat će kako
  bioraznolikost i
  ekosustavi funkcioniraju i reagiraju na antropogene utjecaje, kako oni mogu biti obnovljeni i kako će to djelovati na gospodarstva i dobrobit ljudi. Također će ispitati rješenja za suočavanje s izazovima resursa
  u europskom i međunarodnom kontekstu.
  Pridonijet će politikama i praksi koje osiguravaju djelovanje društvenih i gospodarskih aktivnosti u granicama održivosti i prilagodljivosti ekosustava i bioraznolikosti.

5.2.2.   
  razvijanje integriranih pristupa za rješavanje izazova povezanih s vodom i prijelaz na održivo upravljanje i korištenje vodnih resursa i usluga;

Dostupnost i kvaliteta slatke vode postali su globalan problem s dalekosežnim gospodarskim i društvenim posljedicama. Uz sve veću potražnju za različitim i često konfliktnim uporabama (npr. poljoprivreda, industrija, rekreacijske aktivnosti, javne usluge, ekosustavi i održavanje krajobraza, obnova i poboljšanje okoliša), povećanu ranjivost resursa, pogoršanu klimatskim i globalnim promjenama, urbanizacijom, zagađenjem i prekomjernim iskorištavanjem slatkovodnih resursa, održavanje i poboljšanje kvalitete vode i raspoloživost te ublažavanje učinka ljudskih aktivnosti na slatkovodne ekosustave postaje ključni izazov za korisnike vode u različitim sektorima, kao i za vodene ekosustave.

Istraživanje i inovacije usmjerit će se na te pritiske i osigurat će strategije, alate, tehnologije i inovativna rješenja za zadovoljavanje sadašnjih i budućih potreba. Cilj im je razviti odgovarajuće strategije za upravljanje vodom, poboljšati kvalitetu vode, riješiti neravnotežu između potražnje za vodom i dostupnosti ili ponude na različitim razinama i u različitim opsezima, zatvoriti vodeni krug, promicati održivo ponašanje krajnjih korisnika te smanjiti rizike povezane s vodom, istovremeno održavajući integritet, strukturu i funkcioniranje vodenih ekosustava u skladu s prevladavajućim politikama EU-a.

5.2.3.   Osiguravanje znanja i alata za djelotvorno donošenje odluka i javno djelovanje

Društveni, gospodarski i upravni sustavi i dalje trebaju rješavati kako trošenje resursa tako i štetu nanesenu ekosustavima. Istraživanje i inovacije poduprijeti će političke odluke potrebne za gospodarenje prirodnim bogatstvima i ekosustavima, kako bi izbjegli, ili se prilagodili, narušavajuće klimatske i ekološke promjene i promicali promjenu institucija, gospodarstva, ponašanja i tehnologije za osiguranje održivosti.
  Istraživanje će stoga poduprijeti sustav vrednovanja usluga bioraznolikosti i ekosustava, uključujući razumijevanje zaliha prirodnog kapitala i tijeka usluga ekosustava.
  Naglasak će biti na ključnim politički relevantnim ekosustavima i uslugama ekosustava, kao što su slatka voda, mora i oceani
  (uključujući priobalna područja), šume, polarne regije
  , kakvoća zraka, bioraznolikost, upotreba zemljišta i tla. Otpornost društava i ekosustava na
  zagađivače i patogene te na
  događaje katastrofe, uključujući elementarne nepogode
  (poput seizmičkih i vulkanskih, poplava i suša) i
  šumske požare, poduprijet će se unapređenjem kapaciteta za prognoziranje, rano upozorenje te procjenu ranjivosti i učinaka, uključujući dimenziju višestrukog rizika. Istraživanje i inovacije će na taj način pružiti podršku politikama okoliša i učinkovitosti resursa te opcijama za učinkovitu upravu temeljenu na dokazima unutar sigurnih granica djelovanja. Razvit će se inovativna sredstva za povećanje dosljednosti politike, rješavanje razmjene i upravljanje suprotstavljenim interesima, te jačanje javne svijesti o rezultatima istraživanja i sudjelovanja građana u odlučivanju.

5.3.   Osiguravanje održive opskrbe ne-energetskih i nepoljoprivrednih sirovina

Sektori kao što su graditeljstvo, kemijski proizvodi, automobilski, svemirski strojevi i oprema koji imaju mješovitu dodanu vrijednost veću od 1 000 milijardi EUR i omogućavaju zapošljavanje za otprilike 30 milijuna ljudi, svi ovise o dostupnosti sirovina. Unija je neovisna u građevinskim mineralima. Usprkos tome, dok je Unija jedan od najvećih svjetskih proizvođača određenih industrijskih minerala, ona je i dalje neto uvoznik većine njih. Nadalje, Unija uvelike ovisi o uvozu metalnih minerala te je u potpunosti ovisna o uvozu nekih važnih sirovina.

Najnovija kretanja pokazuju da će potražnja za sirovinama biti vođena razvojem novih gospodarstava i brzim širenjem ključnih razvojnih tehnologija. Europa mora zajamčiti održivo gospodarenje i osigurati održivu opskrbu sirovinama iznutra i izvan svojih granica za sve sektore koji ovise o pristupu sirovinama. Ciljevi politike za ključne sirovine navedeni su u Komisijinoj Inicijativi za sirovine (12).

Stoga je cilj ove aktivnosti unapređenje baze znanja o sirovinama i razvoj inovativnih rješenja za isplativo i okolišno prihvatljivo istraživanje, vađenje, preradu, ponovno iskorištavanje, recikliranje i obnavljanje sirovina i njihovu zamjenu ekonomski privlačnim
  i okolišno održivim
  alternativama sa slabijim utjecajem na okoliš.

Da bi se to postiglo, istraživanje i razvoj usmjerit će se na sljedeće:

5.3.1.   Unapređenje baze znanja o raspoloživosti sirovina

Unaprijedit će se procjena dugoročne raspoloživosti
  resursa Unije
  i globalnih resursa, uključujući pristup urbanim rudnicima (odlagališta i rudarski otpad), resursima
  priobalnog područja
  i otvorenog mora (npr. rudarska eksploatacija rijetkih zemljanih minerala morskog dna) i s tim povezane neizvjesnosti. To će znanje pomoći društvima u postizanju učinkovitije upotrebe, recikliranja i ponovne upotrebe rijetkih ili ekološki štetnih sirovina. Također će pomoći u razvoju globalnih pravila, praksi i normi koje uređuju gospodarski održivo, okolišno pouzdano i društveno prihvatljivo istraživanje resursa, vađenjem i preradom, uključujući praksu u upotrebi zemljišta i pomorskom prostornom planiranju
  na temelju pristupa ekosustava.

5.3.2.   Promicanje održive opskrbe i upotrebe sirovina,
  uključujući mineralne resurse iz tla i mora,
  što obuhvaća istraživanje, vađenje, preradu,
  ponovno iskorištavanje
  , recikliranje i obnavljanje

Istraživanje i inovacije potrebni su tijekom cijelog životnog ciklusa sirovina, kako bi se osigurala prihvatljiva, pouzdana i održiva opskrba i gospodarenje sirovinama neophodnih za europske industrije. Razvijanje i primjenjivanje ekonomski održivih, društveno i ekološki prihvatljivih tehnologija istraživanja, vađenja i prerade pospješit će učinkovito korištenje resursa.
  To će uključivati mineralne resurse iz tla i mora te
  će se također iskorištavati potencijal urbanih rudnika. Nove i ekonomski održive
  i resursno učinkovite
  tehnologije recikliranja i obnavljanja sirovina, poslovni modeli i procesi,
  uključujući zatvorene kružne procese i sustave
  , također će pridonijeti smanjenju Unijine ovisnosti o opskrbi primarnim sirovinama. To će uključivati potrebu za dugotrajnijom, kvalitetnijom ponovnom upotrebom i recikliranjem te potrebu za drastičnim smanjenjem rasipanja sirovina. Zauzet će se pristup punog ciklusa vijeka trajanja, od opskrbe raspoloživih sirovina do kraja vijeka trajanja, s minimalnim zahtjevima za energijom i resursima.

5.3.3.   Pronalaženje alternative za ključne sirovine

U očekivanju mogućeg smanjenje globalne raspoloživosti određenih sirovina, zbog primjerice trgovinskih ograničenja, istraživat će se i razvijati održive zamjene i alternative za ključne sirovine, sa sličnim funkcionalnim obilježjima. To će umanjiti ovisnost Unije o primarnim sirovinama i poboljšati utjecaj na okoliš.

5.3.4.   Poboljšanje društvene svijesti i vještina o sirovinama

Neophodan pomak prema autonomnijem i resursno učinkovitom gospodarstvu zahtijevat će promjene u kulturi, ponašanju te društveno-gospodarske,
  sustavne
  i institucionalne promjene. Da bi se riješio rastući problem nedostatka vještina u sektoru sirovina u Uniji, (uključujući europsku rudarsku industriju), poticat će se učinkovitija partnerstva između sveučilišta, geoloških istraživanja,
  industrije
  i
  drugih zainteresiranih strana
  . Također će biti neophodno podržati razvoj inovativnih zelenih vještina. Pored toga, još uvijek postoji ograničena javna svijest o važnosti domaćih sirovina za europsko gospodarstvo. Da bi se olakšale nužne strukturne promjene, istraživanje i inovacije će se usmjeriti na osnaživanje građana, donositelja odluka, stručnjaka i institucija.

5.4.   Omogućavanje tranzicije prema zelenom gospodarstvu i društvu putem eko-inovacija

Unija ne može napredovati u svijetu sve veće potrošnje resursa, degradacije okoliša i gubitka bioraznolikosti. Odvajanje rasta od upotrebe prirodnih bogatstava zahtijeva strukturne promjene u tome kako se takvi resursi koriste, ponovno koriste i kako se njima gospodari, istovremeno čuvajući naš okoliš. Eko-inovacije će nam omogućiti da smanjimo pritisak na okoliš, povećamo učinkovito korištenje resursa, dovedemo Uniju na put prema gospodarstvu koje učinkovito koristi resurse i energiju. Eko-inovacije također stvaraju velike mogućnosti za rast i poslove te povećavaju europsku konkurentnost unutar globalnog tržišta za koje se procjenjuje da će narasti do bilijuna eurotržišta nakon 2015. (13) 45 % tvrtki je već uvelo neki oblik eko-inovacije. Procijenjeno je da je oko 4 % eko-inovacija dovelo do više od 40 % smanjenja upotrebe sirovina po jedinici proizvodnje (14) , naglašavajući veliki budući potencijal.
  Međutim, nije neuobičajeno da vrlo obećavajuće i tehnički napredne eko-inovativne tehnologije, procesi, usluge i proizvodi ne dolaze do tržišta zbog izazova pretkomercijalizacije te ne ostvaruju svoj puni okolišni i ekonomski potencijal, budući da privatni investitori smatraju njihovo povećanje i uvođenje na tržište prerizičnima.

Cilj ove aktivnosti je prema tome poticanje svih oblika ekološke inovacije koji omogućuju prijelaz na zeleno gospodarstvo.

Da bi se to postiglo, istraživanje i razvoj usmjerit će se na sljedeće:

5.4.1.   Jačanje eko-inovativnih tehnologija, procesa, usluga i proizvoda
  uključujući istraživanje načina za smanjenje količine sirovina u proizvodnji i potrošnji, te zaobilaženje prepreka u tom kontekstu i poticanje njihovog tržišnog usvajanja.

Podupirat će se svi oblici eko-inovacije, kako inkrementalne tako i radikalne, kombinirajući tehnološke, organizacijske, društvene inovacije i inovacije u ponašanju, poslovanju i politici, te jačanje sudjelovanja civilnog društva. To će poduprijeti kružno gospodarstvo, istovremeno smanjujući utjecaje na okoliš, povećavajući otpornost okoliša i uzimajući u obzir učinak bumeranga na okoliš, a moguće i na druge sektore. To će uključiti korisničke inovacije, poslovne modele, industrijske simbioze, proizvodne-uslužne sustave, oblikovanje proizvoda, puni životni ciklus i pristupe prema načelu od kolijevke do kolijevke, kao i istraživanje načina smanjenja količina sirovina u proizvodnji i potrošnji te zaobilaženje prepreka u tom kontekstu.
  Razmatrat će se potencijal za prelazak na održivije obrasce potrošnje.
  Cilj će biti poboljšanje učinkovitosti resursa pomoću smanjenja, u apsolutnom smislu, inputa, otpada i ispuštanja štetnih tvari (npr. onih koje su navedene u Uredbi REACH (15) i drugih) uzduž vrijednosnog lanca i poticanje ponovne uporabe, recikliranja i zamjene resursa. Naglasak će biti stavljen na olakšavanje prelaska od istraživanja do tržišta, što uključuje industriju i posebice nova i inovativna mala i srednja poduzeća, organizacije civilnog društva i krajnje korisnike, od razvoja prototipova i demonstriranja tehničkih, društvenih i okolišnih obilježja, do prve primjene i tržišnog repliciranja eko-inovativnih tehnika, proizvoda, usluga ili praksi koje su relevantne za Uniju.
  Aktivnosti će doprinijeti uklanjanju prepreka za razvoj i širu primjenu eko-inovacije, stvaranje ili povećanje tržišta za dotična rješenja i poboljšanje konkurentnosti poduzeća Unije, posebice malih i srednjih poduzeća, na svjetskim tržištima.
  Umrežavanje eko-inovatorima također će tražiti unapređenje širenja znanja i bolje povezivanje opskrbe s potražnjom.

5.4.2.   Podupiranje inovativnih politika i društvene promjene

Potrebne su strukturne i institucionalne promjene kako bi se omogućio prelazak na zeleno gospodarstvo
  i društvo
  Istraživanje i inovacija bit će usmjereni na glavne prepreke za društvenu i tržišnu promjenu i imat će za cilj osnaživanje potrošača, poslovnih čelnika i donositelja političkih odluka u usvajanju inovativnog i održivog ponašanja,
  uz doprinos društvenih i humanističkih znanosti
  . Razvit će se snažni i transparentni alati, metode i modeli za procjenu i omogućavanje glavnih gospodarskih, društvenih, kulturnih i institucionalnih promjena potrebnih za postizanje promjene obrasca prema zelenom gospodarstvu
  i društvu.
  Istraživanje će istražiti kako promovirati održive oblike
  života
  i potrošnje, obuhvaćajući društveno-gospodarsko istraživanje, bihavioralne znanosti, djelovanje korisnika i javno prihvaćanje inovacija, kao i aktivnosti za poboljšanje komunikacije i javne svijesti. Provest će se puna primjena demonstracijskih aktivnosti.

5.4.3.   Mjerenje i procjena napretka prema zelenom gospodarstvu

Nužno je razviti snažne pokazatelje na svim odgovarajućim prostornim skalama komplementarnima BDP-u, metode i sustave za podršku i procjenu tranzicije prema zelenom gospodarstvu i učinkovitosti važećih opcija politika. Vođene pristupom životnog ciklusa, istraživanje i inovacija poboljšat će kvalitetu i raspoloživost podataka, metode mjerenja i sustave značajne za učinkovitost resursa i eko-inovaciju te olakšati razvoj inovativnih kompenzacijskih planova. Društveno-gospodarsko istraživanje omogućit će bolje razumijevanje temeljnih uzroka ponašanja proizvođača i potrošača i tako pridonijeti oblikovanju učinkovitijih instrumenata politike za olakšavanje tranzicije prema resursno učinkovitom gospodarstvu otpornom na klimatske promjene. Povrh toga, metodologije za procjenu tehnologija i integrirano oblikovanje razvit će se radi podupiranja učinkovitosti resursa i politika eko-inovacije na svim razinama, istovremeno jačajući dosljednost politike i rješavajući kompromise. Rezultati će omogućiti nadzor, procjenu i smanjenje protoka sirovina i energije uključenih u proizvodnju i potrošnju, i omogućit će kreatorima politika i tvrtkama integriranje troškova okoliša i popratnih troškova u akcije i odluke.

5.4.4.   Poticanje učinkovitosti resursa pomoću digitalnih sustava

Inovacije u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama mogu predstavljati ključni alat za podupiranje učinkovitosti resursa. Da bi se postigao taj cilj, moderne i inovativne informacijske i komunikacijske tehnologije pridonijet će značajnim pozitivnim učincima u produktivnosti, osobito pomoću automatiziranih procesa, praćenja u realnom vremenu i sustava podrške odlučivanju. Upotreba informacijske i komunikacijske tehnologije nastojat će ubrzati naprednu dematerijalizaciju gospodarstva, povećavajući pomak prema digitalnim uslugama i olakšavajući promjene u potrošačkom ponašanju i modelima poslovanja upotrebom informacijskih i komunikacijskih tehnologija budućnosti.

5.5.   Razvijanje sveobuhvatnog i održivog globalnog promatranja okoliša i informacijskih sustava

Sveobuhvatno promatranje okoliša i informacijski sustavi ključni su za osiguranje dostave dugoročnih podataka i informacija nužnih za rješavanje ovog izazova. Ti će se sustavi koristiti za
  praćenje
  , procjenu i predviđanje uvjeta, statusa i trendova klime, prirodnih resursa uključujući sirovine,
  kopnenih i morskih (od obalnih pojaseva do otvorenog mora)
  ekosustava i usluga ekosustava, kao i za ocjenjivanje niskih emisija ugljika i ublažavanje klimatskih promjena te politika i opcija prilagodbe u svim sektorima gospodarstva. Informacije i znanje iz tih sustava koristit će se za poticanje pametne upotrebe strateških resursa; za podršku razvoju politika zasnovanih na dokazima; za poticanje novih ekoloških i klimatskih usluga; i za razvoj novih prilika na globalnim tržištima.

Potencijal, tehnologije i podatkovna infrastruktura za promatranje i praćenje Zemlje moraju se izgrađivati na napretku u ICT-u, svemirskim tehnologijama i osposobljenim mrežama, daljinskim promatranjima, novim senzorima in situ, mobilnim uslugama, komunikacijskim mrežama, participativnim alatima mrežnih usluga i poboljšanom infrastrukturom za izračunavanje i oblikovanje, s ciljem trajnog pružanja pravovremene i točne informacije, prognoza i predviđanja. Poticat će se slobodan, otvoren i neograničen pristup interoperabilnim podacima i informacijama, kao i učinkovita
  i, ako je to potrebno, zaštićena
  pohrana, upravljanje i stavljanje na raspolaganje rezultata istraživanja.
  Aktivnosti pomažu u definiranju budućih operativnih aktivnosti europskog programa za praćenje Zemlje (Copernicus) i unapređenju korištenja podataka Copernicusa za istraživačke aktivnosti.

5.6.
     
  Kulturna baština

Kulturno nasljeđe je jedinstveno i nezamjenjivo u svom materijalnom obliku, ali i zbog svoje nematerijalne vrijednosti, kulturnog značaja i sadržaja. Ono je glavni pokretač društvene kohezije, identiteta i dobrobiti, no daje i značajan doprinos održivom rastu i stvaranju radnih mjesta. Međutim, europsko kulturno nasljeđe izloženo je propadanju i oštećivanju, čemu pridonosi sve veća izloženost ljudskom djelovanju (npr. turizam) i ekstremne vremenske pojave koje proizlaze iz klimatskih promjena, kao i drugih elementarnih nepogoda i katastrofa.

Cilj je ove aktivnosti osigurati znanstvena i inovativna rješenja, pomoću strategija, metodologija i tehnologija prilagodbe i ublažavanja, proizvoda i usluga za očuvanje i gospodarenje materijalnim kulturnim nasljeđem u Europi, koje se nalazi u opasnosti zbog klimatskih promjena.

Da bi se to postiglo, multidisciplinarno istraživanje i inovacija usmjerit će se na sljedeće:

5.6.1.
     
  Utvrđivanje razina otpornosti pomoću promatranja, praćenja i modeliranja

Razvit će se nove i poboljšane tehnike procjene, praćenja i modeliranja štete kako bi se unaprijedila znanstvena baza znanja o učinku klimatskih promjena i drugih okolišnih i ljudskih rizičnih faktora na kulturno nasljeđe. Znanje i razumijevanje stečeno uz pomoć scenarija, modela i alata, uključujući analizu percepcije vrijednosti, pomoći će u osiguravanju dobre znanstvene osnove za razvoj strategija, politika i standarda otpornosti unutar dosljednog okvira za procjenu i upravljanje rizicima povezanim s kulturnim nasljeđem.

5.6.2
     
  Osiguravanje boljeg razumijevanja načina na koji zajednice doživljavaju i odgovaraju na klimatske promjene te seizmičke i vulkanske opasnosti

Istraživanjem i inovacijama će se, pomoću integriranih pristupa, razviti resursno učinkovita rješenja za sprečavanje, prilagodbu i ublažavanje, uključujući inovativne metodologije, tehnologije proizvode i usluge za očuvanje kulturnog nasljeđa, kulturnih krajobraza i povijesnih staništa.

5.7.   Posebni aspekti provedbe

Aktivnosti će unaprijediti sudjelovanje Unije i financijski doprinos multilaternalnim procesima i inicijativama, kao što su Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC), Međuvladina platforma o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) i Grupa za promatranje Zemlje (GEO). Suradnja s drugim značajnim javnim i privatnim financijerima istraživanja
  , kao i s glavnim istraživačkim mrežama
  , unaprijedit će globalnu i europsku učinkovitost istraživanja i pridonijeti upravljanju globalnim istraživanjem.

Znanstvena i tehnološka suradnja pridonijet će mehanizmu globalne tehnologije UNFCCC-a i pogodovati razvoju tehnologije, inovacijama i transferu u prilog klimatske prilagodbe i ublažavanja stakleničkih plinova.

Nastavljajući se na rezultate Konferencije UN-a Rio+20, istražit će se mehanizam za sustavno prikupljanje, razvrstavanje i analiziranje znanstvenog i tehnološkog znanja o ključnim pitanjima održivog razvoja i zelenog gospodarstva koji će uključiti okvir za mjerenje napretka. To će upotpuniti postojeće znanstvene panele i tijela i tražiti zajedničke sinergije.

Istraživačke aktivnosti u okviru ovog izazova pridonijet će operativnim uslugama
  europskog programa za praćenje Zemlje
  (
  Copernicus
  ) pružajući razvojnu bazu znanja za
  Copernicus
  .
  Može se razmotriti podrška relevantnim zajedničkim inicijativama za donošenje programa (JPI) i relevantnim javno javnim i javno privatnim partnerstvima.

Uspostavit će se i odgovarajuće poveznice s aktivnostima odgovarajućeg Europskog partnerstva za inovacije i odgovarajućim aspektima istraživačkih i inovacijskih programa europskih tehnoloških platformi.

