# Euroopa Liidu C 436/24.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 436 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide24. november 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 436

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide24. november 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2013-2014 ISTUNGJÄRK18.–21. novembri 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 53 E, 25.2.2014 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2013-2014 ISTUNGJÄRK18.–21. novembri 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud
  ELTs C 53 E, 25.2.2014 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud

ELTs C 53 E, 25.2.2014

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 20. november 2013 |
| 2016/C 436/01 | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu institutsioonide asukoha kohta (2012/2308(INI)) | 2 |
| | Neljapäev, 21. november 2013 |
| 2016/C 436/02 | Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon Doha arengukava olukorra ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni üheksanda ministrite konverentsi ettevalmistuste kohta (2013/2740(RSP)) | 6 |
| 2016/C 436/03 | Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon tegevuskava Ettevõtlus 2020 ning ettevõtlikkuse taaselavdamise kohta Euroopas (2013/2532(RSP)) | 11 |
| 2016/C 436/04 | Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI)) | 17 |
| 2016/C 436/05 | Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohta (2013/2125(INI)) | 26 |
| 2016/C 436/06 | Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb komisjoni teatist majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise kohta (2013/2841(RSP)) | 35 |
| 2016/C 436/07 | Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon inimõiguste ja peatsete valimiste kohta Bangladeshis (2013/2951(RSP)) | 39 |
| 2016/C 436/08 | Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon Katari kohta: võõrtöötajate olukord (2013/2952(RSP)) | 42 |
| 2016/C 436/09 | Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon õiglase kohtumõistmise kohta Boliivias ning eelkõige Előd Tóásó ja Mario Tadići juhtumite kohta (2013/2953(RSP)) | 45 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 20. november 2013

2016/C 436/01

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu institutsioonide asukoha kohta (2012/2308(INI))

2

Neljapäev, 21. november 2013

2016/C 436/02

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon Doha arengukava olukorra ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni üheksanda ministrite konverentsi ettevalmistuste kohta (2013/2740(RSP))

6

2016/C 436/03

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon tegevuskava Ettevõtlus 2020 ning ettevõtlikkuse taaselavdamise kohta Euroopas (2013/2532(RSP))

11

2016/C 436/04

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

17

2016/C 436/05

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohta (2013/2125(INI))

26

2016/C 436/06

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb komisjoni teatist majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise kohta (2013/2841(RSP))

35

2016/C 436/07

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon inimõiguste ja peatsete valimiste kohta Bangladeshis (2013/2951(RSP))

39

2016/C 436/08

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon Katari kohta: võõrtöötajate olukord (2013/2952(RSP))

42

2016/C 436/09

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon õiglase kohtumõistmise kohta Boliivias ning eelkõige Előd Tóásó ja Mario Tadići juhtumite kohta (2013/2953(RSP))

45

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 19. november 2013 |
| 2016/C 436/10 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta otsus institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2011/2152(ACI)) | 47 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. november 2013

2016/C 436/10

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta otsus institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2011/2152(ACI))

47

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 19. november 2013 |
| 2016/C 436/11 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP)) | 49 |
| 2016/C 436/12 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 7/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD)) | 52 |
| 2016/C 436/13 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 8/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD)) | 54 |
| 2016/C 436/14 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials, Hispaania) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD)) | 56 |
| 2016/C 436/15 | P7_TA(2013)0460Programm Erasmus kõigi jaoks ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm ERASMUS KÕIGI JAOKS (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Erasmus+: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ. | 59 |
| 2016/C 436/16 | P7_TA(2013)0461Programm Loov Euroopa ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi Loov Euroopa kehtestamise kohta (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse programm Loov Euroopa (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ | 60 |
| 2016/C 436/17 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm Kodanike Euroopa (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP)) | 61 |
| 2016/C 436/18 | P7_TA(2013)0463Euroopa ühendamise rahastu ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 | 62 |
| 2016/C 436/19 | P7_TA(2013)0464Üleeuroopaline transpordivõrk ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL | 63 |
| 2016/C 436/20 | P7_TA(2013)0465Põllumajandus- ja kalandusstatistika ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid õigusakte põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse teatavaid seadusandlikke akte põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas | 64 |
| 2016/C 436/21 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu riigihankelepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE)) | 65 |
| 2016/C 436/22 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni artiklite 25 ja 26 muudatus (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE)) | 66 |
| 2016/C 436/23 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ITER-projekti täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE)) | 67 |
| 2016/C 436/24 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE)) | 76 |
| 2016/C 436/25 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS)) | 106 |
| 2016/C 436/26 | Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammidele Bulgaarias, Leedus ja Slovakkias (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE)) | 122 |
| | Kolmapäev, 20. november 2013 |
| 2016/C 436/27 | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (16106/2013 ADD 1–5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD)) | 140 |
| 2016/C 436/28 | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD)) | 160 |
| 2016/C 436/29 | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 9/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD)) | 162 |
| 2016/C 436/30 | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 (põud ja metsatulekahjud Rumeenias ning üleujutused Saksamaal, Austrias ja Tšehhi Vabariigis) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD)) | 203 |
| 2016/C 436/31 | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD)) | 204 |
| 2016/C 436/32 | P7_TA(2013)0477Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemid ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 | 206 |
| 2016/C 436/33 | P7_TA(2013)0478Makromajanduslik finantsabi Jordaaniale ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile | 208 |
| 2016/C 436/34 | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise narkootikumide lähteaineid käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE)) | 209 |
| 2016/C 436/35 | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse otsust 2009/935/JSK seoses nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loeteluga, kellega Europol sõlmib kokkulepped (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS)) | 210 |
| 2016/C 436/36 | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE)) | 211 |
| 2016/C 436/37 | P7_TA(2013)0482Euroopa fonde käsitlevad ühissätted ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 | 212 |
| 2016/C 436/38 | P7_TA(2013)0483Euroopa Sotsiaalfond ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 | 216 |
| 2016/C 436/39 | P7_TA(2013)0484Euroopa Regionaalarengu Fond ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärk ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 | 217 |
| 2016/C 436/40 | P7_TA(2013)0485Euroopa Regionaalarengu Fond ja eesmärk Euroopa territoriaalne koostöö ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erisätete kohta, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist seoses eesmärgiga Euroopa territoriaalne koostöö (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil | 219 |
| 2016/C 436/41 | P7_TA(2013)0486Ühtekuuluvusfond ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 | 221 |
| 2016/C 436/42 | P7_TA(2013)0487Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja kasutamist (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist | 223 |
| 2016/C 436/43 | P7_TA(2013)0488Sooline tasakaal börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid(EMPs kohaldatav tekst) | 225 |
| 2016/C 436/44 | Euroopa Parlamendi 20. novembril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) | 241 |
| 2016/C 436/45 | P7_TA(2013)0490Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja järelevalve ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7–0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 | 270 |
| 2016/C 436/46 | P7_TA(2013)0491Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 | 272 |
| 2016/C 436/47 | P7_TA(2013)0492Põllumajandustoodete ühine turukorraldus ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ÜTK määrus) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 | 274 |
| 2016/C 436/48 | P7_TA(2013)0493ÜPP raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 | 277 |
| 2016/C 436/49 | P7_TA(2013)0494Üleminekusätted maaelu arengu toetuse kohta ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse määrust (EL) nr [maaelu areng] vahendite ja nende jaotamise 2014. aasta ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti määrusi (EL) nr [otsetoetused], (EL) nr [horisontaalne ÜPP] ja (EL) nr [ühine turukorraldus] seoses nende kohaldamisega aastal 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal | 279 |
| 2016/C 436/50 | P7_TA(2013)0495Finantsjuhtimist käsitlevad sätted liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja kulukohustustest vabastamise eeskirjad teatavate liikmesriikide puhul ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja seoses kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja seoses kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul ning lõppmakseid käsitlevate eeskirjadega | 281 |
| 2016/C 436/51 | P7_TA(2013)0496Teatavatele liikmesriikidele Euroopa Sotsiaalfondist eraldatavad rahalised vahendid ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavatele liikmesriikidele Euroopa Sotsiaalfondist eraldatavate rahaliste vahenditega (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavatele liikmesriikidele Euroopa Sotsiaalfondist eraldatavate rahaliste vahenditega | 282 |
| 2016/C 436/52 | Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Kiribati Vabariigi vahel, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE)) | 283 |
| | Neljapäev, 21. november 2013 |
| 2016/C 436/53 | P7_TA(2013)0499Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020 ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020 (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ | 284 |
| 2016/C 436/54 | P7_TA(2013)0500Raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 aastateks 2014 – 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 | 288 |
| 2016/C 436/55 | P7_TA(2013)0501Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi strateegiline innovatsioonikava ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) strateegilist innovatsioonikava ning EIT panust uuenduslikumasse Euroopasse (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2013/.../EL Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) strateegilise innovatsioonikava kohta: EIT panus innovaatilisemasse Euroopasse | 292 |
| 2016/C 436/56 | P7_TA(2013)0502Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 293 |
| 2016/C 436/57 | P7_TA(2013)0503Ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ | 294 |
| 2016/C 436/58 | P7_TA(2013)0504Raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm *Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm(EMPs kohaldatav tekst) | 295 |
| 2016/C 436/59 | P7_TA(2013)0505Euroopa statistika ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst) | 380 |
| 2016/C 436/60 | P7_TA(2013)0506Sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu Progress | 390 |
| 2016/C 436/61 | P7_TA(2013)0507Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kehtestamise kohta (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 | 392 |
| 2016/C 436/62 | P7_TA(2013)0508Maksustamisalane tegevusprogramm ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (Fiscalis 2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse tegevusprogramm Euroopa Liidu maksusüsteemide toimimise parandamiseks aastateks 2014–2020 (Fiscalis 2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ | 394 |
| 2016/C 436/63 | P7_TA(2013)0509Tollialane tegevusprogramm ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu tollialane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (Customs 2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa Liidu tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 (Toll 2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ | 395 |
| 2016/C 436/64 | P7_TA(2013)0510Kindlustus- ja edasikindlustustegevus (Solventsus II) ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) seoses siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevade ning teatavate direktiivide kehtetuks tunnistamise kuupäevaga (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (Solventsus II) seoses selle siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäeva ja kohaldamise alguskuupäeva ning teatavate direktiivide (Solventsus I) kehtetuks tunnistamise kuupäevaga | 397 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 19. november 2013

2016/C 436/11

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

49

2016/C 436/12

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 7/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

52

2016/C 436/13

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 8/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

54

2016/C 436/14

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials, Hispaania) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

56

2016/C 436/15

P7_TA(2013)0460Programm Erasmus kõigi jaoks ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm ERASMUS KÕIGI JAOKS (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Erasmus+: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ.

59

2016/C 436/16

P7_TA(2013)0461Programm Loov Euroopa ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi Loov Euroopa kehtestamise kohta (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse programm Loov Euroopa (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ

60

2016/C 436/17

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm Kodanike Euroopa (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

61

2016/C 436/18

P7_TA(2013)0463Euroopa ühendamise rahastu ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010

62

2016/C 436/19

P7_TA(2013)0464Üleeuroopaline transpordivõrk ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL

63

2016/C 436/20

P7_TA(2013)0465Põllumajandus- ja kalandusstatistika ***IEuroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid õigusakte põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse teatavaid seadusandlikke akte põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas

64

2016/C 436/21

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu riigihankelepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

65

2016/C 436/22

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni artiklite 25 ja 26 muudatus (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

66

2016/C 436/23

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ITER-projekti täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

67

2016/C 436/24

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

76

2016/C 436/25

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

106

2016/C 436/26

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammidele Bulgaarias, Leedus ja Slovakkias (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

122

Kolmapäev, 20. november 2013

2016/C 436/27

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (16106/2013 ADD 1–5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

140

2016/C 436/28

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

160

2016/C 436/29

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 9/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

162

2016/C 436/30

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 (põud ja metsatulekahjud Rumeenias ning üleujutused Saksamaal, Austrias ja Tšehhi Vabariigis) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

203

2016/C 436/31

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

204

2016/C 436/32

P7_TA(2013)0477Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemid ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008

206

2016/C 436/33

P7_TA(2013)0478Makromajanduslik finantsabi Jordaaniale ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile

208

2016/C 436/34

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise narkootikumide lähteaineid käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

209

2016/C 436/35

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse otsust 2009/935/JSK seoses nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loeteluga, kellega Europol sõlmib kokkulepped (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

210

2016/C 436/36

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

211

2016/C 436/37

P7_TA(2013)0482Euroopa fonde käsitlevad ühissätted ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006

212

2016/C 436/38

P7_TA(2013)0483Euroopa Sotsiaalfond ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006

216

2016/C 436/39

P7_TA(2013)0484Euroopa Regionaalarengu Fond ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärk ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006

217

2016/C 436/40

P7_TA(2013)0485Euroopa Regionaalarengu Fond ja eesmärk Euroopa territoriaalne koostöö ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erisätete kohta, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist seoses eesmärgiga Euroopa territoriaalne koostöö (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil

219

2016/C 436/41

P7_TA(2013)0486Ühtekuuluvusfond ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006

221

2016/C 436/42

P7_TA(2013)0487Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja kasutamist (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist

223

2016/C 436/43

P7_TA(2013)0488Sooline tasakaal börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid(EMPs kohaldatav tekst)

225

2016/C 436/44

Euroopa Parlamendi 20. novembril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD))

241

2016/C 436/45

P7_TA(2013)0490Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja järelevalve ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7–0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008

270

2016/C 436/46

P7_TA(2013)0491Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005

272

2016/C 436/47

P7_TA(2013)0492Põllumajandustoodete ühine turukorraldus ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ÜTK määrus) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007

274

2016/C 436/48

P7_TA(2013)0493ÜPP raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009

277

2016/C 436/49

P7_TA(2013)0494Üleminekusätted maaelu arengu toetuse kohta ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse määrust (EL) nr [maaelu areng] vahendite ja nende jaotamise 2014. aasta ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti määrusi (EL) nr [otsetoetused], (EL) nr [horisontaalne ÜPP] ja (EL) nr [ühine turukorraldus] seoses nende kohaldamisega aastal 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal

279

2016/C 436/50

P7_TA(2013)0495Finantsjuhtimist käsitlevad sätted liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja kulukohustustest vabastamise eeskirjad teatavate liikmesriikide puhul ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja seoses kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja seoses kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul ning lõppmakseid käsitlevate eeskirjadega

281

2016/C 436/51

P7_TA(2013)0496Teatavatele liikmesriikidele Euroopa Sotsiaalfondist eraldatavad rahalised vahendid ***IEuroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavatele liikmesriikidele Euroopa Sotsiaalfondist eraldatavate rahaliste vahenditega (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavatele liikmesriikidele Euroopa Sotsiaalfondist eraldatavate rahaliste vahenditega

282

2016/C 436/52

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Kiribati Vabariigi vahel, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

283

Neljapäev, 21. november 2013

2016/C 436/53

P7_TA(2013)0499Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020 ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020 (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ

284

2016/C 436/54

P7_TA(2013)0500Raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 aastateks 2014 – 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006

288

2016/C 436/55

P7_TA(2013)0501Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi strateegiline innovatsioonikava ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) strateegilist innovatsioonikava ning EIT panust uuenduslikumasse Euroopasse (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2013/.../EL Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) strateegilise innovatsioonikava kohta: EIT panus innovaatilisemasse Euroopasse

292

2016/C 436/56

P7_TA(2013)0502Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

293

2016/C 436/57

P7_TA(2013)0503Ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ

294

2016/C 436/58

P7_TA(2013)0504Raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm *Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm(EMPs kohaldatav tekst)

295

2016/C 436/59

P7_TA(2013)0505Euroopa statistika ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)

380

2016/C 436/60

P7_TA(2013)0506Sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu Progress

390

2016/C 436/61

P7_TA(2013)0507Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kehtestamise kohta (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007

392

2016/C 436/62

P7_TA(2013)0508Maksustamisalane tegevusprogramm ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (Fiscalis 2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse tegevusprogramm Euroopa Liidu maksusüsteemide toimimise parandamiseks aastateks 2014–2020 (Fiscalis 2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ

394

2016/C 436/63

P7_TA(2013)0509Tollialane tegevusprogramm ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu tollialane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (Customs 2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa Liidu tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 (Toll 2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ

395

2016/C 436/64

P7_TA(2013)0510Kindlustus- ja edasikindlustustegevus (Solventsus II) ***IEuroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) seoses siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevade ning teatavate direktiivide kehtetuks tunnistamise kuupäevaga (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (Solventsus II) seoses selle siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäeva ja kohaldamise alguskuupäeva ning teatavate direktiivide (Solventsus I) kehtetuks tunnistamise kuupäevaga

397

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

24.11.2016

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2013-2014 ISTUNGJÄRK

18.–21. novembri 2013. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud

  ELTs C 53 E, 25.2.2014
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 20. november 2013

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/2

---

P7_TA(2013)0498

Euroopa Liidu institutsioonide asukohad

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon Euroopa Liidu institutsioonide asukoha kohta (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 232 ja 341, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 232 ja 341,

| — | võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli nr 6 Euroopa Liidu institutsioonide ning teatud organite, asutuste ja talituste asukoha kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli nr 6 Euroopa Liidu institutsioonide ning teatud organite, asutuste ja talituste asukoha kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10, 14 ja 18, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10, 14 ja 18,

| — | võttes arvesse parlamendi seisukohta neis küsimustes ning eelkõige seisukohta, mida on väljendatud parlamendi 21. juuni 1958. aasta soovituses (1), 7. juuli 1981. aasta resolutsioonis Euroopa Ühenduste institutsioonide ja eelkõige Euroopa Parlamendi asukoha kohta (2), 13. aprilli 2000. aasta soovitustes valitsustevahelisele konverentsile (3) ja kaasnevates resolutsioonides: 8. juuni 2011. aasta resolutsioon tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (4); 10. mai 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu – Euroopa Parlament (5); 16. veebruari 2012. aasta resolutsioon 2013. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor, X jagu – Euroopa välisteenistus (6); 29. märtsi 2012. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2013. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (7) ning 4. juuli 2012. aasta resolutsioon volituse kohta 2013. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi seisukohta neis küsimustes ning eelkõige seisukohta, mida on väljendatud parlamendi 21. juuni 1958. aasta soovituses (1), 7. juuli 1981. aasta resolutsioonis Euroopa Ühenduste institutsioonide ja eelkõige Euroopa Parlamendi asukoha kohta (2), 13. aprilli 2000. aasta soovitustes valitsustevahelisele konverentsile (3) ja kaasnevates resolutsioonides: 8. juuni 2011. aasta resolutsioon tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (4); 10. mai 2012. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, I jagu – Euroopa Parlament (5); 16. veebruari 2012. aasta resolutsioon 2013. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor, X jagu – Euroopa välisteenistus (6); 29. märtsi 2012. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2013. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (7) ning 4. juuli 2012. aasta resolutsioon volituse kohta 2013. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks (8),

| — | võttes arvesse komisjonile ja nõukogule esitatud kirjalikke küsimusi E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 ja E-004135-2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile ja nõukogule esitatud kirjalikke küsimusi E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 ja E-004135-2012,

| — | võttes arvesse peasekretäri 2002. aasta septembri ja 2013. aasta augusti aruandeid kolme töökoha säilitamise kulude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peasekretäri 2002. aasta septembri ja 2013. aasta augusti aruandeid kolme töökoha säilitamise kulude kohta,

| — | võttes arvesse juhatuse ja eelarvekomisjoni ühise töörühma raportit Euroopa Parlamendi 2012. aasta eelarve kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse juhatuse ja eelarvekomisjoni ühise töörühma raportit Euroopa Parlamendi 2012. aasta eelarve kohta,

| — | võttes arvesse oma aastate 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 ja 2009–2011 tegevusaruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma aastate 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 ja 2009–2011 tegevusaruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, eelkõige kohtuasju C-230/81 (9), C-345/95 (10) ning liidetud kohtuasju C-237/11 ja C-238/11 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, eelkõige kohtuasju C-230/81 (9), C-345/95 (10) ning liidetud kohtuasju C-237/11 ja C-238/11 (11),

| — | võttes arvesse ühe asukoha kampaania petitsiooni 630/2006, millele andis kinnituse üle miljoni ELi kodaniku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühe asukoha kampaania petitsiooni 630/2006, millele andis kinnituse üle miljoni ELi kodaniku,

| — | võttes arvesse 23. oktoobri 2012. aasta täiskogu istungil toimunud hääletust, millel parlamendiliikmete enamus (78 %) kutsus liikmesriike üles vaatama läbi oma seisukohti Strasbourgi kui parlamendi ametliku asukoha asjus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. oktoobri 2012. aasta täiskogu istungil toimunud hääletust, millel parlamendiliikmete enamus (78 %) kutsus liikmesriike üles vaatama läbi oma seisukohti Strasbourgi kui parlamendi ametliku asukoha asjus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 3, artikleid 29, 41, 48, 74a ja 201 ning artikli 202 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 3, artikleid 29, 41, 48, 74a ja 201 ning artikli 202 lõiget 4,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0350/2013),

| A. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 341 kohaselt on Euroopa Liidu institutsioonide asukohad määratud kindlaks liikmesriikide valitsuste ühise kokkuleppega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 341 kohaselt on Euroopa Liidu institutsioonide asukohad määratud kindlaks liikmesriikide valitsuste ühise kokkuleppega;

| B. | arvestades, et liikmesriikide kokkulepe on esitatud aluslepingutele lisatud protokollis nr 6, milles määratakse Brüssel komisjoni ja nõukogu asukohaks (aprillis, juunis ja oktoobris peab nõukogu oma istungeid Luxembourgis) ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee asukohaks, Luxembourg Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Investeerimispanga asukohaks, Frankfurt Euroopa Keskpanga asukohaks ja Haag Euroopa Politseiameti asukohaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liikmesriikide kokkulepe on esitatud aluslepingutele lisatud protokollis nr 6, milles määratakse Brüssel komisjoni ja nõukogu asukohaks (aprillis, juunis ja oktoobris peab nõukogu oma istungeid Luxembourgis) ning Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee asukohaks, Luxembourg Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Investeerimispanga asukohaks, Frankfurt Euroopa Keskpanga asukohaks ja Haag Euroopa Politseiameti asukohaks;

| C. | arvestades, et liikmesriikide otsus nende asukohtade kohta saavutati laiema kokkuleppe tulemusena, võttes arvesse Euroopa Liidu ja selle institutsioonide ajaloolist arengut ning mitme asukohaga seotud kaalutlusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liikmesriikide otsus nende asukohtade kohta saavutati laiema kokkuleppe tulemusena, võttes arvesse Euroopa Liidu ja selle institutsioonide ajaloolist arengut ning mitme asukohaga seotud kaalutlusi;

| D. | arvestades, et parlamendil kui ainsal Euroopa kodanike poolt otse valitud ja nende ees otseselt vastutaval institutsioonil on teistest erinev ja ainulaadne roll, mis on kõikide teiste ELi institutsioonidega võrreldes kõige rohkem muutunud, keskendutakse käesolevas raportis peamiselt parlamendi asukohale ja töökorraldusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et parlamendil kui ainsal Euroopa kodanike poolt otse valitud ja nende ees otseselt vastutaval institutsioonil on teistest erinev ja ainulaadne roll, mis on kõikide teiste ELi institutsioonidega võrreldes kõige rohkem muutunud, keskendutakse käesolevas raportis peamiselt parlamendi asukohale ja töökorraldusele;

| E. | arvestades, et aluslepingutele lisatud protokollis nr 6 on sätestatud, et parlamendi asukoht on Strasbourgis, kus peetakse 12 igakuist täisistungjärku, sealhulgas eelarveistungjärk, et lisatäisistungjärgud peetakse Brüsselis, parlamendikomisjonid käivad koos Brüsselis ning peasekretariaat ja selle talitused jäävad Luxembourgi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et aluslepingutele lisatud protokollis nr 6 on sätestatud, et parlamendi asukoht on Strasbourgis, kus peetakse 12 igakuist täisistungjärku, sealhulgas eelarveistungjärk, et lisatäisistungjärgud peetakse Brüsselis, parlamendikomisjonid käivad koos Brüsselis ning peasekretariaat ja selle talitused jäävad Luxembourgi;

| F. | arvestades, et ELi lepingu artiklite 10 ja 14 kohaselt toimib EL esindusdemokraatia alusel ning Euroopa kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis, kes täidab nõukoguga võrdsel alusel kaasseadusandja ülesandeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi lepingu artiklite 10 ja 14 kohaselt toimib EL esindusdemokraatia alusel ning Euroopa kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis, kes täidab nõukoguga võrdsel alusel kaasseadusandja ülesandeid;

| G. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 232 lubatakse parlamendil võtta vastu oma kodukord, mille alusel parlament võib kooskõlas aluslepingute ja Euroopa Kohtu kohtulahenditega kindlaks määrata täiskogu istungjärkude pikkuse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 232 lubatakse parlamendil võtta vastu oma kodukord, mille alusel parlament võib kooskõlas aluslepingute ja Euroopa Kohtu kohtulahenditega kindlaks määrata täiskogu istungjärkude pikkuse;

| H. | arvestades, et Euroopa Kohus on nentinud, et asukoht ei või takistada parlamendi nõuetekohast toimimist; arvestades, et kohus on märkinud ka seda, et kuigi mitme töökoha omamisel on omad puudused ja see on kulukas, nõuaks igasugune asukohtade või töökohtade muutmine aluslepingu muutmist, milleks on tarvis liikmesriikide nõusolekut; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Kohus on nentinud, et asukoht ei või takistada parlamendi nõuetekohast toimimist; arvestades, et kohus on märkinud ka seda, et kuigi mitme töökoha omamisel on omad puudused ja see on kulukas, nõuaks igasugune asukohtade või töökohtade muutmine aluslepingu muutmist, milleks on tarvis liikmesriikide nõusolekut;

| I. | arvestades, et parlament on teinud läbi põhjaliku muutuse – 78 lähetatud liikmega nõuandvast organist, kes peamiselt praktilistel põhjustel jagas Strasbourgis tööruume Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assambleega, on ta muutunud täieõiguslikuks, otseselt valitavaks, antud hetkel 766 liikmega parlamendiks, kes on nüüd nõukoguga võrdne kaasseadusandja; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et parlament on teinud läbi põhjaliku muutuse – 78 lähetatud liikmega nõuandvast organist, kes peamiselt praktilistel põhjustel jagas Strasbourgis tööruume Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assambleega, on ta muutunud täieõiguslikuks, otseselt valitavaks, antud hetkel 766 liikmega parlamendiks, kes on nüüd nõukoguga võrdne kaasseadusandja;

| J. | arvestades, et parlamendi seadusandlike volituste laienemist kajastab kaasotsustamismenetluste (nüüd seadusandlik tavamenetlus) arvu kasv – aastatel 1993–1999 oli neid menetlusi 165, aastatel 2004–2009 juba 454 ja käesoleval ametiajal on see arv veelgi suurem; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et parlamendi seadusandlike volituste laienemist kajastab kaasotsustamismenetluste (nüüd seadusandlik tavamenetlus) arvu kasv – aastatel 1993–1999 oli neid menetlusi 165, aastatel 2004–2009 juba 454 ja käesoleval ametiajal on see arv veelgi suurem;

| K. | arvestades, et parlamendi rolli muutumist näitab ka institutsioonidevaheliste kohtumiste arvu kasv 150 % võrra (ajavahemikus 2009–2013 suurenes nende arv 16 000-lt hinnanguliselt 40 000-le), ning et õigusloomeprotsessi osaks muutunud pidevad läbirääkimised ja kolmepoolsed kohtumised komisjoni, nõukogu ja eri liikmesriikidega on järsult suurendanud esimesel lugemisel saavutatud kokkulepete osakaalu (aastatel 1999–2004 28 % ja aastatel 2004–2009 72 %); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et parlamendi rolli muutumist näitab ka institutsioonidevaheliste kohtumiste arvu kasv 150 % võrra (ajavahemikus 2009–2013 suurenes nende arv 16 000-lt hinnanguliselt 40 000-le), ning et õigusloomeprotsessi osaks muutunud pidevad läbirääkimised ja kolmepoolsed kohtumised komisjoni, nõukogu ja eri liikmesriikidega on järsult suurendanud esimesel lugemisel saavutatud kokkulepete osakaalu (aastatel 1999–2004 28 % ja aastatel 2004–2009 72 %);

| L. | arvestades, et 1992. aasta Edinburghi tippkohtumise ajast pärinev parlamendi ajakava ülesehitus kinnitati enne, kui leidsid aset kõik tema ülesannete muutused tulenevalt Maastrichti, Amsterdami, Nice’i ja Lissaboni lepingute vastuvõtmisest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 1992. aasta Edinburghi tippkohtumise ajast pärinev parlamendi ajakava ülesehitus kinnitati enne, kui leidsid aset kõik tema ülesannete muutused tulenevalt Maastrichti, Amsterdami, Nice’i ja Lissaboni lepingute vastuvõtmisest;

| M. | arvestades, et nõukogu ja Euroopa Ülemkogu on juba koondanud oma tegevuse Brüsselisse, kus nüüd toimuvad kõik Euroopa Ülemkogu kohtumised (varem peeti need alati rotatsiooni korras vahetuvas eesistujariigis); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nõukogu ja Euroopa Ülemkogu on juba koondanud oma tegevuse Brüsselisse, kus nüüd toimuvad kõik Euroopa Ülemkogu kohtumised (varem peeti need alati rotatsiooni korras vahetuvas eesistujariigis);

| N. | arvestades, et kaasseadusandjatena toimivate organite ametlike asukohtade vaheline kaugus – 435 km – lahutab parlamenti lisaks nõukogule ja komisjonile ka teistest sidusrühmadest: VVOdest, kodanikuühiskonna organisatsioonidest, liikmesriikide esindustest ning ühest maailma suurimast rahvusvahelisest ajakirjanike kogukonnast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kaasseadusandjatena toimivate organite ametlike asukohtade vaheline kaugus – 435 km – lahutab parlamenti lisaks nõukogule ja komisjonile ka teistest sidusrühmadest: VVOdest, kodanikuühiskonna organisatsioonidest, liikmesriikide esindustest ning ühest maailma suurimast rahvusvahelisest ajakirjanike kogukonnast;

| O. | arvestades, et parlamendi mitmest asukohast tingitud aastaste lisakulude suurus jääb hinnanguliselt vahemikku 156 kuni 204 miljonit eurot (12), mis moodustab ligikaudu 10 % parlamendi aastaeelarvest, ja et sellel on ka oluline keskkonnamõju, kuna kolme asukoha vahet sõitmisest põhjustatud CO2 heitkoguste suuruseks hinnatakse 11 000 (13) kuni 19 000 (14) tonni; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et parlamendi mitmest asukohast tingitud aastaste lisakulude suurus jääb hinnanguliselt vahemikku 156 kuni 204 miljonit eurot (12), mis moodustab ligikaudu 10 % parlamendi aastaeelarvest, ja et sellel on ka oluline keskkonnamõju, kuna kolme asukoha vahet sõitmisest põhjustatud CO2 heitkoguste suuruseks hinnatakse 11 000 (13) kuni 19 000 (14) tonni;

| P. | arvestades, et parlamendi praegune töökorraldus põhjustab täiendavaid kulusid ja lähetusi ka teistele Euroopa Liidu institutsioonidele, eelkõige komisjonile ja nõukogule, liikmesriikide esindustele, ajakirjanikele ja kodanikuühiskonna esindajatele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et parlamendi praegune töökorraldus põhjustab täiendavaid kulusid ja lähetusi ka teistele Euroopa Liidu institutsioonidele, eelkõige komisjonile ja nõukogule, liikmesriikide esindustele, ajakirjanikele ja kodanikuühiskonna esindajatele;

| Q. | arvestades, et 78 % parlamendi koosseisuliste töötajate kõigist lähetustest (keskmiselt 3 172 lähetust kuus) on otseselt tingitud mitmest asukohast; arvestades, et Strasbourgis asuvaid parlamendi hooneid kasutatakse praegu vaid 42 päeval aastas (89 % ajast on nad kasutamata), kuid nad vajavad kogu aasta jooksul kütmist, personali ja hooldamist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 78 % parlamendi koosseisuliste töötajate kõigist lähetustest (keskmiselt 3 172 lähetust kuus) on otseselt tingitud mitmest asukohast; arvestades, et Strasbourgis asuvaid parlamendi hooneid kasutatakse praegu vaid 42 päeval aastas (89 % ajast on nad kasutamata), kuid nad vajavad kogu aasta jooksul kütmist, personali ja hooldamist;

| R. | arvestades, et parlamendi mitmest asukohast tingitud kulud võiksid eriti praeguses majandusolukorras olla tähtis kokkuhoiuallikas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et parlamendi mitmest asukohast tingitud kulud võiksid eriti praeguses majandusolukorras olla tähtis kokkuhoiuallikas;

| S. | arvestades, et alates oma 1958. aastal esitatud ettepanekust asuda nõukogu ja komisjoni läheduses on parlament oma arvukates raportites, deklaratsioonides ja avaldustes korduvalt väljendanud soovi tõhusama ja praktilisema töökorralduse järele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et alates oma 1958. aastal esitatud ettepanekust asuda nõukogu ja komisjoni läheduses on parlament oma arvukates raportites, deklaratsioonides ja avaldustes korduvalt väljendanud soovi tõhusama ja praktilisema töökorralduse järele;

| T. | arvestades, et ELi kodanikud, sealhulgas need rohkem kui miljon kodanikku, kes toetasid parlamendi ühte asukohta taotlevat petitsiooni, on korduvalt väljendanud rahulolematust praeguse olukorraga; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ELi kodanikud, sealhulgas need rohkem kui miljon kodanikku, kes toetasid parlamendi ühte asukohta taotlevat petitsiooni, on korduvalt väljendanud rahulolematust praeguse olukorraga;

| U. | arvestades, et parlamendi organisatsioonilist enesemääramisõigust mõjutavad küsimused on parlamentaarse süsteemi jaoks äärmiselt tähtsad; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et parlamendi organisatsioonilist enesemääramisõigust mõjutavad küsimused on parlamentaarse süsteemi jaoks äärmiselt tähtsad;

| V. | arvestades, et lisaks käesolevas raportis käsitletavatele küsimustele on veel teisi olulisi küsimusi, mis seostuvad otseselt parlamendi staatuse ja ülesannetega ELi institutsioonide seas ning millele on tõhusad lahendused seni leidmata; arvestades, et need lahendamata küsimused puudutavad valimisseadusega seotud teemasid, meeleavalduste keeluala kohta kehtivaid eeskirju ning parlamendiliikmete puutumatuse ja parlamendiliikmete põhimäärusega seotud küsimusi; arvestades, et neid küsimusi tuleks lahendada kas parlamendi organisatsioonilise enesemääramisõiguse alusel, mis väljendub üldises otsustuspädevuses, või vähemalt kaasotsustamisel põhineva seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et lisaks käesolevas raportis käsitletavatele küsimustele on veel teisi olulisi küsimusi, mis seostuvad otseselt parlamendi staatuse ja ülesannetega ELi institutsioonide seas ning millele on tõhusad lahendused seni leidmata; arvestades, et need lahendamata küsimused puudutavad valimisseadusega seotud teemasid, meeleavalduste keeluala kohta kehtivaid eeskirju ning parlamendiliikmete puutumatuse ja parlamendiliikmete põhimäärusega seotud küsimusi; arvestades, et neid küsimusi tuleks lahendada kas parlamendi organisatsioonilise enesemääramisõiguse alusel, mis väljendub üldises otsustuspädevuses, või vähemalt kaasotsustamisel põhineva seadusandliku tavamenetluse kohaselt;

| 1. | on veendunud, et Euroopa Parlamendile kui ainsale ELi kodanikke otse esindavale organile tuleb anda õigus määrata ise kindlaks oma töökorraldus ning otsustada, kus ja millal ta peab oma istungeid; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et Euroopa Parlamendile kui ainsale ELi kodanikke otse esindavale organile tuleb anda õigus määrata ise kindlaks oma töökorraldus ning otsustada, kus ja millal ta peab oma istungeid;

| 2. | jagab seisukohta, et Euroopa Parlament töötaks tulemuslikumalt, kulutõhusamalt ja keskkonnasäästlikumalt, kui tal oleks üksainus töökoht; märgib, et jätkuvast igakuisest rändamisest Brüsseli ja Strasbourgi vahel on saanud enamiku ELi kodanike jaoks sümboolne negatiivne teema, mis kahjustab Euroopa Liidu mainet, ning seda ajal, mil finantskriis on nõudnud liikmesriikidelt tõsiseid ja valusaid kulukärpeid; |
| --- | --- |

2.

jagab seisukohta, et Euroopa Parlament töötaks tulemuslikumalt, kulutõhusamalt ja keskkonnasäästlikumalt, kui tal oleks üksainus töökoht; märgib, et jätkuvast igakuisest rändamisest Brüsseli ja Strasbourgi vahel on saanud enamiku ELi kodanike jaoks sümboolne negatiivne teema, mis kahjustab Euroopa Liidu mainet, ning seda ajal, mil finantskriis on nõudnud liikmesriikidelt tõsiseid ja valusaid kulukärpeid;

| 3. | peab täiesti põhjendatuks algatada arutelu parlamendi õiguse üle määrata ise kindlaks oma töökorraldus ning otsustada, kus ja millal ta peab oma istungeid; |
| --- | --- |

3.

peab täiesti põhjendatuks algatada arutelu parlamendi õiguse üle määrata ise kindlaks oma töökorraldus ning otsustada, kus ja millal ta peab oma istungeid;

| 4. | kohustub seetõttu algatama ELi lepingu artikli 48 põhjal aluslepingute tavalise läbivaatamise, et teha ettepanek muuta ELi toimimise lepingu artiklit 341 ja protokolli nr 6, mis on vajalik selleks, et parlament saaks ise otsustada oma asukoha ja sisemise töökorralduse üle; |
| --- | --- |

4.

kohustub seetõttu algatama ELi lepingu artikli 48 põhjal aluslepingute tavalise läbivaatamise, et teha ettepanek muuta ELi toimimise lepingu artiklit 341 ja protokolli nr 6, mis on vajalik selleks, et parlament saaks ise otsustada oma asukoha ja sisemise töökorralduse üle;

| 5. | otsustab mitte anda soovitusi teiste ELi institutsioonide asukoha kohta; |
| --- | --- |

5.

otsustab mitte anda soovitusi teiste ELi institutsioonide asukoha kohta;

| 6. | rõhutab, et asukohtade või töökohtade muutmise finants- ja majanduslikke tagajärgi tuleb hinnata ning saavutada mõistlik kompromiss, mis võimaldaks jätkata parlamendi praeguste hoonete kasutamist; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et asukohtade või töökohtade muutmise finants- ja majanduslikke tagajärgi tuleb hinnata ning saavutada mõistlik kompromiss, mis võimaldaks jätkata parlamendi praeguste hoonete kasutamist;

| 7. | tunnistab, et kõigi edasiste parlamendi töökorraldust puudutavate otsuste puhul tuleb varuda piisavalt aega järelemõtlemiseks, asja arutamiseks ja muutuste läbimõeldud elluviimiseks; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et kõigi edasiste parlamendi töökorraldust puudutavate otsuste puhul tuleb varuda piisavalt aega järelemõtlemiseks, asja arutamiseks ja muutuste läbimõeldud elluviimiseks;

| 8. | palub kontrollikojal või muul sõltumatul ametil esitada põhjalik analüüs ELi eelarve võimaliku kokkuhoiu kohta juhul, kui parlamendil oleks vaid üks asukoht; palub selles analüüsis arvestada eelarveaspekte ja lisakulusid ning kaotatud tööaja vähenemisest ja tõhususe suurenemisest tulenevat kokkuhoidu; |
| --- | --- |

8.

palub kontrollikojal või muul sõltumatul ametil esitada põhjalik analüüs ELi eelarve võimaliku kokkuhoiu kohta juhul, kui parlamendil oleks vaid üks asukoht; palub selles analüüsis arvestada eelarveaspekte ja lisakulusid ning kaotatud tööaja vähenemisest ja tõhususe suurenemisest tulenevat kokkuhoidu;

| 9. | palub juhatusel tellida Eurobaromeetrilt või sarnaselt professionaalse arvamusküsitluse korraldajalt 1. jaanuariks 2014 uuringu, milles küsitakse Euroopa kodanike arvamust parlamendi kolme töökoha säilitamise võimaluste kohta, osutades konkreetselt sellise töökorralduse finants-, keskkonna- ja tõhususega seotud kuludele; |
| --- | --- |

9.

palub juhatusel tellida Eurobaromeetrilt või sarnaselt professionaalse arvamusküsitluse korraldajalt 1. jaanuariks 2014 uuringu, milles küsitakse Euroopa kodanike arvamust parlamendi kolme töökoha säilitamise võimaluste kohta, osutades konkreetselt sellise töökorralduse finants-, keskkonna- ja tõhususega seotud kuludele;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide riigipeadele, valitsusjuhtidele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide riigipeadele, valitsusjuhtidele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT 9, 26.7.1958, lk 210 ja 234.

(2)  EÜT C 234, 14.9.1981, lk 22.

(3)  EÜT C 40, 7.2.2001, lk 409.

(4)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 89.

(5)  ELT L 286, 17.10.2012, lk 1.

(6)  ELT C 249 E, 30.8.2013, lk 18.

(7)  ELT C 257 E, 6.9.2013, lk 104.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0289.

(9)  Kohtuasi C-230/81, Luksemburgi Suurhertsogiriik vs. Euroopa Parlament.

(10)  Kohtuasi C-345/95, Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Parlament.

(11)  Kohtuasjad C-237/11 ja C-238/11, Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Parlament.

(12)  Viimase üldise kuluhinnanguna on kättesaadav Euroopa Parlamendi peasekretäri 2002. aasta aruanne. Iga-aastaste kulude suurust vahemikus 169 kuni 204 miljonit eurot kinnitati parlamendi juhatuse ja eelarvekomisjoni ühise töörühma 2012. aasta aruandes ja selle arvutamisel lähtuti eeldusest, et hinnanguliselt 148 miljoni euro suurusele kulule tuleb lisada Strasbourgi hoonete iga-aastane 28,3 miljoni euro suurune amortisatsioonikulu, mida tuleb arvesse võtta alates nende hoonete ostmisest. Peasekretäri 30. augusti 2013. aasta vastuses parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni (2014. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta) punktis 10 esitatud taotlustele hinnatakse Strasbourgi asukoha lisakulude suuruseks 103 miljonit eurot, mis ühise töörühma 2012. aasta aruandes esitatud hinnangulise amortisatsioonikulu ja kasutamata pinna kulu lisamisel moodustab kogusumma 156 miljonit eurot.

(13)  „Euroopa Parlamendi kolme töökoha finants-, keskkonna- ja piirkondlik mõju“. Euroopa Parlamendi peasekretäri 30. augusti 2013. aasta teade vastuseks parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni (2014. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta) punktis 10 esitatud taotlusele.

(14)  „Euroopa Parlamendi toimimine kahes asukohas. Keskkonnakulud, transport ja energeetika“. Aruande koostaja: Eco-Logica Ltd. fraktsiooni Verts/ALE tellimusel. November 2007.