Posebne mjere osigurat će da rezultate Unijinih istraživanja i inovacija u području klime, učinkovitosti resursa i sirovina nizvodno koriste drugi programi Unije, kao što je LIFE+ program, europski strukturni i investicijski fondovi i vanjski programi suradnje.

Aktivnosti će se također, između ostalog, nastavljati i unaprijediti one koje su poduzete prema Programu eko-inovacije.

Aktivnosti će također osiguravati: sustavne analize znanstvenog i tehnološkog napretka u Uniji i njezinim glavnim partnerskim zemljama i regijama; ranog istraživanja tržišnih mogućnosti za nove ekološke tehnologije i prakse; predviđanja za istraživanje i inovacije te politike.

6.   
  EUROPA U SVIJETU KOJI SE MIJENJA - UKLJUČIVA, INOVATIVNA I PROMIŠLJENA DRUŠTVA

Ovaj odjeljak uključuje aktivnosti istraživanja i inovacije koje podupiru veću uključivost, inovativnost i promišljenost društva te isto tako i posebne mjere koje podržavaju međusektorska pitanja spomenuta u ovom društvenom izazovu
  . (16)

6.1.   Uključiva društva

Sadašnja kretanja u europskim društvima sa sobom nose mogućnosti za ujedinjeniju Europu ali isto tako i rizike i
  izazove
  . Potrebno je razumjeti i predvidjeti te mogućnosti, rizike
  i izazove
  kako bi se Europa razvijala s primjerenom solidarnošću i suradnjom na društvenoj, gospodarskoj, političkoj, obrazovnoj i kulturnoj razini, uzimajući u obzir sve povezaniji
  i međuovisniji
  svijet.

U tom kontekstu, cilj je shvatiti, analizirati i razviti društvenu, gospodarsku i političku uključivost, kao i uključiva tržišta rada, boriti se protiv siromaštva, marginalizacije, unaprijediti ljudska prava, digitalnu uključivost, jednakost, solidarnost i međukulturnu dinamiku podupirući međusektorsku znanost, interdisciplinarno istraživanje, razvoj pokazatelja, tehnološka dostignuća, organizacijske inovacije, razvoj regionalnih inovacijskih klastera i razvoj novih oblika suradnje i zajedničkog stvaranja. Istraživanje i druge aktivnosti podupiru provedbu strategije Europa 2020, kao i drugih relevantnih vanjskopolitičkih strategija Unije. Istraživanje u društvenim i humanističkim znanostima može igrati važnu ulogu u tom kontekstu. Određivanje, praćenje, ocjena
  i razmatranje
  ciljeva europskih strategija i politika zahtijevat će usmjereno istraživanje koje omogućava donositeljima političkih odluka da procjene utjecaj i učinkovitost predviđenih mjera, osobito onih koje podržavaju društvenu uključenost.
  U tu svrhu, potpuna društvena uključenost i sudjelovanje moraju obuhvaćati sva područja života i sve uzraste.

Ispunjavat će se sljedeći posebni ciljevi kako bi se shvatilo i poticalo ili provelo sljedeće:

6.1.1.   
  Mehanizmi za
  promicanje pametnog, održivog i uključivog rasta

Europa je razvila posebnu i prilično jedinstvenu mješavinu gospodarskog napretka, društvenih politika usmjerenih na društvenu koheziju na visokoj razini, humanističkih zajedničkih društvenih vrijednosti koje obuhvaćaju demokraciju i vladavinu običajnog prava, ljudskih prava, poštovanja i očuvanja raznolikosti, kao i promicanja obrazovanja i znanosti, umjetnosti i humanističkih znanosti, kao temeljni pokretač društvenog i gospodarskog napretka i blagostanja.
  Neprekidno traganje za gospodarskim rastom nosi brojne važne ljudske, društvene, ekološke i gospodarske troškove. Pametan, održiv i uključiv rast u Europi podrazumijeva značajne promjene u načinu na koji se rast i dobrobit društva definiraju, mjere (uključujući mjerenjem napretka na drugi način, osim uobičajenog korištenja pokazatelja BDP-a), stvaraju i održavaju tijekom vremena.

Istraživanje će analizirati razvoj sudjelovanja građana, održivih životnih stilova, kulturološkog razumijevanja i društveno-gospodarskih obrazaca ponašanja i sustava vrijednosti te način na koji se oni odnose prema predlošcima, politikama te prema funkcioniranju institucija, zajednica, tržišta, poduzeća, upravljanja i sustava uvjerenja u Europi te njihove veze s drugim regijama i gospodarstvima. Razvit će alate za bolju procjenu kontekstualnih i uzajamnih učinaka takvog razvoja, usporedit će javne politike s različitim izazovima diljem Europe, te analizirati političke opcije i mehanizme za donošenje odluka u područjima kao što su zapošljavanje, oporezivanje, nejednakosti, siromaštvo, društvena uključivost, obrazovanje i vještine, razvoj zajednice, konkurentnost i Unutarnje tržište, s ciljem razumijevanja novih uvjeta i mogućnosti za veću europsku integraciju te uloge njezinih društvenih, kulturnih, znanstvenih i gospodarskih komponenti i sinergija kao izvora usporedivih prednosti Unije na svjetskoj razini.

Analizirat će se utjecaji na rast, tržište rada i dobrobit demografskih promjena zbog društva koje stari i migracijskih kretanja. U tom kontekstu, u svrhu rješavanja izazova budućeg rasta, važno je uzeti u obzir različite komponente znanja, usmjeravajući istraživanje na pitanja učenja, obrazovanja i usavršavanja ili na ulogu i mjesto mladih ljudi u društvu. Istraživanjem će se također razviti bolji alati za procjenu održivosti učinaka različitih gospodarskih politika.
  Istraživanje će također analizirati kako se nacionalna gospodarstva razvijaju i koji bi oblici upravljanja na europskoj i međunarodnoj razini mogli pomoći u sprečavanju makroekonomske nestabilnosti, novčanih poteškoća, fiskalnog natjecanja, nezaposlenosti i problema zapošljavanja te drugih oblika socijalnih, gospodarskih i financijskih poremećaja. Uzet će se u obzir rastuće međuovisnosti Unije i globalnih gospodarstava, tržišta i financijskih sustava, te nastali izazovi za institucionalan razvoj i javnu upravu. U okviru europske krize javnog duga, naglasak će se također staviti na istraživanje kako bi se utvrdili okvirni uvjeti za stabilne europske financijske i gospodarske sustave.

6.1.2.   Pouzdane organizacije, prakse, usluge i politike potrebne za izgradnju otpornih, uključivih, participativnih, otvorenih i kreativnih društava u Europi, posebno uzimajući u obzir migraciju, integraciju i demografske promjene

Razumijevanje društvenih,
  kulturnih i političkih
  preobrazbi u Europi zahtijeva analizu promjenjivih demokratskih praksi i očekivanja, kao i povijesnog razvoja identiteta, raznolikosti, teritorija, religija, kultura,
  jezika
  i sustava vrijednosti. To uključuje dobro razumijevanje povijesti europske integracije. Istraživanje će nastojati odrediti načine za prilagodbu i poboljšanje europskih sustava socijalne skrbi, javnih usluga i šire dimenzije politika socijalne zaštite kako bi se postigla kohezija, rodna ravnopravnost, poticala participativna, otvorena i kreativna društva te promicala veća socijalna i ekonomska jednakost i međugeneracijska solidarnost. Istraživanje će analizirati kako društva i politika postaju europskije u širem smislu kroz razvoj identiteta, kultura i sustava vrijednosti, protok ideja i uvjerenja i kombinacije načela i prakse uzajamnosti, zajedničkih obilježja i jednakosti,
  posebno obraćajući pažnju na promjene u migraciji, integraciji i demografiji.
  Analizirat će kako ranjive populacije (npr. Romi) mogu u potpunosti sudjelovati u
  obrazovanju
  , društvu i demokraciji, osobito stjecanjem različitih vještina i zaštitom ljudskih prava. Stoga će od ključnog značenja biti analiza kako politički sustavi odgovaraju ili ne na takve društvene razvoje i sami se razvijaju. Istraživanje će se također baviti razvojem ključnih sustava koji omogućuju temeljne oblike ljudskih i društvenih veza, kao što su obitelj, posao, obrazovanje i zapošljavanje i pomažu u borbi protiv društvenih nejednakosti i isključenosti te siromaštva.
  Socijalna kohezija i pravedno i pouzdano pravosuđe, obrazovanje, demokracija, tolerancija i raznolikost čimbenici su koje treba pažljivo razmotriti s ciljem utvrđivanja i boljeg iskorištavanja europskih komparativnih prednosti na svjetskoj razini te osiguravanja poboljšane potpore politici temeljenoj na dokazima.
  Istraživanje će uzeti u obzir značaj mobilnosti, migracije, uključujući tokove unutar Europe, te demografiju u budućem razvoju europskih politika.

Pored toga, razumijevanje teškoća i mogućnosti koje proizlaze iz korištenja ICT-a, na individualnoj i kolektivnoj razini, važno je kako bi se otvorili novi putevi uključive inovacije.
  S obzirom na rastući društveno-gospodarski značaj digitalne uključenosti, istraživanje i inovativne aktivnosti, promicat će uključiva rješenja ICT-a i učinkovito stjecanje digitalnih vještina za osnaživanje građana i konkurentnu radnu snagu. Naglasak će se dati novim tehnološkim dostignućima koji će omogućiti radikalno poboljšanje u personalizaciji, pristupačnosti korisniku i dostupnosti pomoću boljeg razumijevanja ponašanja i sustava vrijednosti građana, potrošača i korisnika, uključujući osobe s invaliditetom. To će zahtijevati istraživanje „namjernog uključivanja” i inovacijski pristup.

6.1.3.   ▌europsku ulogu kao globalnog sudionika,
  poglavito u pogledu ljudskih prava i globalne pravde;

Europski nedvojbeni povijesni, politički, društveni i kulturni sustav sve se više suočava s utjecajem globalnih promjena. Da bi dalje razvijala svoje vanjsko djelovanje u susjedstvu i šire te svoju ulogu globalnog čimbenika, Europa mora poboljšati svoje kapacitete za utvrđivanje, određivanje prioriteta, obrazlaganje, procjenjivanje i promicanje svojih političkih ciljeva u
  međudjelovanju
  s drugim svjetskim regijama i društvima radi unapređenja suradnje ili sprečavanja ili rješavanja sukoba. U tom pogledu, također mora poboljšati svoje kapacitete za predviđanje i odgovor na razvoj i učinke globalizacije. To zahtijeva bolje razumijevanje povijesti, kultura i političko-gospodarskih sustava drugih svjetskih regija te učenje iz njih, kao i uloge i utjecaja transnacionalnih čimbenika. Naposljetku, Europa mora djelotvorno pridonositi globalnom upravljanju i globalnoj pravdi u ključnim područjima poput trgovine, razvoja, rada, gospodarske suradnje, okoliša, obrazovanja, rodne ravnopravnosti i ljudskih prava, obrane i sigurnosti. To podrazumijeva potencijal za izgradnju novih kapaciteta, bilo u smislu mehanizama, usluga, sustava i instrumenata analize ili u smislu diplomacije u formalnoj ili neformalnoj međunarodnoj areni s vladinim i nevladinim subjektima.

6.1.4.
     
  promicanje održivih i uključivih okruženja kroz inovativno prostorno i urbanističko planiranje i projektiranje.

80 % građana EU-a danas živi u gradovima i oko njih pa neodgovarajuće urbano planiranje i oblikovanje mogu stoga imati ogromne posljedice na njihove živote. Shvaćanje načina njihovog funkcioniranja za sve građane, njihovo oblikovanje, mogućnosti življenja u njima i njihove privlačnosti za, među ostalim, ulaganja i vještine, ključno je za uspjeh Europe u stvaranju rasta, radnih mjesta i održive budućnosti.

Europsko istraživanje i inovacije trebali bi osigurati alate i metode za održivije, otvorenije, inovativnije i uključivije urbano i periurbano planiranje i oblikovanje; bolje razumijevanje dinamike urbanih društava i društvenih promjena te veze između energije, okoliša, prometa i iskorištavanja tla, uključujući međudjelovanje s okolnim ruralnim područjima; bolje razumijevanje oblikovanja i korištenja javnog prostora unutar gradova u kontekstu migracije, kako bi se poboljšala društvena uključivost i razvoj te smanjili urbani rizici i kaznena djela; novih načina smanjenja pritisaka na prirodne resurse i poticanja održivog gospodarskog rasta, uz istodobno poboljšanje kvalitete života europskih urbanih građana; naprednu viziju društveno-ekološkog prijelaza na novi model urbanog razvoja, jačajući gradove EU-a kao sjedišta inovacije i centara stvaranja radnih mjesta i društvene kohezije.

6.2.   Inovativna društva

Udio Unije u proizvodnji globalnog znanja ostaje značajan, no njezin društveno-gospodarski učinak treba maksimizirati. Poduzet će se napori za povećanje učinkovitosti politika istraživanja i inovacije te njihove sinergije i dosljednosti s transnacionalnim politikama. Inovacija će se razmatrati u širem smislu, uključujući sveobuhvatne političke, društvene, korisničke i tržišne inovacije.
  Uzet će se u obzir iskustvo i inovativna snaga kreativnih i kulturnih industrija.
  Te aktivnosti će poduprijeti ostvarivanje i funkcioniranje Europskog istraživačkog područja te osobito vodeće inicijative strategije Europa 2020 u korist „Unije inovacija” i „Digitalnog programa za Europu”.

Ispunjavat će se sljedeći posebni ciljevi:

6.2.1.   Jačanje dokazne baze i potpore Uniji inovacija i Europskom istraživačkom prostoru

Da bi se procijenili i odredili prioriteti u ulaganjima i ojačala Unija inovacija i Europski istraživački prostor, poduprijet će se analiza istraživačkih, obrazovnih i inovacijskih politika, sustava i čimbenika u Europi i trećim zemljama, kao i razvoj pokazatelja, podataka i informacijskih struktura. Također će biti potrebne napredne aktivnosti i pilot inicijative, gospodarska i rodna analiza, nadzor politika, uzajamno učenje, mehanizmi i aktivnosti usklađivanja te razvoj metodologija za procjenu utjecaja i vrednovanja, koristeći neposrednu povratnu informaciju zainteresiranih strana, poduzeća, tijela javne vlasti, organizacija civilnog društva i građana.
  Tu bi analizu trebalo provoditi u skladu sa studijama visokoškolskog obrazovanja u Europi i u trećim zemljama unutar programa „Erasmus za sve”.

Da bi se osiguralo jedinstveno tržište za istraživanje i inovacije, provodit će se mjere za poticanje ponašanja usklađenog s ERA-om. Podupirat će se aktivnosti na kojima počivaju politike u svezi s kvalitetom istraživačke izobrazbe, mobilnosti i razvojem karijere istraživača, uključujući inicijative za pružanje usluga mobilnosti, otvoreno zapošljavanje, sudjelovanje
  žena u znanosti
  , prava istraživača i poveznice s globalnim istraživačkim zajednicama. Pri provođenju tih aktivnosti naglasak će biti na sinergijama i uskoj suradnji s aktivnostima programa Marie Skłodowska-Curie u okviru „Izvrsne znanosti”. Podupirat će se institucije koje predstavljaju inovativne koncepte za brzu provedbu načela ERA-e, uključujući Europsku povelju za istraživače i Kodeks ponašanja pri zapošljavanju istraživača,
  Preporuku Komisije za upravljanje intelektualnim vlasništvom u aktivnostima prijenosa znanja te Kodeks prakse za sveučilišta i ostale javne istraživačke organizacije

   (17).

U pogledu usklađivanja politika, uspostavit će se instrument za politički savjet kako bi se nacionalnim tijelima stavio na raspolaganje stručan politički savjet pri utvrđivanju Nacionalnih programa reformi te istraživačkih i inovacijskih strategija.

Da bi se provela inicijativa Unija inovacija potrebno je podupirati tržišne inovacije, otvorene inovacije, inovacije javnog sektora i društvene inovacije, u pogledu unapređenja inovacijskog kapaciteta poduzeća i poticanja europske konkurentnosti. To će zahtijevati poboljšanje cjelokupnih okvirnih uvjeta za inovacije, kao i bavljenje s konkretnim preprekama koje sprečavaju rast inovativnih tvrtki. Podupirat će se snažni mehanizmi za potporu inovacijama (npr. poboljšano upravljanje klasterima, javno privatna partnerstva i mrežna suradnja), visoko specijalizirane usluge za pružanje potpore inovacijama (npr. upravljanje/iskorištavanje IPR-a, umrežavanje vlasnika IPR-a i korisnika, upravljanje inovacijama, poduzetničke vještine, mreže dobavljača) i ocjene javnih politika u svezi s inovacijama. Pitanja karakteristična za MSP podupirat će se u okviru posebnog cilja „Inovacije u MSP-ima”.

6.2.2.   Istraživanje novih oblika inovacija, s posebnim naglaskom na društvene inovacije i kreativnost, te razumijevanje kako se svi oblici inovacije razvijaju, uspijevaju ili doživljavaju neuspjeh

Društvena inovacija stvara nova dobra, usluge, procese i modele koji ispunjavaju društvene potrebe i kreiraju nove društvene odnose.
  Budući da se sredstva inovacije stalno mijenjaju, potrebno je daljnje istraživanje razvoja svih oblika inovacije, kao i načina na koji inovacija zadovoljava potrebe društva.
  Važno je razumjeti kako društvena inovacija i kreativnost mogu dovesti do promjene u postojećim strukturama, praksi i politikama te kako se one mogu poticati i pojačati. Važno je ocijeniti učinak on-line platformi koje umrežavaju građane. Podrška će se također pružiti
  upotrebi oblikovanja u poduzećima
  , umrežavanju i eksperimentiranju s upotrebom ICT-a za poboljšanje procesa učenja, kao i mrežama društvenih inovatora i društvenih poduzetnika.
  Istraživanje će se također usmjeriti na procese inovacije te na načine na koji se oni razvijaju, uspijevaju ili ne uspijevaju (uključujući poduzimanje rizika i ulogu različitih regulatornih okruženja).

Od ključne važnosti će biti promicanje inovacije kako bi se poticale učinkovite, otvorene javne usluge usmjerene na građane (npr. e-Uprava). To će zahtijevati multidisciplinarno istraživanje novih tehnologija i sveobuhvatnih inovacija koje se posebice odnose na digitalnu zaštitu osobnih podataka, interoperabilnost, personaliziranu elektroničku identifikaciju, otvorene podatke, dinamička korisnička sučelja,
  cjeloživotno učenje, i platforme e-učenja, raspoređene sustave učenja
  , konfiguraciju i integraciju javne usluge usmjerene na građane i inovacije koje pokreću korisnici, uključujući društvene i humanističke znanosti. Takve aktivnosti će isto tako rješavati dinamiku društvene mreže i crowd-sourcinga (korištenja kreativnosti „gomile”) i smart-sourcinga za zajedničku izradu rješenja društvenih problema na osnovi
  , na primjer
  , otvorenih skupova podataka. Oni će pomoći u upravljanju kompleksnim odlučivanjem, osobito u obradi i analizi ogromne količine podataka za zajedničko oblikovanje politika, simulaciju odlučivanja, tehnikama vizualizacije, oblikovanju procesa i sudioničkih sustava, kao i u analizi promjenjivih odnosa između građana i javnog sektora.

Razvit će se posebne mjere za uključivanje javnog sektora kao posrednika u inovaciji i promjeni na nacionalnoj razini i na razini EU-a, posebice pomoću mjera političke podrške i međusektorske inovacije na najširoj zemljopisnoj razini, omogućujući pametnu uporabu ICT-a u javnoj upravi i od strane javne uprave za neometano pružanje javnih usluga za građane i poduzeća.

6.2.3.   
  Iskorištavanje inovativnog, kreativnog i produktivnog potencijala svih generacija

Aktivnosti će pridonijeti istraživanju mogućnosti Europe za inovaciju u smislu novih proizvoda i tehnologija, poboljšanih usluga i novih poduzeća te društvenih modela prilagođenih na demografske strukture društva koje se mijenjaju. Aktivnosti će poboljšati iskorištavanje prednosti potencijala svih generacija, poticanjem razvoja pametnih politika kako bi se ostvarilo aktivno starenje u razvijajućem međugeneracijskom kontekstu te potporom integraciji generacija mladih Europljana u svim područjima društvenog, političkog, kulturnog i gospodarskog života, uzimajući u obzir, između ostalog, percepciju mogućnosti za inovaciju u kontekstu visoke nezaposlenosti u mnogim regijama EU-a.

6.2.4.   Promicanje usklađene i učinkovite suradnje s trećim zemljama

Horizontalne aktivnosti će osigurati strateški razvoj međunarodne suradnje u cijelom programu Horizont 2020 i rješavat će zajedničke političke ciljeve. Aktivnosti za podupiranje bilateralnih, multilateralnih i biregionalnih političkih dijaloga u istraživanju i inovaciji s trećim zemljama, regijama, međunarodnim forumima omogućit će razmjenu politike, međusobno učenje i određivanje prioriteta, promicat će uzajamni pristup programima i pratit će učinak suradnje. Umrežavanje i aktivnosti povezivanja omogućit će optimalno partnerstvo između subjekata istraživanja i inovacije na obje strane i poboljšati kompetencije i kapacitet suradnje u slabije razvijenim trećim zemljama. Aktivnosti će promicati suradnju Unije i nacionalnih politika i programa suradnje, kao i zajedničko djelovanje država članica i pridruženih zemalja s trećim zemljama radi unapređenja njihovog cjelokupnog učinka. U konačnici, „prisutnost” europskog istraživanja i inovacije u trećim zemljama objedinit će se i ojačati, osobito istraživanjem stvaranja europskih virtualnih„kuća znanosti i inovacija”, usluga europskim organizacijama proširenjem njihove aktivnosti u treće zemlje i otvaranjem istraživačkih centara zajednički osnovanih s trećim zemljama za organizacije ili istraživače iz drugih država članica i pridruženih zemalja.

6.3.
     Promišljajuća društva – kulturno nasljeđe i europski identitet

Cilj je pridonijeti razumijevanju europskog intelektualnog temelja: njezine povijesti i mnogih europskih i neeuropskih utjecaja; kao inspiracije za naš život danas. Europu obilježava niz različitih naroda (uključujući manjine i domorodačko stanovništvo), tradicija te regionalnih i nacionalnih identiteta, kao i različite razine gospodarskog i društvenog razvoja. Migracije i mobilnost, mediji, industrija i promet doprinose raznolikosti pogleda i načina života. Ova raznolikost i njezine mogućnosti trebaju se prepoznati i uzeti u obzir.

Europske zbirke u knjižnicama, uključujući digitalne, u arhivima, muzejima, galerijama i drugim javnim institucijama imaju obilje bogate, neiskorištene dokumentacije i predmeta za proučavanje. Ovi arhivski izvori, zajedno s nematerijalnom baštinom, predstavljaju povijest pojedinih država članica, ali i kolektivnu baštinu Europske unije koja je nastala kroz vrijeme. Takvi materijali trebali bi biti dostupni i putem novih tehnologija, kako bi omogućili istraživačima i građanima pogled u budućnost kroz arhivu prošlosti. Pristupačnost i očuvanje kulturne baštine u tim oblicima potrebno je radi vitalnosti angažmana koji sada žive unutar europskih kultura i pridonose održivom gospodarskom rastu.

Aktivnosti se usmjeravaju na:

6.3.1.
     
  Proučavanje europskog nasljeđa, sjećanja, identiteta, integracije i kulturnog međudjelovanja i pretvorbi, uključujući njegovo predstavljanje u kulturnim i znanstvenim zbirkama, arhivima i muzejima, radi boljeg informiranja i razumijevanja sadašnjosti pomoću izdašnijih tumačenja prošlosti

Aktivnosti će pridonijeti kritičnoj analizi načina na koji se europsko materijalno i nematerijalno nasljeđe razvija tijekom vremena, uključujući jezik, sjećanja, praksu, ustanove i identitete. One će obuhvaćati studije tumačenja i praksi kulturnih međudjelovanja, integracije i isključenja.

Intenzivniji europski integracijski proces naglasio je da postoji područje šireg europskog identiteta – onog koji dopunjuje ostale vrste identiteta u Europi. Široki opseg dokaza i svjedočanstava o području europskog identiteta može se pronaći u europskim i neeuropskim znanstvenim zbirkama, arhivima, muzejima, knjižnicama i objektima kulturne baštine. Oni nude materijale i dokumente koji osiguravaju veće razumijevanje procesa izgradnje identiteta koji omogućuje promišljanja o društvenim, kulturnim ili čak gospodarskim procesima koji doprinose prošlim, sadašnjim i budućim oblicima europskog identiteta. Cilj je razviti inovacije i upotrebljavati i analizirati predmete i/ili dokumentaciju u kulturnim i znanstvenim zbirkama, arhivima i muzejima kako bi bolje shvatili način na koji je moguće utvrditi, konstruirati europski identitet ili raspravljati o njemu.

Istražit će se pitanje višejezičnosti, prijevoda i širenja ideja diljem Europe te u Europu i izvan nje te način na koji oni čine dio zajedničkog europskog intelektualnog nasljeđa.

6.3.2.
     
  istraživanje povijesti, književnosti, umjetnosti, filozofije i religija europskih zemalja i regija te načina na koji je sve to utjecalo na suvremenu europsku raznolikost;

Kulturna je raznolikost važna značajka koja utemeljuje posebnost Europe i osigurava izvor moći, dinamike i kreativnosti. Aktivnosti će se baviti suvremenom europskom raznolikošću te načinom na koji je povijest oblikovala tu raznolikost, dok će isto tako pomagati u analizi pitanja kako je ta raznolikost korisna za novi međukulturni razvoj ili čak napetosti i sporove. Uloga umjetnosti, medija, krajobraza, književnosti, jezika, filozofije i religije, u odnosu na tu raznolikost, središnja je, budući da oni nude različita tumačenje društvenih, političkih i kulturnih realnosti i utječu na viziju i prakse pojedinaca i društvenih čimbenika.

6.3.3.
     
  istraživanje o ulozi Europe u svijetu, o međusobnom utjecaju i povezanosti svjetskih regija te pogled izvana na europske kulture..

Aktivnosti će se baviti pitanjem složenosti društveno-gospodarskih i kulturnih veza između Europe i drugih svjetskih regija i ocjenjivati mogućnost za poboljšanje međukulturnih razmjena i dijaloga, uzimajući u obzir šira društvena, politička i gospodarska kretanja. Pomoći će u analizi razvoja različitih stajališta u Europi o drugim svjetskim regijama i obratno.

6.4.
     
  Posebni aspekti provedbe

Kako bi se promicala optimalna kombinacija pristupa, uspostavit će se suradnja između ovog društvenog izazova i stupa „vodeći položaj industrije” u obliku međusektorskih mjera usmjerenih na područje međudjelovanja ljudi i tehnologije. Tehnološke inovacije temeljene na ICT-u imat će značajnu ulogu u povećanju produktivnosti i angažiranju kreativnosti građana svih generacija u inovativno društvo.

Provedba u okviru ovog izazova bit će poduprta i administracijom i koordinacijom međunarodnih mreža za izvrsne istraživače i inovatore, poput COST-a EURAXESS-a, te će stoga doprinijeti Europskom istraživačkom prostoru.

Može se razmotriti podrška relevantnim zajedničkim inicijativama za donošenje programa (JPI) i relevantnim javno javnim i javno privatnim partnerstvima.

Uspostavit će se i odgovarajuće poveznice s aktivnostima odgovarajućeg Europskog partnerstva za inovacije i odgovarajućim aspektima istraživačkih i inovacijskih programa europskih tehnoloških platformi.

Aktivnosti istraživanja i inovacije u okviru ovog izazova doprinijet će provedbi aktivnosti međunarodne suradnje Unije na području istraživanja i inovacija, boljim strateškim uključivanjem u suradnju na području znanosti, tehnologije i inovacija s glavnim partnerskim trećim zemljama. U tom pogledu, Strateški forum za međunarodnu znanstvenu i tehnološku suradnju (SFIC) nastavit će pružati strateške savjete Vijeću i Komisiji o međunarodnoj dimenziji Europskog istraživačkog prostora.

7.
     SIGURNA DRUŠTVA - ZAŠTITA SLOBODE I SIGURNOSTI EUROPE I NJEZINIH GRAĐANA

Europska unija, njezini gađani i njezini međunarodni partneri suočeni su s nizom prijetnji sigurnosti, poput kriminala, terorizma i masovnih izvanrednih stanja zbog katastrofa uzrokovanih čovjekom ili prirodom. Te prijetnje mogu se protezati preko granica i usmjeriti se na fizičke ciljeve ili internetske prostore. Napadi na ključnu infrastrukturu, mreže i internetska mjesta tijela javnih vlasti i privatnih osoba, na primjer, ne samo da narušavaju povjerenje građana nego mogu ozbiljno ugroziti takve ključne sektore kao što je energija, promet, zdravlje, financije ili telekomunikacije.

Da bi se predvidjelo, spriječilo ili upravljalo tim prijetnjama, nužno je razviti i primijeniti inovativne tehnologije, rješenja, alate za predviđanje i znanje, poticati suradnju između poslužitelja i korisnika, pronaći rješenja za civilnu sigurnost, poboljšati konkurentnost europske sigurnosti, industrije i usluga, uključujući ICT, te spriječiti i boriti se protiv zlouporabe osobnih podataka i kršenja ljudskih prava na Internetu i drugdje, istovremeno osiguravajući individualna prava i slobode europskih građana.

Koordinacija i unapređenje sigurnosnog istraživačkog i inovacijskog područja bit će na taj način ključni element i pomoći će rasporediti sadašnje istraživačke napore, uključujući predviđanje, i poboljšati relevantne zakonske uvjete i postupke za koordinaciju, uključujući prednormativne aktivnosti.

Aktivnosti u okviru ovog izazova usmjerene su isključivo na civilnu primjenu te će se temeljiti na pristupu orijentiranom na zadatak, promicati učinkovitu suradnju krajnjih korisnika, industrije i istraživača te integrirati odgovarajuće društvene dimenzije, istovremeno poštujući etička načela. Podupirat će politike Unije za unutarnju i vanjsku sigurnost, uključujući zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku i njezinu zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku, te poboljšati internetska sigurnost, povjerenje i zaštita osobnih podataka na Jedinstvenom digitalnom tržištu.
  Te aktivnosti bit će usmjerene na istraživanje i razvoj nove generacije inovativnih rješenja, radeći na novim idejama i projektima te interoperabilnim standardima. To će se postići razvojem inovativnih tehnologija i rješenja za prevladavanje sigurnosnih nedostataka i smanjivanje rizika od sigurnosnih prijetnji.

Ispunjavat će se sljedeći posebni ciljevi:

7.1.
     Borba protiv kriminala, nezakonite trgovine i terorizma, uključujući razumijevanje i sprečavanje terorističkih ideja i uvjerenja

Cilj je izbjeći nezgode i ublažiti njihove moguće posljedice.
  To zahtijeva nove tehnologije i potencijale za borbu protiv kriminala i njegovo sprečavanje (uključujući internetski kriminal), nezakonite trgovine i terorizma (uključujući internetski terorizam), kao i razumijevanje uzroka i učinaka radikalizacije i nasilnog ekstremizma, te sprečavanje terorističkih ideja i uvjerenja te također izbjegavanje prijetnji povezanih sa zračnim prometom.

7.2.
     
  Zaštititi i poboljšati otpornost ključne infrastrukture, opskrbnih lanaca i oblika prometa

Nove tehnologije, procesi, metode i namjenske mogućnosti pomoći će u zaštiti ključne infrastrukture (i u urbanim područjima), sustavima i uslugama koje su neophodne za dobro funkcioniranje društva i gospodarstva (uključujući komunikacije, promet, financije, zdravlje, hranu, vodu, energetiku, logističke i opskrbne lance i okoliš). To će uključivati analiziranje i osiguravanje javnih i privatnih važnih umreženih infrastruktura i usluga protiv svakog oblika prijetnji, uključujući prijetnje povezane sa zračnim prometom. To će isto tako uključivati zaštitu pomorskih prometnih putova.

7.3.
     Jačanje sigurnosti pomoću upravljanja granicama

Tehnologije i potencijali također su nužni za unapređenje sustava, opreme, alata, procesa i metoda za brzu identifikaciju radi poboljšanja sigurnosti granica na kopnu, moru i u obalnim područjima te upravljanja, uključujući kontrolu i nadzor, istovremeno koristeći puni potencijal EUROSUR-a. One će se razviti i ispitati s obzirom na njihovu djelotvornost, sukladnost sa zakonskim i etičkim načelima, proporcionalnost, društvenu prihvatljivost i poštivanje temeljnih prava. Istraživanje će također poduprijeti poboljšanje integriranog upravljanja europskim granicama, uključujući povećanu suradnju sa zemljama kandidatkinjama, potencijalnim kandidatkinjama i zemljama u okviru Europske politike susjedstva.

▌

7.4.
     Poboljšanje internetske sigurnosti

Internetska sigurnost preduvjet je za ljude, poduzeća i javne usluge da bi se iskoristile mogućnosti ponuđene na internetu
  ili nekim drugim dodatnim podatkovnim mrežama i komunikacijskim infrastrukturama.
  Ona zahtijeva poboljšanu sigurnost za sustave, mreže, pristupne uređaje te računalni program i usluge, uključujući cloud computing (programska rješenja u oblacima), istovremeno uzimajući u obzir interoperabilnost višestrukih tehnologija. Podržat će se istraživanje i inovacija kako bi se pomoglo spriječiti, otkriti i upravljati u realnom vremenu internetskim napadima putem višestrukih domena i nadležnosti te zaštititi ključnu infrastrukturu ICT-a. Digitalno društvo je u punom razvoju s neprekidno promjenjivom uporabom i zlouporabom Interneta, novim načinima društvene interakcije, novim mobilnim i fiksnim uslugama i pojavom Interneta stvari. To zahtijeva novi oblik istraživanja koji bi trebao biti potaknut novim aplikacijama, upotrebom i društvenim kretanjima. Poduzet će se brze istraživačke inicijative uključujući proaktivno istraživanje i razvoj radi brze reakcije na novi suvremeni razvoj pouzdanosti i sigurnosti.
  Posebnu pažnju treba posvetiti zaštiti djece, budući da su ona vrlo osjetljiva na nove oblike internetskog kriminala i zlouporabe.

Ovdje treba djelovati u bliskoj suradnji s područjem ICT-a iz stupa „vodeći položaj industrije”.

7.5.
     Jačanje otpornosti Europe na krize i katastrofe

To zahtijeva razvoj namjenskih tehnologija i potencijala za podupiranje različitih oblika upravljanja izvanrednim mjerama u kriznim i izvanrednim situacijama (kao što su civilna zaštita, protupožarna zaštita, zagađenje okoliša, onečišćenje mora, civilna obrana, razvoj infrastrukture za medicinsko informiranje, akcije spašavanja i procese oporavka nakon nesreća), kao i provedbu zakona. Istraživanje će pokriti cijeli lanac upravljanja krizom i društvenu otpornost te poduprijeti uspostavu kapaciteta za europsku hitnu intervenciju.

7.6.
     Osiguravanje zaštite osobnih podataka i slobode na Internetu i jačanje društvenog, pravnog i etičkog razumijevanja svih područja sigurnosti, rizika i upravljanja

Zaštita ljudskog prava na tajnost osobnih podataka i u digitalnom će društvu zahtijevati razvoj okvira i tehnologija ugrađene privatnosti radi potpomaganja novih proizvoda i usluga. Razvit će se tehnologije koje korisnicima omogućuju kontrolu njihovih osobnih podataka i njihovu upotrebu od trećih strana; kao i alati za otkrivanje i blokiranje nezakonitog sadržaja i povrede podataka te za zaštitu ljudskih prava putem Interneta sprečavajući da se ponašanje ljudi, individualno ili u skupini, ograničava nezakonitim pretraživanjem ili profiliranjem.

Svako novo sigurnosno rješenje i tehnologije trebaju biti prihvatljive društvu, usklađene sa zakonom Unije ili međunarodnim zakonom, trebaju biti djelotvorne i razmjerne u utvrđivanju i rješavanju prijetnje sigurnosti. Bolje razumijevanje društveno-gospodarskih, kulturnih i antropoloških dimenzija sigurnosti, uzroka nesigurnosti, uloge medija i komunikacija te percepcije ljudi stoga su prijeko potrebni. Razmotrit će se etička i pravna pitanja te zaštita ljudskih vrijednosti i temeljnih prava, kao i pitanja rizika i upravljanja.

7.7.
     
  Unapređenje standardizacije i interoperabilnosti sustava, uključujući u hitnim situacijama

Prednormativne i standardizacijske aktivnosti podupirat će se na svim područjima djelovanja. Obratit će se pozornost na raskorake u standardizaciji te na novu generaciju alata i tehnologija. Aktivnosti u svim područjima misije bavit će se također integracijom i interoperabilnošću sustava i usluga, uključujući aspekte poput komunikacija, raspoređenih arhitektura i ljudskih faktora, uključujući za hitne slučajeve.

7.7a.   
  Potpora vanjsko-sigurnosnoj politici Unije uključujući putem sprečavanja sukoba i uspostavom mira

Zahtijevaju se nove tehnologije, mogućnosti i rješenja radi potpore vanjsko-sigurnosnoj politici Unije u civilnim zadacima, koji obuhvaćaju civilnu zaštitu i humanitarnu pomoć, upravljanje granicama ili mirovne operacije te stabilizaciju nakon krize, uključujući sprečavanje sukoba, uspostavu mira i mirenje. To će zahtijevati istraživanje rješavanja sukoba i ponovnu uspostavu mira i pravde, rano utvrđivanje čimbenika koji dovode do sukoba te učinaka procesa restorativne pravde.

To također zahtijeva promicanje interoperabilnosti između civilnih i vojnih sposobnosti u civilnim zadacima u rasponu od civilne zaštite do humanitarne pomoći, upravljanja granicama ili mirovnim operacijama. To će uključiti tehnološki razvoj u osjetljivom području upotrebe tehnologija dvostruke namjene radi poboljšanja interoperabilnosti između civilne zaštite i vojnih snaga i među snagama za zaštitu civila diljem svijeta, kao i pouzdanost, organizacijske, pravne i etičke aspekte, trgovinska pitanja, zaštitu tajnosti i cjelovitost informacija te sljedivost svih transakcija i obradu. [tekst premješten iz prethodnog odjeljka 7.5.]

7.8.
     Posebni aspekti provedbe

Budući da će aktivnosti istraživanja i inovacija biti isključivo usmjerene na civilnu primjenu, koordinacija s aktivnostima Europske obrambene agencije (EDA) aktivno će se provoditi radi jačanja suradnje s EDA-om, osobito pomoću već uspostavljene Europske okvirne suradnje, uz prihvaćanje činjenice da postoje područja s tehnologijama dvostruke namjene. Mehanizmi koordinacije s relevantnim agencijama Unije, poput FRONTEX-a, EMSA-e, ENISA-e i Europola, također će se dalje jačati radi poboljšanja koordinacije programa i politika Unije u području unutarnje i vanjske sigurnosti te drugih inicijativa Unije.

Uzimajući u obzir osobitu narav sigurnosti, uvest će se posebna pravila u svezi s progamiranjem i upravljanjem, uključujući i dogovor s Odborom iz članka 9. ove Odluke. Povjerljive ili na drugi način osjetljive informacije koje se odnose na sigurnost bit će zaštićene i u programima rada mogu se odrediti posebni zahtjevi i kriteriji međunarodne suradnje. To će se također odraziti u aktivnostima programiranja i upravljanja za Sigurna društva (uključujući aspekte komitologije).

DIO III.a

ŠIRENJE IZVRSNOSTI I JAČANJE SUDJELOVANJA

[ovaj cijeli odjeljak usklađen je s Okvirnom uredbom]

Postoje značajne razlike diljem Europe u provedbi istraživanja i inovacije koje je nužno rješavati pomoću posebnih mjera. Te će mjere imati za cilj oslobađanje izvrsnosti i inovacija i bit će jasne i prema potrebi komplementarne i u sinergiji s politikama i mjerama europskih strukturnih i investicijskih fondova. Uključuju:

| — | Udruživanje u timove izvrsnih istraživačkih ustanova i slabije razvijenih regija u pogledu istraživanja, razvoja i inovacija (RDI): Udruživanje ima za cilj stvaranje novih (ili značajno unapređenje postojećih) centara izvrsnosti u državama članicama i regijama koje su slabije razvijene u pogledu RDI-a. Bit će usmjereno na pripremnu fazu za uspostavu ili unapređenje i modernizaciju takvih institucija, uz pomoć procesa udruživanja s vodećom europskom ustanovom u tom području, uključujući potporu razvoju poslovnog plana. Očekuje se obvezivanje regije primateljice ili države članice primateljice (npr. potpora putem europskih strukturnih i investicijskih fondova). Uz uvjet kvalitete poslovnog plana, Komisija može osigurati daljnju financijsku potporu u prvoj uspostave centra. Razmotrit će se izgradnja veza s inovacijskim klasterima i prepoznavanje izvrsnosti u državama članicama i regijama sa slabije razvijenim RDI-om, uključujući putem kritičke ocjene stručnjaka i dodjeljivanja oznake izvrsnosti onim institucijama koji ispunjavaju međunarodne standarde. |
| --- | --- |

—

Udruživanje u timove izvrsnih istraživačkih ustanova i slabije razvijenih regija u pogledu istraživanja, razvoja i inovacija (RDI): Udruživanje ima za cilj stvaranje novih (ili značajno unapređenje postojećih) centara izvrsnosti u državama članicama i regijama koje su slabije razvijene u pogledu RDI-a. Bit će usmjereno na pripremnu fazu za uspostavu ili unapređenje i modernizaciju takvih institucija, uz pomoć procesa udruživanja s vodećom europskom ustanovom u tom području, uključujući potporu razvoju poslovnog plana. Očekuje se obvezivanje regije primateljice ili države članice primateljice (npr. potpora putem europskih strukturnih i investicijskih fondova). Uz uvjet kvalitete poslovnog plana, Komisija može osigurati daljnju financijsku potporu u prvoj uspostave centra. Razmotrit će se izgradnja veza s inovacijskim klasterima i prepoznavanje izvrsnosti u državama članicama i regijama sa slabije razvijenim RDI-om, uključujući putem kritičke ocjene stručnjaka i dodjeljivanja oznake izvrsnosti onim institucijama koji ispunjavaju međunarodne standarde.

| — | Partnerstvo (twinning) istraživačkih institucija: Partnerstvo ima za cilj značajno jačanje definiranog područja istraživanja u instituciji u nastajanju putem veza s najmanje dvije međunarodno vodeće institucije u tom definiranom području. Poduprijet će se sveobuhvatan skup mjera koje pomažu tu vezu (npr. razmjena osoblja, stručne posjete, kratkoročne obuke na licu mjesta ili virtualne obuke, radionice; sudjelovanje na konferencijama; organizacija zajedničkih aktivnosti u obliku ljetne škole; širenje informacija i promidžbene aktivnosti). |
| --- | --- |

—

Partnerstvo (twinning) istraživačkih institucija: Partnerstvo ima za cilj značajno jačanje definiranog područja istraživanja u instituciji u nastajanju putem veza s najmanje dvije međunarodno vodeće institucije u tom definiranom području. Poduprijet će se sveobuhvatan skup mjera koje pomažu tu vezu (npr. razmjena osoblja, stručne posjete, kratkoročne obuke na licu mjesta ili virtualne obuke, radionice; sudjelovanje na konferencijama; organizacija zajedničkih aktivnosti u obliku ljetne škole; širenje informacija i promidžbene aktivnosti).

| — | Program „ERA Chairs”: Uspostavljanje programa „ERA Chairs” za privlačenje istaknutih znanstvenika u institucije s jasnim potencijalom istraživačke izvrsnosti, kako bi pomogli tim institucijama da u potpunost oslobode taj potencijal i time stvore ravnopravne uvjete za istraživanje i inovaciju u Europskom istraživačkom području. To će uključivati institucionalnu podršku za stvaranje konkurentne istraživačke klime i okvirnih uvjeta nužnih za privlačenje, zadržavanje i razvoj vrhunskih istraživačkih talenata unutar tih institucija. Trebale bi se istražiti moguće sinergije s aktivnostima ERC-a (Europskog istraživačkog vijeća). |
| --- | --- |

—

Program „ERA Chairs”: Uspostavljanje programa „ERA Chairs” za privlačenje istaknutih znanstvenika u institucije s jasnim potencijalom istraživačke izvrsnosti, kako bi pomogli tim institucijama da u potpunost oslobode taj potencijal i time stvore ravnopravne uvjete za istraživanje i inovaciju u Europskom istraživačkom području. To će uključivati institucionalnu podršku za stvaranje konkurentne istraživačke klime i okvirnih uvjeta nužnih za privlačenje, zadržavanje i razvoj vrhunskih istraživačkih talenata unutar tih institucija. Trebale bi se istražiti moguće sinergije s aktivnostima ERC-a (Europskog istraživačkog vijeća).

| — | Instrument za političku podršku (PSF): To će pomoći u poboljšanju oblikovanja, provedbe i ocjene nacionalnih/regionalnih politika istraživanja i inovacija. Nudit će stručan savjet tijelima javne vlasti na nacionalnoj ili regionalnoj razini na dobrovoljnoj osnovi, koji obuhvaća potrebe za pristupom odgovarajućoj zbirci znanja, iskorištavanjem prednosti koje se temelje na spoznajama međunarodnih stručnjaka, upotrebom najnovijih metodologija i alata te za primanjem individualno prilagođenih savjeta. |
| --- | --- |

—

Instrument za političku podršku (PSF): To će pomoći u poboljšanju oblikovanja, provedbe i ocjene nacionalnih/regionalnih politika istraživanja i inovacija. Nudit će stručan savjet tijelima javne vlasti na nacionalnoj ili regionalnoj razini na dobrovoljnoj osnovi, koji obuhvaća potrebe za pristupom odgovarajućoj zbirci znanja, iskorištavanjem prednosti koje se temelje na spoznajama međunarodnih stručnjaka, upotrebom najnovijih metodologija i alata te za primanjem individualno prilagođenih savjeta.

| — | Podupiranje pristupa međunarodnim mrežama za izvrsne istraživače i inovatore koji su nedovoljno uključeni u europske i međunarodne mreže. To će uključiti potporu koja se pruža putem COST-a. |
| --- | --- |

—

Podupiranje pristupa međunarodnim mrežama za izvrsne istraživače i inovatore koji su nedovoljno uključeni u europske i međunarodne mreže. To će uključiti potporu koja se pruža putem COST-a.

| — | - Jačanje administrativnih i operativnih kapaciteta transnacionalnih mreža Nacionalnih kontaktnih točaka, uključujući putem obuke, financijske i tehničke pomoći, uz istovremeno poboljšanje okvira za djelovanje Nacionalnih kontaktnih točaka (NCP) i toka informacija između njih i provedbenih tijela programa Horizont 2020., tako da NCP-i mogu pružati bolju potporu potencijalnim sudionicima. |
| --- | --- |

—

- Jačanje administrativnih i operativnih kapaciteta transnacionalnih mreža Nacionalnih kontaktnih točaka, uključujući putem obuke, financijske i tehničke pomoći, uz istovremeno poboljšanje okvira za djelovanje Nacionalnih kontaktnih točaka (NCP) i toka informacija između njih i provedbenih tijela programa Horizont 2020., tako da NCP-i mogu pružati bolju potporu potencijalnim sudionicima.