---

Neljapäev, 21. november 2013

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/6

---

P7_TA(2013)0511

Doha arengukava seis

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon Doha arengukava olukorra ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni üheksanda ministrite konverentsi ettevalmistuste kohta (2013/2740(RSP))

(2016/C 436/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) ministrite konverentsi 14. novembri 2001. aasta Doha deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse WTO ministrite konverentsi 18. detsembri 2005. aasta Hongkongi deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO ministrite konverentsi 18. detsembri 2005. aasta Hongkongi deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2006. aasta resolutsiooni Doha vooru hindamise kohta pärast Hongkongis toimunud WTO ministrite konverentsi (1),

| — | võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Doha arengukava kohta, eelkõige 9. oktoobri 2008. aasta (3), 16. detsembri 2009. aasta (4) ja 14. septembri 2011. aasta (5) resolutsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Doha arengukava kohta, eelkõige 9. oktoobri 2008. aasta (3), 16. detsembri 2009. aasta (4) ja 14. septembri 2011. aasta (5) resolutsiooni,

| — | võttes arvesse 29. mail 2013. aastal WTO parlamentaarse konverentsi juhtkomitee 28. istungil vastu võetud deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. mail 2013. aastal WTO parlamentaarse konverentsi juhtkomitee 28. istungil vastu võetud deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kaubandusläbirääkimiste komitee mitteametlikel kohtumistel 11. aprillil ja 3. juunil 2013. aastal ning ametlikul kohtumisel 22. juulil 2013. aastal tehtud avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaubandusläbirääkimiste komitee mitteametlikel kohtumistel 11. aprillil ja 3. juunil 2013. aastal ning ametlikul kohtumisel 22. juulil 2013. aastal tehtud avaldusi,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande arengueesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande arengueesmärke,

| — | võttes arvesse kaubandusabi neljandat ülemaailmset läbivaatamist, mis toimus 8.–10. juulil 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaubandusabi neljandat ülemaailmset läbivaatamist, mis toimus 8.–10. juulil 2013. aastal,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Doha vooru alustati 2001. aastal eesmärgiga luua uusi kaubandusvõimalusi, tugevdada mitmepoolseid kaubanduseeskirju ja tegeleda kaubandussüsteemis esineva tasakaalustamatusega, seades läbirääkimistel kesksele kohale arenguriikide ja eelkõige vähim arenenud riikide vajadused ja huvid; arvestades, et nimetatud eesmärgid tulenevad veendumusest, et õiglasematel ja erapooletumatel eeskirjadel põhinev mitmepoolne süsteem võib soodustada ausat ja vaba kaubandust, mis aitab kaasa kõigi maailmajagude majanduslikule arengule ja vaesuse leevendamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Doha vooru alustati 2001. aastal eesmärgiga luua uusi kaubandusvõimalusi, tugevdada mitmepoolseid kaubanduseeskirju ja tegeleda kaubandussüsteemis esineva tasakaalustamatusega, seades läbirääkimistel kesksele kohale arenguriikide ja eelkõige vähim arenenud riikide vajadused ja huvid; arvestades, et nimetatud eesmärgid tulenevad veendumusest, et õiglasematel ja erapooletumatel eeskirjadel põhinev mitmepoolne süsteem võib soodustada ausat ja vaba kaubandust, mis aitab kaasa kõigi maailmajagude majanduslikule arengule ja vaesuse leevendamisele;

| B. | arvestades, et EL on kaubanduse valdkonnas järjekindlalt toetanud tugevat mitmepoolset ja eeskirjapõhist lähenemisteed, tunnistades samas, et täiendavad lähenemisteed, nagu kahepoolsed, piirkondlikud ja mõnepoolsed lepingud, võivad samuti soodustada kaubanduse avanemist, avades eelkõige tee liberaliseerimisele ning täiendades eeskirju ja korda nendes poliitikavaldkondades, millega WTOs nii põhjalikult ei tegeleta, ja sellised lepingud võivad toetada mitmepoolset süsteemi, kui need vastavad WTO eeskirjadele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on kaubanduse valdkonnas järjekindlalt toetanud tugevat mitmepoolset ja eeskirjapõhist lähenemisteed, tunnistades samas, et täiendavad lähenemisteed, nagu kahepoolsed, piirkondlikud ja mõnepoolsed lepingud, võivad samuti soodustada kaubanduse avanemist, avades eelkõige tee liberaliseerimisele ning täiendades eeskirju ja korda nendes poliitikavaldkondades, millega WTOs nii põhjalikult ei tegeleta, ja sellised lepingud võivad toetada mitmepoolset süsteemi, kui need vastavad WTO eeskirjadele;

| C. | arvestades, et WTO ja WTO lepingutes sisalduvad eeskirjad on aidanud ära hoida täielikku ja laialdast protektsionismi reaktsioonina kõige tõsisemale finants- ja majanduskriisile pärast 1930. aastat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et WTO ja WTO lepingutes sisalduvad eeskirjad on aidanud ära hoida täielikku ja laialdast protektsionismi reaktsioonina kõige tõsisemale finants- ja majanduskriisile pärast 1930. aastat;

| D. | arvestades, et avatud ja õiglast mitmepoolset kaubandust piiravad rohkem mitmesugused mittetariifsed tõkked kui kaubandustariifid, millest üleilmastumise käigus olulises mahus loobutakse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et avatud ja õiglast mitmepoolset kaubandust piiravad rohkem mitmesugused mittetariifsed tõkked kui kaubandustariifid, millest üleilmastumise käigus olulises mahus loobutakse;

| E. | arvestades, et WTO ministrite kohtumine Doha vooru lõpuleviimiseks takerdus 2008. aasta juuli lõpus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et WTO ministrite kohtumine Doha vooru lõpuleviimiseks takerdus 2008. aasta juuli lõpus;

| F. | arvestades, et viimaste aastate jooksul on tehtud mitmeid katseid ja algatusi takerdunud Doha arengukavale hädavajaliku uue hoo andmiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimaste aastate jooksul on tehtud mitmeid katseid ja algatusi takerdunud Doha arengukavale hädavajaliku uue hoo andmiseks;

| G. | arvestades, et 3.–6. detsembril 2013. aastal toimub Indoneesias üheksas WTO ministrite konverents; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 3.–6. detsembril 2013. aastal toimub Indoneesias üheksas WTO ministrite konverents;

| 1. | kinnitab oma täielikku aktiivset toetust mitmepoolsuse püsivale väärtusele, kuid toetab WTO struktuurireformi, mis on vajalik selleks, et paremini tagada avatud, õiglane ja mittediskrimineeriv ühistel eeskirjadel põhinev kaubandussüsteem, milles võetaks suuremal määral arvesse VKEde rolli ja huve; |
| --- | --- |

1.

kinnitab oma täielikku aktiivset toetust mitmepoolsuse püsivale väärtusele, kuid toetab WTO struktuurireformi, mis on vajalik selleks, et paremini tagada avatud, õiglane ja mittediskrimineeriv ühistel eeskirjadel põhinev kaubandussüsteem, milles võetaks suuremal määral arvesse VKEde rolli ja huve;

| 2. | toonitab, et süsteemselt tähtis on jõuda üheksandal ministrite konverentsil kaugeleulatuva ja tasakaaluka tulemuseni, mis oleks vastuvõetav kõigile WTO liikmetele ja aitaks valmistada ette tulevasi mitmepoolseid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et süsteemselt tähtis on jõuda üheksandal ministrite konverentsil kaugeleulatuva ja tasakaaluka tulemuseni, mis oleks vastuvõetav kõigile WTO liikmetele ja aitaks valmistada ette tulevasi mitmepoolseid läbirääkimisi;

| 3. | nõuab niisuguse kaubandusalase tegevuskava koostamist, mis põhineks kõigi jaoks kasulikul vabal ja ausal kaubandusel ning milles keskendutaks arengule; rõhutab, kui tähtis on võtta läbirääkimistel täiel määral arvesse madala sissetulekuga arenguriikide ja vähim arenenud riikide erivajadusi ja huve; rõhutab veel kord, et tingimata on vaja tagada, et eri- ja diferentseeritud kohtlemise põhimõte oleks kõigi läbirääkimistasandite lahutamatu osa, arvestades WTO liikmete majandusarengu taseme erinevusi, nagu on sätestatud ministrite konverentsi Doha deklaratsiooni punktis 44; on seisukohal, et sisuliselt tähtsad eri- ja diferentseeritud kohtlemist käsitlevad sätted tuleks muuta täpsemaks, neid tuleks korrapäraselt läbi vaadata ja suunatumalt rakendada; |
| --- | --- |

3.

nõuab niisuguse kaubandusalase tegevuskava koostamist, mis põhineks kõigi jaoks kasulikul vabal ja ausal kaubandusel ning milles keskendutaks arengule; rõhutab, kui tähtis on võtta läbirääkimistel täiel määral arvesse madala sissetulekuga arenguriikide ja vähim arenenud riikide erivajadusi ja huve; rõhutab veel kord, et tingimata on vaja tagada, et eri- ja diferentseeritud kohtlemise põhimõte oleks kõigi läbirääkimistasandite lahutamatu osa, arvestades WTO liikmete majandusarengu taseme erinevusi, nagu on sätestatud ministrite konverentsi Doha deklaratsiooni punktis 44; on seisukohal, et sisuliselt tähtsad eri- ja diferentseeritud kohtlemist käsitlevad sätted tuleks muuta täpsemaks, neid tuleks korrapäraselt läbi vaadata ja suunatumalt rakendada;

| 4. | on veendunud, et kaubanduse liberaliseerimine on jätkusuutliku majanduskasvu ja -arengu tagamise seisukohast oluline vahend, kuid seda peab saatma asjakohane toetav poliitika, mis hõlmab makro- ja mikromajanduslikke sekkumisi, sh eelarve läbipaistvust, fiskaalpoliitikat ja võrdset maksustamist, halduse lihtsustamist, haridust ja koolitust, institutsioonilisi reforme ja sotsiaalpoliitikat, et suurendada ja jagada paremini ümber kaubandusreformidest saadavat kasu ning tasakaalustada tulemuslikult mis tahes negatiivset mõju; |
| --- | --- |

4.

on veendunud, et kaubanduse liberaliseerimine on jätkusuutliku majanduskasvu ja -arengu tagamise seisukohast oluline vahend, kuid seda peab saatma asjakohane toetav poliitika, mis hõlmab makro- ja mikromajanduslikke sekkumisi, sh eelarve läbipaistvust, fiskaalpoliitikat ja võrdset maksustamist, halduse lihtsustamist, haridust ja koolitust, institutsioonilisi reforme ja sotsiaalpoliitikat, et suurendada ja jagada paremini ümber kaubandusreformidest saadavat kasu ning tasakaalustada tulemuslikult mis tahes negatiivset mõju;

| 5. | rõhutab, et WTO liikmed on tunnistanud, et kuna on endiselt riike, kellel ei ole rahvusvahelises kaubanduses tulemuslikult osalemiseks inim-, institutsioonilist ega infrastruktuurilist suutlikkust, tuleb lisaks mitmepoolsele süsteemile parandada kaubandussuutlikkust, mis on Doha arengukavale oluliseks täienduseks; on ühtlasi siiski veendunud, et WTOga ühineda soovivate riikide abistamist tuleks jätkuvalt pidada esmatähtsaks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et WTO liikmed on tunnistanud, et kuna on endiselt riike, kellel ei ole rahvusvahelises kaubanduses tulemuslikult osalemiseks inim-, institutsioonilist ega infrastruktuurilist suutlikkust, tuleb lisaks mitmepoolsele süsteemile parandada kaubandussuutlikkust, mis on Doha arengukavale oluliseks täienduseks; on ühtlasi siiski veendunud, et WTOga ühineda soovivate riikide abistamist tuleks jätkuvalt pidada esmatähtsaks;

| 6. | toonitab sellega seoses kaubandusabi algatuse senist edukat rolli; peab kahetsusväärseks asjaolu, et pärast algatuse käivitamist 2005. aastal vähendati finantskriisi tõttu 2011. aastal esimest korda kulukohustuste summat, mille tulemusena said suured majanduse infrastruktuuri projektid vähem toetust, kuna vähendati transpordi- ja energiasektori kulukohustusi; märgib, et tehniline abi kaubandus- ja mitmepoolsete algatuste valdkonnas, näiteks WTO raames pakutav tariifne sooduskohtlemine, võib aidata korvata kõnealust kulukohustuste vähendamist; kutsub WTO liikmeid ning eelkõige arenenud riike ja tärkava turumajandusega riike üles kasutama seda võimalust suuremas ulatuses; |
| --- | --- |

6.

toonitab sellega seoses kaubandusabi algatuse senist edukat rolli; peab kahetsusväärseks asjaolu, et pärast algatuse käivitamist 2005. aastal vähendati finantskriisi tõttu 2011. aastal esimest korda kulukohustuste summat, mille tulemusena said suured majanduse infrastruktuuri projektid vähem toetust, kuna vähendati transpordi- ja energiasektori kulukohustusi; märgib, et tehniline abi kaubandus- ja mitmepoolsete algatuste valdkonnas, näiteks WTO raames pakutav tariifne sooduskohtlemine, võib aidata korvata kõnealust kulukohustuste vähendamist; kutsub WTO liikmeid ning eelkõige arenenud riike ja tärkava turumajandusega riike üles kasutama seda võimalust suuremas ulatuses;

| 7. | nõuab kindlalt, et WTO süsteemi tuleb uuendada, võttes arvesse VKEde nõudmisi rahvusvahelises kaubanduses ja vajadust lihtsustada eeskirju nii kaubanduse lihtsustamise valdkonnas kui ka rahvusvaheliste vahekohtute süsteemis, et vältida raskusi, mis kaasnevad vaidlustega tolli- või kaubandusvaldkonna ametiasutustega teatavates WTO liikmesriikides; |
| --- | --- |

7.

nõuab kindlalt, et WTO süsteemi tuleb uuendada, võttes arvesse VKEde nõudmisi rahvusvahelises kaubanduses ja vajadust lihtsustada eeskirju nii kaubanduse lihtsustamise valdkonnas kui ka rahvusvaheliste vahekohtute süsteemis, et vältida raskusi, mis kaasnevad vaidlustega tolli- või kaubandusvaldkonna ametiasutustega teatavates WTO liikmesriikides;

| 8. | juhib tähelepanu 2013. aasta juulis Genfis peetud neljandale kaubandusabi läbivaatamise konverentsile, mis näitas kasu, mida arenguriigid saavad ülemaailmsetest väärtusahelatest; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et osalised nimetasid kaubandusalaseid tõkkeid, mis takistavad arenguriikide ettevõtjatel väärtusahelatega ühineda või nendes ülespoole liikuda, näiteks ebapiisav infrastruktuur, kõrged transpordi- ja saatekulud, ebapiisav juurdepääs kaubanduse rahastamisele, suutmatus tõmmata ligi välismaiseid otseinvesteeringuid, suhtelise eelise puudumine ja suured turule sisenemise kulud; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu 2013. aasta juulis Genfis peetud neljandale kaubandusabi läbivaatamise konverentsile, mis näitas kasu, mida arenguriigid saavad ülemaailmsetest väärtusahelatest; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et osalised nimetasid kaubandusalaseid tõkkeid, mis takistavad arenguriikide ettevõtjatel väärtusahelatega ühineda või nendes ülespoole liikuda, näiteks ebapiisav infrastruktuur, kõrged transpordi- ja saatekulud, ebapiisav juurdepääs kaubanduse rahastamisele, suutmatus tõmmata ligi välismaiseid otseinvesteeringuid, suhtelise eelise puudumine ja suured turule sisenemise kulud;

| 9. | tunnistab põllumajandussektori tähtsust; on veendunud, et EL peaks toetama meetmeid, mis on suunatud tegelikele arenguriikide toiduga kindlustatuse probleemidele; tuletab sellega seoses meelde, et EL peaks tagama ühtsuse ELi erinevate välistegevusalaste poliitikavaldkondade vahel, nagu on sätestatud eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 205–208 ja Euroopa Liidu lepingu artiklis 21, eelkõige arengupoliitika ja ühise kaubanduspoliitika vahel, võttes arvesse nii ELi liikmesriikide kui ka arenguriikide vajadusi ja probleeme; |
| --- | --- |

9.

tunnistab põllumajandussektori tähtsust; on veendunud, et EL peaks toetama meetmeid, mis on suunatud tegelikele arenguriikide toiduga kindlustatuse probleemidele; tuletab sellega seoses meelde, et EL peaks tagama ühtsuse ELi erinevate välistegevusalaste poliitikavaldkondade vahel, nagu on sätestatud eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 205–208 ja Euroopa Liidu lepingu artiklis 21, eelkõige arengupoliitika ja ühise kaubanduspoliitika vahel, võttes arvesse nii ELi liikmesriikide kui ka arenguriikide vajadusi ja probleeme;

| 10. | kutsub arenenud riike ja tärkava turumajandusega riike üles võtma eeskujuks ELi algatuse „Kõik peale relvade“, mille raames pakutakse vähim arenenud riikidele 100 %-list tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääsu, ning tagama vähim arenenud riikide suhtes teenuste eest tasumisest vabastuse rakendamise; |
| --- | --- |

10.

kutsub arenenud riike ja tärkava turumajandusega riike üles võtma eeskujuks ELi algatuse „Kõik peale relvade“, mille raames pakutakse vähim arenenud riikidele 100 %-list tollimaksu- ja kvoodivaba turulepääsu, ning tagama vähim arenenud riikide suhtes teenuste eest tasumisest vabastuse rakendamise;

| 11. | on seisukohal, et siduvast kaubanduse lihtsustamise kokkuleppest saaksid märkimisväärset kasu kõik WTO liikmed ja eelkõige arenguriigid ning asjaomased ettevõtjad, sest see suurendaks läbipaistvust ja õiguskindlust ning vähendaks halduskulusid ja tolliprotseduuride kestust, mis võimaldaks neil omakorda kasutada täiel määral ära piirkondlike ja ülemaailmsete tarneahelate suurenevast levimusest tulenevaid võimalusi ning võimaldaks VKEdel saada kasu avatumatest turgudest; juhib tähelepanu sellele, et arenguriikidele tuleks jätkuvalt pakkuda abi suutlikkuse arendamiseks ja tehnilist abi, et võimaldada neil suurendada oma tootmisvõimsust nii, et nad saaksid ülemaailmsetest väärtusahelatest tulenevast lisaväärtusest suuremat kasu; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et siduvast kaubanduse lihtsustamise kokkuleppest saaksid märkimisväärset kasu kõik WTO liikmed ja eelkõige arenguriigid ning asjaomased ettevõtjad, sest see suurendaks läbipaistvust ja õiguskindlust ning vähendaks halduskulusid ja tolliprotseduuride kestust, mis võimaldaks neil omakorda kasutada täiel määral ära piirkondlike ja ülemaailmsete tarneahelate suurenevast levimusest tulenevaid võimalusi ning võimaldaks VKEdel saada kasu avatumatest turgudest; juhib tähelepanu sellele, et arenguriikidele tuleks jätkuvalt pakkuda abi suutlikkuse arendamiseks ja tehnilist abi, et võimaldada neil suurendada oma tootmisvõimsust nii, et nad saaksid ülemaailmsetest väärtusahelatest tulenevast lisaväärtusest suuremat kasu;

| 12. | tuletab meelde, et hiljutises ELi tellitud Doha arengukava mõju-uuringus viidatakse sellele, et kaubanduse lihtsustamine võib olla majanduslikult sama kasulik kui kaupade ja teenuste liberaliseerimisest tulenev kasu kokku; tuletab meelde, et ainuüksi tõhusamad tolliprotseduurid võivad lisada maailma SKPsse 68 miljardit eurot aastas ja et paljude arenguriikide jaoks oleks kaubanduse lihtsustamine peamine tuluallikas; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et hiljutises ELi tellitud Doha arengukava mõju-uuringus viidatakse sellele, et kaubanduse lihtsustamine võib olla majanduslikult sama kasulik kui kaupade ja teenuste liberaliseerimisest tulenev kasu kokku; tuletab meelde, et ainuüksi tõhusamad tolliprotseduurid võivad lisada maailma SKPsse 68 miljardit eurot aastas ja et paljude arenguriikide jaoks oleks kaubanduse lihtsustamine peamine tuluallikas;

| 13. | on seisukohal, et WTO tasandil tuleks nõuetekohaselt käsitleda prioriteedina kaubandus- ja investeerimistõkkeid, mis kahjustavad teenustesektoreid, sealhulgas IKTd ja telekommunikatsiooni, ametitoiminguid ja äriteenuseid, finantsteenuseid, e-kaubandust, ehitust, jaemüüki ja turustust; on seisukohal, et kõnealused mittetariifsed meetmed, sealhulgas siseriiklikud õigusnormid, omandipiirangud ja eri kriisimeetmed (sh diskrimineerivad sätted riigihangetes), on eriti tähtsad, sest teenustekaubandus annab rohkem lisaväärtust ja EL on suurim teenuste eksportija; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et WTO tasandil tuleks nõuetekohaselt käsitleda prioriteedina kaubandus- ja investeerimistõkkeid, mis kahjustavad teenustesektoreid, sealhulgas IKTd ja telekommunikatsiooni, ametitoiminguid ja äriteenuseid, finantsteenuseid, e-kaubandust, ehitust, jaemüüki ja turustust; on seisukohal, et kõnealused mittetariifsed meetmed, sealhulgas siseriiklikud õigusnormid, omandipiirangud ja eri kriisimeetmed (sh diskrimineerivad sätted riigihangetes), on eriti tähtsad, sest teenustekaubandus annab rohkem lisaväärtust ja EL on suurim teenuste eksportija;

| 14. | peab seetõttu tervitatavaks läbirääkimiste alustamist mõnepoolse teenustekaubanduse lepingu (TiSA) üle, mis toimub kooskõlas kaheksanda ministrite konverentsi eesmärgiga otsida WTO liikmetele uusi võimalusi teenustekaubanduse täiendavaks liberaliseerimiseks; rõhutab, et EL on kindlalt otsustanud selles valdkonnas tööd edendada ja püüelda teenustekaubanduse lepingu mitmepoolseks muutmise poole, tagades, et selles võetakse üle teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) tähtsaimad määratlused, eeskirjad ja põhimõtted; toonitab, kui tähtis on tagada, et iga leping oleks kõrgete eesmärkidega, et sellega laiendataks teenustekaubanduse liberaliseerimise ulatust ja süvendaks sellekohaseid eeskirju, säilitades samal ajal WTO liikmete riikliku poliitika eesmärgid ja nende õiguse reguleerida üldhuviteenuseid ning võtta kahe- ja mõnepoolseid kohustusi, ning et tulemus haakuks kindlalt WTO struktuuriga; |
| --- | --- |

14.

peab seetõttu tervitatavaks läbirääkimiste alustamist mõnepoolse teenustekaubanduse lepingu (TiSA) üle, mis toimub kooskõlas kaheksanda ministrite konverentsi eesmärgiga otsida WTO liikmetele uusi võimalusi teenustekaubanduse täiendavaks liberaliseerimiseks; rõhutab, et EL on kindlalt otsustanud selles valdkonnas tööd edendada ja püüelda teenustekaubanduse lepingu mitmepoolseks muutmise poole, tagades, et selles võetakse üle teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) tähtsaimad määratlused, eeskirjad ja põhimõtted; toonitab, kui tähtis on tagada, et iga leping oleks kõrgete eesmärkidega, et sellega laiendataks teenustekaubanduse liberaliseerimise ulatust ja süvendaks sellekohaseid eeskirju, säilitades samal ajal WTO liikmete riikliku poliitika eesmärgid ja nende õiguse reguleerida üldhuviteenuseid ning võtta kahe- ja mõnepoolseid kohustusi, ning et tulemus haakuks kindlalt WTO struktuuriga;

| 15. | on seisukohal, et tehnosiire võib hoogustada majanduskasvu ja edendada kaubandust; väljendab rahulolu selle üle, et uuesti on alustatud läbirääkimisi laiendamaks infotehnoloogia lepingut, suurendab nii hõlmatud toodete valikut kui ka lepingu reguleerimisalasse kuuluvate riikide arvu; innustab igati kõiki läbirääkimistes osalevaid pooli jätkama jõupingutusi, et sõlmida leping õigeaegselt, pidades silmas üheksandat ministrite konverentsi; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et tehnosiire võib hoogustada majanduskasvu ja edendada kaubandust; väljendab rahulolu selle üle, et uuesti on alustatud läbirääkimisi laiendamaks infotehnoloogia lepingut, suurendab nii hõlmatud toodete valikut kui ka lepingu reguleerimisalasse kuuluvate riikide arvu; innustab igati kõiki läbirääkimistes osalevaid pooli jätkama jõupingutusi, et sõlmida leping õigeaegselt, pidades silmas üheksandat ministrite konverentsi;

| 16. | tunneb heameelt selle üle, et vaadatakse läbi WTO mõnepoolne leping riigihangete kohta, milles lepiti kokku 2012. aasta märtsis, ning peab oluliseks, et EL kiidaks muudetud lepingu riigihangete kohta heaks enne üheksandat ministrite konverentsi, et leping saaks jõustuda 2014. aastaks; usub, et selgemad ja rangemad pakkumismenetluste eeskirjad suurendavad riigihangetes läbipaistvust ning pakuvad koos kaupade ja teenuste ning üksuste laienenud ulatusega allakirjutanutele rohkem võimalusi; kutsub WTO liikmeid, eelkõige arenguriike ja riigihankeid käsitleva mõnepoolse lepingu praeguseid vaatlejaid, üles kaaluma lepinguga ühinemist, et kasutada ära arenguriikide jaoks loodud uusi, paindlikkust suurendavaid sätteid ja sellest kasu saada; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt selle üle, et vaadatakse läbi WTO mõnepoolne leping riigihangete kohta, milles lepiti kokku 2012. aasta märtsis, ning peab oluliseks, et EL kiidaks muudetud lepingu riigihangete kohta heaks enne üheksandat ministrite konverentsi, et leping saaks jõustuda 2014. aastaks; usub, et selgemad ja rangemad pakkumismenetluste eeskirjad suurendavad riigihangetes läbipaistvust ning pakuvad koos kaupade ja teenuste ning üksuste laienenud ulatusega allakirjutanutele rohkem võimalusi; kutsub WTO liikmeid, eelkõige arenguriike ja riigihankeid käsitleva mõnepoolse lepingu praeguseid vaatlejaid, üles kaaluma lepinguga ühinemist, et kasutada ära arenguriikide jaoks loodud uusi, paindlikkust suurendavaid sätteid ja sellest kasu saada;

| 17. | tunneb heameelt selle üle, et 2013. aasta juunis tehti positiivne otsus pikendada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide erandit vähim arenenud riikide jaoks veel kaheksaks aastaks, kuni 1. juulini 2021, mis võimaldab veelgi kindlamalt tagada, et maailmakaubandussüsteem ei kasuta standardpõhimõtet, vaid võtab pigem arvesse iga arenguriigi eripära; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt selle üle, et 2013. aasta juunis tehti positiivne otsus pikendada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide erandit vähim arenenud riikide jaoks veel kaheksaks aastaks, kuni 1. juulini 2021, mis võimaldab veelgi kindlamalt tagada, et maailmakaubandussüsteem ei kasuta standardpõhimõtet, vaid võtab pigem arvesse iga arenguriigi eripära;

| 18. | innustab WTO liikmeskonda ennetavalt toetama WTO jõupingutusi tulemuslike ja tõhusate töösuhete ning tihedama koostöö loomiseks muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, kelle töö mõjutab ülemaailmseid kaubandusläbirääkimisi, eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni, Maailma Terviseorganisatsiooni ning ÜRO ja selle asutuste ja organitega, nagu ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, ÜRO Keskkonnaprogramm, ÜRO Arenguprogramm ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, samuti IMFi, Maailmapanga ja OECDga, et tagada vastastikune toetus ning sünergia kaubandusalastes ja kaubandusvälistes küsimustes; toetab jõupingutusi, mille eesmärk on võtta vastu rahvusvahelised standardid ja teha reguleerimisalast koostööd; |
| --- | --- |

18.

innustab WTO liikmeskonda ennetavalt toetama WTO jõupingutusi tulemuslike ja tõhusate töösuhete ning tihedama koostöö loomiseks muude rahvusvaheliste organisatsioonidega, kelle töö mõjutab ülemaailmseid kaubandusläbirääkimisi, eelkõige Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni, Maailma Terviseorganisatsiooni ning ÜRO ja selle asutuste ja organitega, nagu ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents, ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon, ÜRO Keskkonnaprogramm, ÜRO Arenguprogramm ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, samuti IMFi, Maailmapanga ja OECDga, et tagada vastastikune toetus ning sünergia kaubandusalastes ja kaubandusvälistes küsimustes; toetab jõupingutusi, mille eesmärk on võtta vastu rahvusvahelised standardid ja teha reguleerimisalast koostööd;

| 19. | nõuab, et põhjalikult kaalutaks küsimust, kuidas oleks WTO eeskirjades võimalik paremini käsitleda kaubandusväliseid küsimusi, et võimaldada WTO liikmetel püüelda õiguspäraste poliitiliste eesmärkide poole ja tagada samal ajal turulepääs; rõhutab sellega seoses, et jõuliselt tuleks toetada rahvusvaheliste sotsiaalsete, töö-, keskkonna- ja inimõigusnormide vastuvõtmiseks ja tulemuslikuks rakendamiseks tehtavaid jõupingutusi ning arenguriikidele tuleks anda niisuguste normide järgimiseks vajalikku abi; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et põhjalikult kaalutaks küsimust, kuidas oleks WTO eeskirjades võimalik paremini käsitleda kaubandusväliseid küsimusi, et võimaldada WTO liikmetel püüelda õiguspäraste poliitiliste eesmärkide poole ja tagada samal ajal turulepääs; rõhutab sellega seoses, et jõuliselt tuleks toetada rahvusvaheliste sotsiaalsete, töö-, keskkonna- ja inimõigusnormide vastuvõtmiseks ja tulemuslikuks rakendamiseks tehtavaid jõupingutusi ning arenguriikidele tuleks anda niisuguste normide järgimiseks vajalikku abi;

| 20. | on veendunud, et arenguriikide ebapiisav diferentseerimine, mis esineb vaatamata nende majandusliku arengu taseme ja erivajaduste suurele erinevusele, võib takistada kõnealustele riikidele kasu toovate tulemuslike meetmete võtmist kooskõlas Doha voorus püstitatud eesmärgiga ning kahjustab neid arenguriike, kus vajadus nende järele on kõige suurem; nõuab tungivalt, et enam arenenud arenguriigid võtaksid oma osa vastutusest juba käimasolevas voorus ning annaksid panuse, mis vastab nende arengu ja valdkonnapõhise konkurentsivõime tasemele; |
| --- | --- |

20.

on veendunud, et arenguriikide ebapiisav diferentseerimine, mis esineb vaatamata nende majandusliku arengu taseme ja erivajaduste suurele erinevusele, võib takistada kõnealustele riikidele kasu toovate tulemuslike meetmete võtmist kooskõlas Doha voorus püstitatud eesmärgiga ning kahjustab neid arenguriike, kus vajadus nende järele on kõige suurem; nõuab tungivalt, et enam arenenud arenguriigid võtaksid oma osa vastutusest juba käimasolevas voorus ning annaksid panuse, mis vastab nende arengu ja valdkonnapõhise konkurentsivõime tasemele;

| 21. | on arvamusel, et tõsiselt tuleks kaaluda võimalust liigitada nii arenguriigid kui ka kõik teised WTO liikmesriigid objektiivsete, mitte üksnes rahvamajanduse kogutoodanguga seotud kriteeriumide alusel kategooriatesse või allkategooriatesse, pidades silmas olemasolevate või läbirääkimisel olevate kokkulepete võimalikku diferentseeritud kohaldamist; |
| --- | --- |

21.

on arvamusel, et tõsiselt tuleks kaaluda võimalust liigitada nii arenguriigid kui ka kõik teised WTO liikmesriigid objektiivsete, mitte üksnes rahvamajanduse kogutoodanguga seotud kriteeriumide alusel kategooriatesse või allkategooriatesse, pidades silmas olemasolevate või läbirääkimisel olevate kokkulepete võimalikku diferentseeritud kohaldamist;

| 22. | on veendunud, et ülimalt oluline on viia kauakestnud Doha voor lõpule nii, et selle arengumandaat oleks täidetud; nõuab tungivalt, et kõik WTO liikmed kaaluksid seetõttu seda lõppeesmärki silmas pidades kõiki võimalikke lahendusi, et saavutada tasakaalustatud tulemus; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et ülimalt oluline on viia kauakestnud Doha voor lõpule nii, et selle arengumandaat oleks täidetud; nõuab tungivalt, et kõik WTO liikmed kaaluksid seetõttu seda lõppeesmärki silmas pidades kõiki võimalikke lahendusi, et saavutada tasakaalustatud tulemus;

| 23. | nõuab kindlalt, et EL jätkaks juhtiva rolli täitmist konkreetsete edusammude toetamises käimasolevatel WTO läbirääkimistel, et viia Doha arenguvoor täielikult lõpule lähitulevikus ning hõlbustada vähim arenenud riikide täielikku osalemist maailmakaubanduses, olles sillaks WTO liikmete eri seisukohtade vahel; |
| --- | --- |

23.

nõuab kindlalt, et EL jätkaks juhtiva rolli täitmist konkreetsete edusammude toetamises käimasolevatel WTO läbirääkimistel, et viia Doha arenguvoor täielikult lõpule lähitulevikus ning hõlbustada vähim arenenud riikide täielikku osalemist maailmakaubanduses, olles sillaks WTO liikmete eri seisukohtade vahel;

| 24. | rõhutab WTO suurt tähtsust siduvate kohustuste rakendamise ja jõustamise ning kaubandusvaidluste lahendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

rõhutab WTO suurt tähtsust siduvate kohustuste rakendamise ja jõustamise ning kaubandusvaidluste lahendamise valdkonnas;

| 25. | on seisukohal, et WTO liikmed peaksid siiski tegema suuremaid jõupingutusi muudes ministrite konverentsi Doha deklaratsioonis nimetatud valdkondades, nagu keskkonnasõbralike toodete ja teenuste kaubandus, mis võib märkimisväärselt toetada säästvat arengut ja võitlust kliimamuutuste vastu; kutsub WTO liikmeid üles võtma teadmiseks APECi keskkonnaalaste toodete nimekirja; nõuab tungivalt, et EL jätkaks niisuguse keskkonnatehnoloogia lepingu väljatöötamise toetamist, mille eesmärk on vähendada keskkonnatehnoloogia toodete tariife, ning püüaks luua selguse WTO eeskirjade ja mitmepoolsete keskkonnalepingute õigusliku vahekorra osas; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et WTO liikmed peaksid siiski tegema suuremaid jõupingutusi muudes ministrite konverentsi Doha deklaratsioonis nimetatud valdkondades, nagu keskkonnasõbralike toodete ja teenuste kaubandus, mis võib märkimisväärselt toetada säästvat arengut ja võitlust kliimamuutuste vastu; kutsub WTO liikmeid üles võtma teadmiseks APECi keskkonnaalaste toodete nimekirja; nõuab tungivalt, et EL jätkaks niisuguse keskkonnatehnoloogia lepingu väljatöötamise toetamist, mille eesmärk on vähendada keskkonnatehnoloogia toodete tariife, ning püüaks luua selguse WTO eeskirjade ja mitmepoolsete keskkonnalepingute õigusliku vahekorra osas;

| 26. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama, et Euroopa Parlament oleks 3.–6. detsembril 2013. aastal Balil toimuva üheksanda ministrite konverentsi ettevalmistustesse ka edaspidi tihedalt kaasatud, et parlamenti hoitaks pidevalt sündmustega kursis ja et parlamendiga konsulteeritaks vajaduse korral ministrite konverentsi ajal; kutsub komisjoni üles jätkama teiste WTO liikmete veenmist, et suurendada WTO parlamentaarse mõõtme tähtsust; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama, et Euroopa Parlament oleks 3.–6. detsembril 2013. aastal Balil toimuva üheksanda ministrite konverentsi ettevalmistustesse ka edaspidi tihedalt kaasatud, et parlamenti hoitaks pidevalt sündmustega kursis ja et parlamendiga konsulteeritaks vajaduse korral ministrite konverentsi ajal; kutsub komisjoni üles jätkama teiste WTO liikmete veenmist, et suurendada WTO parlamentaarse mõõtme tähtsust;

| 27. | kutsub WTO liikmeid üles tagama WTO parlamentaarse mõõtme tugevdamise abil demokraatliku legitiimsuse; rõhutab sellega seoses vajadust tagada parlamendiliikmete parem juurdepääs kaubandusläbirääkimistele ning kaasatus WTO otsuste sõnastamisse ja rakendamisse ning kaubanduspoliitika nõuetekohane kontrollimine nende kodanike huvides; nõuab seetõttu Euroopa Parlamendi alalise delegatsiooni loomist WTOga suhtlemiseks; |
| --- | --- |

27.

kutsub WTO liikmeid üles tagama WTO parlamentaarse mõõtme tugevdamise abil demokraatliku legitiimsuse; rõhutab sellega seoses vajadust tagada parlamendiliikmete parem juurdepääs kaubandusläbirääkimistele ning kaasatus WTO otsuste sõnastamisse ja rakendamisse ning kaubanduspoliitika nõuetekohane kontrollimine nende kodanike huvides; nõuab seetõttu Euroopa Parlamendi alalise delegatsiooni loomist WTOga suhtlemiseks;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning WTO peadirektorile. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning WTO peadirektorile.

---

(1)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 155.

(2)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 77.

(3)  ELT C 9 E, 15.1.2010, lk 31.

(4)  ELT C 286 E, 22.10.2010, lk 1.

(5)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 84.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/11

---

P7_TA(2013)0512

Tegevuskava „Ettevõtlus 2020“ – ettevõtlikkuse taaselavdamine Euroopas

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon tegevuskava „Ettevõtlus 2020“ ning ettevõtlikkuse taaselavdamise kohta Euroopas (2013/2532(RSP))

(2016/C 436/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust tegevuskava „Ettevõtlus 2020“ ning ettevõtlikkuse taaselavdamise kohta Euroopas (O-000110/2013 – B7-0520/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust tegevuskava „Ettevõtlus 2020“ ning ettevõtlikkuse taaselavdamise kohta Euroopas (O-000110/2013 – B7-0520/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

I.   
  Ettevõtlikkus ning ettevõtlusalane haridus ja koolitus

| 1. | ootab, et kõik esildatud ettevõtluse edendamise meetmed nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil puudutavad kõiki ettevõtlusvorme, näiteks vabakutselisi, ühistuid, käsitööettevõtteid ja sotsiaalseid ettevõtteid; |
| --- | --- |

1.

ootab, et kõik esildatud ettevõtluse edendamise meetmed nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil puudutavad kõiki ettevõtlusvorme, näiteks vabakutselisi, ühistuid, käsitööettevõtteid ja sotsiaalseid ettevõtteid;

| 2. | tuletab meelde, et majandus- ja ettevõtlusalased oskused ning võimed on elukestva õppe võtmepädevused ning aeglase majanduskasvu ja suure tööpuuduse tõttu tuleb eelkõige noorte hulgas võtta otsustavamaid lühiajalisi ja keskpika perspektiiviga meetmeid ettevõtluse edendamiseks ja võimaldamiseks; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et majandus- ja ettevõtlusalased oskused ning võimed on elukestva õppe võtmepädevused ning aeglase majanduskasvu ja suure tööpuuduse tõttu tuleb eelkõige noorte hulgas võtta otsustavamaid lühiajalisi ja keskpika perspektiiviga meetmeid ettevõtluse edendamiseks ja võimaldamiseks;

| 3. | tunnistab, et liikmesriigid vastutavad majandus- ja ettevõtlusalase ning sotsiaalse hariduse ja koolituse eest ning koolituskavad on sageli sihtotstarbelisemad ja kulutõhusamad, kui need on koostatud kohalikul ning riiklikul tasandil; on seisukohal, et ELi algatustega saaks ja tuleks otstarbekalt täiendada liikmesriikide tegevust selles valdkonnas, eelkõige koostöö ja parimate tavade vahetamise kaudu; |
| --- | --- |

3.

tunnistab, et liikmesriigid vastutavad majandus- ja ettevõtlusalase ning sotsiaalse hariduse ja koolituse eest ning koolituskavad on sageli sihtotstarbelisemad ja kulutõhusamad, kui need on koostatud kohalikul ning riiklikul tasandil; on seisukohal, et ELi algatustega saaks ja tuleks otstarbekalt täiendada liikmesriikide tegevust selles valdkonnas, eelkõige koostöö ja parimate tavade vahetamise kaudu;

| 4. | rõhutab vajadust pakkuda stiimuleid tööandjatele, kes pakuvad madala kvalifikatsiooniga ja väljaõppeta töötajatele (sh romadele) kutseõpet ja võimalusi omandada praktilisi kogemusi otse töökohal; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vajadust pakkuda stiimuleid tööandjatele, kes pakuvad madala kvalifikatsiooniga ja väljaõppeta töötajatele (sh romadele) kutseõpet ja võimalusi omandada praktilisi kogemusi otse töökohal;

| 5. | tunneb muret asjaolu pärast, et praeguses ebakindlas majandusolukorras kaalub järjest vähem ELi kodanikke füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamist; on arvamusel, et EL ja liikmesriigid peaksid intensiivistama kooskõlastatud pingutusi, et parandada ettevõtluskultuuri Euroopas, ja uurima võimalust võtta konkreetseid meetmeid ja seada eesmärke, et muuta ettevõtlus taas ligitõmbavaks, kaasa arvatud kutsealaste kogemustega oskustööliste jaoks ning eriti liidu jaoks strateegilise tähtsusega valdkondades; on näiteks seisukohal, et tuleks luua tugev seos selliste algatuste ning komisjoni tegevuse vahel tööstuspoliitika valdkonnas; usub, et sellised meetmed peaksid sisaldama äriühingu loomise lihtsustamise meetmeid; |
| --- | --- |

5.

tunneb muret asjaolu pärast, et praeguses ebakindlas majandusolukorras kaalub järjest vähem ELi kodanikke füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamist; on arvamusel, et EL ja liikmesriigid peaksid intensiivistama kooskõlastatud pingutusi, et parandada ettevõtluskultuuri Euroopas, ja uurima võimalust võtta konkreetseid meetmeid ja seada eesmärke, et muuta ettevõtlus taas ligitõmbavaks, kaasa arvatud kutsealaste kogemustega oskustööliste jaoks ning eriti liidu jaoks strateegilise tähtsusega valdkondades; on näiteks seisukohal, et tuleks luua tugev seos selliste algatuste ning komisjoni tegevuse vahel tööstuspoliitika valdkonnas; usub, et sellised meetmed peaksid sisaldama äriühingu loomise lihtsustamise meetmeid;

| 6. | võtab teadmiseks komisjoni esildatud ettevõtlusalase hariduse ja koolituse meetmed ning algatused ning kutsub liikmesriike üles neid subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt viivitamata rakendama; toonitab sellega seoses ELi uut algatust „Uute töökohtade jaoks uued oskused“; väljendab heameelt liikmesriikide üleskutse üle lisada ettevõtlusalane haridus ja koolitus võtmepädevusena riiklikesse programmidesse; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks komisjoni esildatud ettevõtlusalase hariduse ja koolituse meetmed ning algatused ning kutsub liikmesriike üles neid subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt viivitamata rakendama; toonitab sellega seoses ELi uut algatust „Uute töökohtade jaoks uued oskused“; väljendab heameelt liikmesriikide üleskutse üle lisada ettevõtlusalane haridus ja koolitus võtmepädevusena riiklikesse programmidesse;

| 7. | on seisukohal, et selleks et anda võimalikele uutele ettevõtjatele oskused juhtida ettevõtet nii, et suureneb selle ühiskonnale antav positiivne panus ja samas vähenevad miinimumini negatiivsed mõjud inimestele ja keskkonnale, tuleks teha algatusi, millega kaasatakse ettevõtlusalasesse haridusse arvestatavad jätkusutlikkuse ja sotsiaalse vastutuse kriteeriumid; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et selleks et anda võimalikele uutele ettevõtjatele oskused juhtida ettevõtet nii, et suureneb selle ühiskonnale antav positiivne panus ja samas vähenevad miinimumini negatiivsed mõjud inimestele ja keskkonnale, tuleks teha algatusi, millega kaasatakse ettevõtlusalasesse haridusse arvestatavad jätkusutlikkuse ja sotsiaalse vastutuse kriteeriumid;

| 8. | peab VKEde saadikute võrgustikku võimalikuks keskseks foorumiks, kus vahetada järeleproovitud tavasid ning hinnata rakendamisel tehtavaid edusamme; |
| --- | --- |

8.

peab VKEde saadikute võrgustikku võimalikuks keskseks foorumiks, kus vahetada järeleproovitud tavasid ning hinnata rakendamisel tehtavaid edusamme;

| 9. | toetab kavandatava noortegarantii loomise taga olevaid sihte ning valmisolekut eraldada selleks piisavad rahalised vahendid, kuna see on oluline meede, millega liikmesriikidel aidatakse leevendada noorte massilise tööpuuduse mõjusid, eelkõige riikides, mida kriis eriti rängalt tabas; rõhutab, kui olulised on kavandatud meetmed ettevõtluse ja ettevõtlusalase hariduse ning koolituse edendamiseks, kuna need on suunatud jätkusuutliku tööhõive loomisele ja nendel peaaegu puuduvad ootamatud mõjud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama täiendavaid meetmeid, näiteks maksusoodustusi, millega julgustada VKEsid võtma tööle noori; |
| --- | --- |

9.

toetab kavandatava noortegarantii loomise taga olevaid sihte ning valmisolekut eraldada selleks piisavad rahalised vahendid, kuna see on oluline meede, millega liikmesriikidel aidatakse leevendada noorte massilise tööpuuduse mõjusid, eelkõige riikides, mida kriis eriti rängalt tabas; rõhutab, kui olulised on kavandatud meetmed ettevõtluse ja ettevõtlusalase hariduse ning koolituse edendamiseks, kuna need on suunatud jätkusuutliku tööhõive loomisele ja nendel peaaegu puuduvad ootamatud mõjud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama täiendavaid meetmeid, näiteks maksusoodustusi, millega julgustada VKEsid võtma tööle noori;

| 10. | kutsub komisjoni üles tugevdama vahendajaorganisatsioonide kaudu tugi-, nõustamis- ja abimeetmeid ettevõtjatele, eriti väiksematele ettevõtjatele, ja käivitama programme, mis soodustaksid vanemate ettevõtjate poolseid suunamis- ja abimeetmeid selleks, et olla oma oskusteadmiste ja kogemuste abil mentoriks või juhendajaks noortele ettevõtjatele, kes alustavad ettevõtlusega või kes võtavad üle kriisi sattunud äriühingud; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles tugevdama vahendajaorganisatsioonide kaudu tugi-, nõustamis- ja abimeetmeid ettevõtjatele, eriti väiksematele ettevõtjatele, ja käivitama programme, mis soodustaksid vanemate ettevõtjate poolseid suunamis- ja abimeetmeid selleks, et olla oma oskusteadmiste ja kogemuste abil mentoriks või juhendajaks noortele ettevõtjatele, kes alustavad ettevõtlusega või kes võtavad üle kriisi sattunud äriühingud;

| 11. | kutsub komisjoni üles edendama klastrite, nt ettevõtete võrgustike ja ühenduste loomist, mis aitaksid arendada konkurentsieeliseid, saada kasu inimressursside ühisest haldamisest ja mille tulemusel suureneks konkurentsivõime; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles edendama klastrite, nt ettevõtete võrgustike ja ühenduste loomist, mis aitaksid arendada konkurentsieeliseid, saada kasu inimressursside ühisest haldamisest ja mille tulemusel suureneks konkurentsivõime;

| 12. | märgib, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat (IKT) kasutavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kasvavad kaks kuni kolm korda kiiremini; kutsub seetõttu komisjoni üles soodustama meetmeid, mis võimaldavad ettevõtjatel kasutada ära kõiki ühtse digitaalturu pakutavaid võimalusi; |
| --- | --- |

12.

märgib, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat (IKT) kasutavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kasvavad kaks kuni kolm korda kiiremini; kutsub seetõttu komisjoni üles soodustama meetmeid, mis võimaldavad ettevõtjatel kasutada ära kõiki ühtse digitaalturu pakutavaid võimalusi;

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama edasi programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ ning suurendama riiklike kontaktpunktide arvu seal, kus see on veel vajalik; teeb ettepaneku tugineda rohkem olemasolevatele Euroopa ettevõtlusvõrgustiku struktuuridele; on seisukohal, et eesmärgiks tuleks seada 10 000 vahetust aastas, kusjuures selle eesmärgi saavutamiseni peaks kasv olema vähemalt 10 % aastas; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama edasi programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ ning suurendama riiklike kontaktpunktide arvu seal, kus see on veel vajalik; teeb ettepaneku tugineda rohkem olemasolevatele Euroopa ettevõtlusvõrgustiku struktuuridele; on seisukohal, et eesmärgiks tuleks seada 10 000 vahetust aastas, kusjuures selle eesmärgi saavutamiseni peaks kasv olema vähemalt 10 % aastas;

| 14. | näeb praktikantide vahetusprogrammi Leonardo edasises laiendamises suurt potentsiaali ja rõhutab vajadust nn vahendusorganisatsioonide järele, mis toetavad VKEsid organiseerimistegevuses (näiteks sobivate välismaiste partnerite ja ruumide otsimisel jne); rõhutab duaalse koolituse (praktikaprogrammide) ettevõtlusalast potentsiaali koolilõpetajate jaoks; |
| --- | --- |

14.

näeb praktikantide vahetusprogrammi Leonardo edasises laiendamises suurt potentsiaali ja rõhutab vajadust nn vahendusorganisatsioonide järele, mis toetavad VKEsid organiseerimistegevuses (näiteks sobivate välismaiste partnerite ja ruumide otsimisel jne); rõhutab duaalse koolituse (praktikaprogrammide) ettevõtlusalast potentsiaali koolilõpetajate jaoks;

| 15. | teeb ettepaneku, et liikmesriigid peaksid saama taotleda Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist ja Euroopa Sotsiaalfondist täiendavat rahastamist, kui seda kasutatakse lühiajaliste meetmete rahastamiseks, näiteks toetuseks ja nõustamiseks ettevõtete asutamise ja ülemineku korral ja mitte ettevõtete mujale viimise õigustamiseks; |
| --- | --- |

15.

teeb ettepaneku, et liikmesriigid peaksid saama taotleda Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist ja Euroopa Sotsiaalfondist täiendavat rahastamist, kui seda kasutatakse lühiajaliste meetmete rahastamiseks, näiteks toetuseks ja nõustamiseks ettevõtete asutamise ja ülemineku korral ja mitte ettevõtete mujale viimise õigustamiseks;

| 16. | soovitab olemasolevaid ja tulevasi ettevõtluse edendamise vahendeid tihedamini koordineerida, et luua stiimuleid ning sünergiat riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

16.

soovitab olemasolevaid ja tulevasi ettevõtluse edendamise vahendeid tihedamini koordineerida, et luua stiimuleid ning sünergiat riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 17. | ootab, et tulevane komisjon teeks oma pädevuste raames ettevõtluse ja ettevõtlusalase hariduse ning koolituse edendamisest keskse tähtsusega teema ning looks Euroopa partnerluse, mille raames hinnatakse liikmesriike nende edusammude alusel, muu hulgas järgmiste kriteeriumide põhjal:






  a) | ettevõtlusalase hariduse, eelkõige selle praktiliste osade, näiteks õpilasfirmade projektide ja keskkooli lõpetamisele eelneva kohustusliku praktika kaasamine riiklikesse õppekavadesse; |
| --- | --- | --- |

17.

ootab, et tulevane komisjon teeks oma pädevuste raames ettevõtluse ja ettevõtlusalase hariduse ning koolituse edendamisest keskse tähtsusega teema ning looks Euroopa partnerluse, mille raames hinnatakse liikmesriike nende edusammude alusel, muu hulgas järgmiste kriteeriumide põhjal:

a)

ettevõtlusalase hariduse, eelkõige selle praktiliste osade, näiteks õpilasfirmade projektide ja keskkooli lõpetamisele eelneva kohustusliku praktika kaasamine riiklikesse õppekavadesse;

| b) | ettevõtlusalase hariduse ja koolituse edendamiseks kasutatud struktuurifondide vahendite suurus, |
| --- | --- |

b)

ettevõtlusalase hariduse ja koolituse edendamiseks kasutatud struktuurifondide vahendite suurus,

| c) | noortegarantii raames ettevõtlusalastes meetmetes või uute ettevõtjate liikuvusprogrammides osalevate isikute, eelkõige noorte arv; |
| --- | --- |

c)

noortegarantii raames ettevõtlusalastes meetmetes või uute ettevõtjate liikuvusprogrammides osalevate isikute, eelkõige noorte arv;

| d) | nende inimeste arv, kes soovivad pärast nimetatud algatustes osalemist oma ettevõtte luua; |
| --- | --- |

d)

nende inimeste arv, kes soovivad pärast nimetatud algatustes osalemist oma ettevõtte luua;

| 18. | julgustab liikmesriike võtma kõige kiiremas korras vastu riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud strateegiad ettevõtlusalase hariduse ja koolituse lisamiseks õppekavadesse (alg- ja keskastmes ning kutse-, kõrg- ja täiskasvanuhariduses); ootab, et need strateegiad puudutaksid kõiki ettevõtlusvorme ning ettevõtluse sotsiaalset ja keskkonnamõju; rõhutab sotsiaal-, majandus- ja ettevõtlusalase hariduse ning koolituse praktilise suunitlusega ja interaktiivsete aspektide tähtsust; |
| --- | --- |