DIO III.b

ZNANOST S DRUŠTVOM I ZA DRUŠTVO

[ovaj cijeli odjeljak usklađen je s Okvirnom uredbom]

Cilj je uspostava učinkovite suradnje između znanosti i društva, novačenje novih talenata za znanost te povezivanje znanstvene izvrsnosti s društvenom osviještenošću i odgovornošću.

Snaga europskog sustava znanosti i tehnologije ovisi o njegovoj sposobnosti da privuče talente i ideje, gdje god se oni nalazili. To se može postići samo ako se uspostavi plodonosan i bogat dijalog te aktivna suradnja između znanosti i društva kako bi se osigurala veća odgovornost znanosti te omogućio razvoj politika korisnijih za građane. Brz napredak u današnjim znanstvenim istraživanjima i inovacijama doveo je do porasta važnih etičkih, zakonskih i društvenih pitanja koja utječu na odnos između znanosti i društva.

Poboljšanje suradnje između znanosti i društva s ciljem širenja društvene i političke potpore znanosti i tehnologiji u svim državama članicama u sve je većoj mjeri ključno pitanje koje je sadašnja gospodarska kriza uvelike pooštrila. Javno ulaganje u znanost zahtijeva široku društvenu i političku mobilizaciju ljudi koji dijele vrijednosti znanosti, izobraženi su i angažirani u njezinim procesima te su sposobni prepoznati njezine doprinose znanju, društvu i gospodarskom napretku.

Aktivnosti se usmjeravaju na:

| (a) | Povećanje privlačnosti znanstvenih i tehnoloških karijera za mlade studente i poticanje održive interakcije između škola, znanstvenih institucija, industrije i organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

(a)

Povećanje privlačnosti znanstvenih i tehnoloških karijera za mlade studente i poticanje održive interakcije između škola, znanstvenih institucija, industrije i organizacija civilnog društva;

| (b) | Promicanje rodne ravnopravnosti, posebice podupirući strukturne promjene u organizaciji istraživačkih institucija te u sadržaju i obliku istraživačkih aktivnosti; |
| --- | --- |

(b)

Promicanje rodne ravnopravnosti, posebice podupirući strukturne promjene u organizaciji istraživačkih institucija te u sadržaju i obliku istraživačkih aktivnosti;

| (c) | Uključivanje društva u pitanja znanosti i inovacija, politika i aktivnosti, kako bi se uzeli u obzir interesi i vrijednosti građana te se povećala kvaliteta, relevantnost, društvena prihvatljivost i održivost rezultata istraživanja i inovacija u različitim područjima aktivnosti, od društvenih inovacija do područja kao što su biotehnologija i nanotehnologija; |
| --- | --- |

(c)

Uključivanje društva u pitanja znanosti i inovacija, politika i aktivnosti, kako bi se uzeli u obzir interesi i vrijednosti građana te se povećala kvaliteta, relevantnost, društvena prihvatljivost i održivost rezultata istraživanja i inovacija u različitim područjima aktivnosti, od društvenih inovacija do područja kao što su biotehnologija i nanotehnologija;

| (d) | Razvoj dostupnosti i upotrebe rezultata javno financiranog istraživanja; |
| --- | --- |

(d)

Razvoj dostupnosti i upotrebe rezultata javno financiranog istraživanja;

| (e) | Razvoj upravljanja za napredak odgovornog istraživanja i inovacija od strane svih zainteresiranih strana (istraživača, javnih vlasti, industrije i organizacija civilnog društva), osjetljivog na potrebe i zahtjeve društva; promicanje etičkog okvira za istraživanje i inovacije; |
| --- | --- |

(e)

Razvoj upravljanja za napredak odgovornog istraživanja i inovacija od strane svih zainteresiranih strana (istraživača, javnih vlasti, industrije i organizacija civilnog društva), osjetljivog na potrebe i zahtjeve društva; promicanje etičkog okvira za istraživanje i inovacije;

| (f) | Poduzimanje potrebnih i proporcionalnih mjera predostrožnosti u aktivnostima istraživanja i inovacija predviđanjima i procjenjivanjem potencijalnih posljedica na okoliš, zdravlje i sigurnost; |
| --- | --- |

(f)

Poduzimanje potrebnih i proporcionalnih mjera predostrožnosti u aktivnostima istraživanja i inovacija predviđanjima i procjenjivanjem potencijalnih posljedica na okoliš, zdravlje i sigurnost;

| (g) | Poboljšanje znanja o znanstvenoj komunikaciji s ciljem poboljšanja kvalitete i učinkovitosti interakcija između znanstvenika, općih medija i javnosti. |
| --- | --- |

(g)

Poboljšanje znanja o znanstvenoj komunikaciji s ciljem poboljšanja kvalitete i učinkovitosti interakcija između znanstvenika, općih medija i javnosti.

DIO IV.

NENUKLEARNE DIREKTNE MJERE ZAJEDNIČKOG ISTRAŽIVAČKOG CENTRA (JRC)

Zajednički istraživački centar pridonosi općem cilju i prioritetima programa Horizont 2020., pružanjem znanstvene i tehničke podrške politikama Unije, u suradnji s relevantnim nacionalnim i regionalnim stranama zainteresiranima za istraživanje. Aktivnosti JRC-a provodit će se uzimajući u obzir odgovarajuće inicijative na razini regije, država članice ili EU-a, s ciljem oblikovanja Europskog istraživačkog prostora.

1.   IZVRSNA ZNANOST

JRC će provesti istraživanje za jačanje baze znanstvenih dokaza za donošenje politika i za ispitivanje novih područja znanosti i tehnologije, uključujući preliminarni istraživački program.

2.   VODEĆI POLOŽAJ INDUSTRIJE

JRC će pridonijeti inovacijama i konkurentnosti pomoću:

| (a) | nastavka doprinosa strateškoj orijentaciji i znanstvenom planu relevantnih instrumenata neizravnog istraživanja, kao što je Europsko partnerstvo za inovacije, kao i javno-privatna i javno-javna partnerstva. |
| --- | --- |

(a)

nastavka doprinosa strateškoj orijentaciji i znanstvenom planu relevantnih instrumenata neizravnog istraživanja, kao što je Europsko partnerstvo za inovacije, kao i javno-privatna i javno-javna partnerstva.

| (b) | podrške znanju i prijenosu tehnologije pomoću definiranja odgovarajućih okvira za Prava intelektualnog vlasništva za različite instrumente istraživanja i inovacije te promicanje suradnje u prijenosu znanja i tehnologije između velikih javnih organizacija za istraživanje. |
| --- | --- |

(b)

podrške znanju i prijenosu tehnologije pomoću definiranja odgovarajućih okvira za Prava intelektualnog vlasništva za različite instrumente istraživanja i inovacije te promicanje suradnje u prijenosu znanja i tehnologije između velikih javnih organizacija za istraživanje.

| (c) | doprinosa olakšavanju korištenja, standardizacije i potvrde valjanosti svemirskih tehnologija i podataka, osobito s ciljem rješavanja društvenih izazova. |
| --- | --- |

(c)

doprinosa olakšavanju korištenja, standardizacije i potvrde valjanosti svemirskih tehnologija i podataka, osobito s ciljem rješavanja društvenih izazova.

3.   DRUŠTVENI IZAZOVI

3.1.   Zdravlje, demografske promjene i blagostanje

JRC će pridonijeti usklađivanju metoda, normi i prakse u prilog zakonodavstvu Unije s ciljem zdravlja i zaštite potrošača pomoću:

| (a) | Procjene rizika i mogućnosti novih tehnologija i kemikalija, uključujući nanomaterijale, u hrani, stočnoj hrani i potrošačkim proizvodima; razvoja i vrednovanja metoda usklađenog mjerenja, identifikacije i kvantificiranja, integrirane strategije ispitivanja i najsuvremenijih alate za procjenu toksikološkog rizika, uključujući metode alternativne testiranju na životinjama; procjene utjecaja onečišćenja okoliša na zdravlje. |
| --- | --- |

(a)

Procjene rizika i mogućnosti novih tehnologija i kemikalija, uključujući nanomaterijale, u hrani, stočnoj hrani i potrošačkim proizvodima; razvoja i vrednovanja metoda usklađenog mjerenja, identifikacije i kvantificiranja, integrirane strategije ispitivanja i najsuvremenijih alate za procjenu toksikološkog rizika, uključujući metode alternativne testiranju na životinjama; procjene utjecaja onečišćenja okoliša na zdravlje.

| (b) | Razvoja i osiguranja kvalitete zdravstvenog testiranja i prakse preventivnih pregleda, uključujući genetsko testiranje i preventivni pregled za rano otkrivanje raka. |
| --- | --- |

(b)

Razvoja i osiguranja kvalitete zdravstvenog testiranja i prakse preventivnih pregleda, uključujući genetsko testiranje i preventivni pregled za rano otkrivanje raka.

3.2.   Sigurnost hrane, održiva poljoprivreda i šumarstvo, istraživanje mora i pomorstva i kopnenih voda i bioekonomija

JRC će poduprijeti razvoj, provedbu i praćenje europske poljoprivredne i ribarstvene politike, uključujući sigurnost hrane i razvoj biološkog gospodarstva pomoću:

| (a) | uspostave globalnog sustava i mehanizama za prognozu usjeva i praćenje proizvodnje usjeva; podrške za poboljšanje kratkoročnih do srednjoročnih izgleda poljoprivrednih proizvoda, uključujući predviđene učinke klimatskih promjena |
| --- | --- |

(a)

uspostave globalnog sustava i mehanizama za prognozu usjeva i praćenje proizvodnje usjeva; podrške za poboljšanje kratkoročnih do srednjoročnih izgleda poljoprivrednih proizvoda, uključujući predviđene učinke klimatskih promjena

| (b) | doprinosa biotehnološkim inovacijama i poboljšanoj resursnoj učinkovitosti da bi se proizvelo „više s manjim” pomoću tehnološko-gospodarskih analiza i modeliranja. |
| --- | --- |

(b)

doprinosa biotehnološkim inovacijama i poboljšanoj resursnoj učinkovitosti da bi se proizvelo „više s manjim” pomoću tehnološko-gospodarskih analiza i modeliranja.

| (c) | oblikovanja scenarija za donošenje odluka u poljoprivrednim politikama i analizama učinka politika na makro/regionalnoj/mikro razini; analize učinka „ZPP-a ususret 2020.” o razvojnim/novim gospodarstvima. |
| --- | --- |

(c)

oblikovanja scenarija za donošenje odluka u poljoprivrednim politikama i analizama učinka politika na makro/regionalnoj/mikro razini; analize učinka „ZPP-a ususret 2020.” o razvojnim/novim gospodarstvima.

| (d) | daljnjeg razvoja metoda za kontrolu i primjenu ribarstva i sljedivost ribe i ribljih proizvoda; razvoja snažnih pokazatelja zdravlja ekosustava i bioekonomskog modeliranja radi boljeg razumijevanja izravnih učinaka (npr. ribarenje) i neizravnih učinaka (klimatske promjene) ljudskih aktivnosti na dinamiku ribljih stokova, pomorski okoliš i njihov društveno-gospodarski učinak. |
| --- | --- |

(d)

daljnjeg razvoja metoda za kontrolu i primjenu ribarstva i sljedivost ribe i ribljih proizvoda; razvoja snažnih pokazatelja zdravlja ekosustava i bioekonomskog modeliranja radi boljeg razumijevanja izravnih učinaka (npr. ribarenje) i neizravnih učinaka (klimatske promjene) ljudskih aktivnosti na dinamiku ribljih stokova, pomorski okoliš i njihov društveno-gospodarski učinak.

3.3.   Sigurna, čista i učinkovita energija

JRC će se usmjeriti na klimatske i energetske ciljeve 20/20/20 i tranziciju Unije prema konkurentnom gospodarstvu s niskim udjelom ugljika do 2050. s istraživanjem o tehnološkim i društveno-gospodarskim aspektima:

| (a) | sigurnosti opskrbe energije, osobito u svezi s poveznicama i međuovisnostima s vaneuropskim sustavima za opskrbu i prijenos energije; raspoređivanja domaćih primarnih i vanjskih izvora energije i infrastruktura o kojima Europa ovisi. |
| --- | --- |

(a)

sigurnosti opskrbe energije, osobito u svezi s poveznicama i međuovisnostima s vaneuropskim sustavima za opskrbu i prijenos energije; raspoređivanja domaćih primarnih i vanjskih izvora energije i infrastruktura o kojima Europa ovisi.

| (b) | mreža za energije/električne energije, osobito modeliranja i simulacije transeuropskih energetskih mreža, analize pametnih/super mrežnih tehnologija i simulacije elektroenergetskih sustava u realnom vremenu. |
| --- | --- |

(b)

mreža za energije/električne energije, osobito modeliranja i simulacije transeuropskih energetskih mreža, analize pametnih/super mrežnih tehnologija i simulacije elektroenergetskih sustava u realnom vremenu.

| (c) | energetske učinkovitosti, posebice metodologija za praćenje i procjenu postignuća instrumenata politike u svezi s energetskom učinkovitošću, tehnološko-gospodarske analize korištenja energetsko-učinkovitih tehnologija i pametnih mreža. |
| --- | --- |

(c)

energetske učinkovitosti, posebice metodologija za praćenje i procjenu postignuća instrumenata politike u svezi s energetskom učinkovitošću, tehnološko-gospodarske analize korištenja energetsko-učinkovitih tehnologija i pametnih mreža.

| (d) | niskougljičnih tehnologija (uključujući sigurnost nuklearne energije u programu Euroatom), posebice ocjene učinka i prednormativnog istraživanja potencijalnih niskougljičnih tehnologija; analize i modeliranja pokretača i prepreka njihovom razvoju i primjeni; procjene obnovljivih izvora i uskih grla, poput ključnih sirovina, u opskrbnom lancu niskougljičnih tehnologija; neprekidnog razvoja Informacijskog sustava strateškog energetsko-tehnološkog plana (SETIS) i pripadajućih aktivnosti. |
| --- | --- |

(d)

niskougljičnih tehnologija (uključujući sigurnost nuklearne energije u programu Euroatom), posebice ocjene učinka i prednormativnog istraživanja potencijalnih niskougljičnih tehnologija; analize i modeliranja pokretača i prepreka njihovom razvoju i primjeni; procjene obnovljivih izvora i uskih grla, poput ključnih sirovina, u opskrbnom lancu niskougljičnih tehnologija; neprekidnog razvoja Informacijskog sustava strateškog energetsko-tehnološkog plana (SETIS) i pripadajućih aktivnosti.

3.4.   Pametan, zelen i integriran promet

JRC će poduprijeti ciljeve za 2050. godinu za konkurentan, pametan, resursno učinkovit i integriran prometni sustav za siguran i osiguran prijevoz ljudi i dobara pomoću laboratorijskih studija, modeliranja i koncepcija praćenja:

| (a) | strateških niskougljičnih prometnih tehnologija za sve oblike prometa, uključujući elektrifikaciju cestovnog prometa i zrakoplove/plovila/vozila na alternativni pogon, i daljnji razvoj internog mehanizma Komisije za prikupljanje i širenje informacija o relevantnim tehnologijama; raspoloživosti i troškovima nefosilnih goriva i energetskih izvora, uključujući učinke elektrificiranog cestovnog prometa na elektroenergetske mreže i proizvodnju električne energije; |
| --- | --- |

(a)

strateških niskougljičnih prometnih tehnologija za sve oblike prometa, uključujući elektrifikaciju cestovnog prometa i zrakoplove/plovila/vozila na alternativni pogon, i daljnji razvoj internog mehanizma Komisije za prikupljanje i širenje informacija o relevantnim tehnologijama; raspoloživosti i troškovima nefosilnih goriva i energetskih izvora, uključujući učinke elektrificiranog cestovnog prometa na elektroenergetske mreže i proizvodnju električne energije;

| (b) | čistih i učinkovitih vozila, osobito definiranje usklađenih postupaka ispitivanja i ocjene inovativnih tehnologija u smislu emisija, učinkovitosti konvencionalnih i alternativnih goriva i sigurnosti; razvoja poboljšanih metodologija za mjerenje emisija i izračun pritisaka na okoliš; koordiniranja i usklađivanja aktivnosti popisivanja i praćenja na europskoj razini. |
| --- | --- |

(b)

čistih i učinkovitih vozila, osobito definiranje usklađenih postupaka ispitivanja i ocjene inovativnih tehnologija u smislu emisija, učinkovitosti konvencionalnih i alternativnih goriva i sigurnosti; razvoja poboljšanih metodologija za mjerenje emisija i izračun pritisaka na okoliš; koordiniranja i usklađivanja aktivnosti popisivanja i praćenja na europskoj razini.

| (c) | pametnih sustava za mobilnost za postizanje sigurne, inteligentne i integrirane mobilnosti, uključujući tehnološko-gospodarsku ocjenu novih prometnih sustava i komponenata, aplikacija za poboljšano upravljanje prometom i doprinos oblikovanju integriranog pristupa prometnim zahtjevima i upravljanju. |
| --- | --- |

(c)

pametnih sustava za mobilnost za postizanje sigurne, inteligentne i integrirane mobilnosti, uključujući tehnološko-gospodarsku ocjenu novih prometnih sustava i komponenata, aplikacija za poboljšano upravljanje prometom i doprinos oblikovanju integriranog pristupa prometnim zahtjevima i upravljanju.

| (d) | integrirane prometne sigurnosti, osobito pružanje alata i usluga za prikupljanje, razmjenu i analiziranje informacija o nezgodama i nesrećama u zračnom prometu, pomorskom i prometnom sektoru; unaprijeđenog sustava za sprečavanja nesreća pomoću analize i međumodalnih primjera sigurnosti, pridonoseći uštedama i pozitivnim učincima. |
| --- | --- |

(d)

integrirane prometne sigurnosti, osobito pružanje alata i usluga za prikupljanje, razmjenu i analiziranje informacija o nezgodama i nesrećama u zračnom prometu, pomorskom i prometnom sektoru; unaprijeđenog sustava za sprečavanja nesreća pomoću analize i međumodalnih primjera sigurnosti, pridonoseći uštedama i pozitivnim učincima.

3.5.   Borba protiv klimatskih promjena, za očuvanje okoliša, učinkovitost resursa i sirovine

JRC će pridonijeti ozelenjivanju Europe, sigurnosti opskrbe resursa i globalnom održivom upravljanju prirodnih bogatstava pomoću:

| (a) | Omogućavanja pristupa interoperabilnim podacima i informacijama o okolišu pomoću daljnjeg razvoja standarda i pravila interoperabilnosti, geoprostornih alata i inovativnih infrastruktura informacijske i komunikacijske tehnologije, poput Infrastrukture prostornih informacija u Europskoj uniji (INSPIRE) i drugih Unijinih i globalnih inicijativa. |
| --- | --- |

(a)

Omogućavanja pristupa interoperabilnim podacima i informacijama o okolišu pomoću daljnjeg razvoja standarda i pravila interoperabilnosti, geoprostornih alata i inovativnih infrastruktura informacijske i komunikacijske tehnologije, poput Infrastrukture prostornih informacija u Europskoj uniji (INSPIRE) i drugih Unijinih i globalnih inicijativa.

| (b) | Mjerenja i praćenja ključnih ekoloških varijabli i procjenjivanje stanja i promjena prirodnih resursa daljnjim razvojem pokazatelja i informacijskih sustava pridonoseći tako ekološkim infrastrukturama. Ocjenjivanja usluga ekosustava, uključujući njihovo vrednovanje i utjecaje klimatskih promjena. |
| --- | --- |

(b)

Mjerenja i praćenja ključnih ekoloških varijabli i procjenjivanje stanja i promjena prirodnih resursa daljnjim razvojem pokazatelja i informacijskih sustava pridonoseći tako ekološkim infrastrukturama. Ocjenjivanja usluga ekosustava, uključujući njihovo vrednovanje i utjecaje klimatskih promjena.

| (c) | Razvoja integriranog okvira za modeliranje za ocjenu održivosti zasnovanu na tematskim modelima, kao što su tlo, upotreba zemljišta, voda, kakvoća zraka, bioraznolikost, emisije stakleničkih plinova, šumarstvo, poljoprivreda, energija i promet, također rješavajući utjecaje klimatskih promjena i poduzete mjere. |
| --- | --- |

(c)

Razvoja integriranog okvira za modeliranje za ocjenu održivosti zasnovanu na tematskim modelima, kao što su tlo, upotreba zemljišta, voda, kakvoća zraka, bioraznolikost, emisije stakleničkih plinova, šumarstvo, poljoprivreda, energija i promet, također rješavajući utjecaje klimatskih promjena i poduzete mjere.

| (d) | Podrške razvojnim ciljevima politike Unije promicanjem prijenosa tehnologije, praćenjem ključnih resursa (kao što su šume, tla, isporuka hrane) i istraživanjem radi ograničavanja utjecaja klimatskih promjena i utjecaja na okoliš uzrokovanih korištenjem resursa te rješavanjem razmjena u natjecanju za zemljište radi proizvodnje hrane ili energije sa zemljištem za primjerice bioraznolikost |
| --- | --- |

(d)

Podrške razvojnim ciljevima politike Unije promicanjem prijenosa tehnologije, praćenjem ključnih resursa (kao što su šume, tla, isporuka hrane) i istraživanjem radi ograničavanja utjecaja klimatskih promjena i utjecaja na okoliš uzrokovanih korištenjem resursa te rješavanjem razmjena u natjecanju za zemljište radi proizvodnje hrane ili energije sa zemljištem za primjerice bioraznolikost

| (e) | Integrirane procjene povezane s politikama održive proizvodnje i potrošnje, uključujući sigurnost opskrbe strateških sirovina, učinkovitost resursa, niskougljične i čiste proizvodne procese i tehnologije, proizvode i usluge, obrasce potrošnje i trgovinu. Daljnjeg razvoja i integracije u analizama politike Procjene životnog ciklusa. |
| --- | --- |

(e)

Integrirane procjene povezane s politikama održive proizvodnje i potrošnje, uključujući sigurnost opskrbe strateških sirovina, učinkovitost resursa, niskougljične i čiste proizvodne procese i tehnologije, proizvode i usluge, obrasce potrošnje i trgovinu. Daljnjeg razvoja i integracije u analizama politike Procjene životnog ciklusa.

| (f) | Integrirane analize utjecaja opcija ublažavanja klimatskih promjena i/ili prilagodbi zasnovanoj na razvoju kvantitativnog alatnog paketa modela na regionalnoj i globalnoj razini, u rasponu od sektorske do makroekonomske razine. |
| --- | --- |

(f)

Integrirane analize utjecaja opcija ublažavanja klimatskih promjena i/ili prilagodbi zasnovanoj na razvoju kvantitativnog alatnog paketa modela na regionalnoj i globalnoj razini, u rasponu od sektorske do makroekonomske razine.

3.6.   Europa u svijetu koji se mijenja - uključiva, inovativna i promišljajuća društva

JRC će pridonijeti ciljevima Unije inovacija i Globalna Europa pomoću sljedećih aktivnosti:

| (a) | Sveobuhvatne analize pokretača i prepreka istraživanju i inovaciji i razvoja platforme za modeliranje za procjenu njihovih mikroekonomskih i makroekonomskih učinaka. |
| --- | --- |

(a)

Sveobuhvatne analize pokretača i prepreka istraživanju i inovaciji i razvoja platforme za modeliranje za procjenu njihovih mikroekonomskih i makroekonomskih učinaka.

| (b) | Doprinosa praćenju provedbe Unije inovacija putem bodovne tablice, razvoja pokazatelja itd. i djelovanja sustava javnog informiranja i obavješćivanja za pohranu relevantnih podataka i informacija. |
| --- | --- |

(b)

Doprinosa praćenju provedbe Unije inovacija putem bodovne tablice, razvoja pokazatelja itd. i djelovanja sustava javnog informiranja i obavješćivanja za pohranu relevantnih podataka i informacija.

| (c) | Djelovanja platforme javnog informiranja i obavješćivanja za pružanje pomoći državnim i regionalnim tijelima s pametnom specijalizacijom; kvantitativne ekonomske analize prostornog obrasca gospodarske aktivnosti, osobito rješavanjem gospodarske, društvene i teritorijalne nejednakosti i promjena u strukturi kao odgovor na tehnološki razvoj. |
| --- | --- |

(c)

Djelovanja platforme javnog informiranja i obavješćivanja za pružanje pomoći državnim i regionalnim tijelima s pametnom specijalizacijom; kvantitativne ekonomske analize prostornog obrasca gospodarske aktivnosti, osobito rješavanjem gospodarske, društvene i teritorijalne nejednakosti i promjena u strukturi kao odgovor na tehnološki razvoj.

| (d) | Ekonometrijskom i makroekonomskom analizom reforme financijskog sustava radi doprinosa održavanju učinkovitog okvira Unije za upravljanje financijskom krizom; nastavkom pružanja metodološke podrške za praćenje proračunskih pozicija država članica u odnosu na Pakt o stabilnosti i rastu. |
| --- | --- |

(d)

Ekonometrijskom i makroekonomskom analizom reforme financijskog sustava radi doprinosa održavanju učinkovitog okvira Unije za upravljanje financijskom krizom; nastavkom pružanja metodološke podrške za praćenje proračunskih pozicija država članica u odnosu na Pakt o stabilnosti i rastu.

| (e) | Praćenja funkcioniranja Europskog istraživačkog prostora i analiziranja pokretača i prepreka nekih od njegovih ključnih elemenata (poput mobilnost istraživača, otvaranja nacionalnih programa istraživanja) i predlaganja relevantnih opcija politike; zadržavanja važne uloge u ERA-i kroz umrežavanje, izobrazbu, otvaranje njegovih usluga i baza podataka korisnicima u državama članicama i zemljama kandidatkinjama i pridruženim zemljama; |
| --- | --- |

(e)

Praćenja funkcioniranja Europskog istraživačkog prostora i analiziranja pokretača i prepreka nekih od njegovih ključnih elemenata (poput mobilnost istraživača, otvaranja nacionalnih programa istraživanja) i predlaganja relevantnih opcija politike; zadržavanja važne uloge u ERA-i kroz umrežavanje, izobrazbu, otvaranje njegovih usluga i baza podataka korisnicima u državama članicama i zemljama kandidatkinjama i pridruženim zemljama;

| (f) | Razvijanjem kvantitativne ekonomske analize Digitalnog gospodarstva; provođenjem istraživanja o utjecaju informacijskih i komunikacijskih tehnologija na ciljeve Digitalnog društva; proučavanjem utjecaja osjetljivih sigurnosnih pitanja na živote pojedinaca (Digitalni život). |
| --- | --- |

(f)

Razvijanjem kvantitativne ekonomske analize Digitalnog gospodarstva; provođenjem istraživanja o utjecaju informacijskih i komunikacijskih tehnologija na ciljeve Digitalnog društva; proučavanjem utjecaja osjetljivih sigurnosnih pitanja na živote pojedinaca (Digitalni život).

3.7.   Sigurna društva – zaštita slobode i sigurnosti Europe i njezinih građana

JRC će pridonijeti ciljevima sigurnosti i građanstva pomoću sljedećih aktivnosti:

| (a) | Usmjeravanjem na utvrđivanje i procjenu ranjivosti ključnih infrastruktura (uključujući globalne navigacijske sustave, financijska tržišta); unapređenjem alata za borbu protiv prijevara u proračunu Unije i za pomorski nadzor; kao i za ocjenu operativne učinkovitosti tehnologija koje imaju utjecaj na osobni identitet (digitalni identitet). |
| --- | --- |

(a)

Usmjeravanjem na utvrđivanje i procjenu ranjivosti ključnih infrastruktura (uključujući globalne navigacijske sustave, financijska tržišta); unapređenjem alata za borbu protiv prijevara u proračunu Unije i za pomorski nadzor; kao i za ocjenu operativne učinkovitosti tehnologija koje imaju utjecaj na osobni identitet (digitalni identitet).

| (b) | Jačanjem kapaciteta Unije za smanjenje rizika od katastrofa i upravljanje prirodnih ili čovjekom izazvanih katastrofa osobito razvojem globalnih informacijskih sustava za rano upozoravanje o opasnostima i upravljanje rizicima, koristeći tehnologije za promatranje Zemlje. |
| --- | --- |

(b)

Jačanjem kapaciteta Unije za smanjenje rizika od katastrofa i upravljanje prirodnih ili čovjekom izazvanih katastrofa osobito razvojem globalnih informacijskih sustava za rano upozoravanje o opasnostima i upravljanje rizicima, koristeći tehnologije za promatranje Zemlje.

| (c) | Nastavkom osiguravanja alata za procjenu i upravljanje izazovima globalnoj sigurnosti, poput terorizma i neširenja oružja (kemijskog, biološkog, radiološkog i nuklearnog (u okviru programa Euroatom)), prijetnji nastalih kao posljedica društveno-političke nestabilnosti i prenosivih bolesti. Nova područja koja se trebaju razmotriti uključuju ranjivost i otpornost prema novim ili hibridnim prijetnjama, npr. pristup sirovinama, piratstvo, oskudnost resursa/konkurencija i učinci klimatskih promjena na pojavu prirodnih katastrofa. |
| --- | --- |

(c)

Nastavkom osiguravanja alata za procjenu i upravljanje izazovima globalnoj sigurnosti, poput terorizma i neširenja oružja (kemijskog, biološkog, radiološkog i nuklearnog (u okviru programa Euroatom)), prijetnji nastalih kao posljedica društveno-političke nestabilnosti i prenosivih bolesti. Nova područja koja se trebaju razmotriti uključuju ranjivost i otpornost prema novim ili hibridnim prijetnjama, npr. pristup sirovinama, piratstvo, oskudnost resursa/konkurencija i učinci klimatskih promjena na pojavu prirodnih katastrofa.

4.   POSEBNI ASPEKTI PROVEDBE

U skladu s prioritetima Globalne Europe, JRC će jačati znanstvenu suradnju s ključnim međunarodnim organizacijama i trećim zemljama (npr. tijela UN-a, OECD, Sjedinjene Američke Države, Japan, Rusija, Kina, Brazil, Indija) u područjima sa snažnom globalnom dimenzijom, kao što su klimatske promjene, sigurnost hrane ili nanotehnologije.
  Ta će suradnja biti blisko usklađena s djelatnostima međunarodne suradnje Unije i država članica.

U svrhu pružanja boljih usluga za donošenje odluka, JRC će dalje razvijati svoj kapacitet za analizu i pružanje međusektorskih mogućnosti te za provedbu odgovarajućih procjena utjecaja. Taj kapacitet će se osobito podupirati jačanjem:

| (a) | Modeliranja u ključnim područjima (npr. energija i promet, poljoprivreda, klima, okoliš, ekonomija). Naglasak će biti na sektorskim i integriranim modelima (za procjene održivosti) i pokrivat će znanstveno-tehničke i gospodarske aspekte. |
| --- | --- |

(a)

Modeliranja u ključnim područjima (npr. energija i promet, poljoprivreda, klima, okoliš, ekonomija). Naglasak će biti na sektorskim i integriranim modelima (za procjene održivosti) i pokrivat će znanstveno-tehničke i gospodarske aspekte.

| (b) | Naprednih studija koje će pružati analize kretanja i događaja u znanosti, tehnologiji i društvu te kako one mogu djelovati na javne politike, utjecati na inovacije, učvrstiti konkurentnost i održivi razvoj. To će JRC-u omogućiti da pažnju usmjeri na pitanja koja mogu zahtijevati buduće intervencije politike i da predvidi potrebe potrošača. |
| --- | --- |

(b)

Naprednih studija koje će pružati analize kretanja i događaja u znanosti, tehnologiji i društvu te kako one mogu djelovati na javne politike, utjecati na inovacije, učvrstiti konkurentnost i održivi razvoj. To će JRC-u omogućiti da pažnju usmjeri na pitanja koja mogu zahtijevati buduće intervencije politike i da predvidi potrebe potrošača.

JRC će ojačati svoju podršku procesu normizacije i normama kao horizontalne komponente u prilog europske konkurentnosti. Aktivnosti će uključiti prednormativno istraživanje, razvoj referentnih materijala i mjera te usklađivanje metodologija. Utvrđeno je pet žarišnih područja (energija; promet; Digitalna agenda, sigurnost i zaštita (uključujući nuklearnu u okviru programa Euratom); zaštita potrošača). Povrh toga, JRC će nastaviti promicati stavljanje na raspolaganje svojih rezultata i pružati podršku institucijama i tijelima Unije u upravljanju pravima intelektualnog vlasništva.

JRC će uspostaviti kapacitet u bihevioralnim znanostima radi podupiranja razvoja učinkovitijih propisa, nadopunjujući aktivnosti JRC-a u odabranim područjima, poput prehrane, energetske učinkovitosti i politike proizvoda.

Društveno-gospodarsko istraživanje bit će dijelom aktivnosti u relevantnim područjima, kao što su Digitalna agenda, održiva proizvodnja i potrošnja ili javno zdravstvo.

Da bi ostvario misiju referentnog centra Unije, nastavio igrati značajnu ulogu u ERA-i te da bi ušao na nova područja istraživanja, od ključnog je značaja za JRC da raspolaže najsuvremenijom infrastrukturom. JRC će nastaviti svoj program uređenja i obnove radi osiguranja sukladnosti s važećim propisima vezanim uz okoliš i zaštitu i sigurnost te će ulagati u znanstvenu infrastrukturu, uključujući razvoj platformi za modeliranje, instrumenata za nova područja istraživanja poput genetskog testiranja itd. Takva ulaganja provest će se u skladu sa smjernicama Europskog strateškog foruma o istraživačkim infrastrukturama (ESFRI) i uzet će u obzir postojeće mogućnosti u državama članicama.

---

(1)  Preporuka Komisije o upravljanju intelektualnim vlasništvom pri prijenosu znanja i Kodeks prakse za sveučilišta i ostale javne istraživačke organizacije (C(2008)1329 od 10.4.2008.).

(2)  Načelno najmanje 80 %

(3)  
  Regionalna partnerska ustanova (RPF) istraživačka je infrastruktura nacionalnog ili regionalnog značaja u smislu društveno-gospodarskih koristi, izobrazbe i privlačenja istraživača i tehničara, koja je priznata kao partner paneuropskog ESFRI-ja ili druge istraživačke infrastrukture na svjetskoj razini. Kvaliteta RPF-a, uključujući razinu njegove znanstvene usluge, upravljanja i politike pristupa, mora zadovoljiti iste standarde koji se traže za paneuropske istraživačke infrastrukture.

(4)  Budući da sva istraživanja postaju intenzivna u smislu korištenja računala i podataka, pristup vrhunskoj elektroničkoj infrastrukturi
  postao
  je ključan za sve istraživače. Na primjer, GÉANT povezuje 40 milijuna korisnika u više od 8 000 institucija u 40 zemalja, dok je Europska mrežna infrastruktura najveća svjetska distribuirana računalna infrastruktura s više od 290 lokacija u 50 zemalja. Neumoran napredak
  IKT-a
  i sve veće potrebe znanosti za
  računalnom upotrebom
  i
  obradom
  golemih količina podataka predstavljaju velike financijske i organizacijske izazove za osiguravanje besprijekornih usluga za istraživače.

(5)  Internet stvari koordinirat će se kao međusektorsko pitanje.

(6)  Uključujući mreže koje se temelje na svemirskim tehnologijama.

(7)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(8)  
  Radni dokument služba Komisije SEC(2009)1295 koji je priložen Komunikaciji o „Ulaganju u razvoj niskougljičnih tehnologija (SET-Plan)” COM(2009)0519 završna verzija

(9)  COM(2007)0723

(10)  
  Bijela knjiga Komisije o „Planu za jedinstveni europski prometni prostor – prema konkurentnom i resursno učinkovitom prometnom sustavu” COM(2011)0144 završna verzija.

(11)  Predviđanja je izradio PricewaterhouseCoopers za „održive globalne poslovne mogućnosti u prirodnim resursima (uključujući energiju, šumarstvo, hranu i poljoprivrednu, vodu i metale)” i WBCSD (2010) Vizija 2050.: Novi plan poslovanja, Svjetsko poslovno vijeće za održivi razvoj: Ženeva, URL: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf

(12)  COM(2008)0699

(13)  „Resorni odjel za ekonomsku i znanstvenu politiku, Eko-inovacija – dovođenje EU-a na put resursno i energetski učinkovitog gospodarstva, Studija i brifinzi” Europskog parlamenta, ožujak 2009.

(14)  Promatračka skupina za eko-inovacije „Izazov eko-inovacija – putovi k resursno učinkovitoj Europi – godišnje izvješće za 2010.”, svibanj 2011.

(15)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006.

(16)  Ne dovodeći u pitanje proračun dodijeljen ovom društvenom pitanju.

(17)  
  C(2008)1329, 10,4,2008.

PRILOG II.

Pokazatelji uspješnosti

U sljedećoj tablici prikazani su neki ključni pokazatelji za posebne ciljeve programa Horizont 2020. u svrhu ocjene rezultata i učinaka, koji se mogu poboljšati tijekom provedbe programa Horizont 2020.

1.   DIO I. PRIORITET „IZVRSNA ZNANOST”

Pokazatelji za posebne ciljeve:

Europsko istraživačko vijeće

| — | Udio publikacija iz projekata koje financira ERC, a koji su među prvih 1 % najviše citiranih prema znanstvenom području |
| --- | --- |

—

Udio publikacija iz projekata koje financira ERC, a koji su među prvih 1 % najviše citiranih prema znanstvenom području

Buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju

| — | Publikacije u utjecajnim časopisima pregledane od strane stručnjaka |
| --- | --- |

—

Publikacije u utjecajnim časopisima pregledane od strane stručnjaka

| — | Patentni zahtjevi i dodijeljeni patenti u budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju |
| --- | --- |

—

Patentni zahtjevi i dodijeljeni patenti u budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju

Aktivnosti programa Marie Skłodowska-Curie za vještine, izobrazbu i razvoj karijere

| — | Međusektorski i međudržavni protok istraživača, uključujući doktorante |
| --- | --- |

—

Međusektorski i međudržavni protok istraživača, uključujući doktorante

Europske istraživačke infrastrukture (uključujući e-infrastrukture)

| — | Broj istraživača koji imaju pristup istraživačkim
  infrastrukturama unije pomoću potpore Unije |
| --- | --- |

—

Broj istraživača koji imaju pristup istraživačkim
  infrastrukturama unije pomoću potpore Unije

2.   DIO II. PRIORITET „VODEĆI POLOŽAJ INDUSTRIJE”

Pokazatelji za posebne ciljeve:

Vodeći položaj u razvojnim i industrijskim tehnologijama (ICT, Nanotehnologije, Napredni materijali, Biotehnologije, Napredna proizvodnja i Svemir)

| — | Patentni zahtjevi i dodijeljeni patenti u različitim razvojnim i industrijskim tehnologijama |
| --- | --- |

—

Patentni zahtjevi i dodijeljeni patenti u različitim razvojnim i industrijskim tehnologijama

| — | Udio sudjelujućih poduzeća koja uvode inovacije koje su nove za poduzeće ili tržište (koji pokriva razdoblje projekta plus tri godine) |
| --- | --- |

—

Udio sudjelujućih poduzeća koja uvode inovacije koje su nove za poduzeće ili tržište (koji pokriva razdoblje projekta plus tri godine)

| — | Broj zajedničkih javno privatnih publikacija |
| --- | --- |

—

Broj zajedničkih javno privatnih publikacija

Pristup rizičnom financiranju

| — | Ukupna ulaganja mobilizirana kroz zaduživanje i ulaganje rizičnog kapitala |
| --- | --- |

—

Ukupna ulaganja mobilizirana kroz zaduživanje i ulaganje rizičnog kapitala

| — | Broj financiranih organizacija i iznos upotrijebljenih privatnih sredstava |
| --- | --- |

—

Broj financiranih organizacija i iznos upotrijebljenih privatnih sredstava

Inovacije u MSP-ima

| — | Udio sudioničkih MSP-ova koji uvode inovacije koje su nove za tvrtku ili tržište (pokrivajući razdoblje projekta plus tri godine) |
| --- | --- |

—

Udio sudioničkih MSP-ova koji uvode inovacije koje su nove za tvrtku ili tržište (pokrivajući razdoblje projekta plus tri godine)

| — | Rast i stvaranje radnih mjesta u sudjelujućim MSP-ovima |
| --- | --- |

—

Rast i stvaranje radnih mjesta u sudjelujućim MSP-ovima

3.   DIO III. PRIORITET „DRUŠTVENI IZAZOVI”

Pokazatelji za posebne ciljeve:

Za sve društvene izazove:

| — | Publikacije u utjecajnim časopisima pregledane od strane stručnjaka u području različitih društvenih izazova |
| --- | --- |

—

Publikacije u utjecajnim časopisima pregledane od strane stručnjaka u području različitih društvenih izazova

| — | Patentni zahtjevi i dodijeljeni patenti u području različitih društvenih izazova |
| --- | --- |

—

Patentni zahtjevi i dodijeljeni patenti u području različitih društvenih izazova

| — | Broj prototipova i djelatnosti ispitivanja |
| --- | --- |

—

Broj prototipova i djelatnosti ispitivanja

| — | Broj zajedničkih javno privatnih publikacija |
| --- | --- |

—

Broj zajedničkih javno privatnih publikacija

Nadalje, za svaki od ciljeva, napredak će se ocjenjivati u odnosu na doprinos posebnim ciljevima koji su detaljno navedeni u Prilogu I. Uredbi (EU) br. XX/2012 [Horizont 2020.].

4.   DIO IV. NENUKLEARNE DIREKTNE MJERE ZAJEDNIČKOG ISTRAŽIVAČKOG CENTRA

Pokazatelji za

  posebne ciljeve:

| — | Broj pojavljivanja opipljivih posebnih učinaka na europske politike kao rezultat tehničke i znanstvene podrške Zajedničkog istraživačkog centra. |
| --- | --- |

—

Broj pojavljivanja opipljivih posebnih učinaka na europske politike kao rezultat tehničke i znanstvene podrške Zajedničkog istraživačkog centra.

| — | Broj publikacija pregledanih od strane stručnjaka, u časopisima s velikim učinkom |
| --- | --- |

—

Broj publikacija pregledanih od strane stručnjaka, u časopisima s velikim učinkom

PRILOG III.

Praćenje

Komisija će pratiti provedbu programa Horizont 2020., a posebno sljedeće:

| 1. | Doprinos ostvarenju Europskog istraživačkog prostora |
| --- | --- |

1.