18.

julgustab liikmesriike võtma kõige kiiremas korras vastu riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud strateegiad ettevõtlusalase hariduse ja koolituse lisamiseks õppekavadesse (alg- ja keskastmes ning kutse-, kõrg- ja täiskasvanuhariduses); ootab, et need strateegiad puudutaksid kõiki ettevõtlusvorme ning ettevõtluse sotsiaalset ja keskkonnamõju; rõhutab sotsiaal-, majandus- ja ettevõtlusalase hariduse ning koolituse praktilise suunitlusega ja interaktiivsete aspektide tähtsust;

| 19. | on seisukohal, et kutseharidus ja -koolitus võivad pakkuda eelkõige töötute jaoks tööturul vajalikke oskusi, teadmisi ja pädevusi ning individuaalset tööotsimisalast nõustamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama kutsehariduse ja -koolituse pakkumist kogu Euroopas, et parandada pädevuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvust, tunnustamist ja kvaliteeti, muutes seeläbi õppurite ja töötajate liikuvuse lihtsamaks; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et kutseharidus ja -koolitus võivad pakkuda eelkõige töötute jaoks tööturul vajalikke oskusi, teadmisi ja pädevusi ning individuaalset tööotsimisalast nõustamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama kutsehariduse ja -koolituse pakkumist kogu Euroopas, et parandada pädevuste ja kvalifikatsioonide läbipaistvust, tunnustamist ja kvaliteeti, muutes seeläbi õppurite ja töötajate liikuvuse lihtsamaks;

| 20. | rõhutab, et teadmised turgude, majanduse ja rahandussüsteemide toimimise kohta on ettevõtte heaks juhtimiseks hädavajalikud ja seetõttu tuleks need kaasata ka riiklikesse põhiharidussüsteemidesse ning ELi koolitusprogrammidesse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma finantsharidus viivitamatult oma koolitusprogrammidesse; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et teadmised turgude, majanduse ja rahandussüsteemide toimimise kohta on ettevõtte heaks juhtimiseks hädavajalikud ja seetõttu tuleks need kaasata ka riiklikesse põhiharidussüsteemidesse ning ELi koolitusprogrammidesse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma finantsharidus viivitamatult oma koolitusprogrammidesse;

| 21. | rõhutab heade väljavaadetega majandussektorites noortele suunatud õppepraktika olulisust väärtusliku etapina koolist tööturule sisenemisel; |
| --- | --- |

21.

rõhutab heade väljavaadetega majandussektorites noortele suunatud õppepraktika olulisust väärtusliku etapina koolist tööturule sisenemisel;

| 22. | väljendab heameelt teadmis- ja innovaatikakogukonna kontseptsiooni üle, milles keskendutakse ettevõtlusele läbi teadmiste kolmnurga (teadustegevus, kõrgharidus ja innovatsioon) elementide integreerimise, mis on oluline innovatsiooni eestvedaja peamiste ühiskonnaprobleemide lahendamisel ja seega oluline vahend majanduskasvu ja töökohtade loomiseks Euroopas; toonitab, et ettevõtlus peaks olema oluline osa kõigi teadmis- ja innovaatikakogukondade struktuuris ning nende lähenemisviisis teadustegevusele, innovatsioonile ja koolitusele; toonitab, et teadmis- ja innovaatikakogukonnad peaksid integreerima ja jagama parimaid tavasid uuenduslike haridus- ja koolituskontseptsioonide ja -tehnoloogiate kasutamise kohta; soovitab ühtlasi koostada pikemaajalise hinnangu selliste teadmis- ja innovaatikakogukondade loomise kohta, mis on pühendunud uuenduslike haridus- ja koolitskontseptsioonide väljatöötamisele, pöörates erilist tähelepanu ettevõtlusalasele haridusele; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt teadmis- ja innovaatikakogukonna kontseptsiooni üle, milles keskendutakse ettevõtlusele läbi teadmiste kolmnurga (teadustegevus, kõrgharidus ja innovatsioon) elementide integreerimise, mis on oluline innovatsiooni eestvedaja peamiste ühiskonnaprobleemide lahendamisel ja seega oluline vahend majanduskasvu ja töökohtade loomiseks Euroopas; toonitab, et ettevõtlus peaks olema oluline osa kõigi teadmis- ja innovaatikakogukondade struktuuris ning nende lähenemisviisis teadustegevusele, innovatsioonile ja koolitusele; toonitab, et teadmis- ja innovaatikakogukonnad peaksid integreerima ja jagama parimaid tavasid uuenduslike haridus- ja koolituskontseptsioonide ja -tehnoloogiate kasutamise kohta; soovitab ühtlasi koostada pikemaajalise hinnangu selliste teadmis- ja innovaatikakogukondade loomise kohta, mis on pühendunud uuenduslike haridus- ja koolitskontseptsioonide väljatöötamisele, pöörates erilist tähelepanu ettevõtlusalasele haridusele;

II.   
  Ettevõtluskeskkond ja selle raamtingimused

| 23. | palub, et komisjon ja EIP grupp tõhustaksid oma teabealaseid pingutusi, et koostöös VKEde ühendustega VKEdele paremini rahastamisvõimalusi tutvustada; |
| --- | --- |

23.

palub, et komisjon ja EIP grupp tõhustaksid oma teabealaseid pingutusi, et koostöös VKEde ühendustega VKEdele paremini rahastamisvõimalusi tutvustada;

| 24. | toonitab, et paindlike alternatiivsete rahastamisvõimaluste loomine on ettevõtete alustamiseks ülimalt tähtis; rõhutab, et omakapitali ja võla eristamine maksustamise eesmärgil tuleb kaotada ning investeeringutele tuleb kehtestada maksusoodustused; rõhutab, et kuna pangalaenud on VKEde üks olulisemaid rahastamisvorme, tuleb tagada laenude pakkumine ning ühtlasi tuleb püüda toetada omakapitali kaudu rahastamist parema keskkonna loomisega börsivälise kapitali ja riskikapitali kaasamiseks, toetades muu hulgas VKEde fonde ja ühisinvesteeringuid ilma suurte prospektikuludeta; nõuab börsivälise kapitali investeeringutele maksusoodustuse kehtestamist; |
| --- | --- |

24.

toonitab, et paindlike alternatiivsete rahastamisvõimaluste loomine on ettevõtete alustamiseks ülimalt tähtis; rõhutab, et omakapitali ja võla eristamine maksustamise eesmärgil tuleb kaotada ning investeeringutele tuleb kehtestada maksusoodustused; rõhutab, et kuna pangalaenud on VKEde üks olulisemaid rahastamisvorme, tuleb tagada laenude pakkumine ning ühtlasi tuleb püüda toetada omakapitali kaudu rahastamist parema keskkonna loomisega börsivälise kapitali ja riskikapitali kaasamiseks, toetades muu hulgas VKEde fonde ja ühisinvesteeringuid ilma suurte prospektikuludeta; nõuab börsivälise kapitali investeeringutele maksusoodustuse kehtestamist;

| 25. | tuletab meelde, et halduskoormust peetakse jätkuvalt üheks olulisemaks ettevõtte asutamise või äritegevuse jätkamise takistuseks; nõuab, et tarbetu halduskoormuse vähendamine jääks poliitilise tegevuskava väga oluliseks osaks, ja ootab järgmiselt komisjonilt väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ prioriteetide raames konkreetseid ettepanekuid poliitika ja meetmete kohta aastani 2020, mis võivad sisaldada konkreetseid, kvantitatiivseid eesmärke (näiteks halduskoormuse vähendamine ELi õigusnormide kaudu 2020. aastaks 25 % võrra); |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et halduskoormust peetakse jätkuvalt üheks olulisemaks ettevõtte asutamise või äritegevuse jätkamise takistuseks; nõuab, et tarbetu halduskoormuse vähendamine jääks poliitilise tegevuskava väga oluliseks osaks, ja ootab järgmiselt komisjonilt väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ prioriteetide raames konkreetseid ettepanekuid poliitika ja meetmete kohta aastani 2020, mis võivad sisaldada konkreetseid, kvantitatiivseid eesmärke (näiteks halduskoormuse vähendamine ELi õigusnormide kaudu 2020. aastaks 25 % võrra);

| 26. | tunneb heameelt komisjoni poolt kõnealuse tegevussamba alusel esildatud meetmete üle ning juhib tähelepanu asjakohastele punktidele Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõime ja ärivõimaluste kohta (1) ning 5. veebruari 2013. aasta resolutsioonis VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (2); |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt komisjoni poolt kõnealuse tegevussamba alusel esildatud meetmete üle ning juhib tähelepanu asjakohastele punktidele Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) konkurentsivõime ja ärivõimaluste kohta (1) ning 5. veebruari 2013. aasta resolutsioonis VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (2);

| 27. | väljendab heameelt komisjoni uuesti esitatud üleskutse üle liikmesriikidele vähendada äriühingu alustamisega kaasnevaid kulusid ja selleks kuluvat aega; rõhutab, et väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ käivitamisest alates on tehtud üksnes piiratud edusamme, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid pingutaksid selle nimel rohkem; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt komisjoni uuesti esitatud üleskutse üle liikmesriikidele vähendada äriühingu alustamisega kaasnevaid kulusid ja selleks kuluvat aega; rõhutab, et väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ käivitamisest alates on tehtud üksnes piiratud edusamme, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid pingutaksid selle nimel rohkem;

| 28. | rõhutab, et asjakohaste ettevõtlust toetavate teenuste kaudu ettevõtlussõbraliku keskkonna loomisel tuleks arvesse võtta erinevaid ettevõtlusmudeleid, nagu pereettevõtted, ühistud jms; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et asjakohaste ettevõtlust toetavate teenuste kaudu ettevõtlussõbraliku keskkonna loomisel tuleks arvesse võtta erinevaid ettevõtlusmudeleid, nagu pereettevõtted, ühistud jms;

| 29. | märgib, et VKEdele suunatud ELi tugimeetmed ei ole endiselt tasakaalus ja paljud liikmesriigid ei võta õigusaktide koostamisel endiselt arvesse väikeettevõtjate eripärasid; |
| --- | --- |

29.

märgib, et VKEdele suunatud ELi tugimeetmed ei ole endiselt tasakaalus ja paljud liikmesriigid ei võta õigusaktide koostamisel endiselt arvesse väikeettevõtjate eripärasid;

| 30. | rõhutab, et juurdepääs rahastamisele on jätkuvalt üks peamine VKEde arengu takistus; õhutab komisjoni hindama põhjalikult seda, kas sellised VKEdele suunatud rahastamisvahendid nagu mikrorahastamise programm PROGRESS teevad rahastamise VKEdele tegelikult kättesaadavamaks, eriti võttes arvesse asjaolu, et mõne liikmesriigi finantseerimisasutused seavad VKEdele laenude andmisele liiga rangeid tingimusi; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et juurdepääs rahastamisele on jätkuvalt üks peamine VKEde arengu takistus; õhutab komisjoni hindama põhjalikult seda, kas sellised VKEdele suunatud rahastamisvahendid nagu mikrorahastamise programm PROGRESS teevad rahastamise VKEdele tegelikult kättesaadavamaks, eriti võttes arvesse asjaolu, et mõne liikmesriigi finantseerimisasutused seavad VKEdele laenude andmisele liiga rangeid tingimusi;

| 31. | tervitab komisjoni püüdlusi aidata liikmesriikidel parandada maksu- ja halduskorraldust ettevõtete ülemineku korral; peab vajalikuks parandada uuenduslike rahastamismeetodite, nagu ühisrahastamine, riskikapitali rahastamine ja äriinglite-poolne rahastamine, käsitamist maksustamisel; kutsub liikmesriike üles suurendama ettevõtete ülemineku korral toetust riikliku tasandi rahastamisvahenditega, andes laenutagatisi ja muul kujul rahastamist, nt ühisrahastamise või äriinglite-poolse rahastamise kaudu, ning väljendab heameelt, et komisjon on pannud rõhu ühisrahastamisprojektide platvormidele; on seisukohal, et ettevõtete üleminekut tuleks lihtsustada ka asjakohaste juhtimisoskusi andvate koolitusalgatustega, näiteks äriühingu töötajatele ülemineku korral; |
| --- | --- |

31.

tervitab komisjoni püüdlusi aidata liikmesriikidel parandada maksu- ja halduskorraldust ettevõtete ülemineku korral; peab vajalikuks parandada uuenduslike rahastamismeetodite, nagu ühisrahastamine, riskikapitali rahastamine ja äriinglite-poolne rahastamine, käsitamist maksustamisel; kutsub liikmesriike üles suurendama ettevõtete ülemineku korral toetust riikliku tasandi rahastamisvahenditega, andes laenutagatisi ja muul kujul rahastamist, nt ühisrahastamise või äriinglite-poolse rahastamise kaudu, ning väljendab heameelt, et komisjon on pannud rõhu ühisrahastamisprojektide platvormidele; on seisukohal, et ettevõtete üleminekut tuleks lihtsustada ka asjakohaste juhtimisoskusi andvate koolitusalgatustega, näiteks äriühingu töötajatele ülemineku korral;

| 32. | märgib, et keerulised käibemaksueeskirjad on pikka aega olnud ettevõtjate jaoks üks peamisi takistusi ühtse turu potentsiaali kasutamisel; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ühtses deklaratsioonis võimalikult kiiresti kavandatud ettepanekud eeskirjade ühtlustamiseks ja käibemaksueeskirjade täitmisega seotud kulude kärpimiseks, et need oleks võimalik vastu võtta parlamendi praeguse ametiaja jooksul; |
| --- | --- |

32.

märgib, et keerulised käibemaksueeskirjad on pikka aega olnud ettevõtjate jaoks üks peamisi takistusi ühtse turu potentsiaali kasutamisel; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ühtses deklaratsioonis võimalikult kiiresti kavandatud ettepanekud eeskirjade ühtlustamiseks ja käibemaksueeskirjade täitmisega seotud kulude kärpimiseks, et need oleks võimalik vastu võtta parlamendi praeguse ametiaja jooksul;

| 33. | on seisukohal, et esildatud meetmed halduskoormuse (mis võib sisaldada õigusnormidest tingitud tarbetut või ebaproportsionaalset koormust) ja ülemäärase bürokraatia vähendamiseks täiendavad Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ põhimõtteid; peab kahetsusväärseks, et tegevuskavas ei märgita teatavaid olulisi algatusi, nt meetmeid VKE-testi kohaldamiseks riigi tasandil, halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma tulevast rolli või regulatiivset koormust mõõtvate iga-aastaste tulemustabelite kasutusele võtmist ELis ja liikmesriikides; kutsub komisjoni üles koostama VKEde saadikute juhtimise all õigeaegselt tegevuskava kümne kõige enam koormava ELi meetme läbivaatamiseks ja muutmiseks, et vähendada tarbetut või liigset koormust; kinnitab, et igal juhul ei tohi selline vähendamine kahjustada peamisi sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et esildatud meetmed halduskoormuse (mis võib sisaldada õigusnormidest tingitud tarbetut või ebaproportsionaalset koormust) ja ülemäärase bürokraatia vähendamiseks täiendavad Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ põhimõtteid; peab kahetsusväärseks, et tegevuskavas ei märgita teatavaid olulisi algatusi, nt meetmeid VKE-testi kohaldamiseks riigi tasandil, halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma tulevast rolli või regulatiivset koormust mõõtvate iga-aastaste tulemustabelite kasutusele võtmist ELis ja liikmesriikides; kutsub komisjoni üles koostama VKEde saadikute juhtimise all õigeaegselt tegevuskava kümne kõige enam koormava ELi meetme läbivaatamiseks ja muutmiseks, et vähendada tarbetut või liigset koormust; kinnitab, et igal juhul ei tohi selline vähendamine kahjustada peamisi sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid;

| 34. | kutsub liikmesriike üles andma uutele ettevõtjatele sotsiaalkindlustusmaksete tegemiseks ajapikendus ja kõigile nn raamatupidamislikele maksudele ajapikendus, nii et äriühingud maksaksid makse ainult tegelikult saadud kasumilt; nõuab, et see süsteem oleks täielikult läbipaistev, et seda ei saaks kuritarvitada; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike üles andma uutele ettevõtjatele sotsiaalkindlustusmaksete tegemiseks ajapikendus ja kõigile nn raamatupidamislikele maksudele ajapikendus, nii et äriühingud maksaksid makse ainult tegelikult saadud kasumilt; nõuab, et see süsteem oleks täielikult läbipaistev, et seda ei saaks kuritarvitada;

| 35. | rõhutab teadmussiirde olulisust teadmiskeskuste, nt uurimisinstituutide ja tippkeskuste ning VKEde vahel nende edukuse tagamiseks; toonitab, et teadmiste praktikasse üleviimise protsess ja selle eelised ettevõtlusklastrite edukuse tagamiseks tuleb selgelt määratleda; |
| --- | --- |

35.

rõhutab teadmussiirde olulisust teadmiskeskuste, nt uurimisinstituutide ja tippkeskuste ning VKEde vahel nende edukuse tagamiseks; toonitab, et teadmiste praktikasse üleviimise protsess ja selle eelised ettevõtlusklastrite edukuse tagamiseks tuleb selgelt määratleda;

| 36. | toetab komisjoni väljendatud eesmärke anda teine võimalus ausa pankroti korral ja vähendada ettevõtjate regulatiivset koormust; |
| --- | --- |

36.

toetab komisjoni väljendatud eesmärke anda teine võimalus ausa pankroti korral ja vähendada ettevõtjate regulatiivset koormust;

| 37. | rõhutab, kui tähtsad on vabad elukutsed Euroopa ettevõtluse jaoks; tunneb heameelt komisjoni väljendatud kavatsuse üle luua töörühm vabade elukutsete erivajaduste hindamiseks; palub komisjonil võtta selle töörühma töö järeldusi arvesse õigusaktide ettepanekute mõju hindamisel ja väikeettevõtlusalgatusega „Small Business Act“ seotud meetmete kontrollimisel; teeb ettepaneku, et see töö võiks viia vabade elukutsete Euroopa harta koostamiseni; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, kui tähtsad on vabad elukutsed Euroopa ettevõtluse jaoks; tunneb heameelt komisjoni väljendatud kavatsuse üle luua töörühm vabade elukutsete erivajaduste hindamiseks; palub komisjonil võtta selle töörühma töö järeldusi arvesse õigusaktide ettepanekute mõju hindamisel ja väikeettevõtlusalgatusega „Small Business Act“ seotud meetmete kontrollimisel; teeb ettepaneku, et see töö võiks viia vabade elukutsete Euroopa harta koostamiseni;

| 38. | toonitab, et tähtis on arendada innovatsioonialaseid üldisi oskusi ja toetada töötajate algatatud uuendusi nii uutes kui ka juba tegutsevates äriühingutes; toonitab ühtlasi, et kõige edukamad uued äriühingud on sageli välja kasvanud olemasolevatest äriühingutest, kus töötajatel on võimalus oma ideesid turvalises ja piisavate ressurssidega keskkonnas ellu viia; toonitab ka seda, et paljud ettevõtjad on saanud ametialase koolituse või neil puudub väljaõppe, mistõttu ei tohiks ettevõtlust edendavaid meetmeid suunata ainult kõrgelt haritutele; juhib tähelepanu sellele, et kutseõpe ja õppepraktika on ettevõtluse ja uuendustegevuse arendamisel samuti olulised; |
| --- | --- |

38.

toonitab, et tähtis on arendada innovatsioonialaseid üldisi oskusi ja toetada töötajate algatatud uuendusi nii uutes kui ka juba tegutsevates äriühingutes; toonitab ühtlasi, et kõige edukamad uued äriühingud on sageli välja kasvanud olemasolevatest äriühingutest, kus töötajatel on võimalus oma ideesid turvalises ja piisavate ressurssidega keskkonnas ellu viia; toonitab ka seda, et paljud ettevõtjad on saanud ametialase koolituse või neil puudub väljaõppe, mistõttu ei tohiks ettevõtlust edendavaid meetmeid suunata ainult kõrgelt haritutele; juhib tähelepanu sellele, et kutseõpe ja õppepraktika on ettevõtluse ja uuendustegevuse arendamisel samuti olulised;

| 39. | rõhutab, et on oluline anda töötajatele positiivseid stiimuleid, millega julgustada neid looma osalise tööajaga ettevõtteid; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et on oluline anda töötajatele positiivseid stiimuleid, millega julgustada neid looma osalise tööajaga ettevõtteid;

| 40. | nõuab mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkussätete kasutamist ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programmi (COSME) ning eelkõige selle rahastamisvahendite osas; toonitab, et mitmeaastases finantsraamistikus tuleks jätkuvalt ette näha vahendid mikrorahastamise programmidele (nt Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ ja JASMINE (ühismeede mikrokrediidiasutuste toetamiseks Euroopas)); |
| --- | --- |

40.

nõuab mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkussätete kasutamist ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programmi (COSME) ning eelkõige selle rahastamisvahendite osas; toonitab, et mitmeaastases finantsraamistikus tuleks jätkuvalt ette näha vahendid mikrorahastamise programmidele (nt Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ ja JASMINE (ühismeede mikrokrediidiasutuste toetamiseks Euroopas));

| 41. | toonitab, et paindlike alternatiivsete rahastamisvõimaluste loomine on ettevõtete loomise seisukohalt ja VKEde jaoks ülimalt tähtis, et lihtsustada nende juurdepääsu rahastamisele; tunnistab, et eri ettevõtlusmudelite jaoks võib sobida erinev laenu-, oma- ja hübriidkapitali kaasamine, ning kutsub liikmesriike üles kaotama oma- ja laenukapitali eristamine maksustamise eesmärgil ning kaaluma maksusoodustuste kehtestamist reaalmajandusse tehtavate investeeringute pealt, et ergutada jätkusuulikku majanduskasvu ja luua töökohti; kutsub komisjoni üles hindama mikrolaenude väärtpaberistamise eeliseid; |
| --- | --- |

41.

toonitab, et paindlike alternatiivsete rahastamisvõimaluste loomine on ettevõtete loomise seisukohalt ja VKEde jaoks ülimalt tähtis, et lihtsustada nende juurdepääsu rahastamisele; tunnistab, et eri ettevõtlusmudelite jaoks võib sobida erinev laenu-, oma- ja hübriidkapitali kaasamine, ning kutsub liikmesriike üles kaotama oma- ja laenukapitali eristamine maksustamise eesmärgil ning kaaluma maksusoodustuste kehtestamist reaalmajandusse tehtavate investeeringute pealt, et ergutada jätkusuulikku majanduskasvu ja luua töökohti; kutsub komisjoni üles hindama mikrolaenude väärtpaberistamise eeliseid;

| 42. | julgustab liikmesriike soodustama riigihankelepingute jaotamist osadeks, et lihtsustada VKEde osalemist avalikes hangetes, tehes seda näiteks „täida või selgita“ põhimõtte lisamise kaudu oma siseriiklikusse hankemenetlust reguleerivasse õigusesse; |
| --- | --- |

42.

julgustab liikmesriike soodustama riigihankelepingute jaotamist osadeks, et lihtsustada VKEde osalemist avalikes hangetes, tehes seda näiteks „täida või selgita“ põhimõtte lisamise kaudu oma siseriiklikusse hankemenetlust reguleerivasse õigusesse;

| 43. | avaldab kahetsust, et mõnes liikmesriigis kohaldatakse endiselt rangeid nõudeid ettevõtete asutamise suhtes; kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid lühendaksid äriühingu asutamiseks vajalike litsentside ja muude lubade väljastusaega ühe kuuni; |
| --- | --- |

43.

avaldab kahetsust, et mõnes liikmesriigis kohaldatakse endiselt rangeid nõudeid ettevõtete asutamise suhtes; kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriigid lühendaksid äriühingu asutamiseks vajalike litsentside ja muude lubade väljastusaega ühe kuuni;

| 44. | rõhutab, et on väga tähtis pakkuda spetsiaalseid ettevõtte asutamise teenuseid äsja kooli lõpetanutele, kes on koolituse käigus läbinud ettevõtluse erikursused; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et on väga tähtis pakkuda spetsiaalseid ettevõtte asutamise teenuseid äsja kooli lõpetanutele, kes on koolituse käigus läbinud ettevõtluse erikursused;

| 45. | kutsub liikmesriike üles asutama ühtsed kontaktpunktid, kus osutataks koos kõiki ettevõtluse tugiteenuseid, sealhulgas eri allikatest rahastamise saamise kohta, nõustamist ettevõtluse alustamiseks ning teavet ärivõimaluste kohta ELis ja väljaspool; |
| --- | --- |

45.

kutsub liikmesriike üles asutama ühtsed kontaktpunktid, kus osutataks koos kõiki ettevõtluse tugiteenuseid, sealhulgas eri allikatest rahastamise saamise kohta, nõustamist ettevõtluse alustamiseks ning teavet ärivõimaluste kohta ELis ja väljaspool;

| 46. | kutsub liikmesriike üles kohaldama siseriiklikes õigusaktides tasakaalustatud lähenemisviisi pankrotijärgse kohustustest vabanemise aja ja võlgade tasumise suhtes, et ettevõtja saaks ausa pankroti korral teise võimaluse ja võlausaldajate riskid viidaks miinimumini; |
| --- | --- |

46.

kutsub liikmesriike üles kohaldama siseriiklikes õigusaktides tasakaalustatud lähenemisviisi pankrotijärgse kohustustest vabanemise aja ja võlgade tasumise suhtes, et ettevõtja saaks ausa pankroti korral teise võimaluse ja võlausaldajate riskid viidaks miinimumini;

III.   
  Ettevõtjad kui eeskujud ning konkreetsete sihtrühmadeni jõudmine

| 47. | toetab üleeuroopalise nn ELi ettevõtluse päeva kehtestamist, et toonitada ja eelkõige juhtida meedia tähelepanu ettevõtlusalastele edulugudele; leiab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata näidetele sellistest ettevõtjatest, kes suudavad luua majanduses lisandväärtust ELi jätkusuutlikkuse ja sotsiaalse vastutuse aluspõhimõtteid järgides; loodab, et koolid ja õppeasutused osalevad selles ürituses ettevõtjatega kohtumiste ja ettevõtete külastuste kaudu; |
| --- | --- |

47.

toetab üleeuroopalise nn ELi ettevõtluse päeva kehtestamist, et toonitada ja eelkõige juhtida meedia tähelepanu ettevõtlusalastele edulugudele; leiab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata näidetele sellistest ettevõtjatest, kes suudavad luua majanduses lisandväärtust ELi jätkusuutlikkuse ja sotsiaalse vastutuse aluspõhimõtteid järgides; loodab, et koolid ja õppeasutused osalevad selles ürituses ettevõtjatega kohtumiste ja ettevõtete külastuste kaudu;

| 48. | rõhutab naiste suurt potentsiaali ettevõtjatena ning kutsub komisjoni üles esitama usaldusväärseid andmeid, et oleks võimalik täpsemalt hinnata kehtivaid õigusakte ning tulemuslikumalt kõrvaldada naisettevõtjate ees seisvaid võimalikke takistusi; |
| --- | --- |

48.

rõhutab naiste suurt potentsiaali ettevõtjatena ning kutsub komisjoni üles esitama usaldusväärseid andmeid, et oleks võimalik täpsemalt hinnata kehtivaid õigusakte ning tulemuslikumalt kõrvaldada naisettevõtjate ees seisvaid võimalikke takistusi;

| 49. | rõhutab ühistute ja sotsiaalsete ettevõtete potentsiaali tööhõive, eriti noorte tööhõive loomisel, mis tuleneb nende osatähtsusest kohalikus jätkusuutlikus arengus mitte ainult majanduslikus, vaid ka sotsiaalses ja tööhõive tähenduses; |
| --- | --- |

49.

rõhutab ühistute ja sotsiaalsete ettevõtete potentsiaali tööhõive, eriti noorte tööhõive loomisel, mis tuleneb nende osatähtsusest kohalikus jätkusuutlikus arengus mitte ainult majanduslikus, vaid ka sotsiaalses ja tööhõive tähenduses;

| 50. | toonitab IKT suurt tähtsust ettevõtluse seisukohalt ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja edendama programme, millega eelkõige noored ja naised saaksid arendada IKT-oskusi; |
| --- | --- |

50.

toonitab IKT suurt tähtsust ettevõtluse seisukohalt ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja edendama programme, millega eelkõige noored ja naised saaksid arendada IKT-oskusi;

| 51. | peab vajalikuks pöörata erilist tähelepanu ka muudele ettevõtluses alaesindatud rühmadele, nagu noored, eakad, puudega inimesed ja sisserändajad; |
| --- | --- |

51.

peab vajalikuks pöörata erilist tähelepanu ka muudele ettevõtluses alaesindatud rühmadele, nagu noored, eakad, puudega inimesed ja sisserändajad;

| 52. | on seisukohal, et demograafilised probleemid eeldavad üldisemat strateegiat, milles oleks ühendatud töökohtade loomine ja Euroopa tööturu uute ning tekkivate vajaduste rahuldamine; usub sellega seoses, et ELi töötajate, sh teadlaste ja muude spetsialistide liikuvuse parandamisel tuleb saavutada suuremat edu eesmärgiga saavutada tõketeta Euroopa ELi siseturul; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et demograafilised probleemid eeldavad üldisemat strateegiat, milles oleks ühendatud töökohtade loomine ja Euroopa tööturu uute ning tekkivate vajaduste rahuldamine; usub sellega seoses, et ELi töötajate, sh teadlaste ja muude spetsialistide liikuvuse parandamisel tuleb saavutada suuremat edu eesmärgiga saavutada tõketeta Euroopa ELi siseturul;

| 53. | rõhutab, et välismaiste koolide lõputunnistuste ja kutsekvalifikatsioonide mittetunnustamine on rändajate jaoks oluline takistus ettevõtte loomisel; nõuab seetõttu kiire kokkuleppe saavutamist kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi osas; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et välismaiste koolide lõputunnistuste ja kutsekvalifikatsioonide mittetunnustamine on rändajate jaoks oluline takistus ettevõtte loomisel; nõuab seetõttu kiire kokkuleppe saavutamist kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi osas;

o

o o

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

54.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0387.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0036.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/17

---

P7_TA(2013)0513

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamine

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

(2016/C 436/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta ning eriti selle osasid, mis käsitlevad Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta ning eriti selle osasid, mis käsitlevad Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat (14605/1/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 21, 24 ja 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 21, 24 ja 36,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2012. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2012. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse 6. septembril 2013 toimunud ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitleva parlamentidevahelise konverentsi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. septembril 2013 toimunud ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitleva parlamentidevahelise konverentsi järeldusi,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2003 Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas“ ning selle rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas“, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 11. ja 12. detsembril 2008 toimunud kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2003 Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas“ ning selle rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas“, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 11. ja 12. detsembril 2008 toimunud kohtumisel,

| — | võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta ja 23. juuli 2012. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta ning nõukogu 23. märtsi 2012. aasta järeldusi sõjaliste võimete ühiskasutuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 1. detsembri 2011. aasta ja 23. juuli 2012. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta ning nõukogu 23. märtsi 2012. aasta järeldusi sõjaliste võimete ühiskasutuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2010. aasta järeldusi meresõidu turvalisust käsitleva strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2010. aasta järeldusi meresõidu turvalisust käsitleva strateegia kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. mai 2011. aasta järeldusi elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse kohta ning nõukogu varasemaid järeldusi küberjulgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2011. aasta järeldusi elutähtsate infoinfrastruktuuride kaitse kohta ning nõukogu varasemaid järeldusi küberjulgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse ELi liikmesriikide kaitseministrite poolt 19. novembril 2012 vastu võetud ühiskasutuse tegevusjuhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi liikmesriikide kaitseministrite poolt 19. novembril 2012 vastu võetud ühiskasutuse tegevusjuhendit,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor“ (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor“ (COM(2013)0542),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi nr 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi nr 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (2),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika merendusmõõtme kohta (3) ning Euroopa Liidu sõjaliste struktuuride olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta (4), 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (5), ELi vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli poliitilise ja operatiivse mõõtme kohta (6), ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rolli kohta kliimast tingitud kriiside ja loodusõnnetuste korral (7) ning küberjulgeoleku ja -kaitse kohta (8), samuti 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni finantskriisi mõju kohta ELi liikmesriikide kaitsesektorile (9), 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengu kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (10) ning 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni tsiviil-sõjalise koostöö ja tsiviil-sõjaliste võimete arendamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika merendusmõõtme kohta (3) ning Euroopa Liidu sõjaliste struktuuride olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta (4), 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (5), ELi vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli poliitilise ja operatiivse mõõtme kohta (6), ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rolli kohta kliimast tingitud kriiside ja loodusõnnetuste korral (7) ning küberjulgeoleku ja -kaitse kohta (8), samuti 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni finantskriisi mõju kohta ELi liikmesriikide kaitsesektorile (9), 11. mai 2011. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengu kohta pärast Lissaboni lepingu jõustumist (10) ning 23. novembri 2010. aasta resolutsiooni tsiviil-sõjalise koostöö ja tsiviil-sõjaliste võimete arendamise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta soovitust liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa Komisjoni asepresidendile, nõukogule ja komisjonile Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamise kohta 2013. aastal (12) ning kõrge esindaja poolt 2013. aasta juulis esitatud Euroopa välisteenistuse läbivaatamise tulemusi (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2013. aasta soovitust liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa Komisjoni asepresidendile, nõukogule ja komisjonile Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise läbivaatamise kohta 2013. aastal (12) ning kõrge esindaja poolt 2013. aasta juulis esitatud Euroopa välisteenistuse läbivaatamise tulemusi (13),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 15. oktoobri 2013. aasta aruannet ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 15. oktoobri 2013. aasta aruannet ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse aruannet ÜJKP kriisiohjamise menetluste läbivaatamise kohta, mille poliitika- ja julgeolekukomitee (PJK) võttis vastu 18. juunil 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse aruannet ÜJKP kriisiohjamise menetluste läbivaatamise kohta, mille poliitika- ja julgeolekukomitee (PJK) võttis vastu 18. juunil 2013,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 119 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 119 lõiget 1,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0360/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0360/2013),

Euroopa julgeolek ja kaitse muutuvas maailmas

| 1. | osutab geopoliitilises keskkonnas praegu toimuvatele olulistele muutustele, mida iseloomustavad mitmemõõtmelised ja asümmeetrilised ohud, rahvusvaheline terrorism, kiiresti areneva majandusega riikide esilekerkimine ja USA strateegilise tähelepanu nihkumine Vaikse ookeani piirkonnale, suurenev vaesus, nälg ja ebastabiilsus ELi lõunapoolsetes naaberriikides, suurenevad meresõidu turvalisusega seotud probleemid, massihävitusrelvade levik ja kasvav väike- ja kergrelvade salakaubavedu, energiajulgeolekuga seotud probleemid, laialdased süsteemsed finantsprobleemid ning raske ja pikaajaline finants- ja majanduskriis, millel on suur mõju paljude ELi liikmesriikide sisemajanduse koguproduktile ja järelikult ka riikide kaitse-eelarvetele mõlemal pool Atlandi ookeani; |
| --- | --- |

1.

osutab geopoliitilises keskkonnas praegu toimuvatele olulistele muutustele, mida iseloomustavad mitmemõõtmelised ja asümmeetrilised ohud, rahvusvaheline terrorism, kiiresti areneva majandusega riikide esilekerkimine ja USA strateegilise tähelepanu nihkumine Vaikse ookeani piirkonnale, suurenev vaesus, nälg ja ebastabiilsus ELi lõunapoolsetes naaberriikides, suurenevad meresõidu turvalisusega seotud probleemid, massihävitusrelvade levik ja kasvav väike- ja kergrelvade salakaubavedu, energiajulgeolekuga seotud probleemid, laialdased süsteemsed finantsprobleemid ning raske ja pikaajaline finants- ja majanduskriis, millel on suur mõju paljude ELi liikmesriikide sisemajanduse koguproduktile ja järelikult ka riikide kaitse-eelarvetele mõlemal pool Atlandi ookeani;

| 2. | on seisukohal, et Euroopa üleilmse osa ümberhindamine ja tugevdamine on üks 21. sajandi suuri ülesandeid ning ELi liikmesriikidel tuleb nüüd näidata poliitilist tahet selleks, et muuta EL üleilmseks toimijaks ja strateegiliselt tõeliselt iseseisvaks julgeoleku tagajaks; on arvamusel, et Euroopa pühendunud ja tõhusa julgeoleku- ja kaitsepoliitilise hoiaku kinnistamiseks on vaja liikmesriikidepoolset mõtteviisi muutmist; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et Euroopa üleilmse osa ümberhindamine ja tugevdamine on üks 21. sajandi suuri ülesandeid ning ELi liikmesriikidel tuleb nüüd näidata poliitilist tahet selleks, et muuta EL üleilmseks toimijaks ja strateegiliselt tõeliselt iseseisvaks julgeoleku tagajaks; on arvamusel, et Euroopa pühendunud ja tõhusa julgeoleku- ja kaitsepoliitilise hoiaku kinnistamiseks on vaja liikmesriikidepoolset mõtteviisi muutmist;

| 3. | hindab seetõttu positiivselt Euroopa Ülemkogu otsust pidada 2013. aasta detsembris toimuval tippkohtumisel julgeoleku- ja kaitseteemaline arutelu; on seisukohal, et see annab õigeaegse võimaluse kõrgeimal poliitilisel tasandil rõhutada ja Euroopa üldsusele teatavaks teha, et julgeoleku- ja kaitseküsimused on siiski olulised ja et Euroopa Liidu mõõde on olulisem kui kunagi varem; on veendunud, et EL peab suutma tagada oma kodanikele julgeoleku, edendada ja kaitsta oma põhiväärtusi, kanda oma osa vastutusest maailmarahu eest ja etendada tõhusat osa piirkondlike kriiside ärahoidmisel ja ohjamisel oma laiemas naabruses, aidates kaasa nende lahendamisele ja kaitstes end nende kriiside negatiivse mõju eest; |
| --- | --- |

3.

hindab seetõttu positiivselt Euroopa Ülemkogu otsust pidada 2013. aasta detsembris toimuval tippkohtumisel julgeoleku- ja kaitseteemaline arutelu; on seisukohal, et see annab õigeaegse võimaluse kõrgeimal poliitilisel tasandil rõhutada ja Euroopa üldsusele teatavaks teha, et julgeoleku- ja kaitseküsimused on siiski olulised ja et Euroopa Liidu mõõde on olulisem kui kunagi varem; on veendunud, et EL peab suutma tagada oma kodanikele julgeoleku, edendada ja kaitsta oma põhiväärtusi, kanda oma osa vastutusest maailmarahu eest ja etendada tõhusat osa piirkondlike kriiside ärahoidmisel ja ohjamisel oma laiemas naabruses, aidates kaasa nende lahendamisele ja kaitstes end nende kriiside negatiivse mõju eest;

| 4. | tõstab positiivsena esile ka liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi aruande ÜKJP kohta, milles juhitakse tähelepanu mitmetele ÜJKP ees seisvatele takistustele; avaldab kahetsust, et aruandes ei esitata konkreetseid ettepanekuid nende puuduste kõrvaldamiseks ÜJKPs; |
| --- | --- |

4.

tõstab positiivsena esile ka liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi aruande ÜKJP kohta, milles juhitakse tähelepanu mitmetele ÜJKP ees seisvatele takistustele; avaldab kahetsust, et aruandes ei esitata konkreetseid ettepanekuid nende puuduste kõrvaldamiseks ÜJKPs;

| 5. | loodab, et detsembris toimuval tippkohtumisel tehakse sisulisi otsuseid, ja esitab oma soovitused käesolevas raportis, tuginedes parlamendi viimasel ajal võetud seisukohtadele ja pöörates suurt tähelepanu käimasolevale arutelule Euroopa Ülemkogu poolt 2012. aasta detsembris kindlaks määratud kolme peamise teemavaldkonna (nn klastrid) üle; |
| --- | --- |

5.

loodab, et detsembris toimuval tippkohtumisel tehakse sisulisi otsuseid, ja esitab oma soovitused käesolevas raportis, tuginedes parlamendi viimasel ajal võetud seisukohtadele ja pöörates suurt tähelepanu käimasolevale arutelule Euroopa Ülemkogu poolt 2012. aasta detsembris kindlaks määratud kolme peamise teemavaldkonna (nn klastrid) üle;

Aluslepingute potentsiaali kasutamine

| 6. | märgib, et Lissaboni lepinguga nähti ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) alal ette mitu uut vahendit, mida ei ole veel kasutusele võetud; |
| --- | --- |

6.

märgib, et Lissaboni lepinguga nähti ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) alal ette mitu uut vahendit, mida ei ole veel kasutusele võetud;

| 7. | rõhutab sellega seoses võimalust luua liidu raames alaline struktureeritud koostöö (Euroopa Liidu lepingu artikli 46 lõige 6), võimalust usaldada liikmesriikide rühmale ÜJKP vahendite ja sõjaliste operatsioonide planeerimise ja läbiviimise võime täitmine (Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõige 5 ja artikli 44 lõige 1) ning võimalust luua käivitusfond, et rahastada missioone ettevalmistava tegevuse kulusid, mida ei arvata liidu eelarvesse (Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõige 3) ning mida ei ole lisatud ATHENA mehhanismi; kutsub seetõttu Euroopa Ülemkogu eesistujat ning komisjoni asepresidenti/kõrget esindajat üles looma käivitusfondi; toonitab sellega seoses, et ÜJKP küsimusi on oluline arvestada nendes ELi poliitikavaldkondades, millel on mitmekülgne mõju julgeolekule ja kaitsele või mis panustavad ÜJKPsse, nagu areng ja inimõigused, rakenduslikud uuringud ja innovatsioon ning siseturu-, rahvusvahelise kaubanduse ja kosmosepoliitika ning teised valdkonnad, et toetada neid liikmesriike, kes osalevad ÜJKP edasises tugevdamises; |
| --- | --- |

7.

rõhutab sellega seoses võimalust luua liidu raames alaline struktureeritud koostöö (Euroopa Liidu lepingu artikli 46 lõige 6), võimalust usaldada liikmesriikide rühmale ÜJKP vahendite ja sõjaliste operatsioonide planeerimise ja läbiviimise võime täitmine (Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõige 5 ja artikli 44 lõige 1) ning võimalust luua käivitusfond, et rahastada missioone ettevalmistava tegevuse kulusid, mida ei arvata liidu eelarvesse (Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõige 3) ning mida ei ole lisatud ATHENA mehhanismi; kutsub seetõttu Euroopa Ülemkogu eesistujat ning komisjoni asepresidenti/kõrget esindajat üles looma käivitusfondi; toonitab sellega seoses, et ÜJKP küsimusi on oluline arvestada nendes ELi poliitikavaldkondades, millel on mitmekülgne mõju julgeolekule ja kaitsele või mis panustavad ÜJKPsse, nagu areng ja inimõigused, rakenduslikud uuringud ja innovatsioon ning siseturu-, rahvusvahelise kaubanduse ja kosmosepoliitika ning teised valdkonnad, et toetada neid liikmesriike, kes osalevad ÜJKP edasises tugevdamises;

| 8. | rõhutab nende ÜJKP arendamiseks ühiselt kokkulepitud sätete tähtsust ja kutsub Euroopa Ülemkogu üles pidama tõsise arutelu nende sätete järjepideva rakendamise üle; kutsub Euroopa Ülemkogu eesistujat, Euroopa Komisjoni presidenti ning asepresidenti ja kõrget esindajat üles etendama selles protsessis aktiivset osa; |
| --- | --- |

8.

rõhutab nende ÜJKP arendamiseks ühiselt kokkulepitud sätete tähtsust ja kutsub Euroopa Ülemkogu üles pidama tõsise arutelu nende sätete järjepideva rakendamise üle; kutsub Euroopa Ülemkogu eesistujat, Euroopa Komisjoni presidenti ning asepresidenti ja kõrget esindajat üles etendama selles protsessis aktiivset osa;

Esimene teemavaldkond: ÜJKP tulemuslikkuse, nähtavuse ja mõju suurendamine

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et vastavalt aluslepingutele on ELi eesmärk „edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut“ (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3) ning oma tegevusega rahvusvahelisel areenil püüab liit tugevdada ja toetada demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi ning ära hoida konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega, Helsingi lõppakti põhimõtetega ning Pariisi harta eesmärkidega, kaasa arvatud rahu ja julgeolek välispiiridel (Euroopa Liidu lepingu artikkel 21); on veendunud, et ÜJKP on nende eesmärkide teenistuses, ja rõhutab ÜJKP ajakohastamise vajadust; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et vastavalt aluslepingutele on ELi eesmärk „edendada rahu, oma väärtusi ja oma rahvaste hüvangut“ (Euroopa Liidu lepingu artikkel 3) ning oma tegevusega rahvusvahelisel areenil püüab liit tugevdada ja toetada demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi ning ära hoida konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega, Helsingi lõppakti põhimõtetega ning Pariisi harta eesmärkidega, kaasa arvatud rahu ja julgeolek välispiiridel (Euroopa Liidu lepingu artikkel 21); on veendunud, et ÜJKP on nende eesmärkide teenistuses, ja rõhutab ÜJKP ajakohastamise vajadust;

| 10. | rõhutab, et Euroopa Liidu suurim eelis on mitmesuguste poliitiliste meetmete ja vahendite olemasolu ja nende kombineerimine tervikliku lähenemisviisi kaudu ning et kõikidel tasanditel on võimalik paremaid tulemusi saavutada, kui ÜJKP paremini sellisesse lähenemisviisi kaasata; hindab sellega seoses positiivselt asepresidendi ja kõrge esindaja 2013. aasta juulis avaldatud ülevaadet Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise kohta, milles tunnistatakse ÜJKP valdkonna koordineerimisprobleeme ning otsuste tegemise kiiruse ja efektiivsusega seotud probleeme; loodab, et detsembrikuus toimuval tippkohtumisel tehakse konkreetseid otsuseid, ja ootab, et asepresidendi ja kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni tulevas ühisteatises tervikliku lähenemisviisi kohta analüüsitaks põhjalikult ÜJKP edasist lõimimist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Euroopa Liidu suurim eelis on mitmesuguste poliitiliste meetmete ja vahendite olemasolu ja nende kombineerimine tervikliku lähenemisviisi kaudu ning et kõikidel tasanditel on võimalik paremaid tulemusi saavutada, kui ÜJKP paremini sellisesse lähenemisviisi kaasata; hindab sellega seoses positiivselt asepresidendi ja kõrge esindaja 2013. aasta juulis avaldatud ülevaadet Euroopa välisteenistuse korralduse ja toimimise kohta, milles tunnistatakse ÜJKP valdkonna koordineerimisprobleeme ning otsuste tegemise kiiruse ja efektiivsusega seotud probleeme; loodab, et detsembrikuus toimuval tippkohtumisel tehakse konkreetseid otsuseid, ja ootab, et asepresidendi ja kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni tulevas ühisteatises tervikliku lähenemisviisi kohta analüüsitaks põhjalikult ÜJKP edasist lõimimist;

| 11. | kinnitab oma veendumust, et kuigi 2003. aastal vastu võetud ja 2008. aastal täiendatud Euroopa julgeolekustrateegia osad on endiselt kehtivad, tuleb ELil see strateegia läbi vaadata ja seda taas täiendada, võtta sealjuures arvesse uuemaid muutusi ja uusi julgeolekuprobleeme ja -riske ning määratleda uuesti oma strateegilised huvid, eesmärgid ja prioriteedid, pannes suuremat rõhku enda kodanike kaitsele, elutähtsa taristu kaitsele ja oma naaberriikidele ning sobitades omavahel mitmesuguseid piirkondlikke ja temaatilisi allstrateegiaid; on veendunud, et selle toiminguga antakse ELi välistegevusele selgem strateegiline raamistik, suurendatakse sidusust ning ühtlasi parandatakse kodanike teavitamist probleemidest ja riskidest, millega nad tulevikus võivad kokku puutuda; palub seetõttu Euroopa Ülemkogul algatada arutelu liidule sobiva strateegiaraamistiku üle, teha asepresidendile ja kõrgele esindajale ülesandeks esitada enne 2014. aasta lõppu sellekohased ettepanekud ning tagada korrapäraselt ajakohastatavad järjepidevad järelmeetmed, nagu need on eelkõige kindlaks määratud Euroopa Liidu julgeolekustrateegias; |
| --- | --- |