Doprinos ostvarenju Europskog istraživačkog prostora

| 2. | Jačanje sudjelovanja |
| --- | --- |

2.

Jačanje sudjelovanja

| 3. | Sudjelovanje malih i srednjih poduzeća |
| --- | --- |

3.

Sudjelovanje malih i srednjih poduzeća

| 4. | Društvene i humanističke znanosti |
| --- | --- |

4.

Društvene i humanističke znanosti

| 5. | Znanost i društvo |
| --- | --- |

5.

Znanost i društvo

| 6. | Spol |
| --- | --- |

6.

Spol

| 7. | Međunarodna suradnja |
| --- | --- |

7.

Međunarodna suradnja

| 8. | Održivi razvoj i klimatske promjene, uključujući informacije o rashodima povezanim s klimatskim promjenama |
| --- | --- |

8.

Održivi razvoj i klimatske promjene, uključujući informacije o rashodima povezanim s klimatskim promjenama

| 9. | Prijelaz s otkrića na tržišnu primjenu |
| --- | --- |

9.

Prijelaz s otkrića na tržišnu primjenu

| 10. | Digitalna agenda |
| --- | --- |

10.

Digitalna agenda

| 11. | Sudjelovanje privatnog sektora |
| --- | --- |

11.

Sudjelovanje privatnog sektora

| 12. | Financiranje za javno privatno i javno partnerstvo |
| --- | --- |

12.

Financiranje za javno privatno i javno partnerstvo

| 13. | Komunikacija i širenje |
| --- | --- |

13.

Komunikacija i širenje

| 14. | Obrasci sudjelovanja neovisnih stručnjaka |
| --- | --- |

14.

Obrasci sudjelovanja neovisnih stručnjaka

PRILOG IV.

Podaci koje treba dostaviti Komisija u skladu s člankom 8.a stavkom 2.

| 1. | Informacije o pojedinačnim projektima koje omogućuju praćenje svakog prijedloga od početka do kraja, a koje osobito obuhvaćaju:







  — | podnesene prijedloge, |
| --- | --- | --- |

1.

—

podnesene prijedloge,

| — | rezultate ocjenjivanja za svaki prijedlog, |
| --- | --- |

—

rezultate ocjenjivanja za svaki prijedlog,

| — | sporazumi o donacijama, |
| --- | --- |

—

sporazumi o donacijama,

| — | zaključene projekte. |
| --- | --- |

—

zaključene projekte.

| 2. | Informacije o rezultatu svakog poziva na podnošenje prijedloga i o provedbi projekta, a koje osobito obuhvaćaju:







  — | rezultate svakog poziva na podnošenje prijedloga, |
| --- | --- | --- |

2.

—

rezultate svakog poziva na podnošenje prijedloga,

| — | rezultat pregovaranja o sporazumima o dodjeli sredstava, |
| --- | --- |

—

rezultat pregovaranja o sporazumima o dodjeli sredstava,

| — | provedbu projekta, uključujući podatke o plaćanju i rezultate projekata. |
| --- | --- |

—

provedbu projekta, uključujući podatke o plaćanju i rezultate projekata.

| 3. | provedbu projekta, uključujući podatke o plaćanju i ishod projekata. Podaci o provedbi programa, uključujući relevantne informacije na razini Okvirnog programa, posebnog programa i svake teme te JRC-a, kao i o sinergijama s drugim relevantnim programima Unije. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Podaci o izvršenju proračuna programa Horizont 2020., uključujući podatke o preuzetim obvezama i plaćanjima u okviru inicijativa iz članaka 185. i 187. |
| --- | --- |

4.

PRILOG V.

Sastav programskog odbora

Sastav

   (1)

  programskog odbora za Horizont 2020. u skladu s člankom 9.1.a:

| 1. | Strateški sastav: Strateški pregled provedbe cijelog programa, sinergija različitih dijelova programa i međusektorska pitanja poput „Širenja izvrsnosti i sudjelovanja” i „Znanosti s društvom i za društvo”. |
| --- | --- |

1.

Strateški sastav: Strateški pregled provedbe cijelog programa, sinergija različitih dijelova programa i međusektorska pitanja poput „Širenja izvrsnosti i sudjelovanja” i „Znanosti s društvom i za društvo”.

Dio I. „Izvrsna znanost”:

| 2. | Europsko istraživačko vijeće, Buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju i Aktvnosti programa Marie Sklodowska-Curie |
| --- | --- |

2.

Europsko istraživačko vijeće, Buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju i Aktvnosti programa Marie Sklodowska-Curie

| 3. | Istraživačke infrastrukture |
| --- | --- |

3.

Istraživačke infrastrukture

Dio II. „Vodeći položaj industrije”;

| 4. | Informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT) |
| --- | --- |

4.

Informacijske i komunikacijske tehnologije (ICT)

| 5. | Nanotehnologije, napredni materijali, biotehnologija, napredna proizvodnja i prerada |
| --- | --- |

5.

Nanotehnologije, napredni materijali, biotehnologija, napredna proizvodnja i prerada

| 6. | Svemir |
| --- | --- |

6.

Svemir

| 7. | Mala i srednja poduzeća i pristup rizičnom financiranju |
| --- | --- |

7.

Mala i srednja poduzeća i pristup rizičnom financiranju

Dio III. „Društveni izazovi”;

| 8. | Zdravlje, demografske promjene i blagostanje |
| --- | --- |

8.

Zdravlje, demografske promjene i blagostanje

| 9. | Sigurnost hrane, održiva poljoprivreda i šumarstvo, istraživanje mora i pomorstva i kopnenih voda i bioekonomija |
| --- | --- |

9.

Sigurnost hrane, održiva poljoprivreda i šumarstvo, istraživanje mora i pomorstva i kopnenih voda i bioekonomija

| 10. | Sigurna, čista i učinkovita energija |
| --- | --- |

10.

Sigurna, čista i učinkovita energija

| 11. | Pametan, zelen i integriran promet |
| --- | --- |

11.

Pametan, zelen i integriran promet

| 12. | Borba protiv klimatskih promjena, za očuvanje okoliša, učinkovitost resursa i sirovine |
| --- | --- |

12.

Borba protiv klimatskih promjena, za očuvanje okoliša, učinkovitost resursa i sirovine

| 13. | Europa u svijetu koji se mijenja – uključiva, inovativna i promišljajuća društva |
| --- | --- |

13.

Europa u svijetu koji se mijenja – uključiva, inovativna i promišljajuća društva

| 14. | Sigurna društva – zaštita slobode i sigurnosti Europe i njezinih građana |
| --- | --- |

14.

Sigurna društva – zaštita slobode i sigurnosti Europe i njezinih građana

---

(1)  U cilju olakšavanja provedbe programa, za svaki sastanak programskog odbora, kako je definirano u dnevnom redu, Komisija će u skladu s utvrđenim smjernicama naknaditi troškove za jednog predstavnika po državi članici, kao i za jednog stručnjaka/savjetnika po državi članici za one točke dnevnoga reda za koje država članica zahtijeva posebnu stručnost.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/380 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/380

---

P7_TA(2013)0505

Europska statistika ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/59)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0167),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0101/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja koja su u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti podnijeli španjolski Kongres zastupnika i španjolski Senat te austrijsko Savezno vijeće, navodeći da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja koja su u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti podnijeli španjolski Kongres zastupnika i španjolski Senat te austrijsko Savezno vijeće, navodeći da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 6. studenog 2012., (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 6. studenog 2012., (1)

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0436/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0436/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 374, 4.12.2012., str. 2.

---

P7_TC1-COD(2012)0084

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici

(Tekst značajan za EGP i Švicarsku)

[Amandman 43]

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke (1),

odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Europski statistički sustav (ESS) kao partnerstvo općenito je uspješno konsolidirao svoje aktivnosti kako bi se osigurao razvoj, proizvodnja i diseminacija visokokvalitetne,
  regulirane i pouzdane
  europske statistike, uključujući poboljšanjem upravljanja sustavom. |
| --- | --- |

(1)

Europski statistički sustav (ESS) kao partnerstvo općenito je uspješno konsolidirao svoje aktivnosti kako bi se osigurao razvoj, proizvodnja i diseminacija visokokvalitetne,
  regulirane i pouzdane
  europske statistike, uključujući poboljšanjem upravljanja sustavom.

| (2) | ▌ Slabosti su, međutim, utvrđene, posebno u pogledu okvira upravljanja kvalitetom na području statistike.
  Te su slabosti naglasile potrebu za osiguranjem neovisnosti statističkih tijela od mogućeg političkog pritiska na nacionalnoj razini i razini Unije. |
| --- | --- |

(2)

▌ Slabosti su, međutim, utvrđene, posebno u pogledu okvira upravljanja kvalitetom na području statistike.
  Te su slabosti naglasile potrebu za osiguranjem neovisnosti statističkih tijela od mogućeg političkog pritiska na nacionalnoj razini i razini Unije.

| (3) | Komisija je predložila mjere za rješavanje tih slabosti
  i za jačanje upravljanja ESS-om
  u svojoj Komunikaciji od 15. travnja 2011. pod nazivom „Prema stabilnom upravljanju kvalitetom za europsku statistiku”. Posebno je predložila ciljanu izmjenu Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je predložila mjere za rješavanje tih slabosti
  i za jačanje upravljanja ESS-om
  u svojoj Komunikaciji od 15. travnja 2011. pod nazivom „Prema stabilnom upravljanju kvalitetom za europsku statistiku”. Posebno je predložila ciljanu izmjenu Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3).

| (4) | U svojim zaključcima od 20. lipnja 2011. Vijeće je pozdravilo inicijativu Komisije i naglasilo važnost trajnog poboljšanja upravljanja i učinkovitosti ESS-a. |
| --- | --- |

(4)

U svojim zaključcima od 20. lipnja 2011. Vijeće je pozdravilo inicijativu Komisije i naglasilo važnost trajnog poboljšanja upravljanja i učinkovitosti ESS-a.

| (5) | Nadalje, potrebno je uzeti u obzir učinak nedavnog razvoja događaja u kontekstu okvira ekonomskog upravljanja Unijom na područje statistike, a posebno aspekte vezane uz statističku neovisnost kao što su transparentni postupci zapošljavanja i otpuštanja, raspodjela proračunskih sredstava i kalendari prethodnih objava, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) , kao i aspekte vezane uz zahtjeve da tijela nadležna za praćenje provedbe nacionalnih fiskalnih pravila uživaju funkcionalnu neovisnost, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(5)

Nadalje, potrebno je uzeti u obzir učinak nedavnog razvoja događaja u kontekstu okvira ekonomskog upravljanja Unijom na područje statistike, a posebno aspekte vezane uz statističku neovisnost kao što su transparentni postupci zapošljavanja i otpuštanja, raspodjela proračunskih sredstava i kalendari prethodnih objava, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4) , kao i aspekte vezane uz zahtjeve da tijela nadležna za praćenje provedbe nacionalnih fiskalnih pravila uživaju funkcionalnu neovisnost, kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5).

| (6) | Navedeni aspekti
  koji se odnose na profesionalnu neovisnost kao što su transparentni postupci zapošljavanja i otpuštanja, raspodjela proračunskih sredstava i kalendari prethodnih objava
  ne bi smjeli biti ograničeni na statistiku proizvedenu za potrebe sustava fiskalnog nadzora i postupka ispravka prekomjernog deficita, nego bi se trebali primijeniti na svu europsku statistiku koju razvija, proizvodi i diseminira ESS. |
| --- | --- |

(6)

Navedeni aspekti
  koji se odnose na profesionalnu neovisnost kao što su transparentni postupci zapošljavanja i otpuštanja, raspodjela proračunskih sredstava i kalendari prethodnih objava
  ne bi smjeli biti ograničeni na statistiku proizvedenu za potrebe sustava fiskalnog nadzora i postupka ispravka prekomjernog deficita, nego bi se trebali primijeniti na svu europsku statistiku koju razvija, proizvodi i diseminira ESS.

| (6a) | Kvalitetu europske statistike i njenu važnost za donošenje odluka koje se temelji na dokazima treba neprestano nadzirati, među ostalim ocjenjivanjem njene dodane vrijednosti za postizanje ciljeva strategije Europa 2020 kao što je određeno u Komunikaciji Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenoj „Europa 2020: Strategija za ostvarivanje pametnog, održivog i uključivog rasta”, uključujući i ciljeve vezane uz rast, zapošljavanje i socijalno gospodarstvo. Po potrebi treba prilagoditi područje pokriveno europskom statistikom. |
| --- | --- |

(6a)

Kvalitetu europske statistike i njenu važnost za donošenje odluka koje se temelji na dokazima treba neprestano nadzirati, među ostalim ocjenjivanjem njene dodane vrijednosti za postizanje ciljeva strategije Europa 2020 kao što je određeno u Komunikaciji Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenoj „Europa 2020: Strategija za ostvarivanje pametnog, održivog i uključivog rasta”, uključujući i ciljeve vezane uz rast, zapošljavanje i socijalno gospodarstvo. Po potrebi treba prilagoditi područje pokriveno europskom statistikom.

| (7) | Štoviše, primjerenost sredstava dodijeljenih na godišnjoj ili višegodišnjoj razini namijenjenih za zadovoljavanje statističkih potreba predstavlja nužan uvjet za
  osiguranje
  profesionalne neovisnosti statističkih tijela i
  visoke kvalitete statističkih podataka
  . |
| --- | --- |

(7)

Štoviše, primjerenost sredstava dodijeljenih na godišnjoj ili višegodišnjoj razini namijenjenih za zadovoljavanje statističkih potreba predstavlja nužan uvjet za
  osiguranje
  profesionalne neovisnosti statističkih tijela i
  visoke kvalitete statističkih podataka
  .

| (8) | U tu svrhu potrebno je ojačati profesionalnu neovisnost statističkih tijela,
  osigurati
  minimalne standarde
  koji se primjenjuju diljem Unije, ▌ čelnicima
  nacionalnih statističkih ustanova (NSU-ova)
  osigurati posebna jamstva
  u smislu obavljanja statističkih zadaća, organizacijskog upravljanja i raspodjele sredstava.
  Postupci zapošljavanja čelnika NSU-ova trebali bi biti transparentni i temeljiti se isključivo na stručnim kriterijima, poštujući jednake mogućnosti, a posebno uravnoteženu zastupljenost spolova. U tu bi svrhu nacionalni parlamenti trebali biti u potpunosti uključeni, a po potrebi i u skladu s nacionalnim zakonodavstvom trebali bi ojačati neovisnost statističkih postupaka te povećati demokratsku odgovornost statističke politike. |
| --- | --- |

(8)

U tu svrhu potrebno je ojačati profesionalnu neovisnost statističkih tijela,
  osigurati
  minimalne standarde
  koji se primjenjuju diljem Unije, ▌ čelnicima
  nacionalnih statističkih ustanova (NSU-ova)
  osigurati posebna jamstva
  u smislu obavljanja statističkih zadaća, organizacijskog upravljanja i raspodjele sredstava.
  Postupci zapošljavanja čelnika NSU-ova trebali bi biti transparentni i temeljiti se isključivo na stručnim kriterijima, poštujući jednake mogućnosti, a posebno uravnoteženu zastupljenost spolova. U tu bi svrhu nacionalni parlamenti trebali biti u potpunosti uključeni, a po potrebi i u skladu s nacionalnim zakonodavstvom trebali bi ojačati neovisnost statističkih postupaka te povećati demokratsku odgovornost statističke politike.

| (8a) | Iako pouzdani europski statistički podaci zahtijevaju snažnu profesionalnu neovisnost statističara, europska statistika trebala bi odgovoriti potrebama politike i omogućiti statističku podršku novim političkim inicijativama na nacionalnoj razini te na razini Unije. |
| --- | --- |

(8a)

Iako pouzdani europski statistički podaci zahtijevaju snažnu profesionalnu neovisnost statističara, europska statistika trebala bi odgovoriti potrebama politike i omogućiti statističku podršku novim političkim inicijativama na nacionalnoj razini te na razini Unije.

| (8b) | Nužno je postići i jamčiti neovisnost Eurostata učinkovitim parlamentarnim nadzorom i kontrolom. |
| --- | --- |

(8b)

Nužno je postići i jamčiti neovisnost Eurostata učinkovitim parlamentarnim nadzorom i kontrolom.

| (9) | Nadalje, koordinacijsku ulogu koju
  za europske statističke podatke pripremljene na osnovi ESS-a
  NSU-ovi već imaju potrebno je razjasniti u smislu njenog područja primjene, kako bi se,
  na nacionalnoj razini
  , postigla učinkovitija koordinacija statističkih aktivnosti
  u okviru ESS-a
  , uključujući upravljanje kvalitetom
  propisno uzimajući u obzir statističke zadaće koje obavlja Europski sustav središnjih banaka (ESCB). Stalna koordinacija i suradnja između NSU-ova i Eurostata također je važan čimbenik za učinkovitu koordinaciju statističkih aktivnosti unutar ESS-a. Odvojenost ESCB-a kao institucije i neovisnost središnjih banaka treba poštovati u okviru razvoja, proizvodnje i diseminacije europske statistike u okviru pripadajuće upravljačke strukture i radnih programa ESS-a i ESCB-a. |
| --- | --- |

(9)

Nadalje, koordinacijsku ulogu koju
  za europske statističke podatke pripremljene na osnovi ESS-a
  NSU-ovi već imaju potrebno je razjasniti u smislu njenog područja primjene, kako bi se,
  na nacionalnoj razini
  , postigla učinkovitija koordinacija statističkih aktivnosti
  u okviru ESS-a
  , uključujući upravljanje kvalitetom
  propisno uzimajući u obzir statističke zadaće koje obavlja Europski sustav središnjih banaka (ESCB). Stalna koordinacija i suradnja između NSU-ova i Eurostata također je važan čimbenik za učinkovitu koordinaciju statističkih aktivnosti unutar ESS-a. Odvojenost ESCB-a kao institucije i neovisnost središnjih banaka treba poštovati u okviru razvoja, proizvodnje i diseminacije europske statistike u okviru pripadajuće upravljačke strukture i radnih programa ESS-a i ESCB-a.

| (10) | Kako bi se smanjio teret koji snose statistička tijela i davatelji podataka, NSU-ovi i druga nacionalna tijela trebali bi moći pristupiti administrativnim evidencijama, uključujući onima koje se ispunjavaju elektronski, te ih koristiti odmah i bez naknade, i integrirati ih sa statistikom. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se smanjio teret koji snose statistička tijela i davatelji podataka, NSU-ovi i druga nacionalna tijela trebali bi moći pristupiti administrativnim evidencijama, uključujući onima koje se ispunjavaju elektronski, te ih koristiti odmah i bez naknade, i integrirati ih sa statistikom.

| (10a) | Europski statistički podaci trebali bi biti lako usporedivi i dostupni te bi ih se trebalo žurno i redovito ažurirati kako bi se osiguralo da se u politikama i financijskim inicijativama Unije u potpunosti uzima u obzir razvoj u Uniji, posebno s obzirom na posljedice gospodarske krize. |
| --- | --- |

(10a)

Europski statistički podaci trebali bi biti lako usporedivi i dostupni te bi ih se trebalo žurno i redovito ažurirati kako bi se osiguralo da se u politikama i financijskim inicijativama Unije u potpunosti uzima u obzir razvoj u Uniji, posebno s obzirom na posljedice gospodarske krize.

| (11) | Nadalje, NSU-ove bi u ranoj fazi trebalo konzultirati o konceptu novih administrativnih evidencija koje bi mogle pružati podatke u statističke svrhe te o planiranim promjenama ili ukidanju postojećih administrativnih izvora. Također bi trebali primati relevantne metapodatke od vlasnika administrativnih podataka te koordinirati aktivnosti standardizacije u pogledu administrativnih evidencija koje su relevantne za proizvodnju statističkih podataka. |
| --- | --- |

(11)

Nadalje, NSU-ove bi u ranoj fazi trebalo konzultirati o konceptu novih administrativnih evidencija koje bi mogle pružati podatke u statističke svrhe te o planiranim promjenama ili ukidanju postojećih administrativnih izvora. Također bi trebali primati relevantne metapodatke od vlasnika administrativnih podataka te koordinirati aktivnosti standardizacije u pogledu administrativnih evidencija koje su relevantne za proizvodnju statističkih podataka.

| (12) | Povjerljivost podataka dobivenih iz administrativnih evidencija trebala bi se zaštiti u okviru zajedničkih načela i smjernica primjenjivih na sve povjerljive podatke koji se koriste za proizvodnju europske statistike. Također bi trebalo uspostaviti
  i objaviti
  okvire za ocjenu kvalitete
  i transparentnosti
  primjenjive na te podatke. |
| --- | --- |

(12)

Povjerljivost podataka dobivenih iz administrativnih evidencija trebala bi se zaštiti u okviru zajedničkih načela i smjernica primjenjivih na sve povjerljive podatke koji se koriste za proizvodnju europske statistike. Također bi trebalo uspostaviti
  i objaviti
  okvire za ocjenu kvalitete
  i transparentnosti
  primjenjive na te podatke.

| (12a) | Svi bi korisnici trebali imati pristup istim podacima u isto vrijeme i trebalo bi strogo poštovati embarga. NSU-ovi bi trebali utvrditi kalendare objave za objavu periodičnih podataka. |
| --- | --- |

(12a)

Svi bi korisnici trebali imati pristup istim podacima u isto vrijeme i trebalo bi strogo poštovati embarga. NSU-ovi bi trebali utvrditi kalendare objave za objavu periodičnih podataka.

| (13) | Kvaliteta europske statistike mogla bi se ojačati, a povjerenje korisnika osnažiti uključivanjem nacionalnih vlada u odgovornost za
  dosljednu
  primjenu Kodeksa prakse europske statistike (Kodeks prakse). U tu bi svrhu obveza povjerenja u statistiku („obveza”), ▌uspostavljena u svim državama članicama,
  uzimajući u obzir nacionalne posebnosti, trebala
  uključivati posebne obveze njihovih vlada da provode
  statistička načela sadržana u
  Kodeksu prakse
  . Ta bi obaveza mogla uključivati
  nacionalne okvire
  osiguranja visoke kvalitete
  , uključujući samovrednovanja, aktivnosti unapređenja
  i nadzorne mehanizme
  . |
| --- | --- |

(13)

Kvaliteta europske statistike mogla bi se ojačati, a povjerenje korisnika osnažiti uključivanjem nacionalnih vlada u odgovornost za
  dosljednu
  primjenu Kodeksa prakse europske statistike (Kodeks prakse). U tu bi svrhu obveza povjerenja u statistiku („obveza”), ▌uspostavljena u svim državama članicama,
  uzimajući u obzir nacionalne posebnosti, trebala
  uključivati posebne obveze njihovih vlada da provode
  statistička načela sadržana u
  Kodeksu prakse
  . Ta bi obaveza mogla uključivati
  nacionalne okvire
  osiguranja visoke kvalitete
  , uključujući samovrednovanja, aktivnosti unapređenja
  i nadzorne mehanizme
  .

| (13a) | Internetska stranica Komisije (Eurostata) trebala bi omogućavati jednostavan pristup potpunim, pristupačnim skupinama podataka. Periodičkim ažuriranjem trebalo bi, kada je to moguće, osigurati podatke o svakoj državi članici na godišnjoj i mjesečnoj osnovi. |
| --- | --- |

(13a)

Internetska stranica Komisije (Eurostata) trebala bi omogućavati jednostavan pristup potpunim, pristupačnim skupinama podataka. Periodičkim ažuriranjem trebalo bi, kada je to moguće, osigurati podatke o svakoj državi članici na godišnjoj i mjesečnoj osnovi.

| (14) | S obzirom da se proizvodnja europske statistike mora temeljiti na dugoročnom operativnom i financijskom planiranju kako bi se osigurala visoka razina neovisnosti, europski statistički program trebao bi obuhvaćati isto razdoblje kao i višegodišnji financijski okvir. |
| --- | --- |

(14)

S obzirom da se proizvodnja europske statistike mora temeljiti na dugoročnom operativnom i financijskom planiranju kako bi se osigurala visoka razina neovisnosti, europski statistički program trebao bi obuhvaćati isto razdoblje kao i višegodišnji financijski okvir.

| (15) | Uredbom (EZ) br. 223/2009 Komisiji se dodjeljuju ovlasti za provedbu određenih odredbi ove Uredbe
  u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ

   (6) .
  Kao
  posljedica stupanja na snagu
  Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (7)

  , kojom se opoziva Odluka 1999/468/EZ
  , ovlasti dodijeljene ▌Komisiji treba uskladiti s
  tim novim zakonodavnim okvirom, a ovlasti treba provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Komisija bi morala osigurati da se tim izvedbenim aktima državama članicama ili odjelima predstavnicima ne nameće znatan dodatni administrativni teret.


  ▌ |
| --- | --- |

(15)

Uredbom (EZ) br. 223/2009 Komisiji se dodjeljuju ovlasti za provedbu određenih odredbi ove Uredbe
  u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ

   (6) .
  Kao
  posljedica stupanja na snagu
  Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (7)

  , kojom se opoziva Odluka 1999/468/EZ
  , ovlasti dodijeljene ▌Komisiji treba uskladiti s
  tim novim zakonodavnim okvirom, a ovlasti treba provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Komisija bi morala osigurati da se tim izvedbenim aktima državama članicama ili odjelima predstavnicima ne nameće znatan dodatni administrativni teret.

▌

| (19) | Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti cilj ove Uredbe, nego ga se zbog njegova opsega i učinaka može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u istom članku, ova Uredba ne prelazi mjeru koja je nužna za ostvarenje tog cilja. |
| --- | --- |

(19)

Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti cilj ove Uredbe, nego ga se zbog njegova opsega i učinaka može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u istom članku, ova Uredba ne prelazi mjeru koja je nužna za ostvarenje tog cilja.

| (20) | Provedeno je savjetovanje s Odborom za europski statistički sustav. |
| --- | --- |

(20)

Provedeno je savjetovanje s Odborom za europski statistički sustav.

| (20a) | Uredbu (EZ) br. 223/2009 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(20a)

Uredbu (EZ) br. 223/2009 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 223/2009

Uredba (EZ) br. 223/2009 mijenja se kako slijedi:

| (1) | članak 2. stavak 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | „profesionalna neovisnost”, što znači da je statistiku potrebno razvijati, proizvoditi i diseminirati na neovisan način, posebno u pogledu odabiru tehnika, definicija, metodologija i izvora koji će se koristiti te vremenskog slijeda i sadržaja svih oblika diseminacije
  i da se te zadaće obavljaju
  bez ikakvih pritisaka političkih ili interesnih skupina, ili Unije ili nacionalnih vlasti;”; |
| --- | --- | --- |

(1)

članak 2. stavak 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

„profesionalna neovisnost”, što znači da je statistiku potrebno razvijati, proizvoditi i diseminirati na neovisan način, posebno u pogledu odabiru tehnika, definicija, metodologija i izvora koji će se koristiti te vremenskog slijeda i sadržaja svih oblika diseminacije
  i da se te zadaće obavljaju
  bez ikakvih pritisaka političkih ili interesnih skupina, ili Unije ili nacionalnih vlasti;”;

| (2) | u članku 5., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Nacionalna statistička ustanova koju odredi svaka država članica kao tijelo odgovorno za koordinaciju svih aktivnosti ▌za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike
  na nacionalnoj razini u skladu s ovom Uredbom (NSU)
  u tom smislu djeluje kao jedina kontaktna točka za Komisiju (Eurostat) u statističkim pitanjima.
  NSU-ova koordinacijska odgovornost obuhvaća sva nacionalna tijela odgovorna za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike
  koju u okviru ove Uredbe proizvode druga nacionalna tijela koja sudjeluju u ESS-u
  . NSU je posebno odgovoran na nacionalnoj razini za koordinaciju statističkog programiranja i izvješćivanja, praćenje kvalitete,
  jasnu
  metodologiju, prijenos podataka i komunikaciju o statističkim aktivnostima ESS-a.
  NSU i nadležna nacionalna središnja banka (NSB), u svojstvu članice ESCB-a koja provodi statističke radne programe ESCB-a, surađuju na pitanjima vezanim uz europsku statistiku koja su zajednička ESS-u i ESCB-u kako bi osigurali pripremu potpunih i koherentnih europskih statističkih podataka, u okviru ESS-a i ESCB-a u njihovim odgovarajućim područjima nadležnosti.”
  ; |
| --- | --- |

(2)

u članku 5., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Nacionalna statistička ustanova koju odredi svaka država članica kao tijelo odgovorno za koordinaciju svih aktivnosti ▌za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike
  na nacionalnoj razini u skladu s ovom Uredbom (NSU)
  u tom smislu djeluje kao jedina kontaktna točka za Komisiju (Eurostat) u statističkim pitanjima.

NSU-ova koordinacijska odgovornost obuhvaća sva nacionalna tijela odgovorna za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike
  koju u okviru ove Uredbe proizvode druga nacionalna tijela koja sudjeluju u ESS-u
  . NSU je posebno odgovoran na nacionalnoj razini za koordinaciju statističkog programiranja i izvješćivanja, praćenje kvalitete,
  jasnu
  metodologiju, prijenos podataka i komunikaciju o statističkim aktivnostima ESS-a.
  NSU i nadležna nacionalna središnja banka (NSB), u svojstvu članice ESCB-a koja provodi statističke radne programe ESCB-a, surađuju na pitanjima vezanim uz europsku statistiku koja su zajednička ESS-u i ESCB-u kako bi osigurali pripremu potpunih i koherentnih europskih statističkih podataka, u okviru ESS-a i ESCB-a u njihovim odgovarajućim područjima nadležnosti.”
  ;

| (3) | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 5.a


  Čelnici NSU-ova

  i čelnici statističkih odjela drugih nacionalnih tijela


  1.   U okviru svojeg nacionalnog statističkog sustava,
  države članice osiguravaju profesionalnu neovisnost dužnosnika nadležnih za zadaće određene ovom Uredbom.
  ▌
  2.   
  U tu svrhu
  čelnici NSU-ova:








  (a) | jedini su odgovorni za odlučivanje o procesima, statističkim metodama, standardima i postupcima te o sadržaju i vremenskom rasporedu objava i publikacija europskih statističkih podataka koje razvije, pripremi i diseminira Komisija (Eurostat); |
| --- | --- | --- |

(3)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 5.a

Čelnici NSU-ova

  i čelnici statističkih odjela drugih nacionalnih tijela

1.   U okviru svojeg nacionalnog statističkog sustava,
  države članice osiguravaju profesionalnu neovisnost dužnosnika nadležnih za zadaće određene ovom Uredbom.
  ▌

2.   
  U tu svrhu
  čelnici NSU-ova:

(a)

jedini su odgovorni za odlučivanje o procesima, statističkim metodama, standardima i postupcima te o sadržaju i vremenskom rasporedu objava i publikacija europskih statističkih podataka koje razvije, pripremi i diseminira Komisija (Eurostat);

| (b) | ovlašteni su odlučivati u svim stvarima vezanim uz unutarnje upravljanje NSU-om; |
| --- | --- |

(b)

ovlašteni su odlučivati u svim stvarima vezanim uz unutarnje upravljanje NSU-om;

| (c) | pri obavljanju statističkih zadaća djeluju neovisno, ne tražeći niti prihvaćajući upute od bilo koje vlade ili druge ustanove, tijela, ureda ili subjekta; |
| --- | --- |

(c)

pri obavljanju statističkih zadaća djeluju neovisno, ne tražeći niti prihvaćajući upute od bilo koje vlade ili druge ustanove, tijela, ureda ili subjekta;

| (d) | odgovorni su za statističke aktivnosti i izvršavanje proračuna NSU-a; |
| --- | --- |

(d)

odgovorni su za statističke aktivnosti i izvršavanje proračuna NSU-a;

| (e) | objavljuju godišnje izvješće, a po potrebi iznose primjedbe u vezi s pitanjima raspodjele proračuna vezanim uz statističke aktivnosti NSU-a; |
| --- | --- |

(e)

objavljuju godišnje izvješće, a po potrebi iznose primjedbe u vezi s pitanjima raspodjele proračuna vezanim uz statističke aktivnosti NSU-a;

| (f) | koordiniraju statističke aktivnosti svih nacionalnih tijela koja doprinose razvoju, proizvodnji i diseminaciji europske statistike iz članka 5.; |
| --- | --- |

(f)

koordiniraju statističke aktivnosti svih nacionalnih tijela koja doprinose razvoju, proizvodnji i diseminaciji europske statistike iz članka 5.;

| (g) | kada je potrebno pripremaju nacionalne smjernice da bi osigurali kvalitetu razvoja, proizvodnje i diseminacije svih europskih statističkih podataka u okviru nacionalnog statističkog sustava i odgovorni su za osiguranje sukladnosti NSU-a s tim smjernicama; i |
| --- | --- |

(g)

kada je potrebno pripremaju nacionalne smjernice da bi osigurali kvalitetu razvoja, proizvodnje i diseminacije svih europskih statističkih podataka u okviru nacionalnog statističkog sustava i odgovorni su za osiguranje sukladnosti NSU-a s tim smjernicama; i

| (h) | predstavljaju svoje nacionalne statističke sustave unutar ESS-a. |
| --- | --- |

(h)

predstavljaju svoje nacionalne statističke sustave unutar ESS-a.

3.   
  Države članice osiguravaju da druga nacionalna tijela nadležna za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike te zadaće provode u skladu s nacionalnim smjernicama koje priprema čelnik
  NSU-a.

4.   
  Postupci zapošljavanja, premještaja i razrješenja čelnika NSU-a, i po potrebi čelnika statističkih odjela drugih nacionalnih tijela koja proizvode europske statističke podatke, su transparentni i temelje se isključivo na stručnim kriterijima, a ne na političkim razlozima. Osiguravaju poštovanje načela jednakih mogućnosti posebno što se tiče spola. Za otpuštanje čelnika NSU-a potrebno je navesti podrobne razloge. Postupci su javni.

4.a
     
  Države članice mogu uspostaviti nacionalno tijelo kako bi osigurale stručnu neovisnost onih koji pripremaju europsku statistiku u državi članici. Čelnici NSU-ova i po potrebi čelnici statističkih odjela drugih nacionalnih tijela koja pripremaju europsku statistiku mogu se savjetovati s tim tijelima. Postupci zapošljavanja, premještaja i razrješenja čelnika tih tijela transparentni su i temelje se isključivo na stručnim kriterijima, a ne na političkim razlozima.”

| (4) | u članku 6. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:
  „2.   Na razini Unije Komisija (Eurostat) djeluje neovisno u osiguranju pripreme europske statistike u skladu s utvrđenim pravilima i statističkim načelima kroz suradnju i koordinaciju s NSU-ovima. ▌


  3.
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 5. Protokola o Statutu europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (Statut ESCB-a) , Komisija (Eurostat) koordinira statističke aktivnosti institucija i tijela Unije posebno kako bi osigurala dosljednost i kvalitetu podataka i te što više smanjila teret izvješćivanja. U tu svrhu Komisija (Eurostat) može pozvati bilo koju instituciju ili tijelo Unije da se savjetuje ili surađuje s njom kako bi razvili metode i sustave za statističke namjene u njihovim odgovarajućim područjima nadležnosti. Takva institucija ili tijelo koje predloži pripremu statističkih podataka savjetuje se s Komisijom (Eurostatom) i uzima u obzir preporuke koje predloži u tom kontekstu.”; |
| --- | --- |

(4)

u članku 6. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

„2.   Na razini Unije Komisija (Eurostat) djeluje neovisno u osiguranju pripreme europske statistike u skladu s utvrđenim pravilima i statističkim načelima kroz suradnju i koordinaciju s NSU-ovima. ▌

3.
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 5. Protokola o Statutu europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (Statut ESCB-a) , Komisija (Eurostat) koordinira statističke aktivnosti institucija i tijela Unije posebno kako bi osigurala dosljednost i kvalitetu podataka i te što više smanjila teret izvješćivanja. U tu svrhu Komisija (Eurostat) može pozvati bilo koju instituciju ili tijelo Unije da se savjetuje ili surađuje s njom kako bi razvili metode i sustave za statističke namjene u njihovim odgovarajućim područjima nadležnosti. Takva institucija ili tijelo koje predloži pripremu statističkih podataka savjetuje se s Komisijom (Eurostatom) i uzima u obzir preporuke koje predloži u tom kontekstu.”;

| (4a) | umeće se sljedeći članak:




  „Članak 6.a




  Glavni direktor Komisije (Eurostata)




  1.
     
  Statističkim uredom Komisije (Eurostatom) upravlja glavni direktor. Glavnog direktora imenuje Komisija na mandat od sedam godina koji se ne može obnoviti, u skladu s postupkom iz stavka 2.




  2.
     
  Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje poziv na podnošenje prijava najkasnije šest mjeseci prije završetka mandata aktualnog glavnog direktora. Postupak zapošljavanja, premještaja i razrješenja glavnog direktora jamči poštovanje načela jednakih mogućnosti posebno s obzirom na spol; transparentan je i temelji se isključivo na stručnim kriterijima, a ne na političkim razlozima. Komisija glavnog direktora imenuje nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem.




  3.
     
  Glavni direktor jedini je odgovoran za odlučivanje o procesima, statističkim metodama, standardima i postupcima te o sadržaju i vremenskom rasporedu objava i publikacija statističkih podataka koje pripremi Komisija (Eurostat). Glavni direktor ima ovlast odlučivanja o svim pitanjima koja se tiču unutarnjeg upravljanja Komisije (Eurostata). Prilikom izvršavanja tih zadataka, glavni direktor djeluje neovisno te ne traži niti slijedi upute bilo koje vlade ili bilo koje institucije, tijela, ureda ili agencije. Ako glavni direktor smatra da odluka Komisije dovodi u pitanje njegovu neovisnost, o tome odmah obavještava Europski parlament.




  4.
     
  Glavni direktor odgovoran je za statističke aktivnosti i izvršavanje proračuna Komisije (Eurostata). Svake godine pojavljuje se u okviru dijaloga o statističkim podacima pred odgovarajućim odborom Europskog parlamenta radi rasprave o pitanjima povezanima s upravljanjem statistikom, metodologijom, statističkim inovacijama te radi iznošenja primjedbi u vezi s pitanjima dodjele proračunskih sredstava koja su povezana sa statističkom djelatnosti Komisije (Eurostata).




  5.
     
  Komisija se prije izricanja disciplinskih mjera glavnom direktoru savjetuje s Europskim parlamentom. Izricanje disciplinske mjere glavnom direktoru temelji se na obrazloženoj odluci koja se radi obavijesti podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom savjetodavnom odboru za upravljanje statističkim podacima.”; |
| --- | --- |

(4a)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 6.a

Glavni direktor Komisije (Eurostata)

1.
     
  Statističkim uredom Komisije (Eurostatom) upravlja glavni direktor. Glavnog direktora imenuje Komisija na mandat od sedam godina koji se ne može obnoviti, u skladu s postupkom iz stavka 2.

2.
     
  Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje poziv na podnošenje prijava najkasnije šest mjeseci prije završetka mandata aktualnog glavnog direktora. Postupak zapošljavanja, premještaja i razrješenja glavnog direktora jamči poštovanje načela jednakih mogućnosti posebno s obzirom na spol; transparentan je i temelji se isključivo na stručnim kriterijima, a ne na političkim razlozima. Komisija glavnog direktora imenuje nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem.

3.
     
  Glavni direktor jedini je odgovoran za odlučivanje o procesima, statističkim metodama, standardima i postupcima te o sadržaju i vremenskom rasporedu objava i publikacija statističkih podataka koje pripremi Komisija (Eurostat). Glavni direktor ima ovlast odlučivanja o svim pitanjima koja se tiču unutarnjeg upravljanja Komisije (Eurostata). Prilikom izvršavanja tih zadataka, glavni direktor djeluje neovisno te ne traži niti slijedi upute bilo koje vlade ili bilo koje institucije, tijela, ureda ili agencije. Ako glavni direktor smatra da odluka Komisije dovodi u pitanje njegovu neovisnost, o tome odmah obavještava Europski parlament.

4.
     
  Glavni direktor odgovoran je za statističke aktivnosti i izvršavanje proračuna Komisije (Eurostata). Svake godine pojavljuje se u okviru dijaloga o statističkim podacima pred odgovarajućim odborom Europskog parlamenta radi rasprave o pitanjima povezanima s upravljanjem statistikom, metodologijom, statističkim inovacijama te radi iznošenja primjedbi u vezi s pitanjima dodjele proračunskih sredstava koja su povezana sa statističkom djelatnosti Komisije (Eurostata).

5.
     
  Komisija se prije izricanja disciplinskih mjera glavnom direktoru savjetuje s Europskim parlamentom. Izricanje disciplinske mjere glavnom direktoru temelji se na obrazloženoj odluci koja se radi obavijesti podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom savjetodavnom odboru za upravljanje statističkim podacima.”;

| (5) | u članku 11. dodaju se sljedeći stavci:
  „3.   Države članice
  i Komisija
  poduzimaju potrebne mjere za provedbu
  statističkih načela iz članka 2. stavka 1. ove Uredbe
  kako bi se održalo povjerenje u
  europsku
  statistiku.
  Ta su načela detaljno navedena u Kodeksu prakse.




  3.a
     
  Cilj
  „Obveze povjerenja u statistiku” („obveza”)
  je osigurati povjerenje javnosti u europsku statistiku i napredak pri uvođenju statističkih načela sadržanih u Kodeksu prakse uključivanjem država članica i Komisije u uspostavljanje, odgovarajućim sredstvima, posebnih obveza u okviru politike i njihovo objavljivanje na internetskoj stranici, uključujući sažetak za građane, kako bi se postiglo potpuno povjerenje u statističke podatke.




  3.b
     Komisija redovito prati obveze na temelju godišnjih izvješća koja joj dostavljaju države članice.


  Ako do ...

   (*1)

  ne objavi obavezu povjerenja u statistiku, predmetna država članica Komisiji predaje izvješće o napretku provedbe Kodeksa prakse, a po potrebi nastojanja poduzeta za postizanje takve obveze te ga objavljuje.




  Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o objavljenim
  obvezama
  i, po potrebi, o izvješćima o napretku do ...

   (*2).


  3.c
     
  Obveze Komisije (Eurostata) redovito nadzire Europsko savjetodavno tijelo za upravljanje statističkim podacima (ESGAB) na temelju godišnjeg izvješća koje podnosi Komisija. Europsko savjetodavno tijelo za upravljanje statističkim podacima izvješćuje Europski parlament i Vijeće o provedbi tih obveza do ...

   (*3).”;

  (*1)  
  Tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe (2012/0084(COD)).
  "


  (*2)  
  Tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe (2012/0084(COD)).
  "


  (*3)  
  Tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe (2012/0084(COD)).
  " |
| --- | --- |

(5)

u članku 11. dodaju se sljedeći stavci:

„3.   Države članice
  i Komisija
  poduzimaju potrebne mjere za provedbu
  statističkih načela iz članka 2. stavka 1. ove Uredbe
  kako bi se održalo povjerenje u
  europsku
  statistiku.
  Ta su načela detaljno navedena u Kodeksu prakse.

3.a
     
  Cilj
  „Obveze povjerenja u statistiku” („obveza”)
  je osigurati povjerenje javnosti u europsku statistiku i napredak pri uvođenju statističkih načela sadržanih u Kodeksu prakse uključivanjem država članica i Komisije u uspostavljanje, odgovarajućim sredstvima, posebnih obveza u okviru politike i njihovo objavljivanje na internetskoj stranici, uključujući sažetak za građane, kako bi se postiglo potpuno povjerenje u statističke podatke.

3.b
     Komisija redovito prati obveze na temelju godišnjih izvješća koja joj dostavljaju države članice.

Ako do ...

   (*1)

  ne objavi obavezu povjerenja u statistiku, predmetna država članica Komisiji predaje izvješće o napretku provedbe Kodeksa prakse, a po potrebi nastojanja poduzeta za postizanje takve obveze te ga objavljuje.

Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o objavljenim
  obvezama
  i, po potrebi, o izvješćima o napretku do ...

   (*2).

3.c
     
  Obveze Komisije (Eurostata) redovito nadzire Europsko savjetodavno tijelo za upravljanje statističkim podacima (ESGAB) na temelju godišnjeg izvješća koje podnosi Komisija. Europsko savjetodavno tijelo za upravljanje statističkim podacima izvješćuje Europski parlament i Vijeće o provedbi tih obveza do ...

   (*3).”;

(*1)  
  Tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe (2012/0084(COD)).
  "

(*2)  
  Tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe (2012/0084(COD)).
  "

(*3)  
  Tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe (2012/0084(COD)).
  "

| (6) | članak 12. ovime se mijenja kako slijedi:








  (a) | stavci 2. i 3.
  zamjenjuju se sljedećim:
  „
  2.
     Posebni zahtjevi kvalitete, kao što su ciljne vrijednosti i minimalni standardi za proizvodnju statistike,
  također
  se mogu utvrditi sektorskim propisima.


  Kako bi osigurali jednaku primjenu kriterija kvalitete navedenih u stavku 1. ovog članka za podatke obuhvaćene sektorskim propisima u posebnim statističkim područjima, Komisija donosi provedbene akte u kojima su utvrđeni mehanizmi, struktura i periodičnost izvješća o kvaliteti koja su predviđena sektorskim propisima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja sukladno članku 27. stavku 2.