11.

kinnitab oma veendumust, et kuigi 2003. aastal vastu võetud ja 2008. aastal täiendatud Euroopa julgeolekustrateegia osad on endiselt kehtivad, tuleb ELil see strateegia läbi vaadata ja seda taas täiendada, võtta sealjuures arvesse uuemaid muutusi ja uusi julgeolekuprobleeme ja -riske ning määratleda uuesti oma strateegilised huvid, eesmärgid ja prioriteedid, pannes suuremat rõhku enda kodanike kaitsele, elutähtsa taristu kaitsele ja oma naaberriikidele ning sobitades omavahel mitmesuguseid piirkondlikke ja temaatilisi allstrateegiaid; on veendunud, et selle toiminguga antakse ELi välistegevusele selgem strateegiline raamistik, suurendatakse sidusust ning ühtlasi parandatakse kodanike teavitamist probleemidest ja riskidest, millega nad tulevikus võivad kokku puutuda; palub seetõttu Euroopa Ülemkogul algatada arutelu liidule sobiva strateegiaraamistiku üle, teha asepresidendile ja kõrgele esindajale ülesandeks esitada enne 2014. aasta lõppu sellekohased ettepanekud ning tagada korrapäraselt ajakohastatavad järjepidevad järelmeetmed, nagu need on eelkõige kindlaks määratud Euroopa Liidu julgeolekustrateegias;

| 12. | nõuab, et ELi strateegilise raamistiku läbivaatamise alusel koostataks ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlev valge raamat, ning teeb ettepaneku, et Euroopa Ülemkogu võiks algatada selleks vajaliku menetluse; nõuab lisaks, et ELi liikmesriigid võtaksid oma riiklikes julgeolekustrateegiates, valgetes raamatutes ja kaitsealaste otsuste tegemisel tõsiselt arvesse Euroopa mõõdet; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal töötada välja ühtse vormi riikliku läbivaatamiskorra kujundamiseks; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et ELi strateegilise raamistiku läbivaatamise alusel koostataks ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlev valge raamat, ning teeb ettepaneku, et Euroopa Ülemkogu võiks algatada selleks vajaliku menetluse; nõuab lisaks, et ELi liikmesriigid võtaksid oma riiklikes julgeolekustrateegiates, valgetes raamatutes ja kaitsealaste otsuste tegemisel tõsiselt arvesse Euroopa mõõdet; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal töötada välja ühtse vormi riikliku läbivaatamiskorra kujundamiseks;

| 13. | rõhutab vajadust teostada järelevalvet selle üle, et EL oleks suuteline kriisiohjeoperatsioonidega aitama konflikte vältida, stabiliseerida ja lahendada; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust teostada järelevalvet selle üle, et EL oleks suuteline kriisiohjeoperatsioonidega aitama konflikte vältida, stabiliseerida ja lahendada;

| 14. | on veendunud, et vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli võtmine aluslepingutesse (Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõige 7 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 222) aitab Euroopa kodanike seas suurendada ühise saatuse jagamise tunnet; tuletab liikmesriikidele meelde, et ainult pühendumuse, vastastikuse mõistmise ja tõelise solidaarsuse tingimustes on liidul võimalik täita oma üleilmset rolli ning parandada seega Euroopa ja selle kodanike julgeolekut; tunnustab seega komisjoni ja Euroopa välisteenistust ühise ettepaneku eest liidu solidaarsusklausli rakendamise korra kohta ning kutsub riigipäid ja valitsusjuhte üles kinnitama taas kindlat toetust vastastikusele solidaarsusele ja esitama nende kahe klausli selge operatiivse tõlgenduse; |
| --- | --- |

14.

on veendunud, et vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli võtmine aluslepingutesse (Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõige 7 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 222) aitab Euroopa kodanike seas suurendada ühise saatuse jagamise tunnet; tuletab liikmesriikidele meelde, et ainult pühendumuse, vastastikuse mõistmise ja tõelise solidaarsuse tingimustes on liidul võimalik täita oma üleilmset rolli ning parandada seega Euroopa ja selle kodanike julgeolekut; tunnustab seega komisjoni ja Euroopa välisteenistust ühise ettepaneku eest liidu solidaarsusklausli rakendamise korra kohta ning kutsub riigipäid ja valitsusjuhte üles kinnitama taas kindlat toetust vastastikusele solidaarsusele ja esitama nende kahe klausli selge operatiivse tõlgenduse;

| 15. | märgib murelikult, et ÜJKP missioonide ja operatsioonide arv ja õigeaegsus ning ÜJKP jaoks tsiviil- ja eriti sõjaliste vahendite ja võime väljaarendamine ei ole piisav, arvestades ELi naabruses üha suurenevat ebakindlust ja ebastabiilsust; peab eriti kahetsusväärseks Liibüa ja Mali kriisidega seotud ÜJKP missioonide piiratud ulatust ja avaldab kahetsust, et liidu otsustamismenetluses puudub paindlikkus, mis omakorda põhjustab tõhusate vastuste viibimise kriisiolukordades, nagu need kaks näidet osutavad; nõuab olukorra jälgimist ning positiivseid tulemusi saavutanud operatiivtegevuse jätkamist Ida-Euroopas ja Lõuna-Kaukaasias; nõuab suuremat pühendumust ja tõsiseid jõupingutusi, et parandada omandatud kogemusi arvesse võttes tulevaste ÜJKP missioonide ja operatsioonide kavandamist ning töötada välja asjakohased väljumisstrateegiad; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal seda protsessi juhtida ja peab seejuures tervitatavaks tema 15. oktoobril 2013 avaldatud aruannet, mis on oluliseks sammuks ÜJKP tõhusamaks ja ennetavaks muutmise suunas; |
| --- | --- |

15.

märgib murelikult, et ÜJKP missioonide ja operatsioonide arv ja õigeaegsus ning ÜJKP jaoks tsiviil- ja eriti sõjaliste vahendite ja võime väljaarendamine ei ole piisav, arvestades ELi naabruses üha suurenevat ebakindlust ja ebastabiilsust; peab eriti kahetsusväärseks Liibüa ja Mali kriisidega seotud ÜJKP missioonide piiratud ulatust ja avaldab kahetsust, et liidu otsustamismenetluses puudub paindlikkus, mis omakorda põhjustab tõhusate vastuste viibimise kriisiolukordades, nagu need kaks näidet osutavad; nõuab olukorra jälgimist ning positiivseid tulemusi saavutanud operatiivtegevuse jätkamist Ida-Euroopas ja Lõuna-Kaukaasias; nõuab suuremat pühendumust ja tõsiseid jõupingutusi, et parandada omandatud kogemusi arvesse võttes tulevaste ÜJKP missioonide ja operatsioonide kavandamist ning töötada välja asjakohased väljumisstrateegiad; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal seda protsessi juhtida ja peab seejuures tervitatavaks tema 15. oktoobril 2013 avaldatud aruannet, mis on oluliseks sammuks ÜJKP tõhusamaks ja ennetavaks muutmise suunas;

| 16. | rõhutab vajadust parandada Euroopa kriisiohjamise nähtavust ning teha ÜJKP raames kõik võimalik, et vajaduse korral saaks kasutada Euroopa Liidu lepingu artiklis 44 esitatud sätet, mille kohaselt nõukogu võib oma otsusega usaldada teatava missiooni täitmise selliste liikmesriikide rühmale, kes soovivad ja on suutelised sellist missiooni täitma; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust parandada Euroopa kriisiohjamise nähtavust ning teha ÜJKP raames kõik võimalik, et vajaduse korral saaks kasutada Euroopa Liidu lepingu artiklis 44 esitatud sätet, mille kohaselt nõukogu võib oma otsusega usaldada teatava missiooni täitmise selliste liikmesriikide rühmale, kes soovivad ja on suutelised sellist missiooni täitma;

| 17. | väljendab lähimineviku kogemustest tulenevalt muret selle üle, et terviklik lähenemisviis kriisiohjamisele ei ole veel saavutanud oma täielikku potentsiaali; on seisukohal, et missioonid ja operatsioonid on tulemuslikumad siis, kui need on seostatud konkreetse piirkondliku strateegiaga, nagu tõendab Aafrika Sarve piirkonna positiivne näide; võtab teadmiseks liikmesriikide poolt 18. juunil 2013 kinnitatud soovitused ÜJKP kriisiohjamisoperatsioonide kriisiohjamismenetluste kohta; |
| --- | --- |

17.

väljendab lähimineviku kogemustest tulenevalt muret selle üle, et terviklik lähenemisviis kriisiohjamisele ei ole veel saavutanud oma täielikku potentsiaali; on seisukohal, et missioonid ja operatsioonid on tulemuslikumad siis, kui need on seostatud konkreetse piirkondliku strateegiaga, nagu tõendab Aafrika Sarve piirkonna positiivne näide; võtab teadmiseks liikmesriikide poolt 18. juunil 2013 kinnitatud soovitused ÜJKP kriisiohjamisoperatsioonide kriisiohjamismenetluste kohta;

| 18. | nõuab, et ÜJKP tsiviilmissioonide korralduslike probleemide, eriti rakendamise kiiruse ja töötajate värbamisega seotud probleemide lahendamiseks vaadataks läbi nende missioonide õigus- ja finantsraamistik, mis sageli raskendab otsuste tegemise protsessi ja põhjustab viivitusi; nõuab, et kvalifitseeritud ja poliitiliselt sõltumatute strateegiliste kavandajate hulka suurendataks, kuna see on missioonide arvuga võrreldes liiga väike; kutsub lisaks liikmesriike üles looma n-ö tsiviilreservkorpuse, mida saaks vajaduse korral kiiresti rakendada; hindab sellega seoses positiivselt hiljuti loodud ÜJKP alalist ladu; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et ÜJKP tsiviilmissioonide korralduslike probleemide, eriti rakendamise kiiruse ja töötajate värbamisega seotud probleemide lahendamiseks vaadataks läbi nende missioonide õigus- ja finantsraamistik, mis sageli raskendab otsuste tegemise protsessi ja põhjustab viivitusi; nõuab, et kvalifitseeritud ja poliitiliselt sõltumatute strateegiliste kavandajate hulka suurendataks, kuna see on missioonide arvuga võrreldes liiga väike; kutsub lisaks liikmesriike üles looma n-ö tsiviilreservkorpuse, mida saaks vajaduse korral kiiresti rakendada; hindab sellega seoses positiivselt hiljuti loodud ÜJKP alalist ladu;

| 19. | tuletab meelde oma 2001. aasta resolutsiooni, milles nõuti Euroopa tsiviilotstarbelise rahukorpuse loomist; tervitab komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahenduse, dialoogi ja kooskõlastamise ekspertide rühma hiljutisi edusamme vabatahtliku humanitaarabikorpuse loomisel; kiidab heaks ka Euroopa välisteenistuse ja kodanikuühiskonna asjaomaste sidusrühmade vahelise rahutagamise partnerluse olemasolu ja jätkumise; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde oma 2001. aasta resolutsiooni, milles nõuti Euroopa tsiviilotstarbelise rahukorpuse loomist; tervitab komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahenduse, dialoogi ja kooskõlastamise ekspertide rühma hiljutisi edusamme vabatahtliku humanitaarabikorpuse loomisel; kiidab heaks ka Euroopa välisteenistuse ja kodanikuühiskonna asjaomaste sidusrühmade vahelise rahutagamise partnerluse olemasolu ja jätkumise;

| 20. | rõhutab vahenduse ja dialoogi olulist rolli konfliktide ennetamises ja rahumeelses lahendamises; tunnustab Euroopa välisteenistuse edusamme oma vahendusvõimekuse tugevdamisel ja kinnitab uuesti oma toetust Euroopa selle valdkonna võimekuse edasisele parandamisele; usub, et parlamendi edukas kaasamine vahendusprotsessi on näidanud, et parlamendiliikmetel võib olla oluline roll vahendus- ja dialoogiprotsessi toetamisel, ning kavatseb selles valdkonnas jõupingutusi suurendada; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vahenduse ja dialoogi olulist rolli konfliktide ennetamises ja rahumeelses lahendamises; tunnustab Euroopa välisteenistuse edusamme oma vahendusvõimekuse tugevdamisel ja kinnitab uuesti oma toetust Euroopa selle valdkonna võimekuse edasisele parandamisele; usub, et parlamendi edukas kaasamine vahendusprotsessi on näidanud, et parlamendiliikmetel võib olla oluline roll vahendus- ja dialoogiprotsessi toetamisel, ning kavatseb selles valdkonnas jõupingutusi suurendada;

| 21. | teeb ettepaneku kaasata kõikidesse ÜJKP missioonidesse inimõiguste ja sooküsimuste alased nõustajad ning julgustab ÜJKP missioonide vahelist parimate tavade vahetust, mis tagaks inimõigustega seotud probleemide täieliku arvessevõtmise ning naiste täieliku kaitse ja kaasatuse konflikti ajal ja pärast konflikti lahendamist; kutsub nõukogu ja Euroopa välisteenistust astuma edasisi samme sooküsimuste lisamiseks ÜJKP missioonide koosseisu planeerimisse; |
| --- | --- |

21.

teeb ettepaneku kaasata kõikidesse ÜJKP missioonidesse inimõiguste ja sooküsimuste alased nõustajad ning julgustab ÜJKP missioonide vahelist parimate tavade vahetust, mis tagaks inimõigustega seotud probleemide täieliku arvessevõtmise ning naiste täieliku kaitse ja kaasatuse konflikti ajal ja pärast konflikti lahendamist; kutsub nõukogu ja Euroopa välisteenistust astuma edasisi samme sooküsimuste lisamiseks ÜJKP missioonide koosseisu planeerimisse;

| 22. | rõhutab tõsiasja, et edukad sõjalised operatsioonid nõuavad selget juhtimist ja kontrolli; kordab seetõttu oma nõudmist, et loodaks alaline sõjaliste operatsioonide peakorter; märgib kahetsusega, et selles küsimuses ei ole edasi liigutud ning mõnede liikmesriikide vastuseis on väga tugev; rõhutab lisaks, et tulemuslik ÜJKP eeldab asjakohase varajase hoiatamise ja luuretoe toimimist; on seetõttu seisukohal, et nimetatud peakorter peaks sisaldama ka struktuuriüksusi, kelle ülesandeks on luureandmete kogumine ning varajane hoiatamine ja olukorrast ülevaate saamine; |
| --- | --- |

22.

rõhutab tõsiasja, et edukad sõjalised operatsioonid nõuavad selget juhtimist ja kontrolli; kordab seetõttu oma nõudmist, et loodaks alaline sõjaliste operatsioonide peakorter; märgib kahetsusega, et selles küsimuses ei ole edasi liigutud ning mõnede liikmesriikide vastuseis on väga tugev; rõhutab lisaks, et tulemuslik ÜJKP eeldab asjakohase varajase hoiatamise ja luuretoe toimimist; on seetõttu seisukohal, et nimetatud peakorter peaks sisaldama ka struktuuriüksusi, kelle ülesandeks on luureandmete kogumine ning varajane hoiatamine ja olukorrast ülevaate saamine;

| 23. | kinnitab uuesti oma toetust ajutisele lahendusele ja juhib tähelepanu oma ettepanekule tugevdada praegu tegutseva Aafrika Sarve operatsioonide keskuse staatust ning abistada sõjalisel planeerimisel ja kohapealsete tegutsejate vahelisel koordineerimisel; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal töötada sellekohane lahendus välja keskuse praeguse suuruse ja infrastruktuuri piires, et optimeerida olemasolevate ressursside kasutamist, ning uurida võimalust laiendada oma tegevusega hõlmatud geograafilist ala teistesse olulistesse piirkondadesse; on seisukohal, et see organ peaks olema õigus- ja teovõimeline ning sellele tuleks ülesandeks teha hangete kooskõlastamine Brüsseli ja konkreetse missiooni peakorteri vahel, kasutades maksimaalse kokkuhoiu saavutamiseks mastaabisäästu; |
| --- | --- |

23.

kinnitab uuesti oma toetust ajutisele lahendusele ja juhib tähelepanu oma ettepanekule tugevdada praegu tegutseva Aafrika Sarve operatsioonide keskuse staatust ning abistada sõjalisel planeerimisel ja kohapealsete tegutsejate vahelisel koordineerimisel; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal töötada sellekohane lahendus välja keskuse praeguse suuruse ja infrastruktuuri piires, et optimeerida olemasolevate ressursside kasutamist, ning uurida võimalust laiendada oma tegevusega hõlmatud geograafilist ala teistesse olulistesse piirkondadesse; on seisukohal, et see organ peaks olema õigus- ja teovõimeline ning sellele tuleks ülesandeks teha hangete kooskõlastamine Brüsseli ja konkreetse missiooni peakorteri vahel, kasutades maksimaalse kokkuhoiu saavutamiseks mastaabisäästu;

| 24. | märgib asjaolu, et ELi lahingugruppe ei ole seni veel kordagi rakendatud, ja on seisukohal, et nende olemasolu on edaspidi raske põhjendada; rõhutab, et lahingugrupid on õigeaegse väeloome, väljaõppe ja kiirreageerimise seisukohast tähtis vahend; peab õigeks, et seda küsimust on otsustatud käsitleda detsembris toimuval tippkohtumisel; on veendunud, et ELi käsutuses peaksid olema kõrge valmisolekutasemega alalised lahingujõud, mille koosseisus on maa-, õhu- ja mereväe-, küber- ning eriväeüksused ja millel on kõrged eesmärgid; rõhutab asjaolu, et ELi lahingugruppe peaks olema võimalik rakendada eri liiki kriiside korral, sealhulgas kliimast tingitud humanitaarkriiside puhul; pooldab paindlikumat ja täpsemalt suunatud lähenemisviisi, et tõhustada reageerimis- ja kohanemisvõimet erinevates kriisiolukordades tegutsemiseks ning parandada modulaarsust, et kõrvaldada ÜJKP operatsioonide algusjärgus ilmnevad puudused, seadmata sealjuures ohtu lahingugrupi tegevusvõimet tervikuna; |
| --- | --- |

24.

märgib asjaolu, et ELi lahingugruppe ei ole seni veel kordagi rakendatud, ja on seisukohal, et nende olemasolu on edaspidi raske põhjendada; rõhutab, et lahingugrupid on õigeaegse väeloome, väljaõppe ja kiirreageerimise seisukohast tähtis vahend; peab õigeks, et seda küsimust on otsustatud käsitleda detsembris toimuval tippkohtumisel; on veendunud, et ELi käsutuses peaksid olema kõrge valmisolekutasemega alalised lahingujõud, mille koosseisus on maa-, õhu- ja mereväe-, küber- ning eriväeüksused ja millel on kõrged eesmärgid; rõhutab asjaolu, et ELi lahingugruppe peaks olema võimalik rakendada eri liiki kriiside korral, sealhulgas kliimast tingitud humanitaarkriiside puhul; pooldab paindlikumat ja täpsemalt suunatud lähenemisviisi, et tõhustada reageerimis- ja kohanemisvõimet erinevates kriisiolukordades tegutsemiseks ning parandada modulaarsust, et kõrvaldada ÜJKP operatsioonide algusjärgus ilmnevad puudused, seadmata sealjuures ohtu lahingugrupi tegevusvõimet tervikuna;

| 25. | toonitab asjaolu, et tuleks teha rohkem jõupingutusi selleks, et kaasata ELi tasandile selliseid algatusi nagu Eurocorps või European Air Group; |
| --- | --- |

25.

toonitab asjaolu, et tuleks teha rohkem jõupingutusi selleks, et kaasata ELi tasandile selliseid algatusi nagu Eurocorps või European Air Group;

| 26. | kinnitab, et praegune finantssüsteem, kus „kulud kannab see, kellel need tekivad“ („costs lie where they fall“), on ÜJKP puhul tõsine probleem, mis põhjustab otsuste tegemisel viivitusi või täielikke seisakuid, seda eriti lahingugruppide kiire rakendamise kohta tehtavate otsuste puhul; soovitab liikmesriikidel kokku leppida ELi tasandi finantseerimismehhanismis, mis põhineks ELi lipu all tegutsevate lahingugruppide kasutamisega seotud koormuse jagamisel, et lahingugruppide kasutamise tulevik oleks kindel; nõuab järjepidevuse ja tõhususe tagamiseks samuti, et Euroopa välisteenistusele antaks kontroll tema poolt kavandatavate ja rakendatavate kriisiohjemeetmetega seotud finantsvahendite üle; ootab, et asepresident ja kõrge esindaja ning huvitatud liikmesriigid esitaksid selle kohta konkreetseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

26.

kinnitab, et praegune finantssüsteem, kus „kulud kannab see, kellel need tekivad“ („costs lie where they fall“), on ÜJKP puhul tõsine probleem, mis põhjustab otsuste tegemisel viivitusi või täielikke seisakuid, seda eriti lahingugruppide kiire rakendamise kohta tehtavate otsuste puhul; soovitab liikmesriikidel kokku leppida ELi tasandi finantseerimismehhanismis, mis põhineks ELi lipu all tegutsevate lahingugruppide kasutamisega seotud koormuse jagamisel, et lahingugruppide kasutamise tulevik oleks kindel; nõuab järjepidevuse ja tõhususe tagamiseks samuti, et Euroopa välisteenistusele antaks kontroll tema poolt kavandatavate ja rakendatavate kriisiohjemeetmetega seotud finantsvahendite üle; ootab, et asepresident ja kõrge esindaja ning huvitatud liikmesriigid esitaksid selle kohta konkreetseid ettepanekuid;

| 27. | väljendab veel muret selle pärast, et majandus- ja võlakriis võib mõjutada ELi liikmesriikide valmidust osaleda ÜJKP missioonides ja operatsioonides, eriti sõjalise ja kaitsepoliitilise tähendusega missioonides ja operatsioonides; nõuab seetõttu ATHENA mehhanismi kohaldamisala laiendamist ja käivitusfondi kasutamist (Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõige 3), et tagada kiireloomuliste ülesannete kiire rahastamine; rõhutab siiski, et isegi kui ÜJKP-le on vaja uut hoogu anda, peaks see toimuma kooskõlas eelarveliste piirangutega; |
| --- | --- |

27.

väljendab veel muret selle pärast, et majandus- ja võlakriis võib mõjutada ELi liikmesriikide valmidust osaleda ÜJKP missioonides ja operatsioonides, eriti sõjalise ja kaitsepoliitilise tähendusega missioonides ja operatsioonides; nõuab seetõttu ATHENA mehhanismi kohaldamisala laiendamist ja käivitusfondi kasutamist (Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõige 3), et tagada kiireloomuliste ülesannete kiire rahastamine; rõhutab siiski, et isegi kui ÜJKP-le on vaja uut hoogu anda, peaks see toimuma kooskõlas eelarveliste piirangutega;

| 28. | kutsub liikmesriike üles kasutama alalise struktureeritud koostöö (PESCO) võimalusi ning hakkama aluslepingu seda sätet rakendama, et tõrjuda praegu domineerivat „ÜJKP-väsimust“ ning süvendada sõjalist koostööd ja integratsiooni; palub Euroopa Ülemkogul anda selle rakendamiseks selged suunised ning kutsub neid liikmesriike, kes ei ole sellest huvitatud, üles konstruktiivselt tegutsema; rõhutab, et alles tuleb jätta hilisemas etapis ühinemise võimalus, mis tagaks paindlikkuse ja väldiks kahel kiirusel liikuva Euroopa teket; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles kasutama alalise struktureeritud koostöö (PESCO) võimalusi ning hakkama aluslepingu seda sätet rakendama, et tõrjuda praegu domineerivat „ÜJKP-väsimust“ ning süvendada sõjalist koostööd ja integratsiooni; palub Euroopa Ülemkogul anda selle rakendamiseks selged suunised ning kutsub neid liikmesriike, kes ei ole sellest huvitatud, üles konstruktiivselt tegutsema; rõhutab, et alles tuleb jätta hilisemas etapis ühinemise võimalus, mis tagaks paindlikkuse ja väldiks kahel kiirusel liikuva Euroopa teket;

| 29. | rõhutab, et ELile on äärmiselt tähtis turvalise ja avatud merekeskkonna olemasolu, mis võimaldaks kaupade vaba läbipääsu ning rahumeelset, õiguslikku ja säästvat ookeani rikkuste kasutamist; rõhutab vajadust välja töötada ELi merendusalane välispoliitika, mille eesmärk elutähtsa taristu, avamere laevateede ja loodusvarade kaitse ning säilitamine ning mis peab oluliseks konfliktide rahumeelset lahendamist rahvusvahelise õiguse raamistikus ja kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni sätetega; ootab ELi meresõiduturvalisuse strateegia vastuvõtmist kooskõlas nõukogu 2010. aasta aprilli järeldustega ning nõuab konkreetse rakenduskava väljatöötamist; märgib, et mereseire valdkonna- ja piiriülene integreerimine on juba ELi integreeritud merenduspoliitika valdkondadevaheline vahend; rõhutab, kui tähtis on hakata kiiresti rakendama ühise teabejagamiskeskkonna projekti ning luua ühendus integreeritud merenduspoliitika ja ÜJKP vahel, et parandada nendevahelist teabevahetust; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et ELile on äärmiselt tähtis turvalise ja avatud merekeskkonna olemasolu, mis võimaldaks kaupade vaba läbipääsu ning rahumeelset, õiguslikku ja säästvat ookeani rikkuste kasutamist; rõhutab vajadust välja töötada ELi merendusalane välispoliitika, mille eesmärk elutähtsa taristu, avamere laevateede ja loodusvarade kaitse ning säilitamine ning mis peab oluliseks konfliktide rahumeelset lahendamist rahvusvahelise õiguse raamistikus ja kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooni sätetega; ootab ELi meresõiduturvalisuse strateegia vastuvõtmist kooskõlas nõukogu 2010. aasta aprilli järeldustega ning nõuab konkreetse rakenduskava väljatöötamist; märgib, et mereseire valdkonna- ja piiriülene integreerimine on juba ELi integreeritud merenduspoliitika valdkondadevaheline vahend; rõhutab, kui tähtis on hakata kiiresti rakendama ühise teabejagamiskeskkonna projekti ning luua ühendus integreeritud merenduspoliitika ja ÜJKP vahel, et parandada nendevahelist teabevahetust;

| 30. | rõhutab vajadust vältida selliste piirkondade nagu Arktika militariseerimist ning rõhutab vajadust kasutada konfliktide lahendamiseks rahumeelseid vahendeid, sealhulgas kaubandusmeetmeid; |
| --- | --- |

30.

rõhutab vajadust vältida selliste piirkondade nagu Arktika militariseerimist ning rõhutab vajadust kasutada konfliktide lahendamiseks rahumeelseid vahendeid, sealhulgas kaubandusmeetmeid;

| 31. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles uuesti kinnitama kosmosevaldkonna tähtsust ning toetama sellega ELi ja tema liikmesriikide strateegilist sõltumatust ning võimalust saavutada sõltumatu pääs kosmosesse, arendades kanderakette ja satelliite; rõhutab, et ÜJKP tsiviil- ja sõjaliste missioonide ja operatsioonide tarbeks on vaja koguda täpseid luureandmeid; rõhutab kosmosepõhiste varade erilist tähtsust konfliktide ärahoidmisel ja kriisiohjamisel, seda nii enne kriisi, kriisi ajal kui ka pärast kriisi; palub komisjonil välja töötada konkreetsed poliitilised meetmed, millega toetada mitmesuguse kasutusega kosmosevarade väljatöötamist; |
| --- | --- |

31.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles uuesti kinnitama kosmosevaldkonna tähtsust ning toetama sellega ELi ja tema liikmesriikide strateegilist sõltumatust ning võimalust saavutada sõltumatu pääs kosmosesse, arendades kanderakette ja satelliite; rõhutab, et ÜJKP tsiviil- ja sõjaliste missioonide ja operatsioonide tarbeks on vaja koguda täpseid luureandmeid; rõhutab kosmosepõhiste varade erilist tähtsust konfliktide ärahoidmisel ja kriisiohjamisel, seda nii enne kriisi, kriisi ajal kui ka pärast kriisi; palub komisjonil välja töötada konkreetsed poliitilised meetmed, millega toetada mitmesuguse kasutusega kosmosevarade väljatöötamist;

| 32. | rõhutab, et järjest suuremat tähtsust omandab küberjulgeolekuga seotud ohtude käsitlemine; palub Euroopa Ülemkogul välja töötada ELi küberjulgeoleku strateegia rakendamise suunised ning võtta konkreetseid meetmeid kübertaristu kaitseks ja teha investeeringuid kogu ELi hõlmava koostöö suurendamiseks kriisiohjamise menetluste ning küberõppuste, -koolituse ja -hariduse valdkonnas; palub komisjonil ning komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal tagada, et küberjulgeoleku poliitikat jõustatakse sektoriülesel viisil, et tagada piisav sidusus ELi sise- ja välisjulgeolekupoliitika vahel, ning kutsub kõiki liikmesriike üles töötama välja või viima lõpule oma vastavad küberjulgeoleku strateegiad ning püüdma saavutada suuremat sünkroniseerimist liidu tasandil; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et järjest suuremat tähtsust omandab küberjulgeolekuga seotud ohtude käsitlemine; palub Euroopa Ülemkogul välja töötada ELi küberjulgeoleku strateegia rakendamise suunised ning võtta konkreetseid meetmeid kübertaristu kaitseks ja teha investeeringuid kogu ELi hõlmava koostöö suurendamiseks kriisiohjamise menetluste ning küberõppuste, -koolituse ja -hariduse valdkonnas; palub komisjonil ning komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal tagada, et küberjulgeoleku poliitikat jõustatakse sektoriülesel viisil, et tagada piisav sidusus ELi sise- ja välisjulgeolekupoliitika vahel, ning kutsub kõiki liikmesriike üles töötama välja või viima lõpule oma vastavad küberjulgeoleku strateegiad ning püüdma saavutada suuremat sünkroniseerimist liidu tasandil;

| 33. | palub Euroopa Ülemkogul uuesti kinnitada, kuivõrd tähtsaks tuleb pidada Euroopa energiavarustust ning mitmekesist ja jätkusuutlikku juurdepääsu energiaallikatele; märgib, et mõnedel liikmesriikidel puudub võimalus oma energiaallikaid mitmekesistada ja see muudab nad järjest haavatavamaks; toetab sellega seoses igati kriisiolukordades olevate liikmesriikide koostööpüüdlusi; rõhutab, et Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitseks peaks aktiveerima vastastikuse kaitse ja/või solidaarsuse klausli; märgib ka, et operatsioon Atlanta juba toetab energiajulgeolekut, sest sellega võideldakse piraatide vastu, kes 2008. aastast alates on kaaperdanud mitmeid naftatankereid; on seetõttu arvamusel, et need aspektid peaksid olema vajaliku strateegilise lähenemisviisi osaks; rõhutab sellega seoses, et energiavarustus on ülimalt tähtis tegur ÜJKP missioonide ja operatsioonide edukuse tagamiseks; |
| --- | --- |

33.

palub Euroopa Ülemkogul uuesti kinnitada, kuivõrd tähtsaks tuleb pidada Euroopa energiavarustust ning mitmekesist ja jätkusuutlikku juurdepääsu energiaallikatele; märgib, et mõnedel liikmesriikidel puudub võimalus oma energiaallikaid mitmekesistada ja see muudab nad järjest haavatavamaks; toetab sellega seoses igati kriisiolukordades olevate liikmesriikide koostööpüüdlusi; rõhutab, et Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitseks peaks aktiveerima vastastikuse kaitse ja/või solidaarsuse klausli; märgib ka, et operatsioon Atlanta juba toetab energiajulgeolekut, sest sellega võideldakse piraatide vastu, kes 2008. aastast alates on kaaperdanud mitmeid naftatankereid; on seetõttu arvamusel, et need aspektid peaksid olema vajaliku strateegilise lähenemisviisi osaks; rõhutab sellega seoses, et energiavarustus on ülimalt tähtis tegur ÜJKP missioonide ja operatsioonide edukuse tagamiseks;

| 34. | toonitab kaitsevaldkonna energiatõhususe olulisust, rõhutades vajadust hinnata energiatarbimise mõju kaitse-eelarvetele ja sõjalisele tõhususele ning välja töötada relvajõudude ulatuslik energiatõhususe strateegia; |
| --- | --- |

34.

toonitab kaitsevaldkonna energiatõhususe olulisust, rõhutades vajadust hinnata energiatarbimise mõju kaitse-eelarvetele ja sõjalisele tõhususele ning välja töötada relvajõudude ulatuslik energiatõhususe strateegia;

| 35. | rõhutab, et ELi jaoks on oluline jätkata partnerluste arendamist ning süvendada julgeolekualast dialoogi ÜRO, piirkondlike organisatsioonide ja asjaomaste tegevjõududega, sealhulgas idapartnerluse ja lõunanaabruse riikidega; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et ELi jaoks on oluline jätkata partnerluste arendamist ning süvendada julgeolekualast dialoogi ÜRO, piirkondlike organisatsioonide ja asjaomaste tegevjõududega, sealhulgas idapartnerluse ja lõunanaabruse riikidega;

| 36. | rõhutab, et EL peaks edasi arendama suhteid ÜRO, Aafrika Liidu, OSCE ja ASEANiga, et jagada analüüse ja teha koostööd keskkonnapoliitika ja kliimamuutuse probleemide, sealhulgas nende julgeolekumõju käsitlemisel; rõhutab ennetavate meetmete vajalikkust ning nõuab, et EL arendaks ja täiustaks varajase hoiatamise alast võimekust; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et EL peaks edasi arendama suhteid ÜRO, Aafrika Liidu, OSCE ja ASEANiga, et jagada analüüse ja teha koostööd keskkonnapoliitika ja kliimamuutuse probleemide, sealhulgas nende julgeolekumõju käsitlemisel; rõhutab ennetavate meetmete vajalikkust ning nõuab, et EL arendaks ja täiustaks varajase hoiatamise alast võimekust;

| 37. | nõuab ELi ja NATO struktuuride koostöö tugevdamist vastastikku täiendava lähenemisviisi ja tihedama koordineerimise kaudu, et aidata vältida kahe partneri vahelist dubleerimist ja tulla tõhusalt toime uute ähvardavate ohtudega; on veendunud, et ÜJKP tugevdamine ei kahjusta, vaid just tugevdab kollektiivset julgeolekut ja Atlandi-üleseid sidemeid; kinnitab, et kaitsevõime arendamine ELi raamistikus on kasulik ka NATOle; märgib konstruktiivset koostööd seoses ELi panustamise ja jagamise algatusega ning NATO aruka kaitse algatusega; kiidab heaks Küprose Vabariigi kavatsuse ühineda NATO rahupartnerlusprogrammiga, mis võib olukorda muuta, ning kutsub Türgit üles võtma samasuguse konstruktiivse hoiaku; nõuab ELi ja NATO tervikliku koostööraamistiku väljakujundamist ning poliitilise dialoogi süvendamist, mille puhul respekteeritaks täielikult kummagi osapoole otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

37.

nõuab ELi ja NATO struktuuride koostöö tugevdamist vastastikku täiendava lähenemisviisi ja tihedama koordineerimise kaudu, et aidata vältida kahe partneri vahelist dubleerimist ja tulla tõhusalt toime uute ähvardavate ohtudega; on veendunud, et ÜJKP tugevdamine ei kahjusta, vaid just tugevdab kollektiivset julgeolekut ja Atlandi-üleseid sidemeid; kinnitab, et kaitsevõime arendamine ELi raamistikus on kasulik ka NATOle; märgib konstruktiivset koostööd seoses ELi panustamise ja jagamise algatusega ning NATO aruka kaitse algatusega; kiidab heaks Küprose Vabariigi kavatsuse ühineda NATO rahupartnerlusprogrammiga, mis võib olukorda muuta, ning kutsub Türgit üles võtma samasuguse konstruktiivse hoiaku; nõuab ELi ja NATO tervikliku koostööraamistiku väljakujundamist ning poliitilise dialoogi süvendamist, mille puhul respekteeritaks täielikult kummagi osapoole otsustusprotsessi;

| 38. | on seisukohal, et EL peab olema suuteline tegutsema sõltumatult, seda eriti oma vahetus naabruses, kuid peab alati tegutsema kooskõlas ÜRO põhikirjaga ja tagama rahvusvahelise humanitaarõiguse täieliku järgimise; |
| --- | --- |

38.

on seisukohal, et EL peab olema suuteline tegutsema sõltumatult, seda eriti oma vahetus naabruses, kuid peab alati tegutsema kooskõlas ÜRO põhikirjaga ja tagama rahvusvahelise humanitaarõiguse täieliku järgimise;

Teine teemavaldkond: kaitsevõime edendamine

| 39. | on mures selle pärast, et riikide kaitse-eelarvete jätkuv kärpimine muudab võimatuks vajalike sõjaliste võimete säilitamise ning toob kaasa oskusteabe ja tehnoloogia pöördumatu kaotuse; märgib, et liikmesriikide võimete puudujäägid ilmnesid Liibüa ja Mali operatsioonide käigus ning majanduskriis on olemasolevaid struktuurilisi probleeme teravdanud; kordab aga oma arvamust, et probleem on rohkem poliitiline kui eelarveline; |
| --- | --- |

39.

on mures selle pärast, et riikide kaitse-eelarvete jätkuv kärpimine muudab võimatuks vajalike sõjaliste võimete säilitamise ning toob kaasa oskusteabe ja tehnoloogia pöördumatu kaotuse; märgib, et liikmesriikide võimete puudujäägid ilmnesid Liibüa ja Mali operatsioonide käigus ning majanduskriis on olemasolevaid struktuurilisi probleeme teravdanud; kordab aga oma arvamust, et probleem on rohkem poliitiline kui eelarveline;

| 40. | võtab teadmiseks komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja 2013. aasta oktoobri aruandes ÜJKP kohta esitatud ettepanekud, eriti need, mis näevad kaitsevõime valdkonnas ette koostööstiimulid, sealhulgas maksustiimulid; rõhutab, et liikmesriikidel on võimalus saada täit kasu tihedamast koostööst sõjalise tõhususe loomiseks ja võimalus otsustada, kuidas optimeerida ning nappe ressursse paremini ja arukamalt kasutada, luues koostoime ja vähendades koordineeritult tarbetut dubleerimist, liigset ja vananenud võimsust; |
| --- | --- |

40.

võtab teadmiseks komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja 2013. aasta oktoobri aruandes ÜJKP kohta esitatud ettepanekud, eriti need, mis näevad kaitsevõime valdkonnas ette koostööstiimulid, sealhulgas maksustiimulid; rõhutab, et liikmesriikidel on võimalus saada täit kasu tihedamast koostööst sõjalise tõhususe loomiseks ja võimalus otsustada, kuidas optimeerida ning nappe ressursse paremini ja arukamalt kasutada, luues koostoime ja vähendades koordineeritult tarbetut dubleerimist, liigset ja vananenud võimsust;

| 41. | tunnustab võimete arendamise kava praegu toimuvat läbivaatamist, käsitades seda võimete suurendamise vallas ühise pikaajalise ümberkujunduskava alusena; on seisukohal, et seda ümberkujunduskava tuleks regulaarselt arutada ja selle rakendamist hõlbustada ning vajaduse korral tuleks seda muuta; |
| --- | --- |

41.

tunnustab võimete arendamise kava praegu toimuvat läbivaatamist, käsitades seda võimete suurendamise vallas ühise pikaajalise ümberkujunduskava alusena; on seisukohal, et seda ümberkujunduskava tuleks regulaarselt arutada ja selle rakendamist hõlbustada ning vajaduse korral tuleks seda muuta;

| 42. | juhib tähelepanu Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) ülesannetele, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 3 ja artiklis 45, millega agentuurile on antud tähtsad ülesanded alalise struktureeritud koostöö rakendamisel, Euroopa võimete ja relvastuspoliitika kavandamisel, liikmesriikide sõjaliste võimete arendamisel ning kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamisel, kuid ilma finantsmõjuta ELi eelarvele; |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) ülesannetele, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 3 ja artiklis 45, millega agentuurile on antud tähtsad ülesanded alalise struktureeritud koostöö rakendamisel, Euroopa võimete ja relvastuspoliitika kavandamisel, liikmesriikide sõjaliste võimete arendamisel ning kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamisel, kuid ilma finantsmõjuta ELi eelarvele;

| 43. | on seisukohal, et panustamine ja jagamine ei ole küll sõjaliste võimete puhul imerohi, kuid on siiski oluline vastumeede Euroopa sõjaliste võimete puudujääkide korvamiseks; tunnustab Euroopa Kaitseagentuuri edendajarolli ning seniseid saavutusi; on seisukohal, et ühiskasutust ei tuleks silmas pidada ainult ühishangete puhul, vaid ka integratsiooni mõistes, ning see peaks hõlmama võimete ühist alalhoidmist ja kasutamist; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et panustamine ja jagamine ei ole küll sõjaliste võimete puhul imerohi, kuid on siiski oluline vastumeede Euroopa sõjaliste võimete puudujääkide korvamiseks; tunnustab Euroopa Kaitseagentuuri edendajarolli ning seniseid saavutusi; on seisukohal, et ühiskasutust ei tuleks silmas pidada ainult ühishangete puhul, vaid ka integratsiooni mõistes, ning see peaks hõlmama võimete ühist alalhoidmist ja kasutamist;

| 44. | nõuab Euroopa Kaitseagentuurile (EDA) suurema rolli andmist võimete koordineerimisel, et lõpetada liikmesriikides tegevuse kattumine ja paralleelsed programmid, mis tekitavad maksumaksjatele liigset koormust; |
| --- | --- |

44.

nõuab Euroopa Kaitseagentuurile (EDA) suurema rolli andmist võimete koordineerimisel, et lõpetada liikmesriikides tegevuse kattumine ja paralleelsed programmid, mis tekitavad maksumaksjatele liigset koormust;

| 45. | kutsub ELi liikmesriike üles parandama kaitseplaneerimist käsitleva teabe vahetust ning ühiskasutuse tegevusjuhendit järgides võtma ühiskasutuslikud lahendused riikliku kaitseplaneerimise tsüklitesse ja otsustamisprotsessidesse; |
| --- | --- |

45.

kutsub ELi liikmesriike üles parandama kaitseplaneerimist käsitleva teabe vahetust ning ühiskasutuse tegevusjuhendit järgides võtma ühiskasutuslikud lahendused riikliku kaitseplaneerimise tsüklitesse ja otsustamisprotsessidesse;

| 46. | rõhutab, et vastastikune usaldus, läbipaistvus ja usaldusväärsus on julgeoleku- ja kaitsevaldkonna ühistes jõupingutustes edu saavutamiseks esmatähtsad tegurid; on veendunud, et kaitsevõimete arendamine peab olema seostatud strateegilise lähenemisviisiga, millega määratakse kindlaks sobiv segu võimetest ja eesmärkidest, mille saavutamiseks neid võimeid tuleb kasutada; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et vastastikune usaldus, läbipaistvus ja usaldusväärsus on julgeoleku- ja kaitsevaldkonna ühistes jõupingutustes edu saavutamiseks esmatähtsad tegurid; on veendunud, et kaitsevõimete arendamine peab olema seostatud strateegilise lähenemisviisiga, millega määratakse kindlaks sobiv segu võimetest ja eesmärkidest, mille saavutamiseks neid võimeid tuleb kasutada;

| 47. | eeltoodut silmas pidades ootab, et tulevasel kaitseteemalisel tippkohtumisel






  a) | antaks poliitilised ja strateegilised suunised, millega kinnitatakse uuesti liikmesriikide valmidust võimeid arendada ja ambitsioonitaset, mis on esitatud 2008. aasta avalduses võimete tugevdamise kohta; |
| --- | --- | --- |

47.

eeltoodut silmas pidades ootab, et tulevasel kaitseteemalisel tippkohtumisel

a)

antaks poliitilised ja strateegilised suunised, millega kinnitatakse uuesti liikmesriikide valmidust võimeid arendada ja ambitsioonitaset, mis on esitatud 2008. aasta avalduses võimete tugevdamise kohta;

| b) | määrataks kindlaks tõelise kollektiivse planeerimise alused, mis ulatuvad strateegilisest planeerimisest hangeteni ja tehnoloogilise arenguni, kusjuures erilist tähelepanu pöörataks rahastamise korra ja rahaliste stiimulitega seotud küsimustele; |
| --- | --- |

b)

määrataks kindlaks tõelise kollektiivse planeerimise alused, mis ulatuvad strateegilisest planeerimisest hangeteni ja tehnoloogilise arenguni, kusjuures erilist tähelepanu pöörataks rahastamise korra ja rahaliste stiimulitega seotud küsimustele;

| c) | kiirendataks olemasolevate projektide teostamist, eriti strateegiliste põhiteguritega seotud projektide teostamist, ning antaks poliitilist toetust Euroopa Kaitseagentuuri juhtprojektidele – õhus tankimine, satelliitside, kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemid, küberkaitse, ühtne Euroopa taevas; |
| --- | --- |

c)

kiirendataks olemasolevate projektide teostamist, eriti strateegiliste põhiteguritega seotud projektide teostamist, ning antaks poliitilist toetust Euroopa Kaitseagentuuri juhtprojektidele – õhus tankimine, satelliitside, kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemid, küberkaitse, ühtne Euroopa taevas;

| d) | tehtaks asepresidendile ja kõrgele esindajale ning Euroopa Kaitseagentuurile koostöös Euroopa Komisjoniga ülesandeks esitada 2014. aasta lõpuks uued praktilised ettepanekud kaitsevõime arendamiseks; |
| --- | --- |

d)

tehtaks asepresidendile ja kõrgele esindajale ning Euroopa Kaitseagentuurile koostöös Euroopa Komisjoniga ülesandeks esitada 2014. aasta lõpuks uued praktilised ettepanekud kaitsevõime arendamiseks;

| e) | pandaks alus seirele, millega regulaarselt hinnatakse saavutusi; |
| --- | --- |

e)

pandaks alus seirele, millega regulaarselt hinnatakse saavutusi;

| f) | rõhutataks uuesti, kui väärtuslik on võimete arendamise vallas tihedam koostöö NATO ja strateegiliste partneritega; |
| --- | --- |

f)

rõhutataks uuesti, kui väärtuslik on võimete arendamise vallas tihedam koostöö NATO ja strateegiliste partneritega;

| g) | kaalutaks töö alustamist sõjalise peaeesmärgi (kuni 2025. aastani) ja koos sellega võib-olla ka tööstusliku peaeesmärgi väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

g)

kaalutaks töö alustamist sõjalise peaeesmärgi (kuni 2025. aastani) ja koos sellega võib-olla ka tööstusliku peaeesmärgi väljatöötamiseks;