  3.
     
  Države članice Komisiji (Eurostatu) podnose izvješća o kvaliteti proslijeđenih podataka uključujući moguće dvojbe u vezi s točnošću podataka. Komisija ocjenjuje kvalitetu proslijeđenih podataka na temelju odgovarajuće analize te priprema i objavljuje izvješća i komunikacije o kvaliteti europske statistike.”; |
| --- | --- | --- |

(6)

članak 12. ovime se mijenja kako slijedi:

(a)

stavci 2. i 3.
  zamjenjuju se sljedećim:

„
  2.
     Posebni zahtjevi kvalitete, kao što su ciljne vrijednosti i minimalni standardi za proizvodnju statistike,
  također
  se mogu utvrditi sektorskim propisima.

Kako bi osigurali jednaku primjenu kriterija kvalitete navedenih u stavku 1. ovog članka za podatke obuhvaćene sektorskim propisima u posebnim statističkim područjima, Komisija donosi provedbene akte u kojima su utvrđeni mehanizmi, struktura i periodičnost izvješća o kvaliteti koja su predviđena sektorskim propisima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja sukladno članku 27. stavku 2.

3.
     
  Države članice Komisiji (Eurostatu) podnose izvješća o kvaliteti proslijeđenih podataka uključujući moguće dvojbe u vezi s točnošću podataka. Komisija ocjenjuje kvalitetu proslijeđenih podataka na temelju odgovarajuće analize te priprema i objavljuje izvješća i komunikacije o kvaliteti europske statistike.”;

| (b) | dodaju se sljedeći stavci:




  „3.a
     
  U korist transparentnosti Komisija (Eurostat) po potrebi javno objavljuje svoje ocjene kvalitete nacionalnih doprinosa europskoj statistici.




  3.b
     
  Ako sektorski propisi predviđaju kazne u slučajevima kada države članice pogrešno prikazuju statističke podatke, Komisija može u skladu s Ugovorima i takvim sektorskim propisima pokrenuti i provoditi inspekcije kada je potrebno, uključujući, po potrebi, inspekcije na licu mjesta kako bi utvrdili je li pogrešno prikazivanje bili ozbiljno i namjerno ili zbog ozbiljnog nemara. Komisija može zahtijevati da država članica pod istragom dostavi relevantne informacije.




  3.c
     
  Ako Komisija smatra da država članica nije ispunila svoje obveze u okviru ove Uredbe ili primjenjivih sektorskih propisa s obzirom na predstavljanje statističkih podataka, djeluje u skladu s člankom 258. Ugovora.”
  ; |
| --- | --- |

(b)

dodaju se sljedeći stavci:

„3.a
     
  U korist transparentnosti Komisija (Eurostat) po potrebi javno objavljuje svoje ocjene kvalitete nacionalnih doprinosa europskoj statistici.

3.b
     
  Ako sektorski propisi predviđaju kazne u slučajevima kada države članice pogrešno prikazuju statističke podatke, Komisija može u skladu s Ugovorima i takvim sektorskim propisima pokrenuti i provoditi inspekcije kada je potrebno, uključujući, po potrebi, inspekcije na licu mjesta kako bi utvrdili je li pogrešno prikazivanje bili ozbiljno i namjerno ili zbog ozbiljnog nemara. Komisija može zahtijevati da država članica pod istragom dostavi relevantne informacije.

3.c
     
  Ako Komisija smatra da država članica nije ispunila svoje obveze u okviru ove Uredbe ili primjenjivih sektorskih propisa s obzirom na predstavljanje statističkih podataka, djeluje u skladu s člankom 258. Ugovora.”
  ;

| (7) | u članku 13., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
  „1.   Europski statistički program predviđa okvir za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, kojim se utvrđuju glavna područja i ciljevi aktivnosti planiranih za razdoblje koje odgovara razdoblju višegodišnjeg financijskog okvira. Donose ga Europski parlament i Vijeće. U ocjeni njegova učinka i isplativosti sudjeluju neovisni stručnjaci.”; |
| --- | --- |

(7)

u članku 13., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Europski statistički program predviđa okvir za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike, kojim se utvrđuju glavna područja i ciljevi aktivnosti planiranih za razdoblje koje odgovara razdoblju višegodišnjeg financijskog okvira. Donose ga Europski parlament i Vijeće. U ocjeni njegova učinka i isplativosti sudjeluju neovisni stručnjaci.”;

| (7a) | u članku 14., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:




  „2.
     
  Komisija može provedbenim aktima odlučiti o privremenoj direktnoj statističkoj mjeri pod uvjetom da:










  (a) | mjera ne predviđa prikupljanje podataka koji obuhvaćaju više od tri referentne godine; |
| --- | --- | --- |

(7a)

u članku 14., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.
     
  Komisija može provedbenim aktima odlučiti o privremenoj direktnoj statističkoj mjeri pod uvjetom da:

(a)

mjera ne predviđa prikupljanje podataka koji obuhvaćaju više od tri referentne godine;

| (b) | podaci su već dostupni ili im se može pristupiti u NSU-u ili drugom nadležnom nacionalnom tijelu ili se mogu direktno dobiti koristeći odgovarajuće uzorke za promatranje statističke populacije na razini Unije uz primjerenu koordinaciju s NSU-om i drugim nacionalnim tijelima; i da |
| --- | --- |

(b)

podaci su već dostupni ili im se može pristupiti u NSU-u ili drugom nadležnom nacionalnom tijelu ili se mogu direktno dobiti koristeći odgovarajuće uzorke za promatranje statističke populacije na razini Unije uz primjerenu koordinaciju s NSU-om i drugim nacionalnim tijelima; i da

| (c) | Unija osigurava financijska sredstva za NSU-ove i druga nacionalna tijela kako bi pokrila njihove dodatne nastale troškove, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

   (8). |
| --- | --- |

(c)

Unija osigurava financijska sredstva za NSU-ove i druga nacionalna tijela kako bi pokrila njihove dodatne nastale troškove, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

   (8).

Ti provedbeni akti usvajaju se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.”;

(8)  
  Uredba (EU, EURATOM) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).
  "

| (7b) | Članak 17. zamjenjuje se sljedećim:




  „Članak 17.




  Godišnji radni program




  Komisija predaje svoj godišnji radni program odboru ESS-a do 30. travnja sljedeće godine.




  U pripremi radnog programa Komisija osigurava učinkovito određivanje prioriteta uključujući reviziju, izvješćivanja o statističkim prioritetima i dodjeljivanje financijskih sredstava. Komisija u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir primjedbe odbora ESS-a. Njezin se radni program temelji na europskom statističkom programu i posebno navodi sljedeće:










  (a) | mjere koje Komisija smatra prioritetnima uzimajući u obzir potrebe politike Unije, nacionalne i financijske prepreke Unije i teret očitovanja; |
| --- | --- | --- |

(7b)

Članak 17. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 17.

Godišnji radni program

Komisija predaje svoj godišnji radni program odboru ESS-a do 30. travnja sljedeće godine.

U pripremi radnog programa Komisija osigurava učinkovito određivanje prioriteta uključujući reviziju, izvješćivanja o statističkim prioritetima i dodjeljivanje financijskih sredstava. Komisija u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir primjedbe odbora ESS-a. Njezin se radni program temelji na europskom statističkom programu i posebno navodi sljedeće:

(a)

mjere koje Komisija smatra prioritetnima uzimajući u obzir potrebe politike Unije, nacionalne i financijske prepreke Unije i teret očitovanja;

| (b) | inicijative u vezi s revizijom prioriteta uključujući negativne prioritete i manje opterećenje za one koji šalju i pripremaju statističke podatke; i |
| --- | --- |

(b)

inicijative u vezi s revizijom prioriteta uključujući negativne prioritete i manje opterećenje za one koji šalju i pripremaju statističke podatke; i

| (c) | postupke i pravne instrumente koje je Komisija predvidjela za provedbu radnog programa.”; |
| --- | --- |

(c)

postupke i pravne instrumente koje je Komisija predvidjela za provedbu radnog programa.”;

| (8) | umeće se sljedeći članak:

  „Članak 17.a


  Pristup, korištenje i integracija administrativnih evidencija

  1.   Kako bi se smanjio teret koji snose davatelji podataka, NSU-ovi, druga nacionalna tijela navedena u članku 4. i Komisija (Eurostat) imaju pravo pristupa i korištenja, odmah i bez naknade, svih administrativnih evidencija te pravo integracije tih administrativnih evidencija sa statistikom, ali samo u mjeri koja je potrebna za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike
  pripremljene u okviru ove Uredbe
  .
  2.   NSU-ove i Komisiju (Eurostat) konzultira se i uključuje u početno osmišljavanje, kasniji razvoj i prekid administrativnih evidencija koje pripreme i održavaju druga tijela, čime se olakšava daljnje korištenje tih evidencija
  u svrhu pripreme europske statistike
  .
  Pozivaju se da sudjeluju u
  standardizaciji aktivnosti koje se odnose na administrativne evidencije
  koje su
  relevantne za pripremu
  europske statistike
  .
  3.   
  Ne dovodeći u pitanje Statut ESCB-a i neovisnost središnjih banaka, pristup
  i uključivanje NSU-ova, drugih nacionalnih tijela i Komisije (Eurostata) u skladu sa stavcima 1. i 2. ograničeni su na administrativne evidencije unutar njihovog vlastitog sustava javne uprave.
  4.   
  Administrativnim evidencijama koje njihovi vlasnici ustupaju
  NSU-ovima
  , drugim nacionalnim tijelima i Komisiji (Eurostatu) kako bi ih
  koristili za
  pripremu europske statistike prilažu se relevantni metapodaci.


  5.   NSU-ovi i vlasnici administrativnih evidencija uspostavljaju potrebne mehanizme suradnje.” |
| --- | --- |

(8)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 17.a

Pristup, korištenje i integracija administrativnih evidencija

1.   Kako bi se smanjio teret koji snose davatelji podataka, NSU-ovi, druga nacionalna tijela navedena u članku 4. i Komisija (Eurostat) imaju pravo pristupa i korištenja, odmah i bez naknade, svih administrativnih evidencija te pravo integracije tih administrativnih evidencija sa statistikom, ali samo u mjeri koja je potrebna za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europske statistike
  pripremljene u okviru ove Uredbe
  .

2.   NSU-ove i Komisiju (Eurostat) konzultira se i uključuje u početno osmišljavanje, kasniji razvoj i prekid administrativnih evidencija koje pripreme i održavaju druga tijela, čime se olakšava daljnje korištenje tih evidencija
  u svrhu pripreme europske statistike
  .
  Pozivaju se da sudjeluju u
  standardizaciji aktivnosti koje se odnose na administrativne evidencije
  koje su
  relevantne za pripremu
  europske statistike
  .

3.   
  Ne dovodeći u pitanje Statut ESCB-a i neovisnost središnjih banaka, pristup
  i uključivanje NSU-ova, drugih nacionalnih tijela i Komisije (Eurostata) u skladu sa stavcima 1. i 2. ograničeni su na administrativne evidencije unutar njihovog vlastitog sustava javne uprave.

4.   
  Administrativnim evidencijama koje njihovi vlasnici ustupaju
  NSU-ovima
  , drugim nacionalnim tijelima i Komisiji (Eurostatu) kako bi ih
  koristili za
  pripremu europske statistike prilažu se relevantni metapodaci.

5.   NSU-ovi i vlasnici administrativnih evidencija uspostavljaju potrebne mehanizme suradnje.”

| (8a) | u članku 20. stavku 4., drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:



  „NSU-ovi, druga nacionalna tijela i Komisija (Eurostat) poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurali usklađenost načela i smjernica s obzirom na fizičku i logičnu zaštitu povjerljivosti podataka. Komisija osigurava takvu usklađenost putem provedbenih akata. Ti provedbeni akti usvajaju se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2. |
| --- | --- |

(8a)

u članku 20. stavku 4., drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

| (9) | u stavku 23., drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
  „Mehanizmi, pravila i uvjeti za pristup na razini Unije utvrđuju se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 27. stavku 2.”; |
| --- | --- |

(9)

u stavku 23., drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Mehanizmi, pravila i uvjeti za pristup na razini Unije utvrđuju se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 27. stavku 2.”;

| (10) | Članak 24. briše se. |
| --- | --- |

(10)

Članak 24. briše se.

| (10a) | Članak 26. zamjenjuje se sljedećim:




  „Članak 26.




  Kršenje statističke povjerljivosti




  Države članice i Komisija poduzimaju odgovarajuće mjere za sprječavanje i kažnjavanje kršenja statističke povjerljivosti. Određene kazne su učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.
  ”;
  ▌ |
| --- | --- |

(10a)

Članak 26. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 26.

Kršenje statističke povjerljivosti

Države članice i Komisija poduzimaju odgovarajuće mjere za sprječavanje i kažnjavanje kršenja statističke povjerljivosti. Određene kazne su učinkovite, razmjerne i odvraćajuće.
  ”;

▌

| (12) | članak 27. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 27.


  Odbor

  1.   Komisiji pomaže Odbor za europski statistički sustav. Taj Odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*4).
  2.   Kad se upućuje na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

  (*4)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. kojom se utvrđuju pravila i opća načela na temelju kojih države članice nadziru izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije.”." |
| --- | --- |

(12)

članak 27. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 27.

Odbor

1.   Komisiji pomaže Odbor za europski statistički sustav. Taj Odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*4).

2.   Kad se upućuje na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

(*4)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. kojom se utvrđuju pravila i opća načela na temelju kojih države članice nadziru izvršavanje provedbenih ovlasti Komisije.”."

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 374, 4.12.2012., str. 2.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013.

2

(3)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009.o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

3

(4)  Uredba (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 o jačanju proračunskog nadzora i nadzora usklađivanja ekonomskih politika (SL L 306, 23.11.2011., str. 12).

4

(5)  Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za nadzor i ocjenu nacrta proračuna i osiguravanje ispravljanja prekomjernog deficita država članica u području eura (SL L 140, 27.5.2013., str. 11.).

5

(6)  
  Odluka Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (SL L 184, 17.7.1999., str. 23.).

6

Odluka Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (SL L 184, 17.7.1999., str. 23.).

(7)  
  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravilima i općim načelima u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

7

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravilima i općim načelima u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/390 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/390

---

P7_TA(2013)0506

Program EU-a za socijalne promjene i inovacije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Programu Europske unije za socijalne promjene i inovacije (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/60)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0609),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 46. točku (d), članak 149., članak 153. stavak 2. točku (a) i članak 175. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0318/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 46. točku (d), članak 149., članak 153. stavak 2. točku (a) i članak 175. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0318/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Švedskog parlamenta podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Švedskog parlamenta podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. veljače 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. veljače 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. svibnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 3. svibnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 10. srpnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 10. srpnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A7-0241/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 143, 22.5.2012., str. 88.

(2)  SL C 225, 27.7.2012., str. 167.

---

P7_TC1-COD(2011)0270

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost – Progress

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1296/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/392 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/392

---

P7_TA(2013)0507

Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/61)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0874), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0874),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0498/2011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0498/2011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. travnja 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. srpnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. srpnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 17. srpnja 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obvezu koju je predstavnik Vijeća preuzeo pismom od 17. srpnja 2013. da odobri stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za razvoj (A7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za razvoj (A7-0294/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | uzima u obzir izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

uzima u obzir izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji;

| 3. | traži od Komisije da Parlamentu ponovno uputi prijedlog ako u njega uvede znatne promjene ili da ga zamijeni novim; |
| --- | --- |

3.

traži od Komisije da Parlamentu ponovno uputi prijedlog ako u njega uvede znatne promjene ili da ga zamijeni novim;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 191, 29.6.2012., str. 111.

(2)  SL C 277, 13.9.2012., str. 61.

---

P7_TC1-COD(2011)0428

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1293/2013-)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVE KOMISIJE

Maksimalni iznos koji jedan IP može dobiti

Komisija pridaje veliku važnost osiguravanju proporcionalne distribucije sredstava među integriranim projektima kako bi se financiralo što više integriranih projekata i zajamčila uravnotežena distribucija integriranih projekata među svim državama članicama. U tom kontekstu Komisija prilikom raspravljanja o nacrtu radnog programa s članovima odbora LIFE predlaže najveći iznos koji pojedini integrirani projekt može dobiti. Taj prijedlog podnosi se kao dio metodologije za odabir projekata koju se treba usvojiti kao dio višegodišnjeg radnog programa.

Stanje financiranja bioraznolikosti u PZP-ovima

Komisija pridaje veliku važnost zaštiti okoliša i bioraznolikosti u prekomorskim zemljama i područjima, kao što se vidi iz prijedloga Odluke o prekomorskom pridruživanju koji uključuje te sektore u područjima suradnje između Europske unije i PZP-ova i daje nacrt različitih djelovanja koja bi u tom pogledu mogla zadovoljavati uvjete za financiranje od strane Europske unije.

Pripremno djelovanje BEST bilo je uspješna inicijativa koju su PZP-ovi prihvatili i kojom su postignuti opipljivi rezultati u području bioraznolikosti i usluga ekološkog sustava. S obzirom na to da se razdoblje primjene inicijative BEST približava kraju, Komisija razmišlja o tome da nastavi njezinu primjenu u sklopu jednog od novih instrumenata, naime programa Globalnih javnih dobara i izazova u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju.

Ta će se specifična mogućnost za financiranje bioraznolikosti u PZP-ovima dopuniti mogućnostima ponuđenima u članku 6. programa LIFE za razdoblje 2014. – 2020."

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/394 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/394

---

P7_TA(2013)0508

Akcijski program za oporezivanje ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o donošenju akcijskog programa za oporezivanje u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Fiscalis 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1482/2007/EZ (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/62)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2012)0465),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 114., 197. i 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 114., 197. i 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0242/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. svibnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. svibnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. veljače 2012. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. veljače 2012. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za proračune (A7-0399/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za proračune (A7-0399/2012),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 143, 22.5.2012., str. 48.

---

P7_TC1-COD(2011)0341B

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Uredbe (EU) br, .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o donošenju akcijskog programa za poboljšanje rada poreznih sustava u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Fiscalis 2020) i ukidanju Odluke br. 1482/2007/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1286/2013.)

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/395 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/395

---

P7_TA(2013)0509

Akcijski program za carine ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o donošenju akcijskog programa za carinu u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Carina 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 624/2007/EZ (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/63)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0706) i izmijenjeni prijedlog (COM(2012)0464), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2011)0706) i izmijenjeni prijedlog (COM(2012)0464),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 33. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 33. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0241/2012),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. srpnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 17. srpnja 2013. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za proračune (A7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za proračune (A7-0026/2013),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | odobrava izjavu priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobrava izjavu priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P7_TC1-COD(2011)0341A

Stajalište Europskog parlameta usvojeno u prvom čitanju 21. studenoga 2013 radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2013 Europskog parlamenta i Vijeća o o uspostavi programa djelovanja za carinu u Europskoj uniji za razdoblje 2014. – 2020. (Carina 2020.) i stavljanju izvan snage Odluke br. 624/2007/EZ

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) br. 1294/2013.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA

Djelotvorni, učinkoviti, moderni i usklađeni pristupi carinskim kontrolama na vanjskoj granici Unije od ključne su važnosti:

| — | za zaštitu financijskih interesa Europske unije i država članica; |
| --- | --- |

—

za zaštitu financijskih interesa Europske unije i država članica;

| — | za borbu protiv nezakonite trgovine, istodobno olakšavajući zakonite poslovne djelatnosti; |
| --- | --- |

—

za borbu protiv nezakonite trgovine, istodobno olakšavajući zakonite poslovne djelatnosti;

| — | za osiguranje zaštite i sigurnosti Unije i njezinih stanovnika te zaštite okoliša; |
| --- | --- |

—

za osiguranje zaštite i sigurnosti Unije i njezinih stanovnika te zaštite okoliša;

| — | za zaštitu prava intelektualnog vlasništva i |
| --- | --- |

—

za zaštitu prava intelektualnog vlasništva i

| — | za osiguranje poštovanja zajedničke trgovinske politike. |
| --- | --- |

—

za osiguranje poštovanja zajedničke trgovinske politike.

Kako bi mogla obavljati te kontrole, carina mora imati pristup odgovarajućim alatima, kao što su oprema i tehnologija za otkrivanje. Potreba za tim alatima objašnjena je, između ostalog, u ocjeni Europola o prijetnji organiziranog kriminala iz 2011., u kojoj se navodi da se procjenjuje da zbog krijumčarenja cigareta proračuni država članica i Unije gube otprilike 10 milijardi EUR godišnje.

Do sada nekoliko instrumenata višegodišnjeg financijskog okvira koji stoje na raspolaganju za sufinanciranje nabave takvih alata još nisu u potpunosti iskorišteni. Kako bi se postigla učinkovita raspodjela financijskih sredstva, Europski parlament poziva Komisiju da najkasnije do sredine 2018. predstavi izvješće o osiguranju potrebnih financijskih sredstava za nabavu odgovarajućih alata za carinske kontrole u područjima navedenim u točki (a) članka 3. stavka 1. UFEU-a, uključujući mogućnost dodjele tih sredstava jedinstvenim fondom.

---

| 24.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 436/397 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 436/397

---

P7_TA(2013)0510

Osiguranje i reosiguranje (Solventnosti II) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 21. studenoga 2013. o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća kojom se izmjenjuje Direktiva 2009/138/EZ o pokretanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) u pogledu roka za njezino prenošenje i primjenu te datuma stavljanja izvan snage pojedinih direktiva (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 436/64)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0680), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0680),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 53. stavak 1. i članak 62. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 53. stavak 1. i članak 62. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0315/2013),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 55. i članak 46. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 55. i članak 46. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0352/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A7-0352/2013),

| A. | Budući da je zbog hitnosti opravdano nastaviti glasovanje prije isteka roka od osam tjedana utvrđenih člankom 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

A.

Budući da je zbog hitnosti opravdano nastaviti glasovanje prije isteka roka od osam tjedana utvrđenih člankom 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 1. | Usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

Usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | Traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

Traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | Nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

Nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P7_TC1-COD(2013)0327

Stajalište Europskog parlamenta doneseno u prvom čitanju 21. studenoga 2013. radi donošenja Direktive 2013/.../EU Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/138/EZ (Solventnost II) u pogledu roka za njezino prenošenje i roka za njezinu primjenu te datuma stavljanja izvan snage određenih direktiva (Solventnost I)

(S obzirom da je postignut sporazm Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi 2013/58/EU)

---