Kolmas teemavaldkond: Euroopa kaitsetööstuse tugevdamine

| 48. | tunnustab komisjoni teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor“, milles esitatakse mitmeid uudseid ideid ja ettepanekuid; toetab täiel määral komisjoni jõupingutusi kaitse- ja julgeolekuvaldkonna siseturu arendamiseks ning kaitsetööstuspoliitika väljakujundamiseks, mis annaks kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“ asjakohast toetust VKEdele, kellel on väga tähtis osa innovatsioonis, teadus- ja arendustegevuses, töökohtade loomisel ja majanduskasvus; |
| --- | --- |

48.

tunnustab komisjoni teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor“, milles esitatakse mitmeid uudseid ideid ja ettepanekuid; toetab täiel määral komisjoni jõupingutusi kaitse- ja julgeolekuvaldkonna siseturu arendamiseks ning kaitsetööstuspoliitika väljakujundamiseks, mis annaks kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“ asjakohast toetust VKEdele, kellel on väga tähtis osa innovatsioonis, teadus- ja arendustegevuses, töökohtade loomisel ja majanduskasvus;

| 49. | rõhutab asjaolu, et kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusbaasi tugevdamine on üks liidu eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 3 ja artiklis 45; rõhutab, et tugev Euroopa kaitsesektori tehnoloogiline ja tööstuslik baas, mis suudab toetada ÜJKP-d ja arendada edasi Euroopa sõjalisi võimeid, säilitades samal ajal ELi strateegilise autonoomia, on tõhusa Euroopa kaitse jaoks olulise tähtsusega; toonitab, et teadusuuringute, tööstuse ja võimete arendamine on omavahel seotud, kuna need on kõik majanduskasvu, töökohtade loomise ja konkurentsivõime, samuti ka tugevama ÜJKP jaoks vajalikud tegurid; |
| --- | --- |

49.

rõhutab asjaolu, et kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusbaasi tugevdamine on üks liidu eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 3 ja artiklis 45; rõhutab, et tugev Euroopa kaitsesektori tehnoloogiline ja tööstuslik baas, mis suudab toetada ÜJKP-d ja arendada edasi Euroopa sõjalisi võimeid, säilitades samal ajal ELi strateegilise autonoomia, on tõhusa Euroopa kaitse jaoks olulise tähtsusega; toonitab, et teadusuuringute, tööstuse ja võimete arendamine on omavahel seotud, kuna need on kõik majanduskasvu, töökohtade loomise ja konkurentsivõime, samuti ka tugevama ÜJKP jaoks vajalikud tegurid;

| 50. | kordab taas, kuivõrd vajalik on tugev ja vähem killustatud Euroopa kaitsetööstus, mis suudab toetada ÜJKPd ja suurendada ELi strateegilist autonoomiat; rõhutab sertifitseerimise ja standardimise tähtsust relvajõudude koostegutsemisvõimet parandava tegurina; palub Euroopa Ülemkogul teha Euroopa Kaitseagentuurile ülesandeks koostada kaitsetööstuse standardite väljatöötamise tegevuskava ning palub liikmesriikidel muuta Euroopa sertifitseerimismenetlused sujuvamaks sertifikaatide vastastikuse tunnustamisega ja ühtlustada oma sertifitseerimismenetlusi; |
| --- | --- |

50.

kordab taas, kuivõrd vajalik on tugev ja vähem killustatud Euroopa kaitsetööstus, mis suudab toetada ÜJKPd ja suurendada ELi strateegilist autonoomiat; rõhutab sertifitseerimise ja standardimise tähtsust relvajõudude koostegutsemisvõimet parandava tegurina; palub Euroopa Ülemkogul teha Euroopa Kaitseagentuurile ülesandeks koostada kaitsetööstuse standardite väljatöötamise tegevuskava ning palub liikmesriikidel muuta Euroopa sertifitseerimismenetlused sujuvamaks sertifikaatide vastastikuse tunnustamisega ja ühtlustada oma sertifitseerimismenetlusi;

| 51. | rõhutab, et muutuste ja ümberstruktureerimise ettenägemine ja juhtimine on igasuguse tööstuspoliitika koostisosa; on seetõttu seisukohal, et kaitsevaldkonna turu edasine integreerimine peab toimuma koos aktiivse sotsiaaldialoogiga ning integratsiooni negatiivsete mõjude leevendamisega piirkondlikus ja kohalikus majanduselus; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et muutuste ja ümberstruktureerimise ettenägemine ja juhtimine on igasuguse tööstuspoliitika koostisosa; on seetõttu seisukohal, et kaitsevaldkonna turu edasine integreerimine peab toimuma koos aktiivse sotsiaaldialoogiga ning integratsiooni negatiivsete mõjude leevendamisega piirkondlikus ja kohalikus majanduselus;

| 52. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles võtma nendes valdkondades meetmeid teadus- ja arendustegevuse kindla rahastamise kaudu, seda ka liidu tasandil; toetab tulemusliku ja kulutõhusa koostöö arendamist tsiviiljulgeolekualase ja kaitsealase uurimistegevuse vahel; rõhutab aga, et endiselt on vajalik hästi toimiv kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kord; |
| --- | --- |

52.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles võtma nendes valdkondades meetmeid teadus- ja arendustegevuse kindla rahastamise kaudu, seda ka liidu tasandil; toetab tulemusliku ja kulutõhusa koostöö arendamist tsiviiljulgeolekualase ja kaitsealase uurimistegevuse vahel; rõhutab aga, et endiselt on vajalik hästi toimiv kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kord;

| 53. | rõhutab vajadust tagada teadusuuringute ja innovatsiooni uute rahastamisallikate olemasolu kaitsevaldkonnas, nt Horisont 2020 kaudu; |
| --- | --- |

53.

rõhutab vajadust tagada teadusuuringute ja innovatsiooni uute rahastamisallikate olemasolu kaitsevaldkonnas, nt Horisont 2020 kaudu;

Lõppmärkused

| 54. | toetab täielikult kolme teemavaldkonna arutamist detsembris toimuval kaitseteemalisel tippkohtumisel; rõhutab, et need valdkonnad on võrdselt tähtsad ja neid seob omavahel sisemine loogika, mis on ühtede ja samade strateegiliste eesmärkide teenistuses; |
| --- | --- |

54.

toetab täielikult kolme teemavaldkonna arutamist detsembris toimuval kaitseteemalisel tippkohtumisel; rõhutab, et need valdkonnad on võrdselt tähtsad ja neid seob omavahel sisemine loogika, mis on ühtede ja samade strateegiliste eesmärkide teenistuses;

| 55. | kutsub Euroopa Ülemkogu ning liidu liikmesriikide kõikide tasandite poliitikakujundajaid üles ilmutama kõrgemaid sihte ja julgust avaliku mõttevahetuse alustamisel, mis on majanduslikult raskel ajal veel eriti tähtis; rõhutab vajadust teha rohkem investeeringuid ja tõhustada koostööd julgeoleku ja kaitse valdkonnas ning vajadust selgitada põhjuslikku seost ühelt poolt julgeoleku ja kaitse ning teiselt poolt rahu, demokraatia, õigusriikluse ja heaolu vahel; |
| --- | --- |

55.

kutsub Euroopa Ülemkogu ning liidu liikmesriikide kõikide tasandite poliitikakujundajaid üles ilmutama kõrgemaid sihte ja julgust avaliku mõttevahetuse alustamisel, mis on majanduslikult raskel ajal veel eriti tähtis; rõhutab vajadust teha rohkem investeeringuid ja tõhustada koostööd julgeoleku ja kaitse valdkonnas ning vajadust selgitada põhjuslikku seost ühelt poolt julgeoleku ja kaitse ning teiselt poolt rahu, demokraatia, õigusriikluse ja heaolu vahel;

| 56. | rõhutab, et sise- ja välisjulgeolek on teineteisega lahutamatult seotud ning rahulik, turvaline ja stabiilne keskkond on Euroopa poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse mudeli säilitamise eeltingimus; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et sise- ja välisjulgeolek on teineteisega lahutamatult seotud ning rahulik, turvaline ja stabiilne keskkond on Euroopa poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse mudeli säilitamise eeltingimus;

| 57. | loodab väga, et see Euroopa Ülemkogu kohtumine ei jää vaid üksiksündmuseks, vaid et sellest saab alguse jätkuv protsess, mille kaudu julgeoleku- ja kaitseküsimused leiavad Euroopa Ülemkogu tasandil regulaarset käsitlemist; peab õigeks, et Euroopa Ülemkogu kohtumise järelmeetmena koostataks tegevuskava, mis hõlmab kindlaid võrdlusnäitajaid ja ajakava ning aruandlusmehhanismi; pooldab keskpikas perspektiivis kaitseministrite nõukogu loomist, et rõhutada julgeoleku- ja kaitseküsimuste tegelikku kaalu; |
| --- | --- |

57.

loodab väga, et see Euroopa Ülemkogu kohtumine ei jää vaid üksiksündmuseks, vaid et sellest saab alguse jätkuv protsess, mille kaudu julgeoleku- ja kaitseküsimused leiavad Euroopa Ülemkogu tasandil regulaarset käsitlemist; peab õigeks, et Euroopa Ülemkogu kohtumise järelmeetmena koostataks tegevuskava, mis hõlmab kindlaid võrdlusnäitajaid ja ajakava ning aruandlusmehhanismi; pooldab keskpikas perspektiivis kaitseministrite nõukogu loomist, et rõhutada julgeoleku- ja kaitseküsimuste tegelikku kaalu;

| 58. | otsustab säilitada ja tugevdada tihedaid sidemeid liikmesriikide parlamentidega regulaarsete kohtumiste kaudu, et edendada julgeoleku- ja kaitseküsimuste alast dialoogi ja arvamuste vahetust; |
| --- | --- |

58.

otsustab säilitada ja tugevdada tihedaid sidemeid liikmesriikide parlamentidega regulaarsete kohtumiste kaudu, et edendada julgeoleku- ja kaitseküsimuste alast dialoogi ja arvamuste vahetust;

| 59. | usub, et ÜJKP on Euroopa integratsiooniprotsessi põhiline tugisammas; |
| --- | --- |

59.

usub, et ÜJKP on Euroopa integratsiooniprotsessi põhiline tugisammas;

o

o o

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, NATO peasekretärile, NATO parlamentaarse assamblee presidendile, ÜRO peasekretärile, OSCE tegevesimehele, OSCE parlamentaarse assamblee presidendile, Aafrika Liidu assamblee eesistujale ning ASEANi peasekretärile. |
| --- | --- |

60.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, NATO peasekretärile, NATO parlamentaarse assamblee presidendile, ÜRO peasekretärile, OSCE tegevesimehele, OSCE parlamentaarse assamblee presidendile, Aafrika Liidu assamblee eesistujale ning ASEANi peasekretärile.

---

(1)  ELT L 146, 10.6.2009, lk 1.

(2)  ELT L 216, 20.8.2009, lk 76.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0380.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0381.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0455.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0456.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0458.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0457.

(9)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 9.

(10)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 51.

(11)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 7.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0278.

(13)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/26

---

P7_TA(2013)0514

Euroopa kaitsesektori tehnoloogiline ja tööstuslik baas

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohta (2013/2125(INI))

(2016/C 436/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ja eelkõige selle artikleid 21, 42, 45 ja 46 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 173, 179–190 ja 352 ja selle protokolli nr 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist ja eelkõige selle artikleid 21, 42, 45 ja 46 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 173, 179–190 ja 352 ja selle protokolli nr 10,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13.–14. detsembri 2012. aasta järeldusi ning 19.–20. detsembriks 2013 kavandatud Euroopa Ülemkogu kaitseküsimustele pühendatud kohtumisele viivat protsessi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 13.–14. detsembri 2012. aasta järeldusi ning 19.–20. detsembriks 2013 kavandatud Euroopa Ülemkogu kaitseküsimustele pühendatud kohtumisele viivat protsessi,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor“ (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist „Konkurentsivõimelisem ja tõhusam kaitse- ja julgeolekusektor“ (COM(2013)0542),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2007. aasta teatist „Tugevama ja konkurentsivõimelisema Euroopa kaitsetööstuse strateegia“ (COM(2007)0764), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2007. aasta teatist „Tugevama ja konkurentsivõimelisema Euroopa kaitsetööstuse strateegia“ (COM(2007)0764),

| — | võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegiat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 12. detsembril 2003, ja selle rakendamist käsitlevat aruannet, mis kiideti heaks 11. ja 12. detsembril 2008 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegiat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 12. detsembril 2003, ja selle rakendamist käsitlevat aruannet, mis kiideti heaks 11. ja 12. detsembril 2008 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2008. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud avaldust Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tugevdamise kohta ning nõukogu poolt 11. detsembril 2008. aastal vastu võetud avaldust võimete tugevdamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2008. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud avaldust Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tugevdamise kohta ning nõukogu poolt 11. detsembril 2008. aastal vastu võetud avaldust võimete tugevdamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) nõukogu poolt 14. mail 2007 vastu võetud Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi arendamise strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) nõukogu poolt 14. mail 2007 vastu võetud Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi arendamise strateegiat,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsust 2011/411/ÜVJP, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord ning tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/551/ÜVJP (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsust 2011/411/ÜVJP, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord ning tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/551/ÜVJP (1),

| — | võttes arvesse direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord, (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse direktiivi 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord, (2)

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (3) ja 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni finantskriisi mõju kohta ELi liikmesriikide kaitsesektorile (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (3) ja 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni finantskriisi mõju kohta ELi liikmesriikide kaitsesektorile (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0358/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0358/2013),

Toimiv ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika vajab tugevat Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi

| 1. | tuletab meelde, et toimiv ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika vajab tugevat Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi (EKSTTB), mis on keskne osa ELi võimes tagada oma kodanike julgeolek, kaitsta oma väärtusi ja edendada oma huve; märgib, et kaitsetööstussektor on Euroopa tasandil tähtis majanduskasvu ja innovatsiooni allikas ning stabiilsuse ja julgeoleku tagaja; on veendunud, et konkurentsivõimelise EKSTTB loomine ja arendamine peaks olema üks ELi strateegilisi prioriteete; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et toimiv ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika vajab tugevat Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi (EKSTTB), mis on keskne osa ELi võimes tagada oma kodanike julgeolek, kaitsta oma väärtusi ja edendada oma huve; märgib, et kaitsetööstussektor on Euroopa tasandil tähtis majanduskasvu ja innovatsiooni allikas ning stabiilsuse ja julgeoleku tagaja; on veendunud, et konkurentsivõimelise EKSTTB loomine ja arendamine peaks olema üks ELi strateegilisi prioriteete;

| 2. | tuletab meelde nõukogu 11. detsembri 2008. aasta võimete suurendamist käsitlevas deklaratsioonis visandatud operatiivpüüdluste taset ning ELi lepingu artikli 43 lõikes 1 esitatud tsiviil- ja sõjalisi ülesandeid; tuletab meelde liikmesriikide lubadust tõsta oma sõjalist võimekust; palub Euroopa Ülemkogul sel eesmärgil käivitada Euroopa võimete- ja relvastuspoliitika väljatöötamine vastavalt ELi lepingu artikli 42 lõikes 3 sätestatule; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde nõukogu 11. detsembri 2008. aasta võimete suurendamist käsitlevas deklaratsioonis visandatud operatiivpüüdluste taset ning ELi lepingu artikli 43 lõikes 1 esitatud tsiviil- ja sõjalisi ülesandeid; tuletab meelde liikmesriikide lubadust tõsta oma sõjalist võimekust; palub Euroopa Ülemkogul sel eesmärgil käivitada Euroopa võimete- ja relvastuspoliitika väljatöötamine vastavalt ELi lepingu artikli 42 lõikes 3 sätestatule;

| 3. | rõhutab, et ajal, kui teatavad kolmandad riigid, nagu Hiina, India, Brasiilia ja Venemaa suurendavad oma kaitsekulusid, ELi eelarveid selles valdkonnas kärbitakse; juhib tähelepanu muutuvale ülemaailmsele strateegilisele olukorrale, kaitse-eelarvete kärbetele, mis on tingitud eeskätt majandus- ja finantskriisist, tehnoloogia arengu kiirenemisele ja asjaolule, et sellise olukorraga kohanemiseks panevad Euroopa kaitsetööstusettevõtted põhirõhu kolmandatesse riikidesse eksportimisele, mille hinnaks on tundlike tehnoloogiate ja intellektuaalomandiõiguste üleandmine ning tootmise Euroopast väljaviimine; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et ajal, kui teatavad kolmandad riigid, nagu Hiina, India, Brasiilia ja Venemaa suurendavad oma kaitsekulusid, ELi eelarveid selles valdkonnas kärbitakse; juhib tähelepanu muutuvale ülemaailmsele strateegilisele olukorrale, kaitse-eelarvete kärbetele, mis on tingitud eeskätt majandus- ja finantskriisist, tehnoloogia arengu kiirenemisele ja asjaolule, et sellise olukorraga kohanemiseks panevad Euroopa kaitsetööstusettevõtted põhirõhu kolmandatesse riikidesse eksportimisele, mille hinnaks on tundlike tehnoloogiate ja intellektuaalomandiõiguste üleandmine ning tootmise Euroopast väljaviimine;

| 4. | on mures kaitsevaldkonna investeeringute vähenemise pärast ning kutsub liikmesriike, EDAt ja komisjoni üles võtma meetmeid tegelemaks EKSTTBd üha enam ähvardava ohuga sattuda teistsuguste strateegiliste huvidega kolmandate osapoolte kontrolli ja tegevuspiirangute alla; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid Euroopa tööstusalast koostööd, et tagada võimalikult suur strateegiline autonoomia, arendades välja ja luues tõhusa militaar- ja julgeolekuvõimekuse ja kasutades tipptasemel tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

4.

on mures kaitsevaldkonna investeeringute vähenemise pärast ning kutsub liikmesriike, EDAt ja komisjoni üles võtma meetmeid tegelemaks EKSTTBd üha enam ähvardava ohuga sattuda teistsuguste strateegiliste huvidega kolmandate osapoolte kontrolli ja tegevuspiirangute alla; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid Euroopa tööstusalast koostööd, et tagada võimalikult suur strateegiline autonoomia, arendades välja ja luues tõhusa militaar- ja julgeolekuvõimekuse ja kasutades tipptasemel tehnoloogiaid;

| 5. | rõhutab, et Lissaboni lepingu jõustumise tõttu kuulub ELi tööstus-, teadus- ja kosmosepoliitika alla nüüd ka kaitsevaldkond; juhib tähelepanu sellele, et liidu programmid muudes sellistes valdkondades nagu sise- ja piirijulgeolek, katastroofiohjamine ja areng loovad olulisi võimalusi nende poliitikavaldkondade ja ÜJKP missioonide läbiviimise seisukohalt oluliste võimete ühiseks arendamiseks; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et Lissaboni lepingu jõustumise tõttu kuulub ELi tööstus-, teadus- ja kosmosepoliitika alla nüüd ka kaitsevaldkond; juhib tähelepanu sellele, et liidu programmid muudes sellistes valdkondades nagu sise- ja piirijulgeolek, katastroofiohjamine ja areng loovad olulisi võimalusi nende poliitikavaldkondade ja ÜJKP missioonide läbiviimise seisukohalt oluliste võimete ühiseks arendamiseks;

| 6. | tuletab meelde EKSTTB edasise konsolideerimise vajadust ja märgib – võttes arvesse tehnoloogiate kasvavat keerukust ja kulukust, rahvusvahelise konkurentsi tugevnemist ning kaitse-eelarvete ja tootmismahtude kahanemist, – et riikidevahelised kaitseprojektid on jätkuvalt vajalikud ning ühegi liikmesriigi kaitsetööstus ei saa enam olla jätkusuutlik puhtrahvuslikul kujul; tunneb kahetsust asjaolu pärast, et kuigi Euroopa lennundus- ja kosmosetööstuses on saavutatud teatud koondumise tase, on maismaa- ja laevavarustuse sektor endiselt valdavalt riigiti killustunud; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde EKSTTB edasise konsolideerimise vajadust ja märgib – võttes arvesse tehnoloogiate kasvavat keerukust ja kulukust, rahvusvahelise konkurentsi tugevnemist ning kaitse-eelarvete ja tootmismahtude kahanemist, – et riikidevahelised kaitseprojektid on jätkuvalt vajalikud ning ühegi liikmesriigi kaitsetööstus ei saa enam olla jätkusuutlik puhtrahvuslikul kujul; tunneb kahetsust asjaolu pärast, et kuigi Euroopa lennundus- ja kosmosetööstuses on saavutatud teatud koondumise tase, on maismaa- ja laevavarustuse sektor endiselt valdavalt riigiti killustunud;

| 7. | rõhutab, et Euroopa kaitsetööstuse ülesehitamine peab toimuma kõigis liikmesriikides jätkusuutlikult, toetudes olemasolevale tööstustaristule ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 173 osutatud Euroopa tööstuspoliitika kindlaksmääratud normidele, mitte lihtsalt vaba konkurentsi põhimõttele; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Euroopa kaitsetööstuse ülesehitamine peab toimuma kõigis liikmesriikides jätkusuutlikult, toetudes olemasolevale tööstustaristule ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 173 osutatud Euroopa tööstuspoliitika kindlaksmääratud normidele, mitte lihtsalt vaba konkurentsi põhimõttele;

| 8. | tuletab ELi liikmesriikidele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, komisjonile ja Euroopa Kaitseagentuurile meelde, et rohkem kui kaks aastakümmet pärast külma sõda ning aega, kui oli võimalik kasutada suhteliselt suurt riiklikku kaitse-eelarvet, ei olnud ELi liikmesriigid võimelised täitma Helsingi peaeesmärke ega muid ühiseid sõjalise võimekuse arengueesmärke; |
| --- | --- |

8.

tuletab ELi liikmesriikidele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, komisjonile ja Euroopa Kaitseagentuurile meelde, et rohkem kui kaks aastakümmet pärast külma sõda ning aega, kui oli võimalik kasutada suhteliselt suurt riiklikku kaitse-eelarvet, ei olnud ELi liikmesriigid võimelised täitma Helsingi peaeesmärke ega muid ühiseid sõjalise võimekuse arengueesmärke;

| 9. | tuletab meelde, et kui Euroopa soovib säilitada tugeva julgeoleku- ja kaitsetööstuse, peavad liikmesriigid oma kaitse-eelarved kooskõlastama, et vältida topeltkulusid ja tugevdada ühiseid uurimisprogramme; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et kui Euroopa soovib säilitada tugeva julgeoleku- ja kaitsetööstuse, peavad liikmesriigid oma kaitse-eelarved kooskõlastama, et vältida topeltkulusid ja tugevdada ühiseid uurimisprogramme;

| 10. | märgib, et vaatamata kriisile ja eelarvekärbetele nõuavad Euroopa kodanikud endiselt Euroopa kaitse- ja tööstusalast kooskõlastamist ja koostööd, mida nad tunnetavad turvalisust, tõhusust ja kokkuhoidu edendava tegurina; |
| --- | --- |

10.

märgib, et vaatamata kriisile ja eelarvekärbetele nõuavad Euroopa kodanikud endiselt Euroopa kaitse- ja tööstusalast kooskõlastamist ja koostööd, mida nad tunnetavad turvalisust, tõhusust ja kokkuhoidu edendava tegurina;

| 11. | tuletab meelde komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 15. oktoobri 2013. aasta aruannet ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta; peab kahetsusväärseks, et komisjon ja Euroopa välisteenistus ei avaldanud käesoleva aasta detsembris toimuva Euroopa Ülemkogu kaitseteemalise tippkohtumise eel ühist Euroopa deklaratsiooni; ootab komisjoni konkreetseid seadusandlikke ettepanekuid selle kohta, kuidas kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, Euroopa ettevõtlusvõrgustikku, Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et tagada kaitsetööstuse võrdne areng üle kogu Euroopa Liidu; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde komisjoni 24. juuli 2013. aasta teatist ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 15. oktoobri 2013. aasta aruannet ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta; peab kahetsusväärseks, et komisjon ja Euroopa välisteenistus ei avaldanud käesoleva aasta detsembris toimuva Euroopa Ülemkogu kaitseteemalise tippkohtumise eel ühist Euroopa deklaratsiooni; ootab komisjoni konkreetseid seadusandlikke ettepanekuid selle kohta, kuidas kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, Euroopa ettevõtlusvõrgustikku, Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, et tagada kaitsetööstuse võrdne areng üle kogu Euroopa Liidu;

| 12. | tuletab meelde, et komisjon ja ELi kaitseministrid rõhutasid juba 2007. aastal vastavas komisjoni teatises ja Euroopa Kaitseagentuuri EKSTTB strateegias sellealase kiire tegutsemise vajalikkust; kahetseb, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist on käest lastud võimalused rakendusaruandeid esitada ja strateegiaid ajakohastada; peab kahetsusväärseks, et uus teatis ei sisalda varasemate strateegiate ülevaadet; nõuab komisjonilt ja EDAlt edaspidi mineviku õppetundidele tugineva ühise EKSTTB strateegia koostamist; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et komisjon ja ELi kaitseministrid rõhutasid juba 2007. aastal vastavas komisjoni teatises ja Euroopa Kaitseagentuuri EKSTTB strateegias sellealase kiire tegutsemise vajalikkust; kahetseb, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist on käest lastud võimalused rakendusaruandeid esitada ja strateegiaid ajakohastada; peab kahetsusväärseks, et uus teatis ei sisalda varasemate strateegiate ülevaadet; nõuab komisjonilt ja EDAlt edaspidi mineviku õppetundidele tugineva ühise EKSTTB strateegia koostamist;

| 13. | on oma üldise hinnangu kohaselt seisukohal, et mõlemat strateegiat on rakendatud puudulikult, sest EKSTTBst puudub ühine arusaam, mis on tingitud erisugustest riiklikest ja tööstuslikest huvidest ning sissejuurdunud riiklike tavade püsimisest relvastussektoris; juhib tähelepanu tõsiasjale, et on liikmesriike, kus puudub oma riiklik kaitsetööstus ja/või nišitööstus ning mis püüavad üle maailma leida soodsamaid pakkumisi, samuti neid, kus on vähem konkurentsivõimeline kaitsetööstus, mis soodustab riiklikke tarneahelaid, ning selliseid liikmesriike, kus on tugev riiklik kaitsetööstus, mis aktsepteerib jõulist ülemaailmset konkurentsi; |
| --- | --- |

13.

on oma üldise hinnangu kohaselt seisukohal, et mõlemat strateegiat on rakendatud puudulikult, sest EKSTTBst puudub ühine arusaam, mis on tingitud erisugustest riiklikest ja tööstuslikest huvidest ning sissejuurdunud riiklike tavade püsimisest relvastussektoris; juhib tähelepanu tõsiasjale, et on liikmesriike, kus puudub oma riiklik kaitsetööstus ja/või nišitööstus ning mis püüavad üle maailma leida soodsamaid pakkumisi, samuti neid, kus on vähem konkurentsivõimeline kaitsetööstus, mis soodustab riiklikke tarneahelaid, ning selliseid liikmesriike, kus on tugev riiklik kaitsetööstus, mis aktsepteerib jõulist ülemaailmset konkurentsi;

| 14. | on rahul Euroopa Ülemkogu otsusega võtta oma detsembri tippkohtumise päevakorda Euroopa kaitse tugevdamise küsimus; kutsub Euroopa Ülemkogu üles andma vajalikku uut ja jõulist impulssi ning kehtestama suunised, üldised poliitilised prioriteedid ja tähtajad tõelise Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi toetuseks, nii et seda toetataks asjakohaste terviklikkust ja usaldust suurendavate meetmetega ning see oleks võimetepõhine ja soodustaks sünergiat, tagaks piiratud ressursside tõhusa kasutuse, väldiks dubleerimist ning oleks integreeritud ja maailmaturul konkurentsivõimeline; |
| --- | --- |

14.

on rahul Euroopa Ülemkogu otsusega võtta oma detsembri tippkohtumise päevakorda Euroopa kaitse tugevdamise küsimus; kutsub Euroopa Ülemkogu üles andma vajalikku uut ja jõulist impulssi ning kehtestama suunised, üldised poliitilised prioriteedid ja tähtajad tõelise Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi toetuseks, nii et seda toetataks asjakohaste terviklikkust ja usaldust suurendavate meetmetega ning see oleks võimetepõhine ja soodustaks sünergiat, tagaks piiratud ressursside tõhusa kasutuse, väldiks dubleerimist ning oleks integreeritud ja maailmaturul konkurentsivõimeline;

Nõuete ühtlustamine ja nõudluse konsolideerimine

| 15. | peab kahetsusväärseks, et senised nõudluse konsolideerimise püüded ei ole vähendanud nõudluse killustatust ELis, kus on 28 riigikaitseklienti ja veelgi suurem arv sõjalise ja tsiviilotstarbega toodete tarbijaid; tunneb kahetsust EDA võimete arendamise kava kesiste tulemuste pärast; kutsub seepärast Euroopa Ülemkogu käivitama Euroopa kaitsevaldkonna läbivaatamise protsessi ning muutma riiklike kaitseplaneerimise protsesside ELi tasandil kooskõlastamine reaalsuseks; selle hinnangu põhjal palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal käivitada laialdane protsess Euroopa kaitse ja julgeoleku teemalise valge raamatu koostamiseks, et ühtlustada ELi strateegilised püüdlused ja võimete arendamise protsessid; |
| --- | --- |

15.

peab kahetsusväärseks, et senised nõudluse konsolideerimise püüded ei ole vähendanud nõudluse killustatust ELis, kus on 28 riigikaitseklienti ja veelgi suurem arv sõjalise ja tsiviilotstarbega toodete tarbijaid; tunneb kahetsust EDA võimete arendamise kava kesiste tulemuste pärast; kutsub seepärast Euroopa Ülemkogu käivitama Euroopa kaitsevaldkonna läbivaatamise protsessi ning muutma riiklike kaitseplaneerimise protsesside ELi tasandil kooskõlastamine reaalsuseks; selle hinnangu põhjal palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal käivitada laialdane protsess Euroopa kaitse ja julgeoleku teemalise valge raamatu koostamiseks, et ühtlustada ELi strateegilised püüdlused ja võimete arendamise protsessid;

| 16. | palub liikmesriikidel uurida veelgi võimalust oma kaitsevõime kogu olelusringi hõlmavat haldamist koos Euroopa Kaitseagentuuriga sünkroniseerida ja ühiselt kavandada; on seisukohal, et suurem sünergiline toime, mille tulemusena tekiks Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 osutatud Euroopa ühine võimete- ja relvastuspoliitika, looks eelduse muuta sõjaliste nõuete ühtlustamine liikmesriikide ühtlustatud varustushangeteks, mis looks ELis tingimused kaitsetööstuse edukaks nõudluspõhiseks rahvusvaheliseks restruktureerimiseks; |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel uurida veelgi võimalust oma kaitsevõime kogu olelusringi hõlmavat haldamist koos Euroopa Kaitseagentuuriga sünkroniseerida ja ühiselt kavandada; on seisukohal, et suurem sünergiline toime, mille tulemusena tekiks Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 osutatud Euroopa ühine võimete- ja relvastuspoliitika, looks eelduse muuta sõjaliste nõuete ühtlustamine liikmesriikide ühtlustatud varustushangeteks, mis looks ELis tingimused kaitsetööstuse edukaks nõudluspõhiseks rahvusvaheliseks restruktureerimiseks;

| 17. | võtab teadmiseks NATO kaitseplaneerimise protsessi, mille kaudu alliansi liikmed, sealhulgas 26 Euroopa liitlast, koordineerivad vajaduse korral oma tegevust tagamaks, et edasiste probleemide lahendamiseks arendatakse ja toetatakse õigeid kaitsealaseid võimeid; märgib, et NATO on ammu tunnistanud vajadust teha tööstusega tihedamat koostööd, sealhulgas eesmärgiga aidata kaasa sõjalise võimekuse nõuete arendamisele, eeskätt seoses standardimise ja koostalitlusvõimega, ning edendada samas Atlandi-ülest kaitsevaldkonna tehnoloogia- ja tööstusalast koostööd; |
| --- | --- |

17.

võtab teadmiseks NATO kaitseplaneerimise protsessi, mille kaudu alliansi liikmed, sealhulgas 26 Euroopa liitlast, koordineerivad vajaduse korral oma tegevust tagamaks, et edasiste probleemide lahendamiseks arendatakse ja toetatakse õigeid kaitsealaseid võimeid; märgib, et NATO on ammu tunnistanud vajadust teha tööstusega tihedamat koostööd, sealhulgas eesmärgiga aidata kaasa sõjalise võimekuse nõuete arendamisele, eeskätt seoses standardimise ja koostalitlusvõimega, ning edendada samas Atlandi-ülest kaitsevaldkonna tehnoloogia- ja tööstusalast koostööd;

Tööstuspoliitika

| 18. | on seisukohal, et Euroopa kaitsetööstuspoliitika eesmärk peaks olema liikmesriikide võimete optimeerimine, koordineerides mitmesuguste võimekuste, rajatiste, varustuse ja teenuste väljatöötamist, kasutamist ja hooldust eesmärgiga täita mitmesuguseid ülesandeid, sealhulgas ka kõige raskemaid, tugevdada Euroopa kaitsetööstust, edendada selleks koostööd teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas ning töötada välja varustuse valdkonna koostööprogramme; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et Euroopa kaitsetööstuspoliitika eesmärk peaks olema liikmesriikide võimete optimeerimine, koordineerides mitmesuguste võimekuste, rajatiste, varustuse ja teenuste väljatöötamist, kasutamist ja hooldust eesmärgiga täita mitmesuguseid ülesandeid, sealhulgas ka kõige raskemaid, tugevdada Euroopa kaitsetööstust, edendada selleks koostööd teadusuuringute ja tehnoloogia valdkonnas ning töötada välja varustuse valdkonna koostööprogramme;

| 19. | tunnistab Euroopa kaitsetööstuse tähtsust innovatsiooni ja majanduskasvu seisukohast, kuna kaitsetööstus hõlmab liidus otseselt ja kaudselt ligikaudu 400 000 töökohta; rõhutab asjaolu, et ajal, mil Euroopa kaitsetööstus seisab silmitsi mitme eri probleemiga, on vaja uut lähenemisviisi, mis väldiks dubleerimist ning tooks kaasa suurema mastaabisäästu ja suurendaks tööstuse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

19.

tunnistab Euroopa kaitsetööstuse tähtsust innovatsiooni ja majanduskasvu seisukohast, kuna kaitsetööstus hõlmab liidus otseselt ja kaudselt ligikaudu 400 000 töökohta; rõhutab asjaolu, et ajal, mil Euroopa kaitsetööstus seisab silmitsi mitme eri probleemiga, on vaja uut lähenemisviisi, mis väldiks dubleerimist ning tooks kaasa suurema mastaabisäästu ja suurendaks tööstuse konkurentsivõimet;

| 20. | on seisukohal, et praegu on õige aeg edendada vabatahtlikku lähenemisviisi Euroopa tööstusliku kaitseturu killustatuse peatamiseks, edendades selle konsolideerimist (ning ühtlustamise algatamist) nii nõudluse ja pakkumise kui ka eeskirjade ja normide osas, ning et samuti on aeg investeerida jätkusuutlikku integreeritud tööstuspoliitikasse, mis tugineb teadusuuringutele, innovatsioonile, ressursside järjest tõhusamale kasutusele, toorainestrateegiale, VKEde tugevdamisele ja piirkondlike võrgustike arendamisele; toetab täielikult komisjoni püüdlusi täiustada Euroopa kaitse- ja julgeolekuvaldkonna siseturgu, tagades nende VKEde piisava toetamise, kellel on strateegiast „Euroopa 2020“ lähtuvalt oluline roll innovatsioonis, spetsiaalsete võimete ja tipptehnoloogia arendamisel ning töökohtade loomisel; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et praegu on õige aeg edendada vabatahtlikku lähenemisviisi Euroopa tööstusliku kaitseturu killustatuse peatamiseks, edendades selle konsolideerimist (ning ühtlustamise algatamist) nii nõudluse ja pakkumise kui ka eeskirjade ja normide osas, ning et samuti on aeg investeerida jätkusuutlikku integreeritud tööstuspoliitikasse, mis tugineb teadusuuringutele, innovatsioonile, ressursside järjest tõhusamale kasutusele, toorainestrateegiale, VKEde tugevdamisele ja piirkondlike võrgustike arendamisele; toetab täielikult komisjoni püüdlusi täiustada Euroopa kaitse- ja julgeolekuvaldkonna siseturgu, tagades nende VKEde piisava toetamise, kellel on strateegiast „Euroopa 2020“ lähtuvalt oluline roll innovatsioonis, spetsiaalsete võimete ja tipptehnoloogia arendamisel ning töökohtade loomisel;

| 21. | on arvamusel, et liikmesriigid peavad tööstusalaste küsimuste lahendamiseks tugevdama koostööd, ning märgib, et eelarvepiirangud ja suurenev ülemaailmne konkurents tähendavad, et EL vajab sisemisi partnerlusi ja muid huvirühmi ning ülesannete jaotust; toetab Euroopa Kaitseagentuuri tööd piirkondlike klastrite ergutamisel; |
| --- | --- |

21.

on arvamusel, et liikmesriigid peavad tööstusalaste küsimuste lahendamiseks tugevdama koostööd, ning märgib, et eelarvepiirangud ja suurenev ülemaailmne konkurents tähendavad, et EL vajab sisemisi partnerlusi ja muid huvirühmi ning ülesannete jaotust; toetab Euroopa Kaitseagentuuri tööd piirkondlike klastrite ergutamisel;

| 22. | on seisukohal, et tunnistada tuleks kaitseturgude väga spetsiifilist olemust, pidades silmas nende suhtes kohaldatavaid ekspordikontrolli ja massihävitusrelvade leviku vastase võitlusega seonduvaid kohustusi ja rangeid konfidentsiaalsusnõudeid ning tõsiasja, et turgu varustavate ettevõtete arv on piiratud ja nõudluse allikaks on peaaegu eranditult valitsused; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et tunnistada tuleks kaitseturgude väga spetsiifilist olemust, pidades silmas nende suhtes kohaldatavaid ekspordikontrolli ja massihävitusrelvade leviku vastase võitlusega seonduvaid kohustusi ja rangeid konfidentsiaalsusnõudeid ning tõsiasja, et turgu varustavate ettevõtete arv on piiratud ja nõudluse allikaks on peaaegu eranditult valitsused;

| 23. | on arvamusel, et kaitsetööstus on olemuselt väga spetsiifiline, võttes arvesse pikaajalist tootearendust ja kohustust tagada süsteemide töötamine aastakümneteks, programmide märkimisväärseid ja üha suurenevaid kulusid ning lõpuks ka tõsiasja, et toodete turustamine sõltub väga suurel määral liikmesriikide valitsustest; |
| --- | --- |

23.

on arvamusel, et kaitsetööstus on olemuselt väga spetsiifiline, võttes arvesse pikaajalist tootearendust ja kohustust tagada süsteemide töötamine aastakümneteks, programmide märkimisväärseid ja üha suurenevaid kulusid ning lõpuks ka tõsiasja, et toodete turustamine sõltub väga suurel määral liikmesriikide valitsustest;

| 24. | toetab julgeoleku- ja kaitsesektori toodete potentsiaali ning julgustab nende kahesugust kasutust, eelkõige kosmose-, merendus-, lennundus- ja telekommunikatsioonivaldkonnas; rõhutab, et kaitsetööstus on oluline liikumapanev jõud kõrgtehnoloogia jaoks, mida hiljem kasutatakse kaubanduslikel eesmärkidel; |
| --- | --- |

24.

toetab julgeoleku- ja kaitsesektori toodete potentsiaali ning julgustab nende kahesugust kasutust, eelkõige kosmose-, merendus-, lennundus- ja telekommunikatsioonivaldkonnas; rõhutab, et kaitsetööstus on oluline liikumapanev jõud kõrgtehnoloogia jaoks, mida hiljem kasutatakse kaubanduslikel eesmärkidel;

| 25. | nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu toetaks kõikide vahenditega Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi ning määratleks selleks kõigepealt täpsemalt selle ulatuse, eelkõige mis puudutab selles osalejaid, andes neile Euroopa kaitsevaldkonna ettevõtja eristaatuse; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu toetaks kõikide vahenditega Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi ning määratleks selleks kõigepealt täpsemalt selle ulatuse, eelkõige mis puudutab selles osalejaid, andes neile Euroopa kaitsevaldkonna ettevõtja eristaatuse;

| 26. | nõuab, et Euroopa kaitsevaldkonna ettevõtjatele antaks nimetatud staatus vastavalt sellele, milline on nende loodav tegelik lisandväärtus Euroopas nii tehnoloogilisest kui ka sotsiaal-majanduslikust aspektist; on seetõttu arvamusel, et ainult sellistel Euroopa kaitsevaldkonna ettevõtjatel peaks olema õigus kasutada Euroopa programme; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et Euroopa kaitsevaldkonna ettevõtjatele antaks nimetatud staatus vastavalt sellele, milline on nende loodav tegelik lisandväärtus Euroopas nii tehnoloogilisest kui ka sotsiaal-majanduslikust aspektist; on seetõttu arvamusel, et ainult sellistel Euroopa kaitsevaldkonna ettevõtjatel peaks olema õigus kasutada Euroopa programme;

| 27. | on seisukohal, et Euroopa kaitsevaldkonna ettevõtja kontseptsiooni tuleks tunnustada ning et seoses töökohtade, teadusliku ja tehnoloogilise oskusteabe, otsuste tegemise ja tootmisega ELis tuleks kehtestada mõistlikud kriteeriumid, mis võimaldaksid neid kaitsta; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et Euroopa kaitsevaldkonna ettevõtja kontseptsiooni tuleks tunnustada ning et seoses töökohtade, teadusliku ja tehnoloogilise oskusteabe, otsuste tegemise ja tootmisega ELis tuleks kehtestada mõistlikud kriteeriumid, mis võimaldaksid neid kaitsta;

| 28. | kutsub liikmesriike üles tuginema oma kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi ja tippkeskuste arendamisel tipptehnoloogiatele ning toetama neid Euroopa Liidu territooriumil mõjusate äriühingu üldjuhtimise mehhanismidega, suurendades nii nende rajatiste omavahelist seotust; |
| --- | --- |

28.

kutsub liikmesriike üles tuginema oma kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi ja tippkeskuste arendamisel tipptehnoloogiatele ning toetama neid Euroopa Liidu territooriumil mõjusate äriühingu üldjuhtimise mehhanismidega, suurendades nii nende rajatiste omavahelist seotust;

| 29. | nõuab, et liikmesriigid õhutaksid suuremaid kaitsetööstusettevõtteid ja ülikoole koostööle; rõhutab, et selline koostöö võib laiendada ülikoolide teadmusbaasi; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et liikmesriigid õhutaksid suuremaid kaitsetööstusettevõtteid ja ülikoole koostööle; rõhutab, et selline koostöö võib laiendada ülikoolide teadmusbaasi;

| 30. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles piirama võimalikult suures ulatuses ülearuseid reguleerivaid tõkkeid, parandama kaitsesektori ettevõtete dialoogi ja soodustama nende ratsionaliseerimist, et võimaldada sellise varustuse hankimist, mis vastab oma tulemusnäitajate ja hinna poolest kõige paremini nende vajadustele; palub Euroopa ettevõtted kiiresti ümber struktureerida, et ületada riiklikud tõkked ja võtta omaks globaalne visioon; |
| --- | --- |

30.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles piirama võimalikult suures ulatuses ülearuseid reguleerivaid tõkkeid, parandama kaitsesektori ettevõtete dialoogi ja soodustama nende ratsionaliseerimist, et võimaldada sellise varustuse hankimist, mis vastab oma tulemusnäitajate ja hinna poolest kõige paremini nende vajadustele; palub Euroopa ettevõtted kiiresti ümber struktureerida, et ületada riiklikud tõkked ja võtta omaks globaalne visioon;

| 31. | on seisukohal, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kellel on suur osatähtsus innovaatiliste toodete arendamisel ja tootmisel, kujutavad endast peamist tegurit EKSTTB säilitamisel ja tugevdamisel; märgib, et Euroopa kaitsetööstusturu killustatus pärsib VKEde võimet oma tooteid turustada; kutsub liikmesriike, Euroopa Kaitseagentuuri ja komisjoni üles tegema koostööd eesmärgiga leida meetodeid ja viise väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jätkusuutlikul viisil tugevdamiseks ja nende juurdepääsu soodustamiseks kaitsesektori turule; rõhutab, et Euroopa ettevõtted, kaasa arvatud VKEd, võiksid ühisest standardimis- ja sertifitseerimissüsteemist kasu saada, sest see parandab nende juurdepääsu Euroopa ja maailma turgudele, loob tööhõivevõimalusi ja nad saavad laialdasema juurdepääsu ELi rahastamisvahenditele; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kellel on suur osatähtsus innovaatiliste toodete arendamisel ja tootmisel, kujutavad endast peamist tegurit EKSTTB säilitamisel ja tugevdamisel; märgib, et Euroopa kaitsetööstusturu killustatus pärsib VKEde võimet oma tooteid turustada; kutsub liikmesriike, Euroopa Kaitseagentuuri ja komisjoni üles tegema koostööd eesmärgiga leida meetodeid ja viise väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jätkusuutlikul viisil tugevdamiseks ja nende juurdepääsu soodustamiseks kaitsesektori turule; rõhutab, et Euroopa ettevõtted, kaasa arvatud VKEd, võiksid ühisest standardimis- ja sertifitseerimissüsteemist kasu saada, sest see parandab nende juurdepääsu Euroopa ja maailma turgudele, loob tööhõivevõimalusi ja nad saavad laialdasema juurdepääsu ELi rahastamisvahenditele;

Ühtse standardimise ja sertifitseerimise vajadus

| 32. | kinnitab kaitsevarustuse standardimise keskset tähtsust Euroopa ühtse konkurentsivõimelise kaitsetööstusturu loomise jaoks, samuti koostalitlusvõime tagamiseks ning relvastusprogrammide valdkonnas tehtava koostöö hõlbustamiseks ning projektide ühiskasutuse ning liikmesriikide relvajõudude stabiilse koostalitlusvõime seisukohalt, sest see vähendaks hooldus- ja operatiivkulusid ning tagaks liikmesriikide kaitsesuutlikkuse optimaalse kasutuse ühisoperatsioonides; |
| --- | --- |

32.

kinnitab kaitsevarustuse standardimise keskset tähtsust Euroopa ühtse konkurentsivõimelise kaitsetööstusturu loomise jaoks, samuti koostalitlusvõime tagamiseks ning relvastusprogrammide valdkonnas tehtava koostöö hõlbustamiseks ning projektide ühiskasutuse ning liikmesriikide relvajõudude stabiilse koostalitlusvõime seisukohalt, sest see vähendaks hooldus- ja operatiivkulusid ning tagaks liikmesriikide kaitsesuutlikkuse optimaalse kasutuse ühisoperatsioonides;

| 33. | tuletab meelde sõjalise ja tsiviilotstarbega toodete omavahel võistlevate tööstusstandardite paljusust; peab kahetsusväärseks NATO standardikokkulepete (STANAG) ja -soovituste (STANREC) rakendamise vähest edu; palub komisjonil ja Euroopa Kaitseagentuuril edendada ühiste standardite kasutamist kaitsevaldkonnas ning töötada välja nn hübriidstandardid kahesuguse kasutusega valdkondades; palub liikmesriikidel tagada, et nende edasine tegevus kaitsetööstusstandardite kehtestamisel tugineks komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioonide antud tsiviilotstarbelistele soovitustele; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde sõjalise ja tsiviilotstarbega toodete omavahel võistlevate tööstusstandardite paljusust; peab kahetsusväärseks NATO standardikokkulepete (STANAG) ja -soovituste (STANREC) rakendamise vähest edu; palub komisjonil ja Euroopa Kaitseagentuuril edendada ühiste standardite kasutamist kaitsevaldkonnas ning töötada välja nn hübriidstandardid kahesuguse kasutusega valdkondades; palub liikmesriikidel tagada, et nende edasine tegevus kaitsetööstusstandardite kehtestamisel tugineks komisjoni ja Euroopa standardiorganisatsioonide antud tsiviilotstarbelistele soovitustele;

| 34. | kutsub liikmesriike üles uurima võimalusi, mida pakub Euroopa Kaitseagentuur Euroopa militaartoodete ja -rakenduste standardite väljatöötamiseks, näiteks laev-haiglate ehitamiseks või kaugjuhitavate lennusüsteemide valdkonnas; |
| --- | --- |

34.

kutsub liikmesriike üles uurima võimalusi, mida pakub Euroopa Kaitseagentuur Euroopa militaartoodete ja -rakenduste standardite väljatöötamiseks, näiteks laev-haiglate ehitamiseks või kaugjuhitavate lennusüsteemide valdkonnas;

| 35. | peab komisjoni standardimisalaseid ettepanekuid kiiduväärseteks ning kutsub Euroopa Ülemkogu üles neid teadmiseks võtma ja esitama selles valdkonnas ka konkreetseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

35.

peab komisjoni standardimisalaseid ettepanekuid kiiduväärseteks ning kutsub Euroopa Ülemkogu üles neid teadmiseks võtma ja esitama selles valdkonnas ka konkreetseid ettepanekuid;

| 36. | kutsub liikmesriike üles muutma Euroopa sertifitseerimismenetlused sujuvamaks sertifikaatide vastastikuse tunnustamise ning Euroopa ühtsete sõjalise ja tsiviilotstarbega sertifitseerimismenetluste väljatöötamise kaudu; |
| --- | --- |

36.

kutsub liikmesriike üles muutma Euroopa sertifitseerimismenetlused sujuvamaks sertifikaatide vastastikuse tunnustamise ning Euroopa ühtsete sõjalise ja tsiviilotstarbega sertifitseerimismenetluste väljatöötamise kaudu;

Varustuskindluse tagamine

| 37. | toonitab seoses tööstuse ümberkorraldamisega, kui tähtis on tagada, et varustuskindlust ohtu ei seataks; kutsub liikmesriike, Euroopa Kaitseagentuuri ja komisjoni üles kiiresti looma igakülgset ja tulevikku vaatavat kogu ELi hõlmavat varustuskindluse režiimi (eelkõige strateegiliste materjalide ja kriitilise tähtsusega tehnoloogiate osas), mille aluseks oleks vastastikuste garantiide süsteem ning riskide ja vajaduste analüüs ja mille tarvis võiks kasutada alalise struktureeritud koostöö õiguslikku alust; |
| --- | --- |

37.

toonitab seoses tööstuse ümberkorraldamisega, kui tähtis on tagada, et varustuskindlust ohtu ei seataks; kutsub liikmesriike, Euroopa Kaitseagentuuri ja komisjoni üles kiiresti looma igakülgset ja tulevikku vaatavat kogu ELi hõlmavat varustuskindluse režiimi (eelkõige strateegiliste materjalide ja kriitilise tähtsusega tehnoloogiate osas), mille aluseks oleks vastastikuste garantiide süsteem ning riskide ja vajaduste analüüs ja mille tarvis võiks kasutada alalise struktureeritud koostöö õiguslikku alust;

| 38. | esimese sammuna selle eesmärgi täitmise suunas nõuab, et liikmesriigid täielikult ära kasutaksid direktiivis 2009/43/EÜ (kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta) sätestatud üld- ja koondlubade potentsiaali ning kiirendaksid tööd 2006. aastal kokku lepitud raamkorra rakendamiseks varustuskindluse tagamiseks kiireloomulises operatiivolukorras; |
| --- | --- |

38.

esimese sammuna selle eesmärgi täitmise suunas nõuab, et liikmesriigid täielikult ära kasutaksid direktiivis 2009/43/EÜ (kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta) sätestatud üld- ja koondlubade potentsiaali ning kiirendaksid tööd 2006. aastal kokku lepitud raamkorra rakendamiseks varustuskindluse tagamiseks kiireloomulises operatiivolukorras;

| 39. | palub Euroopa Kaitseagentuuril ja komisjonil ühiselt esitada kriitilise tähtsusega tehnoloogiate sõltumatuse strateegia, eelkõige seoses selliste kahese (tsiviil- ja sõjalise) kasutusega väljatöötatavate ja võtmetehnoloogiatega nagu uusim mikro-/nanoelektroonika, tehisintellekt ja fotoonika, mida tuleb lugeda ÜJKP missioonide jaoks otsustavalt tähtsateks; palub liikmesriikidel kasutada EKSTTB-d selleks, et tugevdada ELi sõltumatust nendes keskse tähtsusega valdkondades; |
| --- | --- |

39.

palub Euroopa Kaitseagentuuril ja komisjonil ühiselt esitada kriitilise tähtsusega tehnoloogiate sõltumatuse strateegia, eelkõige seoses selliste kahese (tsiviil- ja sõjalise) kasutusega väljatöötatavate ja võtmetehnoloogiatega nagu uusim mikro-/nanoelektroonika, tehisintellekt ja fotoonika, mida tuleb lugeda ÜJKP missioonide jaoks otsustavalt tähtsateks; palub liikmesriikidel kasutada EKSTTB-d selleks, et tugevdada ELi sõltumatust nendes keskse tähtsusega valdkondades;

Anname uue impulsi relvastusalasele koostööle

| 40. | ergutab liikmesriike nõudluse vähenemisest tekkivate liigsete tööstusvõimsuste probleemi lahendamiseks käivitama uusi ühisprojekte ning kasutama rohkem Euroopa Kaitseagentuuri, mida kasutatakse liiga vähe ja mis on alarahastatud, ning võtma õppust hiljutistest ühisoperatsioonidest, milles ilmnesid puudused, näiteks strateegilise ja taktikalise õhutranspordi ning õhuruumi- ja kosmoseseire valdkonnas; soovitab eelkõige välja töötada selliseid enamikus liikmesriikides selgelt puuduvaid tsiviil-sõjalise rakendusega võtmetehnoloogiaid nagu kaugjuhitavate lennumasinate süsteemid, toetades nõnda kõrgtehnoloogia arengut ja aidates säilitada Euroopas võtmetähtsusega pädevust; soovitab ELil ühisprojektides osaleda kahesuguse kasutusega võimete liisimise ja/või ostmise ja võib-olla ka prototüüpide muretsemisega; |
| --- | --- |

40.

ergutab liikmesriike nõudluse vähenemisest tekkivate liigsete tööstusvõimsuste probleemi lahendamiseks käivitama uusi ühisprojekte ning kasutama rohkem Euroopa Kaitseagentuuri, mida kasutatakse liiga vähe ja mis on alarahastatud, ning võtma õppust hiljutistest ühisoperatsioonidest, milles ilmnesid puudused, näiteks strateegilise ja taktikalise õhutranspordi ning õhuruumi- ja kosmoseseire valdkonnas; soovitab eelkõige välja töötada selliseid enamikus liikmesriikides selgelt puuduvaid tsiviil-sõjalise rakendusega võtmetehnoloogiaid nagu kaugjuhitavate lennumasinate süsteemid, toetades nõnda kõrgtehnoloogia arengut ja aidates säilitada Euroopas võtmetähtsusega pädevust; soovitab ELil ühisprojektides osaleda kahesuguse kasutusega võimete liisimise ja/või ostmise ja võib-olla ka prototüüpide muretsemisega;

| 41. | on varasemaid kogemusi silmas pidades seisukohal, et relvastuskoostööprogrammide väljatöötamisel ja arendamisel tuleks töö jaotamisel rangelt lähtuda tööstusliku tõhususe ja majandusliku tulemuslikkuse põhimõttest, et vältida dubleerimist ja järjest suurenevaid kulusid; |
| --- | --- |

41.

on varasemaid kogemusi silmas pidades seisukohal, et relvastuskoostööprogrammide väljatöötamisel ja arendamisel tuleks töö jaotamisel rangelt lähtuda tööstusliku tõhususe ja majandusliku tulemuslikkuse põhimõttest, et vältida dubleerimist ja järjest suurenevaid kulusid;

| 42. | palub liikmesriikidel eelistada suuremahulise kaitsetehnoloogia hankimisvõimaluste uurimisel ELi-siseseid projekte või ühiskavasid või Euroopa-põhiseid uusi tehnoloogiaid, mis võiksid edendada Euroopa kaubandust, suuremat koostööd ning konkurentsi ülemaailmsel kaitseturul kvaliteedi ja hindade osas; |
| --- | --- |

42.

palub liikmesriikidel eelistada suuremahulise kaitsetehnoloogia hankimisvõimaluste uurimisel ELi-siseseid projekte või ühiskavasid või Euroopa-põhiseid uusi tehnoloogiaid, mis võiksid edendada Euroopa kaubandust, suuremat koostööd ning konkurentsi ülemaailmsel kaitseturul kvaliteedi ja hindade osas;

| 43. | nõuab, et Euroopa Ülemkogu tagaks EDA ja Relvastuskoostöö Organisatsiooni (OCCAR) vahelise praeguse halduskorralduse baasil ühisprojektide eduka elluviimise ja kavandaks nende kahe organisatsiooni sidemete tugevdamist; |
| --- | --- |

43.

nõuab, et Euroopa Ülemkogu tagaks EDA ja Relvastuskoostöö Organisatsiooni (OCCAR) vahelise praeguse halduskorralduse baasil ühisprojektide eduka elluviimise ja kavandaks nende kahe organisatsiooni sidemete tugevdamist;

| 44. | palub Euroopa Ülemkogul võimaldada EDA-l tema institutsioonilist rolli täielikult täita, nagu on märgitud ELi lepingu artikli 42 lõikes 3 ja artiklis 45, andes talle selleks vajalikud ressursid; kordab, et liikmesriigid peavad kiiresti tagama EDA-le piisava rahastamise kõigi tema missioonide ja ülesannete täitmiseks; on seisukohal, et seda oleks kõige parem teha nii, et agentuuri personali- ja jooksvad kulud kaetakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames liidu eelarvest; |
| --- | --- |

44.

palub Euroopa Ülemkogul võimaldada EDA-l tema institutsioonilist rolli täielikult täita, nagu on märgitud ELi lepingu artikli 42 lõikes 3 ja artiklis 45, andes talle selleks vajalikud ressursid; kordab, et liikmesriigid peavad kiiresti tagama EDA-le piisava rahastamise kõigi tema missioonide ja ülesannete täitmiseks; on seisukohal, et seda oleks kõige parem teha nii, et agentuuri personali- ja jooksvad kulud kaetakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames liidu eelarvest;

ÜJKP missioonide toetamine Euroopa uurimis- ja arendustegevusega

| 45. | märgib, et majandus- ja finantskriisi ning enamiku liikmesriikide eelarvetes tehtud kärbete tõttu on oht, et peaaegu kõigi liikmesriikide teadusuuringute ja tehnoloogilise innovatsiooni programmide vahendid vähenevad märkimisväärselt ning esineb viivitusi või hilinemist, mis tõenäoliselt mõjutab ka edaspidi Euroopa kaitsetööstust ja liidu teaduse arengut selles valdkonnas; rõhutab, et selline olukord võib kaasa tuua töökohtade kaotuse keskpikas ja pikas perspektiivis ning tööstuse suutlikkuse ja oskusteabe kaotuse; |
| --- | --- |

45.

märgib, et majandus- ja finantskriisi ning enamiku liikmesriikide eelarvetes tehtud kärbete tõttu on oht, et peaaegu kõigi liikmesriikide teadusuuringute ja tehnoloogilise innovatsiooni programmide vahendid vähenevad märkimisväärselt ning esineb viivitusi või hilinemist, mis tõenäoliselt mõjutab ka edaspidi Euroopa kaitsetööstust ja liidu teaduse arengut selles valdkonnas; rõhutab, et selline olukord võib kaasa tuua töökohtade kaotuse keskpikas ja pikas perspektiivis ning tööstuse suutlikkuse ja oskusteabe kaotuse;

| 46. | rõhutab teadusuuringute ja innovatsiooni olulisust kaitse- ja julgeolekusektoris ning teadusuuringute programmi Horisont 2020 olulisust; eelkõige on oluline seitsmes ühiskonnaprobleem „Turvaline ühiskond – Euroopa ja selle kodanike vabaduse ja turvalisuse kaitsmine“; rõhutab, kui oluline on tugevdada riikidevahelist koostööd liikmesriikide ja nende selle valdkonna vastavate asutuste vahel; on seisukohal, et kuna kaitsetööstuse innovaatilised teadusuuringud on ülimalt konfidentsiaalsed, tuleb selliseid teadusuuringuid rahastada vastavalt nende vajadustele; on sellest lähtuvalt seisukohal, et kaaluda tuleks Euroopa kaitse- ja julgeolekuinstituudi loomist Teadusuuringute Ühiskeskuse raames; |
| --- | --- |

46.

rõhutab teadusuuringute ja innovatsiooni olulisust kaitse- ja julgeolekusektoris ning teadusuuringute programmi Horisont 2020 olulisust; eelkõige on oluline seitsmes ühiskonnaprobleem „Turvaline ühiskond – Euroopa ja selle kodanike vabaduse ja turvalisuse kaitsmine“; rõhutab, kui oluline on tugevdada riikidevahelist koostööd liikmesriikide ja nende selle valdkonna vastavate asutuste vahel; on seisukohal, et kuna kaitsetööstuse innovaatilised teadusuuringud on ülimalt konfidentsiaalsed, tuleb selliseid teadusuuringuid rahastada vastavalt nende vajadustele; on sellest lähtuvalt seisukohal, et kaaluda tuleks Euroopa kaitse- ja julgeolekuinstituudi loomist Teadusuuringute Ühiskeskuse raames;

| 47. | tervitab komisjoni kavatsust käivitada ÜJKP missioone toetavate ELi rahastatavate teadusuuringute ettevalmistav meede ning palub komisjonil esitada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames selliste programmide käivitamiseks aegsasti konkreetne ettepanek; |
| --- | --- |

47.

tervitab komisjoni kavatsust käivitada ÜJKP missioone toetavate ELi rahastatavate teadusuuringute ettevalmistav meede ning palub komisjonil esitada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames selliste programmide käivitamiseks aegsasti konkreetne ettepanek;

| 48. | on seisukohal, et EKSTTBga seotud kaitsevaldkonna uurimis- ja arendustegevus seisab jätkuvalt tugeval eetilisel alusel; märgib, et üks Lissaboni lepingu peatükk on tervenisti pühendatud ühisele julgeoleku- ja kaitsepoliitikale, mis hõlmab kaitsetehnoloogia alaseid teadusuuringuid ja liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist; kutsub liikmesriike ja EDAt üles suurendama oluliselt ühiste teadus- ja arendusprojektide kvantiteeti ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

48.

on seisukohal, et EKSTTBga seotud kaitsevaldkonna uurimis- ja arendustegevus seisab jätkuvalt tugeval eetilisel alusel; märgib, et üks Lissaboni lepingu peatükk on tervenisti pühendatud ühisele julgeoleku- ja kaitsepoliitikale, mis hõlmab kaitsetehnoloogia alaseid teadusuuringuid ja liidu ühise kaitsepoliitika järkjärgulist kujundamist; kutsub liikmesriike ja EDAt üles suurendama oluliselt ühiste teadus- ja arendusprojektide kvantiteeti ja kvaliteeti;

| 49. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 kohustatakse liitu edendama kõiki teadusuuringuid, mida aluslepingute kohaselt vajalikuks peetakse; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 kohustatakse liitu edendama kõiki teadusuuringuid, mida aluslepingute kohaselt vajalikuks peetakse;

| 50. | tuletab meelde, et 2007. aasta novembris leppisid Euroopa kaitseministrid kokku ühised sihttasemed, et suurendada kaitsealaste teadusuuringute ja tehnoloogia kulutused 2 %-ni kõigist kaitsekulutustest ning tõsta Euroopa kaitsealase koostöö raames tehtavate teadusuuringute ja tehnoloogia kulutuste osakaal 20 %-ni; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et 2007. aasta novembris leppisid Euroopa kaitseministrid kokku ühised sihttasemed, et suurendada kaitsealaste teadusuuringute ja tehnoloogia kulutused 2 %-ni kõigist kaitsekulutustest ning tõsta Euroopa kaitsealase koostöö raames tehtavate teadusuuringute ja tehnoloogia kulutuste osakaal 20 %-ni;

| 51. | toetab kaitseküsimuste rakkerühma – mis hõlmab Euroopa Komisjoni, Euroopa välisteenistust ja Euroopa Kaitseagentuuri – tema jõupingutustes, mille eesmärgiks on tagada, et programmi „Horisont 2020“ teadusuuringute tulemusi oleks võimalik kasutada ka kaitsealaste innovatsiooniga seotud teadusuuringute puhul, ning optimeerida tsiviil- ja sõjaliste rakenduste vahelist sünergiat; kutsub samuti üles uurima võimalusi avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kasutamiseks ühisettevõtete loomise kaudu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 187; |
| --- | --- |

51.

toetab kaitseküsimuste rakkerühma – mis hõlmab Euroopa Komisjoni, Euroopa välisteenistust ja Euroopa Kaitseagentuuri – tema jõupingutustes, mille eesmärgiks on tagada, et programmi „Horisont 2020“ teadusuuringute tulemusi oleks võimalik kasutada ka kaitsealaste innovatsiooniga seotud teadusuuringute puhul, ning optimeerida tsiviil- ja sõjaliste rakenduste vahelist sünergiat; kutsub samuti üles uurima võimalusi avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kasutamiseks ühisettevõtete loomise kaudu vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 187;

| 52. | soovitab EDA-l tugineda oma senistele edukatele ühistele investeerimisprogrammidele ja tegutseda koos komisjoniga ELi toimimise lepingu artiklist 185 tulenevate uurimis- ja arendusprogrammide käivitamise nimel; |
| --- | --- |

52.

soovitab EDA-l tugineda oma senistele edukatele ühistele investeerimisprogrammidele ja tegutseda koos komisjoniga ELi toimimise lepingu artiklist 185 tulenevate uurimis- ja arendusprogrammide käivitamise nimel;

| 53. | rõhutab, kui oluline on tsiviil- ja sõjalise otstarbega teadusuuringute sünergia suure lisaväärtusega valdkondades; rõhutab, et kuigi teatavad projektid on mõeldud peamiselt tsiviilkasutuseks ja teised on sõltumatud, tuleks uurida nende tulemuslikuma kahesuguse kasutamise võimalusi kulude jagamiseks, sest kõnealused sektorid aitavad kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele; rõhutab lisaks, et sellist sünergiat võiks samuti kasutada selleks, et konsolideerida Euroopa erasektori tarneid turule; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, kui oluline on tsiviil- ja sõjalise otstarbega teadusuuringute sünergia suure lisaväärtusega valdkondades; rõhutab, et kuigi teatavad projektid on mõeldud peamiselt tsiviilkasutuseks ja teised on sõltumatud, tuleks uurida nende tulemuslikuma kahesuguse kasutamise võimalusi kulude jagamiseks, sest kõnealused sektorid aitavad kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele; rõhutab lisaks, et sellist sünergiat võiks samuti kasutada selleks, et konsolideerida Euroopa erasektori tarneid turule;

| 54. | kutsub liikmesriike üles looma asjakohast platvormi, et juhtida kaitsealaseid teadusuuringuid tsiviilsfääri suunas, keskendudes tipptehnoloogilistele rakendustele; kutsub liikmesriike samuti üles keskendama kaitsetehnoloogia alaseid teadusuuringuid loodusõnnetuste ohjamisele (viimase 40 aasta jooksul on loodusõnnetuste arv Euroopas neljakordistunud), |
| --- | --- |

54.

kutsub liikmesriike üles looma asjakohast platvormi, et juhtida kaitsealaseid teadusuuringuid tsiviilsfääri suunas, keskendudes tipptehnoloogilistele rakendustele; kutsub liikmesriike samuti üles keskendama kaitsetehnoloogia alaseid teadusuuringuid loodusõnnetuste ohjamisele (viimase 40 aasta jooksul on loodusõnnetuste arv Euroopas neljakordistunud),

| 55. | on seisukohal, et ELi kaitsetööstus peaks olema jätkuvalt väga innovaatiline nii oma sõjaliste kui ka tsiviilaspektide poolest, et vastata kõikidele ohtudele ja ülesannetele, mis liikmesriikidel ja ELil tulevastel aastatel ees seisavad, kusjuures selleks tuleks kasutada kõige paljulubavamaid tehnoloogilisi uuendusi, olgu need siis välja töötatud konkreetselt kaitse-eesmärgil või tsiviilkasutuseks; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et ELi kaitsetööstus peaks olema jätkuvalt väga innovaatiline nii oma sõjaliste kui ka tsiviilaspektide poolest, et vastata kõikidele ohtudele ja ülesannetele, mis liikmesriikidel ja ELil tulevastel aastatel ees seisavad, kusjuures selleks tuleks kasutada kõige paljulubavamaid tehnoloogilisi uuendusi, olgu need siis välja töötatud konkreetselt kaitse-eesmärgil või tsiviilkasutuseks;

| 56. | rõhutab vajadust tagada, et uurimistulemused oleksid ühise intellektuaalomandi õiguste poliitika kohaselt nõuetekohaselt kaitstud, ja on veendunud, et EDA sellekohast rolli tuleks tugevdada, et edendada ELi partnerite vahelist tulevast tehnoloogia- ja tööstusalast koostööd juba varajases etapis; |
| --- | --- |

56.

rõhutab vajadust tagada, et uurimistulemused oleksid ühise intellektuaalomandi õiguste poliitika kohaselt nõuetekohaselt kaitstud, ja on veendunud, et EDA sellekohast rolli tuleks tugevdada, et edendada ELi partnerite vahelist tulevast tehnoloogia- ja tööstusalast koostööd juba varajases etapis;

Kosmos

| 57. | on veendunud, et kosmosesektor annab panuse ELi strateegilisse autonoomiasse ning et liikmesriikide sõltumatu juurepääsu võimalus etendab kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas äärmiselt olulist rolli; rõhutab selle tehnoloogiliselt innovaatilise ja tõhusa tööstusharu tipptaseme säilitamise olulisust selleks, et tagada Euroopa Liidu tehnoloogiline sõltumatus; |
| --- | --- |

57.

on veendunud, et kosmosesektor annab panuse ELi strateegilisse autonoomiasse ning et liikmesriikide sõltumatu juurepääsu võimalus etendab kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas äärmiselt olulist rolli; rõhutab selle tehnoloogiliselt innovaatilise ja tõhusa tööstusharu tipptaseme säilitamise olulisust selleks, et tagada Euroopa Liidu tehnoloogiline sõltumatus;

| 58. | tervitab Euroopa satelliidisüsteemi (Galileo, Copernicus ja EGNOS) loomist ja arendamist; rõhutab, et sellise süsteemi arendamine annab tugeva tõuke kosmosetööstuse arengule ja suurendab ka Euroopa autonoomiat ning annab võimaluse arendada välja Euroopa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi kriitilise tähtsusega komponent; |
| --- | --- |

58.

tervitab Euroopa satelliidisüsteemi (Galileo, Copernicus ja EGNOS) loomist ja arendamist; rõhutab, et sellise süsteemi arendamine annab tugeva tõuke kosmosetööstuse arengule ja suurendab ka Euroopa autonoomiat ning annab võimaluse arendada välja Euroopa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi kriitilise tähtsusega komponent;

| 59. | rõhutab vajadust kaitsta Euroopa kosmosetaristut, arendades oma kosmose jälgimise ja seire suutlikkust; |
| --- | --- |

59.

rõhutab vajadust kaitsta Euroopa kosmosetaristut, arendades oma kosmose jälgimise ja seire suutlikkust;

IKT ja andmeturve

| 60. | juhib tähelepanu sellele, et digiajastu esitab taristu ja tehnoloogia ohutusele ja julgeolekule üha tõsisemaid väljakutseid, ning rõhutab seetõttu, et liikmesriikide vahel ning Euroopa Liidu ja tema peamiste partnerite vahel on vaja teha tihedamat koostööd ja vahetada oskusteavet; |
| --- | --- |

60.

juhib tähelepanu sellele, et digiajastu esitab taristu ja tehnoloogia ohutusele ja julgeolekule üha tõsisemaid väljakutseid, ning rõhutab seetõttu, et liikmesriikide vahel ning Euroopa Liidu ja tema peamiste partnerite vahel on vaja teha tihedamat koostööd ja vahetada oskusteavet;

| 61. | rõhutab, et IKT ja küberjulgeoleku valdkonnas on oluline töötada välja üleeuroopalised normid ning ühtlustada need rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et IKT ja küberjulgeoleku valdkonnas on oluline töötada välja üleeuroopalised normid ning ühtlustada need rahvusvaheliste normidega;

| 62. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd tagamaks, et küberjulgeolek loetakse julgeoleku- ja kaitsesektori oluliseks osaks, mida tuleks seetõttu edendada eelkõige teadustöö ja innovatsiooni kaudu selles sektoris ning mis peaks olema lühi-, keskpika ja pikaajalise strateegia osa; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd tagamaks, et küberjulgeolek loetakse julgeoleku- ja kaitsesektori oluliseks osaks, mida tuleks seetõttu edendada eelkõige teadustöö ja innovatsiooni kaudu selles sektoris ning mis peaks olema lühi-, keskpika ja pikaajalise strateegia osa;

| 63. | palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid nii olemasolevates kui ka tulevastes Euroopa tsiviil- ja sõjandusalastes programmides (Galileo, Copernicus, ühtne Euroopa taevas/Sesar jne) süstemaatiliselt arvesse küberjulgeoleku küsimusi; |
| --- | --- |

63.

palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid nii olemasolevates kui ka tulevastes Euroopa tsiviil- ja sõjandusalastes programmides (Galileo, Copernicus, ühtne Euroopa taevas/Sesar jne) süstemaatiliselt arvesse küberjulgeoleku küsimusi;

Kaitsevarustuse siseturu tugevdamine

| 64. | tuletab meelde, et liikmesriigid peavad kiiresti muutma oma kaitseturud avatumaks ja läbipaistvamaks, kuid rõhutab samas kaitsevarustuse hangete eripära ja seda, et see mõjutab riikide olulisi julgeolekuhuve ning seetõttu ei saa seda käsitleda nagu teisi valdkondi; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama kaitsevarustuse hankeid ja üleandmisi käsitlevate 2009. aasta direktiivide nõuetekohase ja ühtse rakendamise, eriti seoses ELi toimimise lepingu artiklist 346 tulenevate eranditega, et tugevdada ühtset turgu, lihtsustades selleks võimaluse korral kaitsesektori hanke-eeskirju; |
| --- | --- |

64.

tuletab meelde, et liikmesriigid peavad kiiresti muutma oma kaitseturud avatumaks ja läbipaistvamaks, kuid rõhutab samas kaitsevarustuse hangete eripära ja seda, et see mõjutab riikide olulisi julgeolekuhuve ning seetõttu ei saa seda käsitleda nagu teisi valdkondi; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama kaitsevarustuse hankeid ja üleandmisi käsitlevate 2009. aasta direktiivide nõuetekohase ja ühtse rakendamise, eriti seoses ELi toimimise lepingu artiklist 346 tulenevate eranditega, et tugevdada ühtset turgu, lihtsustades selleks võimaluse korral kaitsesektori hanke-eeskirju;

| 65. | nõuab komisjonilt suuremaid pingutusi kaitsevarustuse turul võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks ning turgu moonutavate tegevuste ranget piiramist korrakohaselt põhjendatud minimaalsete erandjuhtudega; märgib eriti riigiabi kontrolli tugevdamise vajadust ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid toimiksid kaitsesektoris riigiabi ja hanketavade osas nii Euroopa asutuste ja ametite kui ka üldsuse suhtes läbipaistvamalt; |
| --- | --- |

65.

nõuab komisjonilt suuremaid pingutusi kaitsevarustuse turul võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks ning turgu moonutavate tegevuste ranget piiramist korrakohaselt põhjendatud minimaalsete erandjuhtudega; märgib eriti riigiabi kontrolli tugevdamise vajadust ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid toimiksid kaitsesektoris riigiabi ja hanketavade osas nii Euroopa asutuste ja ametite kui ka üldsuse suhtes läbipaistvamalt;

| 66. | on mures asjaolu pärast, et mitmed liikmeriigid valmistuvad ostma kasutatud F-16 hävitajaid, andmata Euroopa ettevõtetele konkureerimiseks võrdseid võimalusi; on seisukohal, et selline teguviis on vastuolus Euroopa Ülemkogu eesmärgiga tugevdada Euroopa kaitsesektori tööstuslikku baasi; tuletab neile liikmesriikidele ka meelde vajadust rakendada mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtteid, mis on Lissaboni lepingus sätestatud valitsustevahelisele müügile; |
| --- | --- |

66.

on mures asjaolu pärast, et mitmed liikmeriigid valmistuvad ostma kasutatud F-16 hävitajaid, andmata Euroopa ettevõtetele konkureerimiseks võrdseid võimalusi; on seisukohal, et selline teguviis on vastuolus Euroopa Ülemkogu eesmärgiga tugevdada Euroopa kaitsesektori tööstuslikku baasi; tuletab neile liikmesriikidele ka meelde vajadust rakendada mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse põhimõtteid, mis on Lissaboni lepingus sätestatud valitsustevahelisele müügile;

| 67. | kutsub liikmesriike, EDAt ja komisjoni tegema koostööd kompensatsiooninõuete järk-järguliseks kaotamiseks, soodustades samas väiksemate liikmesriikide tööstuste lõimumist Euroopa kaitsesektori tööstuslikku ja tehnoloogilisse baasi muude kui kompensatsioonimeetmete abil; julgustab eelkõige liikmesriike kasutama selle eesmärgi saavutamiseks täiel määral ära direktiivide sätteid allhangete ja üldlubade kohta; |
| --- | --- |

67.

kutsub liikmesriike, EDAt ja komisjoni tegema koostööd kompensatsiooninõuete järk-järguliseks kaotamiseks, soodustades samas väiksemate liikmesriikide tööstuste lõimumist Euroopa kaitsesektori tööstuslikku ja tehnoloogilisse baasi muude kui kompensatsioonimeetmete abil; julgustab eelkõige liikmesriike kasutama selle eesmärgi saavutamiseks täiel määral ära direktiivide sätteid allhangete ja üldlubade kohta;

| 68. | rõhutab, et tuleks soodustada innovaatiliste hankemeetodite laiemat kasutamist kaitsealastes riigihangetes, eriti e-riigihankeid ja kommertskasutusele eelnevaid hankeid, samuti teadus- ja arendustegevuse stimuleerimist, kuna need võivad olla selles valdkonnas eriti sobivad ning aidata oluliselt vähendada hankemenetlustega seotud halduskoormust ja kulusid; arvab, et samas tuleb tagada intellektuaalomandi õiguste ja oskusteabe kaitse; nõuab liikmesriikidelt tungivalt kaitsealaste hangete strateegilist ärakasutamist ja majanduslikult soodsaima pakkumuse ideel põhinevate innovaatiliste eduka pakkumuse väljavalimise põhimõtete rakendamist; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et tuleks soodustada innovaatiliste hankemeetodite laiemat kasutamist kaitsealastes riigihangetes, eriti e-riigihankeid ja kommertskasutusele eelnevaid hankeid, samuti teadus- ja arendustegevuse stimuleerimist, kuna need võivad olla selles valdkonnas eriti sobivad ning aidata oluliselt vähendada hankemenetlustega seotud halduskoormust ja kulusid; arvab, et samas tuleb tagada intellektuaalomandi õiguste ja oskusteabe kaitse; nõuab liikmesriikidelt tungivalt kaitsealaste hangete strateegilist ärakasutamist ja majanduslikult soodsaima pakkumuse ideel põhinevate innovaatiliste eduka pakkumuse väljavalimise põhimõtete rakendamist;

| 69. | on seisukohal, et kaitse- ja julgeolekuvaldkonna hankijatel peaks olema võimalus rakendada erihankemenetlust lepingute puhul, kus on vaja arendada välja innovaatiline toode, teenus või ehitustööd ning osta tulemuseks olevad asjad, teenused või ehitustööd, mida turul juba olemasolevad lahendused ei võimalda hankida; |
| --- | --- |

69.

on seisukohal, et kaitse- ja julgeolekuvaldkonna hankijatel peaks olema võimalus rakendada erihankemenetlust lepingute puhul, kus on vaja arendada välja innovaatiline toode, teenus või ehitustööd ning osta tulemuseks olevad asjad, teenused või ehitustööd, mida turul juba olemasolevad lahendused ei võimalda hankida;

| 70. | on lisaks seisukohal, et selline menetlus parandaks siseturu toimimist ning Euroopa kaitsevarustuse turu ja Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi arengut ning soodustaks innovaatiliste VKEde kasvu; rõhutab, et sellise menetluse suhtes on juba kokku lepitud läbivaadatud klassikalisi ja kommunaalteenuste hankeid käsitlevates direktiivides, mis võimaldab avaliku sektori hankijatel luua pikaajalisi innovatsioonipartnerlusi uute innovaatiliste toodete, teenuste või ehitustööde väljaarendamiseks ja hilisemaks ostmiseks, tekitades vajaliku nn turusurve ja stiimulid innovaatilise lahenduse väljatöötamiseks ilma seejuures turgu sulgemata; |
| --- | --- |

70.

on lisaks seisukohal, et selline menetlus parandaks siseturu toimimist ning Euroopa kaitsevarustuse turu ja Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi arengut ning soodustaks innovaatiliste VKEde kasvu; rõhutab, et sellise menetluse suhtes on juba kokku lepitud läbivaadatud klassikalisi ja kommunaalteenuste hankeid käsitlevates direktiivides, mis võimaldab avaliku sektori hankijatel luua pikaajalisi innovatsioonipartnerlusi uute innovaatiliste toodete, teenuste või ehitustööde väljaarendamiseks ja hilisemaks ostmiseks, tekitades vajaliku nn turusurve ja stiimulid innovaatilise lahenduse väljatöötamiseks ilma seejuures turgu sulgemata;

| 71. | kutsub seepärast komisjoni üles võtma neid aspekte arvesse kaitsevaldkonna riigihangete direktiivi (direktiiv 2009/81/EÜ) rakendamise aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis tuleb esitada 21. augustiks 2016, ning lisama sellele aruandele seadusandliku ettepaneku direktiivi 2009/81/EÜ muutmiseks, kehtestades selliste lepingute jaoks innovatsioonipartnerluste menetluse; |
| --- | --- |

71.

kutsub seepärast komisjoni üles võtma neid aspekte arvesse kaitsevaldkonna riigihangete direktiivi (direktiiv 2009/81/EÜ) rakendamise aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis tuleb esitada 21. augustiks 2016, ning lisama sellele aruandele seadusandliku ettepaneku direktiivi 2009/81/EÜ muutmiseks, kehtestades selliste lepingute jaoks innovatsioonipartnerluste menetluse;

| 72. | nõuab liikmesriikidelt tungivalt ka meetmeid dubleerimise ja liigse võimsuse kaotamiseks antud sektoris, intensiivistades selleks siseturul tehtavat koostööd; rõhutab ühishangete võimalikke eeliseid mastaabisäästu ja koostalitlusvõime osas; juhib tähelepanu asjaolule, et ühised projektid vähendavad kulusid ja võimaldavad pikaajalisi investeeringuid; |
| --- | --- |

72.

nõuab liikmesriikidelt tungivalt ka meetmeid dubleerimise ja liigse võimsuse kaotamiseks antud sektoris, intensiivistades selleks siseturul tehtavat koostööd; rõhutab ühishangete võimalikke eeliseid mastaabisäästu ja koostalitlusvõime osas; juhib tähelepanu asjaolule, et ühised projektid vähendavad kulusid ja võimaldavad pikaajalisi investeeringuid;

| 73. | tuletab meelde, et kaitse- ja julgeolekuvaldkonna lepingud on tihti tehniliselt keerukad; rõhutab, et piiriüleste hankemenetluste hõlbustamiseks tuleb vajaduse korral läbi vaadata tarbetud, kokkusobimatud või ebaproportsionaalsed tehnilised nõuded, et siseturu tõkked minimeerida ja võimaluse korral kaotada; |
| --- | --- |

73.

tuletab meelde, et kaitse- ja julgeolekuvaldkonna lepingud on tihti tehniliselt keerukad; rõhutab, et piiriüleste hankemenetluste hõlbustamiseks tuleb vajaduse korral läbi vaadata tarbetud, kokkusobimatud või ebaproportsionaalsed tehnilised nõuded, et siseturu tõkked minimeerida ja võimaluse korral kaotada;

EKSTTB ülemaailmses kontekstis

| 74. | märgib, et elujõulise EKSTTB kujunemist saab kujutleda ainult maailmaturu osana ning soovitab komisjonil ja Euroopa Ülemkogul käsitleda seda küsimust globaalsest vaatenurgast; on seisukohal, et protektsionistlikud meetmed oleksid vastuolus eesmärgiga tugevdada Euroopa kaitsetööstuse ülemaailmset konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

74.

märgib, et elujõulise EKSTTB kujunemist saab kujutleda ainult maailmaturu osana ning soovitab komisjonil ja Euroopa Ülemkogul käsitleda seda küsimust globaalsest vaatenurgast; on seisukohal, et protektsionistlikud meetmed oleksid vastuolus eesmärgiga tugevdada Euroopa kaitsetööstuse ülemaailmset konkurentsivõimet;

| 75. | taunib praegu USA ja Euroopa vahel vastastikku üksteise turule pääsemise osas valitsevat ebavõrdsust ja sellest tingitud tasakaalustamatust kaitsevarustusega kauplemisel; nõuab pingutusi, et saavutada mõlemal pool Atlandi ookeani tõeline vastastikkus kaitsevarustuse riigihangetele juurdepääsu osas; |
| --- | --- |

75.

taunib praegu USA ja Euroopa vahel vastastikku üksteise turule pääsemise osas valitsevat ebavõrdsust ja sellest tingitud tasakaalustamatust kaitsevarustusega kauplemisel; nõuab pingutusi, et saavutada mõlemal pool Atlandi ookeani tõeline vastastikkus kaitsevarustuse riigihangetele juurdepääsu osas;

| 76. | nõuab liikmesriikidelt, et nad järgiksid rangelt nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) sätestatud kohustusi ja tagaksid kõigi loataotluste range hindamise kõigi kaheksa nõutava kriteeriumi suhtes; nõuab, et liikmesriigid ja EL tegutseksid rahvusvahelistel foorumitel rahvusvaheliste kaitsehanketurgude läbipaistvamaks muutmise nimel, et suurendada ülemaailmsete relvakaubandusvoogude kontrollitavust ning eelkõige edendada relvakaubanduslepingut; kutsub liikmesriike seda lepingut kiiresti ratifitseerima, nii et leping saaks pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist jõustuda; |
| --- | --- |

76.

nõuab liikmesriikidelt, et nad järgiksid rangelt nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) sätestatud kohustusi ja tagaksid kõigi loataotluste range hindamise kõigi kaheksa nõutava kriteeriumi suhtes; nõuab, et liikmesriigid ja EL tegutseksid rahvusvahelistel foorumitel rahvusvaheliste kaitsehanketurgude läbipaistvamaks muutmise nimel, et suurendada ülemaailmsete relvakaubandusvoogude kontrollitavust ning eelkõige edendada relvakaubanduslepingut; kutsub liikmesriike seda lepingut kiiresti ratifitseerima, nii et leping saaks pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist jõustuda;

o

o o

| 77. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, NATO Parlamentaarsele Assambleele ja NATO peasekretärile. |
| --- | --- |

77.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, NATO Parlamentaarsele Assambleele ja NATO peasekretärile.

---

(1)  ELT L 183, 13.7.2011, lk 16.

(2)  ELT L 216, 20.8.2009, lk 76.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0455.

(4)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 9.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/35

---

P7_TA(2013)0515

Majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb komisjoni teatist majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise kohta (2013/2841(RSP))

(2016/C 436/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatist „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine“ (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatist „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamine“ (COM(2013)0690),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy 26. juuni 2012. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy 26. juuni 2012. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas“ (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2012. aasta teatist „Tiheda ja toimiva majandus-ja rahaliidu loomise tegevuskava – üleeuroopalise arutelu avamine“ (COM(2012)0777), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2012. aasta teatist „Tiheda ja toimiva majandus-ja rahaliidu loomise tegevuskava – üleeuroopalise arutelu avamine“ (COM(2012)0777),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2012. aasta järeldusi majandus- ja rahaliidu väljakujundamise tegevuskava kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2012. aasta järeldusi majandus- ja rahaliidu väljakujundamise tegevuskava kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2013. aasta teatist „Tiheda ja toimiva majandus-ja rahaliidu suunas. Lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi kasutuselevõtmine“ (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2013. aasta teatist „Tiheda ja toimiva majandus-ja rahaliidu suunas. Lähenemise ja konkurentsivõime rahastamisvahendi kasutuselevõtmine“ (COM(2013)0165),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2013. aasta teatist „Tiheda ja toimiva majandus-ja rahaliidu suunas. Oluliste majanduspoliitika reformikavade eelkoordineerimine“ (COM(2013)0166), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2013. aasta teatist „Tiheda ja toimiva majandus-ja rahaliidu suunas. Oluliste majanduspoliitika reformikavade eelkoordineerimine“ (COM(2013)0166),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. märtsi 2013. aasta (3), 28. juuni 2013. aasta (4) ja 25. oktoobri 2013. aasta (5) järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. märtsi 2013. aasta (3), 28. juuni 2013. aasta (4) ja 25. oktoobri 2013. aasta (5) järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas“ (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083) ja oma 12. juuni 2013. aasta resolutsiooni sellel teemal (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083) ja oma 12. juuni 2013. aasta resolutsiooni sellel teemal (7),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta prioriteetide rakendamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta prioriteetide rakendamise kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta teatist „Solidaarsus ja tervishoid: Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus“ (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta teatist „Solidaarsus ja tervishoid: Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus“ (COM(2009)0567),

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni 9. juulil 2013 korraldatud avalikku kuulamist „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde ning Euroopa töötushüvitiste süsteem“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni 9. juulil 2013 korraldatud avalikku kuulamist „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde ning Euroopa töötushüvitiste süsteem“,

| — | võttes arvesse komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi töörühma 4. oktoobri 2013. aasta dokumenti automaatsete stabilisaatorite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi töörühma 4. oktoobri 2013. aasta dokumenti automaatsete stabilisaatorite kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Poliitika Keskuse 13. septembri 2013. aasta poliitikaülevaadet „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme arendamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Poliitika Keskuse 13. septembri 2013. aasta poliitikaülevaadet „Tiheda ja toimiva majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme arendamine“,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Notre Europe 2013. aasta septembris avaldatud tegevuskava „Kindlustusskeem konjunktuuri kõikumiste vastu euroalas“ (Blueprint for a Cyclical Shock Insurance Scheme in the Euro Area), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Notre Europe 2013. aasta septembris avaldatud tegevuskava „Kindlustusskeem konjunktuuri kõikumiste vastu euroalas“ (Blueprint for a Cyclical Shock Insurance Scheme in the Euro Area),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi 2013. aasta septembri aruteludokumenti „Euroala fiskaalliidu suunas“ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi 2013. aasta septembri aruteludokumenti „Euroala fiskaalliidu suunas“ (9),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni kriisi mõju kohta ebasoodsas olukorras elanikerühmade tervishoiuteenuste kättesaadavusele (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni kriisi mõju kohta ebasoodsas olukorras elanikerühmade tervishoiuteenuste kättesaadavusele (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 2013. aasta oktoobri tööhõive ja sotsiaalse olukorra kvartaliülevaadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2013. aasta oktoobri tööhõive ja sotsiaalse olukorra kvartaliülevaadet,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme kohta (O-000122/2013 – B7-0524/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme kohta (O-000122/2013 – B7-0524/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et töötute arv ELis on kasvanud murettekitavalt suureks, ulatudes 26,6 miljoni inimeseni (11); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et töötute arv ELis on kasvanud murettekitavalt suureks, ulatudes 26,6 miljoni inimeseni (11);

| B. | arvestades, et noorte töötuse määr on jõudnud enneolematule tasemele, ulatudes kogu ELis keskmiselt 23 %-ni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et noorte töötuse määr on jõudnud enneolematule tasemele, ulatudes kogu ELis keskmiselt 23 %-ni;

| C. | arvestades, et pikaajaline tööpuudus on suurenenud enamikus liikmesriikides ja jõudnud kogu ELis kõigi aegade kõrgeimale tasemele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pikaajaline tööpuudus on suurenenud enamikus liikmesriikides ja jõudnud kogu ELis kõigi aegade kõrgeimale tasemele;

| D. | arvestades, et järjest suureneb struktuurne tööpuudus ning ebakõla tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et järjest suureneb struktuurne tööpuudus ning ebakõla tööjõu pakkumise ja nõudluse vahel;

| E. | arvestades, et alates 2007. aastast on vaesus ELis suurenenud ja majapidamiste sissetulekud kahanevad jätkuvalt, mistõttu on praegu 24,2 % ELi elanikkonnast vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates 2007. aastast on vaesus ELis suurenenud ja majapidamiste sissetulekud kahanevad jätkuvalt, mistõttu on praegu 24,2 % ELi elanikkonnast vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus;

| F. | arvestades, et palgavaesus on alates kriisi puhkemisest pidevalt suurenenud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et palgavaesus on alates kriisi puhkemisest pidevalt suurenenud;

| G. | arvestades, et palgavaesuse määra suurenemine ja tööta leibkondade arvu kasv on toonud kaasa üha suureneva laste vaesuse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et palgavaesuse määra suurenemine ja tööta leibkondade arvu kasv on toonud kaasa üha suureneva laste vaesuse;

| H. | arvestades, et liikmesriikide sisene ja vaheline ebavõrdsus suureneb, eriti euroalas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liikmesriikide sisene ja vaheline ebavõrdsus suureneb, eriti euroalas;

| I. | arvestades, et liikmesriikide vahel on püsivad erinevused, mis põhjustavad töötusemäärade kiiret polariseerumist, ning arvestades, et sellised erinevused suurenevad osades riikides ka piirkondade ja sotsiaalsete rühmade vahel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriikide vahel on püsivad erinevused, mis põhjustavad töötusemäärade kiiret polariseerumist, ning arvestades, et sellised erinevused suurenevad osades riikides ka piirkondade ja sotsiaalsete rühmade vahel;

| J. | arvestades, et sotsiaalne ebavõrdsus on kasvanud euroalas kiiremini kui ELis tervikuna; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sotsiaalne ebavõrdsus on kasvanud euroalas kiiremini kui ELis tervikuna;

| K. | arvestades, et sotsiaalkaitse olukorra jälgimise vahend on kindlaks määranud peamised sotsiaalsed suundumused, mida tuleb jälgida; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sotsiaalkaitse olukorra jälgimise vahend on kindlaks määranud peamised sotsiaalsed suundumused, mida tuleb jälgida;

| L. | arvestades, et töötuse määr euroala äärealadel ulatus 2012. aastal keskmiselt 17,3 %-ni, kuid euroala keskosas oli see 7,1 %; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et töötuse määr euroala äärealadel ulatus 2012. aastal keskmiselt 17,3 %-ni, kuid euroala keskosas oli see 7,1 %;

| M. | arvestades, et mittetöötavate ja mitteõppivate noorte töötuse määr euroala äärealadel ulatus 2012. aastal keskmiselt 22,4 %-ni, kuid euroala keskosas oli see 11,4 %; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et mittetöötavate ja mitteõppivate noorte töötuse määr euroala äärealadel ulatus 2012. aastal keskmiselt 22,4 %-ni, kuid euroala keskosas oli see 11,4 %;

| N. | arvestades, et vaesuse tase on kasvanud kahes kolmandikus ELi liikmesriikidest, kuid ühes kolmandikus stabiliseerunud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vaesuse tase on kasvanud kahes kolmandikus ELi liikmesriikidest, kuid ühes kolmandikus stabiliseerunud;

| O. | arvestades siiski, et on võetud olulisi meetmeid ELi majanduse juhtimise parandamiseks; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamise väljavaade on praegu ohus; |
| --- | --- |

O.

arvestades siiski, et on võetud olulisi meetmeid ELi majanduse juhtimise parandamiseks; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamise väljavaade on praegu ohus;

| P. | arvestades, et sotsiaalse ebavõrdsuse teemalisi arutelusid tuleb hakata pidama samadel alustel nagu arutelusid makromajandusliku tasakaalustamatuse üle; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sotsiaalse ebavõrdsuse teemalisi arutelusid tuleb hakata pidama samadel alustel nagu arutelusid makromajandusliku tasakaalustamatuse üle;

| Q. | arvestades, et tööhõive- ja sotsiaalkomisjon korraldas 9. juulil 2013 avaliku kuulamise teemal „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde ning Euroopa töötushüvitiste süsteem“, mille käigus arutati ja uuriti automaatsete stabilisaatorite kasutamise ideed euroala tasandil ning võimalikke viise nende kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tööhõive- ja sotsiaalkomisjon korraldas 9. juulil 2013 avaliku kuulamise teemal „Majandus- ja rahaliidu sotsiaalne mõõde ning Euroopa töötushüvitiste süsteem“, mille käigus arutati ja uuriti automaatsete stabilisaatorite kasutamise ideed euroala tasandil ning võimalikke viise nende kasutuselevõtuks;

| R. | arvestades, et kolmik on kinnitanud, et tööturu osapoolte kvaliteetne osalemine ja tugev sotsiaaldialoog, sealhulgas riiklikul tasandil, on vajalik ja võib anda panuse kõigi reformide, eriti majandus- ja rahaliidu reformide edusse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kolmik on kinnitanud, et tööturu osapoolte kvaliteetne osalemine ja tugev sotsiaaldialoog, sealhulgas riiklikul tasandil, on vajalik ja võib anda panuse kõigi reformide, eriti majandus- ja rahaliidu reformide edusse;

| S. | arvestades, et majanduslik olukord osades liikmesriikides on ohustanud tööhõive kvaliteeti, sotsiaalkaitset ning tervishoiu- ja ohutusnorme; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et majanduslik olukord osades liikmesriikides on ohustanud tööhõive kvaliteeti, sotsiaalkaitset ning tervishoiu- ja ohutusnorme;

| 1. | tunneb heameelt komisjoni teatise üle majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise kohta ning leiab, et see on esimene samm majandus- ja rahaliidu tõelise sotsiaalse mõõtme loomise suunas; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni teatise üle majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme tugevdamise kohta ning leiab, et see on esimene samm majandus- ja rahaliidu tõelise sotsiaalse mõõtme loomise suunas;

| 2. | tunnistab selgesõnaliselt, et sotsiaalse ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme rakendamine sõltub subsidiaarsuse põhimõttest ning on kõige paremini saavutatav parimate tavade meetodiga ning vastastikuse järelevalve meetodiga Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

2.

tunnistab selgesõnaliselt, et sotsiaalse ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme rakendamine sõltub subsidiaarsuse põhimõttest ning on kõige paremini saavutatav parimate tavade meetodiga ning vastastikuse järelevalve meetodiga Euroopa tasandil;

| 3. | on siiski seisukohal, et vaja on konkreetsemaid ettepanekuid, et tagada majanduse juhtimises sotsiaalse mõõtmega arvestamine; |
| --- | --- |

3.

on siiski seisukohal, et vaja on konkreetsemaid ettepanekuid, et tagada majanduse juhtimises sotsiaalse mõõtmega arvestamine;

| 4. | nõuab tungivalt, et sotsiaalküsimused seataks Euroopa integratsiooni keskmesse ning neid süvalaiendataks kõikidesse Euroopa poliitikavaldkondadesse ja algatustesse; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et sotsiaalküsimused seataks Euroopa integratsiooni keskmesse ning neid süvalaiendataks kõikidesse Euroopa poliitikavaldkondadesse ja algatustesse;

| 5. | on seisukohal, et sotsiaalne mõõde peaks olema võrdluse kaudu õppimise (benchlearning) puhul ühtlustamis- või tasakaalustamistegur; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et sotsiaalne mõõde peaks olema võrdluse kaudu õppimise (benchlearning) puhul ühtlustamis- või tasakaalustamistegur;

| 6. | märgib, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme eesmärk on pakkuda sotsiaalset turvalisust ja piisavat elatustaset nii praeguse kui ka järgmise põlvkonna jaoks; peab seetõttu tähtsaks, et ELi kodanikud näeksid, et liit on suuteline edendama sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

6.

märgib, et majandus- ja rahaliidu sotsiaalse mõõtme eesmärk on pakkuda sotsiaalset turvalisust ja piisavat elatustaset nii praeguse kui ka järgmise põlvkonna jaoks; peab seetõttu tähtsaks, et ELi kodanikud näeksid, et liit on suuteline edendama sotsiaalset arengut;

| 7. | on seisukohal, et sotsiaalse Euroopa arendamine sotsiaalse liiduni jõudmise eesmärgil on Euroopa integratsiooni üks tulemus; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et sotsiaalse Euroopa arendamine sotsiaalse liiduni jõudmise eesmärgil on Euroopa integratsiooni üks tulemus;

| 8. | toetab ettepanekut võtta makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse täiendusena kasutusele peamisi tööhõive- ja sotsiaalnäitajaid käsitlev tulemustabel, et muuta majanduspoliitika ja muude poliitikavaldkondade sotsiaalsed tagajärjed mõju eel- ja järelhindamiste või järelevalve abil läbipaistvamaks ning võimaldada neid kasutada komisjoni ühise tööhõivearuande koostamisel; |
| --- | --- |

8.

toetab ettepanekut võtta makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse täiendusena kasutusele peamisi tööhõive- ja sotsiaalnäitajaid käsitlev tulemustabel, et muuta majanduspoliitika ja muude poliitikavaldkondade sotsiaalsed tagajärjed mõju eel- ja järelhindamiste või järelevalve abil läbipaistvamaks ning võimaldada neid kasutada komisjoni ühise tööhõivearuande koostamisel;

| 9. | lükkab tagasi kõik ühtlustamised ja kohandamised, mis toovad kaasa sotsiaalnormide minimeerimise liikmesriikides; |
| --- | --- |

9.

lükkab tagasi kõik ühtlustamised ja kohandamised, mis toovad kaasa sotsiaalnormide minimeerimise liikmesriikides;

| 10. | võtab teadmiseks asjaolu, et kavandatud näitajad on üks võimalus, et tagada liikmesriikide tööhõivest ja sotsiaalsest olukorrast täieliku ülevaate andmine; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks asjaolu, et kavandatud näitajad on üks võimalus, et tagada liikmesriikide tööhõivest ja sotsiaalsest olukorrast täieliku ülevaate andmine;

| 11. | kutsub komisjoni üles tagama, et kõik asjakohased näitajad on sootundlikud; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles tagama, et kõik asjakohased näitajad on sootundlikud;

| 12. | nõuab, et kavandatud näitaja noorte tööpuuduse taseme kohta hõlmaks vabatahtlikkuse alusel noori kuni 30. eluaastani, nagu on ette nähtud noortegarantiis; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et kavandatud näitaja noorte tööpuuduse taseme kohta hõlmaks vabatahtlikkuse alusel noori kuni 30. eluaastani, nagu on ette nähtud noortegarantiis;

| 13. | nõuab, et tulemustabel hõlmaks laste vaesuse taset, juurdepääsu tervishoiule ja kodutust kajastavaid näitajaid ning inimväärse töö indeksit, et sotsiaalset olukorda ELis saaks õigesti hinnata; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et tulemustabel hõlmaks laste vaesuse taset, juurdepääsu tervishoiule ja kodutust kajastavaid näitajaid ning inimväärse töö indeksit, et sotsiaalset olukorda ELis saaks õigesti hinnata;

| 14. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma konkreetseid meetmeid, et muuta poliitikavaldkondade ja reformide sotsiaalne mõju eel- ja järelhindamiste või poliitiliste reformide järelevalve abil läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

14.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles võtma konkreetseid meetmeid, et muuta poliitikavaldkondade ja reformide sotsiaalne mõju eel- ja järelhindamiste või poliitiliste reformide järelevalve abil läbipaistvamaks;

| 15. | palub, et nõukogu määraks tööhõive- ja sotsiaalsete näitajate jaoks konkreetsed sihttasemed ELi sotsiaalkaitse põhialuste kujul, et edendada ülespoole suunatud sotsiaalset sidusust ja sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

15.

palub, et nõukogu määraks tööhõive- ja sotsiaalsete näitajate jaoks konkreetsed sihttasemed ELi sotsiaalkaitse põhialuste kujul, et edendada ülespoole suunatud sotsiaalset sidusust ja sotsiaalset arengut;

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võimaldama parlamendil ja tööturu osapooltel osaleda tööhõive- ja sotsiaalnäitajate kindlaks määramisel; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võimaldama parlamendil ja tööturu osapooltel osaleda tööhõive- ja sotsiaalnäitajate kindlaks määramisel;

| 17. | rõhutab vajadust toetada sotsiaalse ettevõtluse suurt potentsiaali sotsiaalse innovatsiooni kõigis aspektides Euroopa tasandil, et edendada riiklikke sotsiaalsüsteeme, suurendada majanduskasvu ning luua kõikides liikmesriikides ja piirkondades eriti noorte jaoks nii „valges“ kui ka „rohelises“ majanduses uusi töökohti; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust toetada sotsiaalse ettevõtluse suurt potentsiaali sotsiaalse innovatsiooni kõigis aspektides Euroopa tasandil, et edendada riiklikke sotsiaalsüsteeme, suurendada majanduskasvu ning luua kõikides liikmesriikides ja piirkondades eriti noorte jaoks nii „valges“ kui ka „rohelises“ majanduses uusi töökohti;

| 18. | rõhutab vajadust tagada, et tööhõive ja sotsiaalvaldkonna arengute jälgimise tulemusena mõistetaks paremini sotsiaalseid erinevusi liikmesriikide vahel ja püütaks neid vähendada ning ära hoida sotsiaalset dumpingut; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust tagada, et tööhõive ja sotsiaalvaldkonna arengute jälgimise tulemusena mõistetaks paremini sotsiaalseid erinevusi liikmesriikide vahel ja püütaks neid vähendada ning ära hoida sotsiaalset dumpingut;

| 19. | palub komisjonil jälgida kõikide liikmesriikide aruannete vastavust strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidele, eelkõige seoses vaesuse vähendamise ja tööhõivega, ning tähelepanelikult jälgida poliitikavaldkondade omavahelist seotust ja sõltuvust; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil jälgida kõikide liikmesriikide aruannete vastavust strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidele, eelkõige seoses vaesuse vähendamise ja tööhõivega, ning tähelepanelikult jälgida poliitikavaldkondade omavahelist seotust ja sõltuvust;

| 20. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et eespool nimetatud komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatises ei käsitleta stabilisaatorite rolli ja meetodeid; |
| --- | --- |

20.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et eespool nimetatud komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatises ei käsitleta stabilisaatorite rolli ja meetodeid;

| 21. | kiidab heaks ettepaneku kaasata tööturu osapooli jõulisemalt Euroopa poolaasta protsessi, muu hulgas sotsiaaldialoogi komitee raames enne iga-aastase majanduskasvu analüüsi vastuvõtmist; |
| --- | --- |

21.

kiidab heaks ettepaneku kaasata tööturu osapooli jõulisemalt Euroopa poolaasta protsessi, muu hulgas sotsiaaldialoogi komitee raames enne iga-aastase majanduskasvu analüüsi vastuvõtmist;

| 22. | tunneb heameelt kutse üle kasutada ELi eelarvet optimaalselt, et arendada majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet ja täiendavalt toetada vabatahtlike töötajate liikuvust, et saada ELi tööhõive potentsiaalist maksimaalselt kasu; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt kutse üle kasutada ELi eelarvet optimaalselt, et arendada majandus- ja rahaliidu sotsiaalset mõõdet ja täiendavalt toetada vabatahtlike töötajate liikuvust, et saada ELi tööhõive potentsiaalist maksimaalselt kasu;

| 23. | kutsub tööturu osapooli üles täitma Euroopa poolaastas veel aktiivsemat rolli; peab makromajandusliku dialoogi liiga formaalset laadi kahetsusväärseks; |
| --- | --- |

23.

kutsub tööturu osapooli üles täitma Euroopa poolaastas veel aktiivsemat rolli; peab makromajandusliku dialoogi liiga formaalset laadi kahetsusväärseks;

| 24. | kutsub komisjoni üles integreerima eespool nimetatud parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni, komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatist ja parlamendi selleteemalist resolutsiooni paremini 2014. aasta majanduskasvu analüüsi; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni üles integreerima eespool nimetatud parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni, komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatist ja parlamendi selleteemalist resolutsiooni paremini 2014. aasta majanduskasvu analüüsi;

| 25. | tuletab meelde, et majandus- ja rahaliidu hea juhtimine ja mõju saab olla tulemuslik vaid juhul, kui kaasatakse kõik sidusrühmad, sealhulgas tööturu osapooled ja kodanikuühiskond; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kõik sidusrühmad, sealhulgas tööturu osapooled on kaasatud majanduse juhtimisse, eelkõige Euroopa poolaasta protsessi; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde, et majandus- ja rahaliidu hea juhtimine ja mõju saab olla tulemuslik vaid juhul, kui kaasatakse kõik sidusrühmad, sealhulgas tööturu osapooled ja kodanikuühiskond; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et kõik sidusrühmad, sealhulgas tööturu osapooled on kaasatud majanduse juhtimisse, eelkõige Euroopa poolaasta protsessi;

| 26. | kutsub 2013. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu üles määratlema edasised sammud majandus- ja rahaliidu sotsiaalse aspekti tugevdamisel; |
| --- | --- |

26.

kutsub 2013. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu üles määratlema edasised sammud majandus- ja rahaliidu sotsiaalse aspekti tugevdamisel;

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ja Euroopa Ülemkogule. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ja Euroopa Ülemkogule.

---

(1)  EUCO 00120/2012.

(2)  EUCO 00205/2012.

(3)  EUCO 00023/2013.

(4)  EUCO 00104/2/2013.

(5)  EUCO 00169/2013.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0430.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0266.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0447.

(9)  SDN/13/09.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0328.

(11)  ELi tööhõive ja sotsiaalse olukorra kvartaliülevaade, oktoober 2013.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/39

---

P7_TA(2013)0516

Bangladesh: inimõigused ja eelseisvad valimised

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon inimõiguste ja peatsete valimiste kohta Bangladeshis (2013/2951(RSP))

(2016/C 436/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bangladeshi kohta, eelkõige 23. mai 2013. aasta (1), 14. märtsi 2013. aasta (2), 17. jaanuari 2013. aasta (3), 10. juuli 2008. aasta (4) ning 6. septembri 2007. aasta (5) resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bangladeshi kohta, eelkõige 23. mai 2013. aasta (1), 14. märtsi 2013. aasta (2), 17. jaanuari 2013. aasta (3), 10. juuli 2008. aasta (4) ning 6. septembri 2007. aasta (5) resolutsioone,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu missioonide juhtide 10. oktoobri 2013. aasta kirja, millega tähistati Euroopa surmanuhtluse vastu võitlemise päeva, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu missioonide juhtide 10. oktoobri 2013. aasta kirja, millega tähistati Euroopa surmanuhtluse vastu võitlemise päeva,

| — | võttes arvesse ELi Bangladeshi delegatsiooni 12. augusti 2013. aasta avaldust Adilur Rahman Khani kinnipidamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Bangladeshi delegatsiooni 12. augusti 2013. aasta avaldust Adilur Rahman Khani kinnipidamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 6. novembri 2013. aasta avaldust Bangladeshi otsuse kohta mõista 2009. aasta verise mässuga seoses surma 152 sõdurit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Navi Pillay 6. novembri 2013. aasta avaldust Bangladeshi otsuse kohta mõista 2009. aasta verise mässuga seoses surma 152 sõdurit,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 9. detsembril 1998. aastal vastu võetud deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse Bangladeshi käsitlevat 2013. aasta üldist korrapärast läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bangladeshi käsitlevat 2013. aasta üldist korrapärast läbivaatamist,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELil on Bangladeshiga head, pikaajalised suhted, sealhulgas partnerlus- ja arengualase koostöölepingu kaudu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELil on Bangladeshiga head, pikaajalised suhted, sealhulgas partnerlus- ja arengualase koostöölepingu kaudu;

| B. | arvestades, et Bangladeshis on olnud viis aastat võimul valitud tsiviilvalitsus ning riigis korraldatakse enne 25. jaanuari 2014 parlamendivalimised; arvestades, et viimase viie aasta jooksul Bangladeshis välja kujunenud suhteliselt stabiilse demokraatliku riigivalitsemise kindlustamiseks on äärmiselt oluline, et valimised oleksid vabad, õiglased ja läbipaistvad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Bangladeshis on olnud viis aastat võimul valitud tsiviilvalitsus ning riigis korraldatakse enne 25. jaanuari 2014 parlamendivalimised; arvestades, et viimase viie aasta jooksul Bangladeshis välja kujunenud suhteliselt stabiilse demokraatliku riigivalitsemise kindlustamiseks on äärmiselt oluline, et valimised oleksid vabad, õiglased ja läbipaistvad;

| C. | arvestades, et praeguseks on ligikaudu 30 bangladeshlast hukkunud ja veel sadu saanud vigastada poliitilises vägivallas, mis on kaasnenud endise peaministri Begum Khaleda Zia juhitud Bangladeshi Natsionalistliku Partei (BNP) ja selle liitlase Jamaat e-Islami partei õhutusel toimuvate üldstreikidega („hartals“), mille ajendiks on nõuded, et tulevaste valimiste ajaks nimetataks ametisse mitte ühtegi erakonda esindav vahevalitsus ning et peaminister Sheikh Hasina astuks tagasi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praeguseks on ligikaudu 30 bangladeshlast hukkunud ja veel sadu saanud vigastada poliitilises vägivallas, mis on kaasnenud endise peaministri Begum Khaleda Zia juhitud Bangladeshi Natsionalistliku Partei (BNP) ja selle liitlase Jamaat e-Islami partei õhutusel toimuvate üldstreikidega („hartals“), mille ajendiks on nõuded, et tulevaste valimiste ajaks nimetataks ametisse mitte ühtegi erakonda esindav vahevalitsus ning et peaminister Sheikh Hasina astuks tagasi;

| D. | arvestades, et nende seisakute tõttu on valitsus pärast reedet, 8. novembrit 2013 vahistanud viis kõrget opositsiooniliidrit ning BNP allikate väidete kohaselt veel ligikaudu 1 000 BNP pooldajat maapiirkondades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nende seisakute tõttu on valitsus pärast reedet, 8. novembrit 2013 vahistanud viis kõrget opositsiooniliidrit ning BNP allikate väidete kohaselt veel ligikaudu 1 000 BNP pooldajat maapiirkondades;

| E. | arvestades, et senised ministrid on tagasi astunud ning et Awami Liigat esindav peaminister Hasina on teinud ettepaneku moodustada kõikide erakondade esindajaid hõlmav uus valitsus, kuid arvestades, et siiani ei ole peamine opositsioonierakond selle ettepanekuga nõustunud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et senised ministrid on tagasi astunud ning et Awami Liigat esindav peaminister Hasina on teinud ettepaneku moodustada kõikide erakondade esindajaid hõlmav uus valitsus, kuid arvestades, et siiani ei ole peamine opositsioonierakond selle ettepanekuga nõustunud;

| F. | arvestades, et aastate jooksul on nii BNP kui ka Awami Liiga väljendanud vahevalitsuse kasulikkuse suhtes vastakaid ja muutuvaid seisukohti, ning arvestades, et mais 2011 kuulutas ülemkohus ebaseaduslikuks põhiseaduse 15 aastat varem kehtestatud sätte, mille kohaselt sai valitud valitsus anda võimu oma valitsusaja lõpul üle ametisse nimetatud parteivälisele vahevalitsusele, kes korraldaks uued parlamendivalimised; arvestades siiski, et ülemkohus on lubanud sellist katkendlikku süsteemi kasutada veel kahe parlamendi ametiaja jooksul, et tagada „riigi ja rahva turvalisus“; arvestades, et süsteemi usaldusväärsust kahjustas viimane, 2007.–2008. aastal sõjaväe toel võimul olnud vahevalitsus, kes ei korraldanud valimisi peaaegu kaks aastat ning saatis vangi kahe põhipartei juhid Sheikh Hasina ja Begum Khaleda Zia, samuti viimatinimetatu poja Tarique Rahmani; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aastate jooksul on nii BNP kui ka Awami Liiga väljendanud vahevalitsuse kasulikkuse suhtes vastakaid ja muutuvaid seisukohti, ning arvestades, et mais 2011 kuulutas ülemkohus ebaseaduslikuks põhiseaduse 15 aastat varem kehtestatud sätte, mille kohaselt sai valitud valitsus anda võimu oma valitsusaja lõpul üle ametisse nimetatud parteivälisele vahevalitsusele, kes korraldaks uued parlamendivalimised; arvestades siiski, et ülemkohus on lubanud sellist katkendlikku süsteemi kasutada veel kahe parlamendi ametiaja jooksul, et tagada „riigi ja rahva turvalisus“; arvestades, et süsteemi usaldusväärsust kahjustas viimane, 2007.–2008. aastal sõjaväe toel võimul olnud vahevalitsus, kes ei korraldanud valimisi peaaegu kaks aastat ning saatis vangi kahe põhipartei juhid Sheikh Hasina ja Begum Khaleda Zia, samuti viimatinimetatu poja Tarique Rahmani;

| G. | arvestades, et kohtu otsuse järel surus Awami Liiga läbi 15. põhiseaduse muutmise seaduse ning kaotas vahevalitsuste süsteemi, kuigi BNP juhitud opositsioon keeldus reformi toetamast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kohtu otsuse järel surus Awami Liiga läbi 15. põhiseaduse muutmise seaduse ning kaotas vahevalitsuste süsteemi, kuigi BNP juhitud opositsioon keeldus reformi toetamast;

| H. | arvestades, et pärast Sheikh Hasina võimuletulekut on Bangladeshis toimunud viied piirkondlikud valimised, kus Awami Liiga on kaotanud ning millega seoses ei ole rikkumistest teada antud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast Sheikh Hasina võimuletulekut on Bangladeshis toimunud viied piirkondlikud valimised, kus Awami Liiga on kaotanud ning millega seoses ei ole rikkumistest teada antud;

| I. | arvestades, et streigid mõjutavad tõsiselt Bangladeshi ühiskonna vaesunud elanikke, kelle ellujäämine sõltub nende päevateenistusest, ning arvestades, et seisakud kõigutavad tõenäoliselt veelgi Bangladeshi habrast majandust, mis on niigi pidanud toime tulema hiljutiste traagiliste õnnestustega rõivatööstuses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et streigid mõjutavad tõsiselt Bangladeshi ühiskonna vaesunud elanikke, kelle ellujäämine sõltub nende päevateenistusest, ning arvestades, et seisakud kõigutavad tõenäoliselt veelgi Bangladeshi habrast majandust, mis on niigi pidanud toime tulema hiljutiste traagiliste õnnestustega rõivatööstuses;

| J. | arvestades, et Jamaat e-Islam õhutab streike väidetavalt selleks, et takistada partei juhtide vastu sõjakuritegude pärast algatatud kohtumenetlusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Jamaat e-Islam õhutab streike väidetavalt selleks, et takistada partei juhtide vastu sõjakuritegude pärast algatatud kohtumenetlusi;

| K. | arvestades, et 74 inimese, sh 57 sõjaväeohvitseri julma mõrvaga päädinud 2009. aasta mässu ajal sooritatud kuritegude käsitlemiseks loodud erikohus mõistis 5. novembril 2013. aastal ühe ajaloo suurima kohtumenetluse käigus surma 152 sõdurit; arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay väljendas surmanuhtluse määramise pärast muret, kuna teada on antud ka süüdistatavate piinamisest ning sellest, et suurel kohtuprotsessil ei austatud inimõiguste standardeid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 74 inimese, sh 57 sõjaväeohvitseri julma mõrvaga päädinud 2009. aasta mässu ajal sooritatud kuritegude käsitlemiseks loodud erikohus mõistis 5. novembril 2013. aastal ühe ajaloo suurima kohtumenetluse käigus surma 152 sõdurit; arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Navi Pillay väljendas surmanuhtluse määramise pärast muret, kuna teada on antud ka süüdistatavate piinamisest ning sellest, et suurel kohtuprotsessil ei austatud inimõiguste standardeid;

| L. | arvestades, et kodanikuõigusi kaitsvad valitsusväliste organisatsioonide aktivistid, advokaadid, ajakirjanikud ja ametiühingute esindajad on jätkuvalt surve all, ning arvestades, et võimud ei ole alustanud kohtuväliste hukkamiste, piinamiste ja kadumiste tulemuslikku uurimist, näiteks ametiühingujuhi ja inimõiguste kaitsja Aminul Islami juhtumi puhul; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kodanikuõigusi kaitsvad valitsusväliste organisatsioonide aktivistid, advokaadid, ajakirjanikud ja ametiühingute esindajad on jätkuvalt surve all, ning arvestades, et võimud ei ole alustanud kohtuväliste hukkamiste, piinamiste ja kadumiste tulemuslikku uurimist, näiteks ametiühingujuhi ja inimõiguste kaitsja Aminul Islami juhtumi puhul;

| 1. | väljendab tõsist muret seoses asjaoluga, et opositsioonis olevate Bangladeshi Natsionalistliku Partei (BNP) ning Jamaat e-Islami korraldatud üldstreigid halvavad jätkuvalt Bangladeshi igapäevaelu ning et parlamendivalimiste eel valitseb kahe poliitilise leeri – Awami Liiga ja opositsiooni – vahel tõsine vastasseis; |
| --- | --- |

1.

väljendab tõsist muret seoses asjaoluga, et opositsioonis olevate Bangladeshi Natsionalistliku Partei (BNP) ning Jamaat e-Islami korraldatud üldstreigid halvavad jätkuvalt Bangladeshi igapäevaelu ning et parlamendivalimiste eel valitseb kahe poliitilise leeri – Awami Liiga ja opositsiooni – vahel tõsine vastasseis;

| 2. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Bangladeshi parlamendierakondadel ei õnnestunud leppida kokku valitsusvõimu teostamises valimiseelsel perioodil, pidades silmas, et enamikes demokraatlikes riikides läbitakse see etapp ilma vahevalitsuseta; kutsub Bangladeshi valitsust ja opositsiooni üles seadma Bangladeshi huve viivitamatult esikohale ning leidma kompromissi, mis võimaldaks Bangladeshi elanikel väljendada oma demokraatlikku tahet; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et Bangladeshi parlamendierakondadel ei õnnestunud leppida kokku valitsusvõimu teostamises valimiseelsel perioodil, pidades silmas, et enamikes demokraatlikes riikides läbitakse see etapp ilma vahevalitsuseta; kutsub Bangladeshi valitsust ja opositsiooni üles seadma Bangladeshi huve viivitamatult esikohale ning leidma kompromissi, mis võimaldaks Bangladeshi elanikel väljendada oma demokraatlikku tahet;

| 3. | märgib, et Bangladeshil on salliva ja mitmeusulise ühiskonna maine, ning mõistab hukka rühmad ja rühmitused, kes püüavad tekitada omakasu eesmärkidel kogukondade vahel pingeid; kutsub kõiki rühmi ja üksikisikuid üles olema sallivad ja vaoshoitud, eelkõige vahetult enne ja pärast valimisi ning nende ajal; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Bangladeshil on salliva ja mitmeusulise ühiskonna maine, ning mõistab hukka rühmad ja rühmitused, kes püüavad tekitada omakasu eesmärkidel kogukondade vahel pingeid; kutsub kõiki rühmi ja üksikisikuid üles olema sallivad ja vaoshoitud, eelkõige vahetult enne ja pärast valimisi ning nende ajal;

| 4. | kutsub kõiki erakondi üles valimisi mitte boikoteerima, kuna see võtaks kodanikelt poliitilise valikuvõimaluse ning kahjustaks Bangladeshi sotsiaalset ja majanduslikku stabiilsust, aga ka riigi seniseid muljetavaldavaid arengualaseid edusamme (eelkõige aastatuhande arengueesmärkide, kriisijuhtimise, tööõiguse ja naiste mõjuvõimu suurendamise vallas); |
| --- | --- |

4.

kutsub kõiki erakondi üles valimisi mitte boikoteerima, kuna see võtaks kodanikelt poliitilise valikuvõimaluse ning kahjustaks Bangladeshi sotsiaalset ja majanduslikku stabiilsust, aga ka riigi seniseid muljetavaldavaid arengualaseid edusamme (eelkõige aastatuhande arengueesmärkide, kriisijuhtimise, tööõiguse ja naiste mõjuvõimu suurendamise vallas);

| 5. | kutsub Bangladeshi valimiskomisjoni üles tagama, et järgmiste üldvalimiste korraldus ja järelevalve on täielikult läbipaistev; toetab järgmistel üldvalimistel osaleda kavatsevate nende uute erakondade tunnustamist, kes vastavad poliitilise osaluse ja esindatuse mõistlikele kriteeriumidele; |
| --- | --- |

5.

kutsub Bangladeshi valimiskomisjoni üles tagama, et järgmiste üldvalimiste korraldus ja järelevalve on täielikult läbipaistev; toetab järgmistel üldvalimistel osaleda kavatsevate nende uute erakondade tunnustamist, kes vastavad poliitilise osaluse ja esindatuse mõistlikele kriteeriumidele;

| 6. | kutsub kõiki erakondi üles hoiduma valimiste perioodil igasugusest vägivallast ja vägivallale õhutamisest ning vältima 2013. aasta esimesel poolel toimunud poliitiliselt motiveeritud vägivaldsete kokkupõrgete kordumist; väljendab sellega seoses tõsist muret hiljutise poliitiliselt motiveeritud vägivalla suure puhangu pärast, milles hukkus 2013. aasta oktoobri lõpus kümneid inimesi; |
| --- | --- |

6.

kutsub kõiki erakondi üles hoiduma valimiste perioodil igasugusest vägivallast ja vägivallale õhutamisest ning vältima 2013. aasta esimesel poolel toimunud poliitiliselt motiveeritud vägivaldsete kokkupõrgete kordumist; väljendab sellega seoses tõsist muret hiljutise poliitiliselt motiveeritud vägivalla suure puhangu pärast, milles hukkus 2013. aasta oktoobri lõpus kümneid inimesi;

| 7. | märgib leppimise, õigluse ning 1971. aasta iseseisvussõjas sooritatud kuritegude eest vastutuselevõtmise vajalikkust; rõhutab ja toetab sellega seoses rahvusvahelise kriminaalkohtu tähtsat rolli; |
| --- | --- |

7.

märgib leppimise, õigluse ning 1971. aasta iseseisvussõjas sooritatud kuritegude eest vastutuselevõtmise vajalikkust; rõhutab ja toetab sellega seoses rahvusvahelise kriminaalkohtu tähtsat rolli;

| 8. | mõistab siiski hukka asjaolu, et Bangladeshis mõistetakse surma üha rohkem inimesi ning et 2009. aastal toimunud piirivalvurite mässuga seotud isikute kohtumenetlustel mõisteti surma arvukalt kohtualuseid; nõuab õiglase kohtumõistmise ja nõuetekohase menetluse suhtes kehtestatud riiklike ja rahvusvaheliste normide kohaldamist; |
| --- | --- |

8.

mõistab siiski hukka asjaolu, et Bangladeshis mõistetakse surma üha rohkem inimesi ning et 2009. aastal toimunud piirivalvurite mässuga seotud isikute kohtumenetlustel mõisteti surma arvukalt kohtualuseid; nõuab õiglase kohtumõistmise ja nõuetekohase menetluse suhtes kehtestatud riiklike ja rahvusvaheliste normide kohaldamist;

| 9. | kordab, et on kindlalt vastu surmanuhtluse kasutamisele mis tahes oludes ja juhtudel, ning kutsub Bangladeshi pädevaid asutusi üles tegema esimese sammu surmanuhtluse keelustamise teel, kehtestades hukkamistele ametliku moratooriumi; |
| --- | --- |

9.

kordab, et on kindlalt vastu surmanuhtluse kasutamisele mis tahes oludes ja juhtudel, ning kutsub Bangladeshi pädevaid asutusi üles tegema esimese sammu surmanuhtluse keelustamise teel, kehtestades hukkamistele ametliku moratooriumi;

| 10. | kutsub Bangladeshi valitsust üles taastama soodsad tingimused Bangladeshi arengule oluliselt kaasa aidanud kodanikuühiskonna organisatsioonide, sh inimõiguste kaitsjate jaoks, et nad saaksid oma tegevust vabalt jätkata; |
| --- | --- |

10.

kutsub Bangladeshi valitsust üles taastama soodsad tingimused Bangladeshi arengule oluliselt kaasa aidanud kodanikuühiskonna organisatsioonide, sh inimõiguste kaitsjate jaoks, et nad saaksid oma tegevust vabalt jätkata;

| 11. | nõuab tungivalt, et Bangladeshi võimud viiksid inimõiguste kaitsjate õiguste rikkumiste, sh ähvarduste, rünnakute, tapmiste, piinamiste ja väärkohtlemise suhtes viivitamatult läbi sõltumatu ja läbipaistva uurimise, et kõik rikkumiste toimepanijad tuvastada ja vastutusele võtta; juhib eelkõige tähelepanu ametiühingujuhi Aminul Islami ning ajakirjanike Sagar Sarowari ja Meherun Runi juhtumitele; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et Bangladeshi võimud viiksid inimõiguste kaitsjate õiguste rikkumiste, sh ähvarduste, rünnakute, tapmiste, piinamiste ja väärkohtlemise suhtes viivitamatult läbi sõltumatu ja läbipaistva uurimise, et kõik rikkumiste toimepanijad tuvastada ja vastutusele võtta; juhib eelkõige tähelepanu ametiühingujuhi Aminul Islami ning ajakirjanike Sagar Sarowari ja Meherun Runi juhtumitele;

| 12. | peab kiiduväärseks valitsuse ning tööandjate ja tööliste esindajatega koostöös välja töötatud Bangladeshi valitsuse ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ühisalgatust „Töötingimuste parandamine valmisriiete sektoris“; nõuab tungivalt, et Euroopa ja rahvusvahelised rõivatootjad täidaksid Rana Plaza vabriku kokkuvarisemise järel antud lubadused ja muu hulgas Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkuleppe alusel võetud kohustused; |
| --- | --- |

12.

peab kiiduväärseks valitsuse ning tööandjate ja tööliste esindajatega koostöös välja töötatud Bangladeshi valitsuse ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ühisalgatust „Töötingimuste parandamine valmisriiete sektoris“; nõuab tungivalt, et Euroopa ja rahvusvahelised rõivatootjad täidaksid Rana Plaza vabriku kokkuvarisemise järel antud lubadused ja muu hulgas Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkuleppe alusel võetud kohustused;

| 13. | kutsub Bangladeshi valitsust üles kaotama ametiühingute registreerimisele kehtestatud 30 % esindatuse nõude, laiendama tööseaduse kohaldamisala ka praegu sellest välja jäänud töötajate kategooriate hõlmamiseks, keelama tööandjate sekkumise ametiühingute siseasjadesse, laiendama tööseaduse kohaldamisala eksportkauba tootmise eritsoonidele, andma töötajate heaolu eest seisvatele ühendustele kollektiivläbirääkimiste pidamise õiguse ning muutma nimetatud ühenduste registreerimise lihtsamaks; |
| --- | --- |

13.

kutsub Bangladeshi valitsust üles kaotama ametiühingute registreerimisele kehtestatud 30 % esindatuse nõude, laiendama tööseaduse kohaldamisala ka praegu sellest välja jäänud töötajate kategooriate hõlmamiseks, keelama tööandjate sekkumise ametiühingute siseasjadesse, laiendama tööseaduse kohaldamisala eksportkauba tootmise eritsoonidele, andma töötajate heaolu eest seisvatele ühendustele kollektiivläbirääkimiste pidamise õiguse ning muutma nimetatud ühenduste registreerimise lihtsamaks;

| 14. | ootab, et Bangladesh teeks ÜRO lepinguorganitega täielikku koostööd ning esitaks alalise kutse ÜRO inimõiguste nõukogu erimenetluste läbiviimiseks; |
| --- | --- |

14.

ootab, et Bangladesh teeks ÜRO lepinguorganitega täielikku koostööd ning esitaks alalise kutse ÜRO inimõiguste nõukogu erimenetluste läbiviimiseks;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste nõukogule ning Bangladeshi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste nõukogule ning Bangladeshi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0230.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0100.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0027.

(4)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 77.

(5)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 240.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/42

---

P7_TA(2013)0517

Katar: võõrtöötajate olukord

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon Katari kohta: võõrtöötajate olukord (2013/2952(RSP))

(2016/C 436/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu suhete kohta Pärsia lahe koostöönõukoguga (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Pärsia lahe koostöönõukogu ühisnõukogu ja ministrite kohtumist, mis toimus 30. juunil 2013 Manamas, Bahreinis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Pärsia lahe koostöönõukogu ühisnõukogu ja ministrite kohtumist, mis toimus 30. juunil 2013 Manamas, Bahreinis,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 18. detsembri 1990. aasta konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 18. detsembri 1990. aasta konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Jalgpalliliidu (FIFA) 2. detsembri 2010. aasta teadaannet 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamise kohta Kataris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Jalgpalliliidu (FIFA) 2. detsembri 2010. aasta teadaannet 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamise kohta Kataris,

| — | võttes arvesse, et Katar ratifitseeris 12. märtsil 1998 Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni sunniviisilise või kohustusliku töö kohta (C029), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Katar ratifitseeris 12. märtsil 1998 Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni sunniviisilise või kohustusliku töö kohta (C029),

| — | võttes arvesse Katari tsiviilteenistus- ja eluasemeministri 22. augusti 2005. aasta otsust tööseaduse nr 14/2004 (mis reguleerib tingimusi ja menetlusi litsentside väljastamiseks Katari kodanikele, kes soovivad võtta tööle võõrtöötajaid) kohaldamise kohta ning 2009. aasta otsust Katari sponsorlusseaduse nr 4 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Katari tsiviilteenistus- ja eluasemeministri 22. augusti 2005. aasta otsust tööseaduse nr 14/2004 (mis reguleerib tingimusi ja menetlusi litsentside väljastamiseks Katari kodanikele, kes soovivad võtta tööle võõrtöötajaid) kohaldamise kohta ning 2009. aasta otsust Katari sponsorlusseaduse nr 4 kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri François Crépeau 10. novembri 2013. aasta missiooniaruannet rändajate inimõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri François Crépeau 10. novembri 2013. aasta missiooniaruannet rändajate inimõiguste kohta,

| — | võttes arvesse organisatsioonide Human Rights Watch ja Amnesty International aruandeid Katari ehitustööliste olukorra kohta enne jalgpalli maailmameistrivõistlusi ning Amnesty Internationali peasekretäri hiljutist visiiti Katarisse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsioonide Human Rights Watch ja Amnesty International aruandeid Katari ehitustööliste olukorra kohta enne jalgpalli maailmameistrivõistlusi ning Amnesty Internationali peasekretäri hiljutist visiiti Katarisse,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Kataris on hinnanguliselt 1,35 miljonit välismaa kodanikku, kes moodustavad ligi 90 % riigi tööjõust; arvestades, et välismaalasi töötab rohkesti ehitus-, teenindus- ja kodutöösektoris; arvestades, et nende näitajatega on Kataris maailma suurim võõrtöötajate arv kohaliku elaniku kohta; arvestades, et Katarisse oodatakse veel vähemalt 500 000 võõrtöötajat, et kiirendada 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustele eelnevaid ehitustöid; arvestades, et suurem osa võõrtöötajaid on pärit Indiast ja Nepalist, aga ka Bangladeshist, Pakistanist, Filipiinidelt ja Sri Lankast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kataris on hinnanguliselt 1,35 miljonit välismaa kodanikku, kes moodustavad ligi 90 % riigi tööjõust; arvestades, et välismaalasi töötab rohkesti ehitus-, teenindus- ja kodutöösektoris; arvestades, et nende näitajatega on Kataris maailma suurim võõrtöötajate arv kohaliku elaniku kohta; arvestades, et Katarisse oodatakse veel vähemalt 500 000 võõrtöötajat, et kiirendada 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustele eelnevaid ehitustöid; arvestades, et suurem osa võõrtöötajaid on pärit Indiast ja Nepalist, aga ka Bangladeshist, Pakistanist, Filipiinidelt ja Sri Lankast;

| B. | arvestades, et Rahvusvahelise Ametiühingute Keskliidu (ITUC) andmetel näitavad Kataris asuvatest India ja Nepali saatkondadest saadud arvud, et igal aastal sureb Kataris keskmiselt 200 kummastki riigist pärit töötajat, ning arvestades, et olukord võib enne 2022. aasta maailmameistrivõistlusi veelgi halveneda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Rahvusvahelise Ametiühingute Keskliidu (ITUC) andmetel näitavad Kataris asuvatest India ja Nepali saatkondadest saadud arvud, et igal aastal sureb Kataris keskmiselt 200 kummastki riigist pärit töötajat, ning arvestades, et olukord võib enne 2022. aasta maailmameistrivõistlusi veelgi halveneda;

| C. | arvestades, et ILO on hoiatanud, et Katar ei ole veel täielikult rakendanud sunniviisilist või kohustuslikku tööd keelustavat rahvusvahelist konventsiooni, mille riik ratifitseeris 1998. aastal; arvestades, et ILO on moodustanud kolmepoolse komisjoni, et vaadata läbi asitõendid ning anda Katari valitsusele soovitusi, kuidas oma rahvusvahelisi kohustusi täita; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ILO on hoiatanud, et Katar ei ole veel täielikult rakendanud sunniviisilist või kohustuslikku tööd keelustavat rahvusvahelist konventsiooni, mille riik ratifitseeris 1998. aastal; arvestades, et ILO on moodustanud kolmepoolse komisjoni, et vaadata läbi asitõendid ning anda Katari valitsusele soovitusi, kuidas oma rahvusvahelisi kohustusi täita;

| D. | arvestades, et Katari riikliku inimõiguste nõukogu esimees tunnistas, et on esinenud probleeme, ning lubas, et tema ja valitsus teevad kõik endast oleneva nende lahendamiseks; arvestades, et Katari ametivõimud on teatanud, et tööseadusi muudetakse ning töötajatele ehitatakse eluasemeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Katari riikliku inimõiguste nõukogu esimees tunnistas, et on esinenud probleeme, ning lubas, et tema ja valitsus teevad kõik endast oleneva nende lahendamiseks; arvestades, et Katari ametivõimud on teatanud, et tööseadusi muudetakse ning töötajatele ehitatakse eluasemeid;

| E. | arvestades, et viisasponsorluse süsteem, mida tuntakse „kafala“ nime all, tähendab, et töötajad ei saa ilma tööandja loata töökohta vahetada ega riigist lahkuda; arvestades, et kafala süsteemi kasutatakse sageli ära – tööandjad jätavad enda kätte töötajate passid ja palga ning töötajatelt nõutakse kuni 3 500 USA dollari suurust tasu, et sponsori ehk „kafeeli“ käest viisa saada, mis jätab võõrtöötajad suurtesse võlgadesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viisasponsorluse süsteem, mida tuntakse „kafala“ nime all, tähendab, et töötajad ei saa ilma tööandja loata töökohta vahetada ega riigist lahkuda; arvestades, et kafala süsteemi kasutatakse sageli ära – tööandjad jätavad enda kätte töötajate passid ja palga ning töötajatelt nõutakse kuni 3 500 USA dollari suurust tasu, et sponsori ehk „kafeeli“ käest viisa saada, mis jätab võõrtöötajad suurtesse võlgadesse;

| F. | arvestades, et ITUC esitas 2013. aasta märtsis Katari tööministeeriumile kaebuse mitme Katari ettevõtte kohta; arvestades, et Katari tööministeeriumi töösuhete osakond sai 2012. aastal 6 000 kaebust; arvestades, et ITUC ning ehitus- ja puidutöötajate rahvusvaheline ühendus (BWI) on mõistnud olukorra hukka ning esitanud ühiselt ILO-le kaebused töötingimuste ja ühinemisvabaduse kohta Kataris; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ITUC esitas 2013. aasta märtsis Katari tööministeeriumile kaebuse mitme Katari ettevõtte kohta; arvestades, et Katari tööministeeriumi töösuhete osakond sai 2012. aastal 6 000 kaebust; arvestades, et ITUC ning ehitus- ja puidutöötajate rahvusvaheline ühendus (BWI) on mõistnud olukorra hukka ning esitanud ühiselt ILO-le kaebused töötingimuste ja ühinemisvabaduse kohta Kataris;

| 1. | peab kahetsusväärseks võõrtöötajate surmajuhtumeid Kataris ning avaldab kaastunnet hukkunute peredele; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks võõrtöötajate surmajuhtumeid Kataris ning avaldab kaastunnet hukkunute peredele;

| 2. | tunneb muret Katari võõrtöötajate olukorra pärast, mida iseloomustavad pikad tööpäevad, ohtlikud töötingimused, töötamine kuude kaupa tasu saamata, passide konfiskeerimine, elamine ülerahvastatud laagrites, ametiühingute moodustamise keeld ning juurdepääsu puudumine tasuta joogiveele suures kuumuses; |
| --- | --- |

2.

tunneb muret Katari võõrtöötajate olukorra pärast, mida iseloomustavad pikad tööpäevad, ohtlikud töötingimused, töötamine kuude kaupa tasu saamata, passide konfiskeerimine, elamine ülerahvastatud laagrites, ametiühingute moodustamise keeld ning juurdepääsu puudumine tasuta joogiveele suures kuumuses;

| 3. | tunnistab probleeme, millega seisavad silmitsi Katari ametivõimud riigi tööjõu haldamisel (kellest peaaegu 90 % moodustavad võõrtöötajad), samuti praktilisi raskusi, mis on seotud asjaomaste seaduste jõustamisega; |
| --- | --- |

3.

tunnistab probleeme, millega seisavad silmitsi Katari ametivõimud riigi tööjõu haldamisel (kellest peaaegu 90 % moodustavad võõrtöötajad), samuti praktilisi raskusi, mis on seotud asjaomaste seaduste jõustamisega;

| 4. | väljendab heameelt Katari valitsuse teadaande üle, et ta koostab musta nimekirja võõrtöötajaid kuritarvitavatest ettevõtetest; väljendab heameelt valitsuse ning eelkõige Katari riikliku inimõiguste nõukogu (NHRC) püüdluste üle tõsta võõrtöötajate teadlikkust nende õigustest ja kohustustest rahvusvahelise õiguse alusel; kiidab sellega seoses NHRC otsust moodustada uus keskus võõrtöötajate kaebuste käsitlemiseks ja lahendamiseks; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt Katari valitsuse teadaande üle, et ta koostab musta nimekirja võõrtöötajaid kuritarvitavatest ettevõtetest; väljendab heameelt valitsuse ning eelkõige Katari riikliku inimõiguste nõukogu (NHRC) püüdluste üle tõsta võõrtöötajate teadlikkust nende õigustest ja kohustustest rahvusvahelise õiguse alusel; kiidab sellega seoses NHRC otsust moodustada uus keskus võõrtöötajate kaebuste käsitlemiseks ja lahendamiseks;

| 5. | palub Katari ametivõimudel tulemuslikult rakendada selle valdkonna kehtivaid õigusakte, muu hulgas jõustada passide konfiskeerimise keeld, mõista kohut rikkumiste korral ning määrata mõjuvad karistused ettevõtetele ja isikutele, kes rikuvad võõrtöötajate õigusi kaitsvaid seadusi; väljendab heameelt, et Katari ametivõimud on lubanud võtta vastu õigusakti kodutöötajate kohta, mis sisaldab tööõiguste sisulist kaitset ja toimivaid kaebamismehhanisme; palub sellega seoses kiiresti võtta vastu kodutöötajate seaduse eelnõu, mille üle pereasjade ülemnõukogus praegu arutatakse; märgib, et suurem osa kodutöötajaid on naised; |
| --- | --- |

5.

palub Katari ametivõimudel tulemuslikult rakendada selle valdkonna kehtivaid õigusakte, muu hulgas jõustada passide konfiskeerimise keeld, mõista kohut rikkumiste korral ning määrata mõjuvad karistused ettevõtetele ja isikutele, kes rikuvad võõrtöötajate õigusi kaitsvaid seadusi; väljendab heameelt, et Katari ametivõimud on lubanud võtta vastu õigusakti kodutöötajate kohta, mis sisaldab tööõiguste sisulist kaitset ja toimivaid kaebamismehhanisme; palub sellega seoses kiiresti võtta vastu kodutöötajate seaduse eelnõu, mille üle pereasjade ülemnõukogus praegu arutatakse; märgib, et suurem osa kodutöötajaid on naised;

| 6. | väljendab heameelt asjaomaste valitsusasutuste ettepaneku üle uurida kõiki süüdistusi ning Katari valitsuse lubaduse üle suurendada tööinspektorite arvu, kelle ülesanne on jälgida tööõiguse jõustamist; loodab, et tööinspektorid läbivad inimõiguste normide alase koolituse ning et neid abistavad nende töös tõlgid; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt asjaomaste valitsusasutuste ettepaneku üle uurida kõiki süüdistusi ning Katari valitsuse lubaduse üle suurendada tööinspektorite arvu, kelle ülesanne on jälgida tööõiguse jõustamist; loodab, et tööinspektorid läbivad inimõiguste normide alase koolituse ning et neid abistavad nende töös tõlgid;

| 7. | tunneb muret asjaolu pärast, et isikuid on kinni peetud üksnes seetõttu, et nad on oma tööandjate juurest „ära jooksnud“, ning palub Katari ametivõimudel selline tegevus lõpetada; lisaks nõuab, et kõik võõrtöötajaid, kellelt on vabadus võetud, saaksid võtta ühendust oma pere ja konsulaarteenistusega, et neil oleks juurdepääs advokaadile ja tõlgile ning õigus kinnipidamine kiiresti vaidlustada; |
| --- | --- |

7.

tunneb muret asjaolu pärast, et isikuid on kinni peetud üksnes seetõttu, et nad on oma tööandjate juurest „ära jooksnud“, ning palub Katari ametivõimudel selline tegevus lõpetada; lisaks nõuab, et kõik võõrtöötajaid, kellelt on vabadus võetud, saaksid võtta ühendust oma pere ja konsulaarteenistusega, et neil oleks juurdepääs advokaadile ja tõlgile ning õigus kinnipidamine kiiresti vaidlustada;

| 8. | väljendab heameelt, et väidetavalt on tehtud edusamme Prantsusmaa jalgpallurite Zahir Belounis’ ja Stéphane Morello probleemide lahendamisel – nimetatud jalgpallurid on langenud sponsorlussüsteemi ohvriks ega ole saanud riigist lahkuda –, ning palub Katari ametiasutustel ja FIFA-l tagada, et selliseid asju enam ei juhtuks; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt, et väidetavalt on tehtud edusamme Prantsusmaa jalgpallurite Zahir Belounis’ ja Stéphane Morello probleemide lahendamisel – nimetatud jalgpallurid on langenud sponsorlussüsteemi ohvriks ega ole saanud riigist lahkuda –, ning palub Katari ametiasutustel ja FIFA-l tagada, et selliseid asju enam ei juhtuks;

| 9. | palub Kataril ratifitseerida rahvusvahelise konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti; |
| --- | --- |

9.

palub Kataril ratifitseerida rahvusvahelise konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti;

| 10. | palub Kataril ratifitseerida ILO konventsioonid, muu hulgas need, mis käsitlevad võõrtöötajaid, ühinemisvabadust, organiseerumisõigust ja kollektiivse läbirääkimise õigust, kohalikke töötajaid ning eratööhõivebüroosid, ning kaaluda ILO-lt tehnilise abi taotlemist tagamaks, et Katari õigusaktid ja praktika on kooskõlas nimetatud konventsioonidega; |
| --- | --- |

10.

palub Kataril ratifitseerida ILO konventsioonid, muu hulgas need, mis käsitlevad võõrtöötajaid, ühinemisvabadust, organiseerumisõigust ja kollektiivse läbirääkimise õigust, kohalikke töötajaid ning eratööhõivebüroosid, ning kaaluda ILO-lt tehnilise abi taotlemist tagamaks, et Katari õigusaktid ja praktika on kooskõlas nimetatud konventsioonidega;

| 11. | nõuab, et võõrtöötajatele loodaks rohkem varjupaiku, pöörates erilist tähelepanu naiste ja laste vajadustele vastavatele varjupaikadele; väljendab heameelt, et 9. novembril 2013 kuulutati välja eluasemete ehitus 60 000 töötajale algusega detsembris 2013; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et võõrtöötajatele loodaks rohkem varjupaiku, pöörates erilist tähelepanu naiste ja laste vajadustele vastavatele varjupaikadele; väljendab heameelt, et 9. novembril 2013 kuulutati välja eluasemete ehitus 60 000 töötajale algusega detsembris 2013;

| 12. | kordab, et ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu suhetes peaks olema võtmetähtsusega küsimuseks kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni ratifitseerimine ja täielik rakendamine Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriikides; |
| --- | --- |

12.

kordab, et ELi ja Pärsia lahe koostöönõukogu suhetes peaks olema võtmetähtsusega küsimuseks kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni ratifitseerimine ja täielik rakendamine Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriikides;

| 13. | rõhutab, et Kataris staadioneid või muid infrastruktuuriprojekte ehitavad Euroopa korporatsioonid vastutavad selle eest, et töötingimused oleksid kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste normidega, ning ergutab ELi liikmesriike astuma samme tagamaks, et nende projekteerimis-, ehitus- ja konsultatsioonifirmad järgiksid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni suuniseid ja Ruggie põhimõtteid; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Kataris staadioneid või muid infrastruktuuriprojekte ehitavad Euroopa korporatsioonid vastutavad selle eest, et töötingimused oleksid kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste normidega, ning ergutab ELi liikmesriike astuma samme tagamaks, et nende projekteerimis-, ehitus- ja konsultatsioonifirmad järgiksid Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni suuniseid ja Ruggie põhimõtteid;

| 14. | palub Katari ametivõimudel teha tihedat koostööd asjaomaste ametiasutustega võõrtöötajate päritoluriikides, mis peaksid jälgima võõrtöötajaid Katarisse saatvate personaliotsingubüroode rolli; palub Euroopa välisteenistusel toetada töötajaid lähetavate riikide valitsusi, eelkõige Aasias, võõrtöötajate parema kohtlemise tagamisel; |
| --- | --- |

14.

palub Katari ametivõimudel teha tihedat koostööd asjaomaste ametiasutustega võõrtöötajate päritoluriikides, mis peaksid jälgima võõrtöötajaid Katarisse saatvate personaliotsingubüroode rolli; palub Euroopa välisteenistusel toetada töötajaid lähetavate riikide valitsusi, eelkõige Aasias, võõrtöötajate parema kohtlemise tagamisel;

| 15. | väljendab heameelt rahvusvahelise jalgpallurite liidu (FIFPro) üleskutse üle, et FIFA ja ILO määratud sõltumatud töökohaeksperdid saaksid juurdepääsu kõikidele objektidele ning neil oleksid volitused anda siduvaid soovitusi, et tagada rahvusvaheliste tööstandardite järgimine Kataris; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt rahvusvahelise jalgpallurite liidu (FIFPro) üleskutse üle, et FIFA ja ILO määratud sõltumatud töökohaeksperdid saaksid juurdepääsu kõikidele objektidele ning neil oleksid volitused anda siduvaid soovitusi, et tagada rahvusvaheliste tööstandardite järgimine Kataris;

| 16. | tuletab FIFA-le meelde, et tema vastutus ei piirdu üksnes jalgpalli ja võistluste korraldamisega, ning palub tal oma Euroopa liikmete aktiivsel toel saata Katarile selge ja jõuline sõnum, et 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ettevalmistustöid ei varjutaks sunnitöösüüdistused; |
| --- | --- |

16.

tuletab FIFA-le meelde, et tema vastutus ei piirdu üksnes jalgpalli ja võistluste korraldamisega, ning palub tal oma Euroopa liikmete aktiivsel toel saata Katarile selge ja jõuline sõnum, et 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ettevalmistustöid ei varjutaks sunnitöösüüdistused;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Katari valitsusele ja parlamendile, Pärsia lahe koostöönõukogu liikmete valitsustele ja parlamentidele, Rahvusvahelisele Jalgpalliliidule (FIFA), Euroopa Jalgpalliliidule (UEFA), Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile (ILO) ning ÜRO inimõiguste ülemvolinikule. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Katari valitsusele ja parlamendile, Pärsia lahe koostöönõukogu liikmete valitsustele ja parlamentidele, Rahvusvahelisele Jalgpalliliidule (FIFA), Euroopa Jalgpalliliidule (UEFA), Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile (ILO) ning ÜRO inimõiguste ülemvolinikule.

---

(1)  ELT C 247 E, 17.8.2012, lk 1.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/45

---

P7_TA(2013)0518

Õiglane õigusemõistmine Boliivias, eelkõige Előd Tóásó ja Mario Tadici juhtumid

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsioon õiglase kohtumõistmise kohta Boliivias ning eelkõige Előd Tóásó ja Mario Tadići juhtumite kohta (2013/2953(RSP))

(2016/C 436/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artikleid 9 ja 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artikleid 9 ja 10,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Boliivia on allkirjastanud ja ratifitseerinud, ning eriti selle artikleid 9, 10, 14, 15 ja 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Boliivia on allkirjastanud ja ratifitseerinud, ning eriti selle artikleid 9, 10, 14, 15 ja 16,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni, mille Boliivia on allkirjastanud ja ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast ÜRO konventsiooni, mille Boliivia on allkirjastanud ja ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artikleid 1, 2, 3, 5, 6 ja 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artikleid 1, 2, 3, 5, 6 ja 7,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 47 ja 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 47 ja 48,

| — | võttes arvesse Ameerika inimõiguste konventsiooni, mille Boliivia on allkirjastanud ja ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika inimõiguste konventsiooni, mille Boliivia on allkirjastanud ja ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse üleameerikalist konventsiooni piinamise tõkestamiseks ja selle eest karistamiseks, mille Boliivia on allkirjastanud ja ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üleameerikalist konventsiooni piinamise tõkestamiseks ja selle eest karistamiseks, mille Boliivia on allkirjastanud ja ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse Boliivia põhiseadust ja kriminaalmenetluse seadustikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Boliivia põhiseadust ja kriminaalmenetluse seadustikku,

| — | võttes arvesse Ungari parlamendi inimõiguste, vähemuste ja kodanikuühiskonna ja usuasjade komisjoni ning väliskomisjoni 23. mai 2012. aasta avaldust; võttes arvesse Boliivia parlamendi 12. juuni 2012. aasta avaldust vastuseks Ungari parlamendi avaldusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari parlamendi inimõiguste, vähemuste ja kodanikuühiskonna ja usuasjade komisjoni ning väliskomisjoni 23. mai 2012. aasta avaldust; võttes arvesse Boliivia parlamendi 12. juuni 2012. aasta avaldust vastuseks Ungari parlamendi avaldusele,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Boliivias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Boliivias,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 16. aprillil 2009. aastal arreteerisid Boliivia eriüksuslased Boliivias Santa Cruz de la Sierra linnas Ungari kodaniku Előd Tóásó ja Horvaatia kodaniku Mario Tadići; arvestades, et tulistamise käigus hukkus kolm inimest – Rumeenia kodanik Árpád Magyarosi, Iiri kodanik Michael Martin Dwyer ja Ungari kodanik Eduardo Rózsa-Flores; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 16. aprillil 2009. aastal arreteerisid Boliivia eriüksuslased Boliivias Santa Cruz de la Sierra linnas Ungari kodaniku Előd Tóásó ja Horvaatia kodaniku Mario Tadići; arvestades, et tulistamise käigus hukkus kolm inimest – Rumeenia kodanik Árpád Magyarosi, Iiri kodanik Michael Martin Dwyer ja Ungari kodanik Eduardo Rózsa-Flores;

| B. | arvestades, et Előd Tóásót ja Mario Tadićit on sellest ajast saadik hoitud ilma süüdistust esitamata eelvangistuses, eirates Boliivia seadust, mille kohaselt on eelvangistuse maksimaalseks kestuseks 36 kuud, mistõttu eelvangistusperiood oleks pidanud lõppema 16. aprillil 2012. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Előd Tóásót ja Mario Tadićit on sellest ajast saadik hoitud ilma süüdistust esitamata eelvangistuses, eirates Boliivia seadust, mille kohaselt on eelvangistuse maksimaalseks kestuseks 36 kuud, mistõttu eelvangistusperiood oleks pidanud lõppema 16. aprillil 2012. aastal;

| C. | arvestades, et väidetavalt on nii vahistamise kui ka kriminaalmenetluse käigus rikutud Előd Tóásó ja Mario Tadići põhilisi inimõigusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et väidetavalt on nii vahistamise kui ka kriminaalmenetluse käigus rikutud Előd Tóásó ja Mario Tadići põhilisi inimõigusi;

| D. | arvestades, et 18. mail 2010. aastal, kui Előd Tóásó ja Mario Tadić viibisid juba eelvangistuses, muudeti Boliivia kriminaalmenetluse seadustikus eelvangistuse kestust käsitlevat artiklit 239 ja pikendati eelvangistuse maksimaalset kestust tagasiulatuvalt 12-lt kuult 36 kuuni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 18. mail 2010. aastal, kui Előd Tóásó ja Mario Tadić viibisid juba eelvangistuses, muudeti Boliivia kriminaalmenetluse seadustikus eelvangistuse kestust käsitlevat artiklit 239 ja pikendati eelvangistuse maksimaalset kestust tagasiulatuvalt 12-lt kuult 36 kuuni;

| E. | arvestades, et 17. detsembril 2010. aastal sõnastati riiklikud süüdistused terrorismis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 17. detsembril 2010. aastal sõnastati riiklikud süüdistused terrorismis;

| F. | arvestades, et omavolilist kinnipidamist käsitleva ÜRO töörühma arvamuses nr 63/2011 (Boliivia Paljurahvuseline Riik) sedastatakse, et Boliivia rikub inimõiguste ülddeklaratsiooni mitme punkti osas ning kinnitatakse asjaolu, et Előd Tóásó vahistati ilma vahistamismääruseta ja et teda hoitakse vangistuses ebaseaduslikult; arvestades, et ÜRO töörühm kutsus seetõttu Boliivia valitsust üles Előd Tóásó viivitamata vabastama; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et omavolilist kinnipidamist käsitleva ÜRO töörühma arvamuses nr 63/2011 (Boliivia Paljurahvuseline Riik) sedastatakse, et Boliivia rikub inimõiguste ülddeklaratsiooni mitme punkti osas ning kinnitatakse asjaolu, et Előd Tóásó vahistati ilma vahistamismääruseta ja et teda hoitakse vangistuses ebaseaduslikult; arvestades, et ÜRO töörühm kutsus seetõttu Boliivia valitsust üles Előd Tóásó viivitamata vabastama;

| 1. | kutsub Boliivia ametivõime üles tagama Előd Tóásó ja Mario Tadići kohtuasjades õiglane ja sõltumatu kohtulik arutamine; |
| --- | --- |

1.

kutsub Boliivia ametivõime üles tagama Előd Tóásó ja Mario Tadići kohtuasjades õiglane ja sõltumatu kohtulik arutamine;

| 2. | võtab teadmiseks Boliivia parlamendi vastu võetud ja seejärel laialt levitatud aruande, mis põhineb Boliivia parlamendi enda poolt läbi viidud poliitilisel uurimisel kõnealuse juhtumi suhtes; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks Boliivia parlamendi vastu võetud ja seejärel laialt levitatud aruande, mis põhineb Boliivia parlamendi enda poolt läbi viidud poliitilisel uurimisel kõnealuse juhtumi suhtes;

| 3. | nõuab Árpád Magyarosi, Michael Martin Dwyeri ja Eduardo Rózsa-Floresi surmajuhtumite sõltumatut uurimist rahvusvaheliste ekspertide osavõtul; |
| --- | --- |

3.

nõuab Árpád Magyarosi, Michael Martin Dwyeri ja Eduardo Rózsa-Floresi surmajuhtumite sõltumatut uurimist rahvusvaheliste ekspertide osavõtul;

| 4. | kutsub Euroopa välisteenistust üles käsitlema kõnealust juhtumit Boliivia valitsusega suhtlemisel olulise küsimusena ning võtma sellega seoses konkreetseid meetmeid ja samme; |
| --- | --- |

4.

kutsub Euroopa välisteenistust üles käsitlema kõnealust juhtumit Boliivia valitsusega suhtlemisel olulise küsimusena ning võtma sellega seoses konkreetseid meetmeid ja samme;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Boliivia Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Boliivia Vabariigi valitsusele ja parlamendile, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, ÜRO peasekretärile ja ÜRO inimõiguste nõukogule.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 19. november 2013

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/47

---

P7_TA(2013)0456

Institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta otsus institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2011/2152(ACI))

(2016/C 436/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitava institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitava institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 310, 311, 312 ja 323, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 310, 311, 312 ja 323,

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides, (1)

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. veebruaril 2013. aastal vastu võetud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. veebruaril 2013. aastal vastu võetud järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 7.–8. veebruaril kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste kohta mitmeaastase finantsraamistiku kohta, (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 7.–8. veebruaril kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste kohta mitmeaastase finantsraamistiku kohta, (2)

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juunil 2013. aastal vastu võetud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juunil 2013. aastal vastu võetud järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta, (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta, (3)

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 127 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 127 lõiget 1,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0337/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0337/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu eesistujariik Iirimaa ja komisjon saavutasid 27. juunil 2013. aastal kõrgeimal poliitilisel tasandil poliitilise kokkuleppe 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament, nõukogu eesistujariik Iirimaa ja komisjon saavutasid 27. juunil 2013. aastal kõrgeimal poliitilisel tasandil poliitilise kokkuleppe 2014.–2020. aasta finantsraamistiku ja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta;

| B. | arvestades, et mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevaid uusi, Lissaboni lepinguga kehtestatud sätteid ja eelkõige neid, mis puudutavad Euroopa Parlamendile suurema rolli ja suuremate õiguste andmist, kasutati esimest korda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevaid uusi, Lissaboni lepinguga kehtestatud sätteid ja eelkõige neid, mis puudutavad Euroopa Parlamendile suurema rolli ja suuremate õiguste andmist, kasutati esimest korda;

| C. | arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis on asjakohane sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini rakendamiseks, iga-aastase eelarvemenetluse parandamiseks ning eelarvealase koostöö parandamiseks institutsioonide vahel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku kontekstis on asjakohane sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini rakendamiseks, iga-aastase eelarvemenetluse parandamiseks ning eelarvealase koostöö parandamiseks institutsioonide vahel;

| 1. | kiidab 2014.–2020. aasta finantsraamistikku käsitleva poliitilise kokkuleppe ja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe heaks; on kindlalt otsustanud kasutada eelseisvate eelarvemenetluste käigus täielikult ära uusi loodud vahendeid, eelkõige seoses paindlikkusega; |
| --- | --- |

1.

kiidab 2014.–2020. aasta finantsraamistikku käsitleva poliitilise kokkuleppe ja uue institutsioonidevahelise kokkuleppe heaks; on kindlalt otsustanud kasutada eelseisvate eelarvemenetluste käigus täielikult ära uusi loodud vahendeid, eelkõige seoses paindlikkusega;

| 2. | rõhutab, et nii nõukogus kui ka institutsioonidevahelisel tasandil peetud pikkade ja keeruliste läbirääkimiste ega nende tulemuste puhul ei ole tegemist Lissaboni lepinguga kehtestatud uute mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate sätete rahuldava rakendamisega, eriti nendega Euroopa Parlamendile antud suurema rolli ja suuremate õiguste osas; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et nii nõukogus kui ka institutsioonidevahelisel tasandil peetud pikkade ja keeruliste läbirääkimiste ega nende tulemuste puhul ei ole tegemist Lissaboni lepinguga kehtestatud uute mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate sätete rahuldava rakendamisega, eriti nendega Euroopa Parlamendile antud suurema rolli ja suuremate õiguste osas;

| 3. | mõistab hukka nõukogu läbirääkimiste strateegia, mis seisnes selles, et läbirääkijad pidid seadusandliku tavamenetluse alla kuuluvate elementide puhul – nagu üksikasjalikud eraldamise kriteeriumid, eraldised programmide või toetusesaajate kaupa ning oma äranägemisel tehtavad rahaeraldised, millega kohandatakse liidu eelarvest liikmesriikidele tehtavate tagasimaksete taset – kinni pidama Euroopa Ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta järeldustest, mille tõttu ei olnud kahel seadusandlikul institutsioonil võimalik nõuetekohaseid läbirääkimisi pidada; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka nõukogu läbirääkimiste strateegia, mis seisnes selles, et läbirääkijad pidid seadusandliku tavamenetluse alla kuuluvate elementide puhul – nagu üksikasjalikud eraldamise kriteeriumid, eraldised programmide või toetusesaajate kaupa ning oma äranägemisel tehtavad rahaeraldised, millega kohandatakse liidu eelarvest liikmesriikidele tehtavate tagasimaksete taset – kinni pidama Euroopa Ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta järeldustest, mille tõttu ei olnud kahel seadusandlikul institutsioonil võimalik nõuetekohaseid läbirääkimisi pidada;

| 4. | väljendab peale selle kahetsust selle üle, et viimase paari aasta arvukatel kontaktidel ja kohtumistel nõukogu delegatsiooni ja järjestikuste eesistujariikide vahel ei olnud mingit mõju läbirääkimiste õhkkonnale, ajakavale, sisule ega nõukogu seisukohale, sealhulgas vajadusele teha vahet finantsraamistiku kokkuleppe seadusandlike ja eelarveliste aspektide vahel; |
| --- | --- |

4.

väljendab peale selle kahetsust selle üle, et viimase paari aasta arvukatel kontaktidel ja kohtumistel nõukogu delegatsiooni ja järjestikuste eesistujariikide vahel ei olnud mingit mõju läbirääkimiste õhkkonnale, ajakavale, sisule ega nõukogu seisukohale, sealhulgas vajadusele teha vahet finantsraamistiku kokkuleppe seadusandlike ja eelarveliste aspektide vahel;

| 5. | järeldab, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikega 5 tuleks tulevikus määrata mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise lihtsustamiseks kindlaks alternatiivne töökorraldus, mis tagab Euroopa Parlamendile ELi toimimise lepinguga antud seadusandlike ja eelarvepädevuste täieliku austamise, tegelikud läbirääkimised nõukogus ka programmide õiguslike aluste mis tahes finantsraamistikuga seotud osade üle ning selle, et Euroopa Ülemkogu hoidub käitumast seadusandjana, millega ta rikuks ELi toimimise lepingut; |
| --- | --- |

5.

järeldab, et kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikega 5 tuleks tulevikus määrata mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise lihtsustamiseks kindlaks alternatiivne töökorraldus, mis tagab Euroopa Parlamendile ELi toimimise lepinguga antud seadusandlike ja eelarvepädevuste täieliku austamise, tegelikud läbirääkimised nõukogus ka programmide õiguslike aluste mis tahes finantsraamistikuga seotud osade üle ning selle, et Euroopa Ülemkogu hoidub käitumast seadusandjana, millega ta rikuks ELi toimimise lepingut;

| 6. | kutsub eelarvekomisjoni üles tegema koostöös põhiseaduskomisjoniga vajalikud järeldused ning esitama õigeaegselt enne 2016. aasta valimistejärgset läbivaatamist uued ettepanekud mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate läbirääkimiste pidamise tingimuste kohta, et tagada kogu eelarve vastuvõtmise protsessi demokraatlikkus ja läbipaistvus. |
| --- | --- |

6.

kutsub eelarvekomisjoni üles tegema koostöös põhiseaduskomisjoniga vajalikud järeldused ning esitama õigeaegselt enne 2016. aasta valimistejärgset läbivaatamist uued ettepanekud mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate läbirääkimiste pidamise tingimuste kohta, et tagada kogu eelarve vastuvõtmise protsessi demokraatlikkus ja läbipaistvus.

| 7. | kiidab lisatud kokkuleppe sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

7.

kiidab lisatud kokkuleppe sõlmimise heaks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistuja ja komisjoni presidendiga kokkuleppele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistuja ja komisjoni presidendiga kokkuleppele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus koos selle lisaga teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus koos selle lisaga teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0360.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0078.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0304.

---

LISA

INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOKKULEPE EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI VAHEL EELARVEDISTSIPLIINI, EELARVEALASE KOOSTÖÖ NING USALDUSVÄÄRSE FINANTSJUHTIMISE KOHTA

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub institutsioonidevahelise kokkuleppega, avaldatud ELT C 373, lk 1, 20. detsembril 2013).

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 19. november 2013

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/49

---

P7_TA(2013)0455

Mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 ***

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)

(2016/C 436/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu määruse vastuvõtmise ettepanekut (COM(2011)0398), mida on muudetud ettepanekuga COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse vastuvõtmise ettepanekut (COM(2011)0398), mida on muudetud ettepanekuga COM(2012)0388),

| — | võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (11791/2013) ning nõukogu 14. novembri 2013. aasta parandust selle kohta (11791/2013 COR 1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (11791/2013) ning nõukogu 14. novembri 2013. aasta parandust selle kohta (11791/2013 COR 1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 312 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a (C7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 312 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a (C7-0238/2013),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku heakskiitmise menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise huvides (1),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 7.–8. veebruaril 2013 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste kohta, milles käsitletakse mitmeaastast finantsraamistikku (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni 7.–8. veebruaril 2013 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järelduste kohta, milles käsitletakse mitmeaastast finantsraamistikku (2),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2013. aasta resolutsiooni mitmeaastast finantsraamistikku (2014–2020) käsitleva poliitilise kokkuleppe kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 81 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja artikli 81 lõiget 1,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni soovitust, regionaalarengukomisjoni arvamust ning transpordi- ja turismikomisjoni kirja (A7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni soovitust, regionaalarengukomisjoni arvamust ning transpordi- ja turismikomisjoni kirja (A7-0389/2013),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, käesolevale resolutsioonile lisatud kujul; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, käesolevale resolutsioonile lisatud kujul;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonid; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonid;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0360.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0078.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0304.

---

1. lisa

NÕUKOGU MÄÄRUSE EELNÕU, MILLEGA MÄÄRATAKSE KINDLAKS MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK AASTATEKS 2014–2020

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1311/2013).

---

2. lisa

AVALDUSED

Ühisavaldus omavahendite kohta

| 1. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 kohaselt varustab liit end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega ning samuti sätestatakse kõnealuses artiklis, et eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid. Artikli 311 kolmandas lõigus on märgitud, et nõukogu võtab seadusandliku erimenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt vastu otsuse omavahendite süsteemi kohta ning et seoses sellega võib nõukogu kehtestada uusi omavahendite kategooriaid või tunnistada kehtetuks olemasolevaid kategooriaid. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 kohaselt varustab liit end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega ning samuti sätestatakse kõnealuses artiklis, et eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid. Artikli 311 kolmandas lõigus on märgitud, et nõukogu võtab seadusandliku erimenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt vastu otsuse omavahendite süsteemi kohta ning et seoses sellega võib nõukogu kehtestada uusi omavahendite kategooriaid või tunnistada kehtetuks olemasolevaid kategooriaid.

| 2. | Sellele tuginedes esitas komisjon 2011. aasta juunis mitu ettepanekut liidu omavahendite süsteemi reformimiseks. Euroopa Ülemkogus leppis oma 7.–8. veebruari kohtumisel kokku, et omavahendite süsteem peaks põhinema üldistel lihtsuse, läbipaistvuse ja võrdsuse põhimõtetel. Lisaks sellele kutsus Euroopa Ülemkogu nõukogu üles jätkama tööd komisjoni ettepanekuga uute käibemaksupõhiste omavahendite kohta. Samuti paluti finantstehingute maksu valdkonna tõhustatud koostöös osalevatel liikmesriikidel analüüsida, kas finantstehingute maksust võiks saada ELi eelarve uus omavahendite baas. |
| --- | --- |

2.

Sellele tuginedes esitas komisjon 2011. aasta juunis mitu ettepanekut liidu omavahendite süsteemi reformimiseks. Euroopa Ülemkogus leppis oma 7.–8. veebruari kohtumisel kokku, et omavahendite süsteem peaks põhinema üldistel lihtsuse, läbipaistvuse ja võrdsuse põhimõtetel. Lisaks sellele kutsus Euroopa Ülemkogu nõukogu üles jätkama tööd komisjoni ettepanekuga uute käibemaksupõhiste omavahendite kohta. Samuti paluti finantstehingute maksu valdkonna tõhustatud koostöös osalevatel liikmesriikidel analüüsida, kas finantstehingute maksust võiks saada ELi eelarve uus omavahendite baas.

| 3. | Omavahendite küsimusega on vaja täiendavalt töötada. Sel eesmärgil kutsutakse kokku kõrgetasemeline rühm, mis koosneb kolme institutsiooni nimetatud liikmetest. Arvesse võetakse kõiki olemasolevaid või tulevasi panuseid, mida võivad anda kolm Euroopa institutsiooni ja riikide parlamendid. Tuginetakse asjakohasele oskusteabele, sealhulgas riiklike eelarve- ja maksuasutuste ning sõltumatute ekspertide esitatule. |
| --- | --- |

3.

Omavahendite küsimusega on vaja täiendavalt töötada. Sel eesmärgil kutsutakse kokku kõrgetasemeline rühm, mis koosneb kolme institutsiooni nimetatud liikmetest. Arvesse võetakse kõiki olemasolevaid või tulevasi panuseid, mida võivad anda kolm Euroopa institutsiooni ja riikide parlamendid. Tuginetakse asjakohasele oskusteabele, sealhulgas riiklike eelarve- ja maksuasutuste ning sõltumatute ekspertide esitatule.

| 4. | Rühma ülesanne on vaadata üldiselt läbi omavahendite süsteem, lähtudes üldistest lihtsuse, läbipaistvuse, võrdsuse ja demokraatliku vastutuse põhimõtetest. Esimene hinnang avaldatakse 2014. aasta lõpul. Töö edenemist hinnatakse poliitilisel tasandil korrapäraste kohtumiste kaudu, mis toimuvad vähemalt üks kord iga kuue kuu tagant. |
| --- | --- |

4.

Rühma ülesanne on vaadata üldiselt läbi omavahendite süsteem, lähtudes üldistest lihtsuse, läbipaistvuse, võrdsuse ja demokraatliku vastutuse põhimõtetest. Esimene hinnang avaldatakse 2014. aasta lõpul. Töö edenemist hinnatakse poliitilisel tasandil korrapäraste kohtumiste kaudu, mis toimuvad vähemalt üks kord iga kuue kuu tagant.

| 5. | Riikide parlamendid kutsutakse 2016. aastal institutsioonidevahelisele konverentsile, et hinnata kõnealuse töö tulemusi. |
| --- | --- |

5.

Riikide parlamendid kutsutakse 2016. aastal institutsioonidevahelisele konverentsile, et hinnata kõnealuse töö tulemusi.

| 6. | Nimetatud töö tulemuste põhjal hindab komisjon, kas uued omavahendite algatused on asjakohased. Hinnang koostatakse paralleelselt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 1a sätestatud vahehindamisega, pidades silmas võimalike reformide kaalumist järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemikuks. |
| --- | --- |

6.

Nimetatud töö tulemuste põhjal hindab komisjon, kas uued omavahendite algatused on asjakohased. Hinnang koostatakse paralleelselt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 1a sätestatud vahehindamisega, pidades silmas võimalike reformide kaalumist järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemikuks.

Ühisavaldus avaliku sektori kulutuste tõhususe parandamise kohta ELi tegevusega hõlmatud valdkondades

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nõustuvad tegema koostööd, mille eesmärgiks on kulude vähendamine ja parem sünergia riikide ja Euroopa tasandil, sihiga parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust ELi tegevusega hõlmatud valdkondades. Seda silmas pidades tuginevad institutsioonid oma äranägemise kohaselt muu hulgas parimaid tavasid käsitlevatele teadmistele, teabe vahetamisele ning kättesaadavatele sõltumatutele hindamistele. Tulemused peaksid olema kättesaadavad ja olema üheks aluseks komisjoni ettepanekule, mis käsitleb järgmist mitmeaastast finantsraamistikku.

Ühisavaldus

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku, et mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) suhtes kohaldatavatesse iga-aastastesse eelarvemenetlustesse integreeritakse vajaduse korral soolist võrdõiguslikkust arvestavad elemendid, võttes arvesse seda, kuidas liidu üldine finantsraamistik aitab kaasa soolise võrdõiguslikkuse paranemisele (ning tagab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise).

Ühisavaldus nõukogu määruse, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, artikli 15 kohta

Institutsioonid lepivad kokku, et kasutavad nõukogu määruse, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, artiklis 15 nimetatud summat järgmiselt: 2143 miljonit eurot noorte tööhõive jaoks, 200 miljonit eurot Horisont 2020 jaoks, 150 miljonit eurot Erasmuse jaoks ja 50 miljonit eurot COSME jaoks.

Euroopa Komisjoni avaldus riiklike haldusdeklaratsioonide kohta

Euroopa Parlament taotles eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas 17. aprilli 2013. aasta resolutsioonis näidisvormi loomist riiklike haldusdeklaratsioonide jaoks, mille liikmesriigid esitavad sobival poliitilisel tasandil. Komisjon on valmis seda taotlust kaaluma ning soovib kutsuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu osalema töörühma, et esitada käesoleva aasta lõpuks asjakohased soovitused.

Euroopa Komisjoni avaldus vahehindamise/muutmise kohta

Pidades silmas mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklit 1a ja võttes arvesse hindamise tulemusi, kinnitab komisjon oma kavatsust esitada seadusandlikke ettepanekuid mitmeaastase finantsraamistiku määruse läbivaatamiseks. Seoses sellega pöörab ta erilist tähelepanu maksete koguvaru toimimisele, eesmärgiga tagada, et kogumaksete ülemmäär jääb kättesaadavaks kogu perioodi jooksul. Samuti analüüsib komisjon kulukohustuste koguvaru arengut. Lisaks võtab komisjon arvesse programmi „Horisont 2020“ erinõudeid. Ka analüüsib komisjon järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate omapoolsete ettepanekute vastavusse viimist institutsioonide poliitiliste tsüklitega.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/52

---

P7_TA(2013)0457

Paranduseelarve projekt nr 7/2013 – Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) tugevdamine noorte töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamiseks Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 7/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

(2016/C 436/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (2),

| — | võttes arvesse 17. mail 2006. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mail 2006. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (4),

| — | võttes arvesse 25. juulil 2013. aastal komisjoni poolt vastu võetud paranduseelarve projekti nr 7/2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juulil 2013. aastal komisjoni poolt vastu võetud paranduseelarve projekti nr 7/2013 (COM(2013)0557),

| — | võttes arvesse 7. oktoobril 2013. aastal vastu võetud ja 14. oktoobril 2013. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 7/2013 kohta (14180/2013 – C7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. oktoobril 2013. aastal vastu võetud ja 14. oktoobril 2013. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 7/2013 kohta (14180/2013 – C7-0350/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0367/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0367/2013),

| A. | arvestades, et 2013. aasta üldeelarve paranduseelarve projektis nr 7 suurendatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1b kulukohustuste assigneeringuid 150 miljoni euro võrra eesmärgiga käsitleda „teatavaid küsimusi“, mis tulenevad aastaid 2014–2020 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste lõplikest tulemustest ning puudutavad Prantsusmaad, Itaaliat ja Hispaaniat; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2013. aasta üldeelarve paranduseelarve projektis nr 7 suurendatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1b kulukohustuste assigneeringuid 150 miljoni euro võrra eesmärgiga käsitleda „teatavaid küsimusi“, mis tulenevad aastaid 2014–2020 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste lõplikest tulemustest ning puudutavad Prantsusmaad, Itaaliat ja Hispaaniat;

| B. | arvestades, et see täiendav eraldis peaks aitama lahendada konkreetseid tööpuuduse, eelkõige noorte tööpuuduse, vaesuse ja sotsiaalse kaasatuse olukordi nendes liikmesriikides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et see täiendav eraldis peaks aitama lahendada konkreetseid tööpuuduse, eelkõige noorte tööpuuduse, vaesuse ja sotsiaalse kaasatuse olukordi nendes liikmesriikides;

| C. | arvestades, et komisjon on seisukohal, et kõige asjakohasem viis nende liikmesriikide abistamiseks on Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendite suurendamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon on seisukohal, et kõige asjakohasem viis nende liikmesriikide abistamiseks on Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) vahendite suurendamine;

| D. | arvestades, et kulukohustuste assigneeringute suurendamist 150 miljoni euro võrra rahastatakse rubriigi 1b kulude ülemmäära raames olevast varust (16 miljonit eurot) ja paindlikkusinstrumendi (134 miljonit eurot) kasutuselevõtmisega selleks konkreetseks meetmeks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kulukohustuste assigneeringute suurendamist 150 miljoni euro võrra rahastatakse rubriigi 1b kulude ülemmäära raames olevast varust (16 miljonit eurot) ja paindlikkusinstrumendi (134 miljonit eurot) kasutuselevõtmisega selleks konkreetseks meetmeks;

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve projekti nr 7/2013, mille komisjon esitas 25. juulil 2013. aastal ja millega suurendatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1b kulukohustuste assigneeringuid 150 miljoni euro võrra eesmärgiga käsitleda „teatavaid küsimusi“, mis tulenevad aastaid 2014–2020 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku Euroopa Ülemkogus toimunud läbirääkimiste lõplikest tulemustest ja puudutavad Prantsusmaad, Itaaliat ja Hispaaniat; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve projekti nr 7/2013, mille komisjon esitas 25. juulil 2013. aastal ja millega suurendatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1b kulukohustuste assigneeringuid 150 miljoni euro võrra eesmärgiga käsitleda „teatavaid küsimusi“, mis tulenevad aastaid 2014–2020 hõlmava mitmeaastase finantsraamistiku Euroopa Ülemkogus toimunud läbirääkimiste lõplikest tulemustest ja puudutavad Prantsusmaad, Itaaliat ja Hispaaniat;

| 2. | toetab komisjoni ettepanekut suunata see täiendav eraldis olemasolevatesse ESFi programmidesse mõjutatud liikmesriikides, et lahendada konkreetseid tööpuuduse, eelkõige noorte tööpuuduse, ja sotsiaalse kaasatuse olukordi; ootab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile õigeaegselt aruande sellest eraldisest rahastatavate konkreetsete meetmete ja tegevuse kohta; |
| --- | --- |

2.

toetab komisjoni ettepanekut suunata see täiendav eraldis olemasolevatesse ESFi programmidesse mõjutatud liikmesriikides, et lahendada konkreetseid tööpuuduse, eelkõige noorte tööpuuduse, ja sotsiaalse kaasatuse olukordi; ootab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile õigeaegselt aruande sellest eraldisest rahastatavate konkreetsete meetmete ja tegevuse kohta;

| 3. | märgib ühtlasi, et täiendavat 150 miljonit eurot rahastatakse peamiselt paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega; |
| --- | --- |

3.

märgib ühtlasi, et täiendavat 150 miljonit eurot rahastatakse peamiselt paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega;

| 4. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 7/2013 kohta heaks; |
| --- | --- |

4.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 7/2013 kohta heaks;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 7/2013 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 7/2013 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 66, 8.3.2013.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/54

---

P7_TA(2013)0458

Paranduseelarve projekt nr 8/2013 (PEP 2a) – maksete assigneeringute suurendamine mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja maksete assigneeringute puudujääk 2013. aasta eelarves

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 8/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

(2016/C 436/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtestuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtestuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (4),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 8/2013, mille komisjon esitas 25. septembril 2013. aastal (COM(2013)0669), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 8/2013, mille komisjon esitas 25. septembril 2013. aastal (COM(2013)0669),

| — | võttes arvesse 30. oktoobril vastu võetud ja 31. oktoobril 2013. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 8/2013 kohta (14871/2013 – C7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. oktoobril vastu võetud ja 31. oktoobril 2013. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 8/2013 kohta (14871/2013 – C7-0387/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0371/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0371/2013),

| A. | arvestades, et 2013. aasta paranduseelarve projektiga nr 8/2013 suurendatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1a, 1b, 2, 3a, 3b ja 4 maksete assigneeringuid kokku 3,9 miljardi euro võrra, et katta täitmata vajadused kuni aasta lõpuni, et varem võetud ja praegused juriidilised kohustused saaksid täidetud, rahalised karistused ära hoitud ning et abisaajad saaksid vahendid, millega seotud kulukohustuste assigneeringud on Euroopa Parlament ja nõukogu liidu ametliku poliitika raames heaks kiitnud juba varasemate aastate eelarvetes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2013. aasta paranduseelarve projektiga nr 8/2013 suurendatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1a, 1b, 2, 3a, 3b ja 4 maksete assigneeringuid kokku 3,9 miljardi euro võrra, et katta täitmata vajadused kuni aasta lõpuni, et varem võetud ja praegused juriidilised kohustused saaksid täidetud, rahalised karistused ära hoitud ning et abisaajad saaksid vahendid, millega seotud kulukohustuste assigneeringud on Euroopa Parlament ja nõukogu liidu ametliku poliitika raames heaks kiitnud juba varasemate aastate eelarvetes;

| B. | arvestades, et täiendavaid maksete assigneeringuid taotletakse täitmata kulukohustuste määra vähendamiseks ning selleks, et vältida ebatavaliselt suure maksmata arvete määra ülekandumist 2014. aastasse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et täiendavaid maksete assigneeringuid taotletakse täitmata kulukohustuste määra vähendamiseks ning selleks, et vältida ebatavaliselt suure maksmata arvete määra ülekandumist 2014. aastasse;

| C. | arvestades, et paranduseelarve projektiga 8/2013 täiendatakse paranduseelarve projekti nr 2/2013, mille komisjon esitas 2013. aasta märtsis, mille maht oli 11,2 miljardit eurot ja mille eelarvepädevad institutsioonid kiitsid 2013. aasta septembris heaks vaid osaliselt – 7,3 miljardi euro ulatuses; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paranduseelarve projektiga 8/2013 täiendatakse paranduseelarve projekti nr 2/2013, mille komisjon esitas 2013. aasta märtsis, mille maht oli 11,2 miljardit eurot ja mille eelarvepädevad institutsioonid kiitsid 2013. aasta septembris heaks vaid osaliselt – 7,3 miljardi euro ulatuses;

| D. | arvestades, et 2013. aastasse tuli üle kanda 16,2 miljardi euro suuruses summas (2007.–2013. aasta) ühtekuuluvuspoliitikaga seotud maksetaotlusi, mida ei olnud 2012. aasta lõpuks välja makstud, mis vähendas 2013. aasta eelarves käesoleva aasta vajaduste katmiseks kättesaadavate maksete summat; arvestades, et see summa peaks 2013. aasta lõpuks ulatuma 20 miljardi euroni, eeldusel et paranduseelarve projekt nr 8/2013 võetakse täies mahus vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2013. aastasse tuli üle kanda 16,2 miljardi euro suuruses summas (2007.–2013. aasta) ühtekuuluvuspoliitikaga seotud maksetaotlusi, mida ei olnud 2012. aasta lõpuks välja makstud, mis vähendas 2013. aasta eelarves käesoleva aasta vajaduste katmiseks kättesaadavate maksete summat; arvestades, et see summa peaks 2013. aasta lõpuks ulatuma 20 miljardi euroni, eeldusel et paranduseelarve projekt nr 8/2013 võetakse täies mahus vastu;

| E. | arvestades, et 27. juunil 2013. aastal kõrgeimal poliitilisel tasandil Euroopa Parlamendi, nõukogu eesistuja ja komisjoni vahel 2014.–2020. aasta finantsraamistiku kohta saavutatud poliitiline kokkulepe hõlmas nõukogu poliitilist kohustust võtta kõik vajalikud meetmed, millega tagada liidu 2013. aasta kohustuste täielik täitmine, võtta ametlikult vastu 7,3 miljardi euro suurune paranduseelarve projekt 2/2013 ning võtta põhjendatud maksete assigneeringute puudujäägivältimiseks viivitamata vastu veel üks paranduseelarve projekt, mille komisjon esitab varasügisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 27. juunil 2013. aastal kõrgeimal poliitilisel tasandil Euroopa Parlamendi, nõukogu eesistuja ja komisjoni vahel 2014.–2020. aasta finantsraamistiku kohta saavutatud poliitiline kokkulepe hõlmas nõukogu poliitilist kohustust võtta kõik vajalikud meetmed, millega tagada liidu 2013. aasta kohustuste täielik täitmine, võtta ametlikult vastu 7,3 miljardi euro suurune paranduseelarve projekt 2/2013 ning võtta põhjendatud maksete assigneeringute puudujäägivältimiseks viivitamata vastu veel üks paranduseelarve projekt, mille komisjon esitab varasügisel;

| F. | arvestades, et finantsmääruse artikli 41 lõike 2 kohaselt on komisjon maksete vajaduste üldise aastalõpu läbivaatuse raames uurinud sisemiste ümberpaigutuste võimalusi ja teinud ettepaneku paigutada koondümberpaigutuse raames ümber 509,8 miljonit eurot; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et finantsmääruse artikli 41 lõike 2 kohaselt on komisjon maksete vajaduste üldise aastalõpu läbivaatuse raames uurinud sisemiste ümberpaigutuste võimalusi ja teinud ettepaneku paigutada koondümberpaigutuse raames ümber 509,8 miljonit eurot;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament seab oma 3. juuli 2013. aasta resolutsioonis mitmeaastase finantsraamistiku määruse või 2014. aasta eelarve heakskiitmise sõltuvaks täiendava paranduseelarve projekti vastuvõtmisest nõukogu poolt varasügisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament seab oma 3. juuli 2013. aasta resolutsioonis mitmeaastase finantsraamistiku määruse või 2014. aasta eelarve heakskiitmise sõltuvaks täiendava paranduseelarve projekti vastuvõtmisest nõukogu poolt varasügisel;

| 1. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon esitas 25. septembril 2013. aastal paranduseelarve projekti nr 8/2013, millega suurendatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1a, 1b, 2, 3a, 3b ja 4 maksete assigneeringuid kokku 3,9 miljardi euro võrra juba paranduseelarve projektis nr 2/2013 kavandatud üldise tasemeni; rõhutab, et kui paranduseelarve projekt nr 8/2013 vastu võetakse, on maksete ülemmäär saavutatud; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon esitas 25. septembril 2013. aastal paranduseelarve projekti nr 8/2013, millega suurendatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1a, 1b, 2, 3a, 3b ja 4 maksete assigneeringuid kokku 3,9 miljardi euro võrra juba paranduseelarve projektis nr 2/2013 kavandatud üldise tasemeni; rõhutab, et kui paranduseelarve projekt nr 8/2013 vastu võetakse, on maksete ülemmäär saavutatud;

| 2. | tuletab meelde, et paranduseelarve projekt nr 8/2013 kujutab endast vastavalt kõigi kolme institutsiooni varasematele lubadustele paranduseelarve projekti nr 2/2013 teist osa, mille puhul on tegemist miinimumiga, mida on vaja liidu juriidiliste kohustuste ja varasemate kohustuste täitmiseks 2013. aasta lõpuks, et vältida rahalisi karistusi ja vähendada täitmata kulukohustuste summat; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et paranduseelarve projekt nr 8/2013 kujutab endast vastavalt kõigi kolme institutsiooni varasematele lubadustele paranduseelarve projekti nr 2/2013 teist osa, mille puhul on tegemist miinimumiga, mida on vaja liidu juriidiliste kohustuste ja varasemate kohustuste täitmiseks 2013. aasta lõpuks, et vältida rahalisi karistusi ja vähendada täitmata kulukohustuste summat;

| 3. | on seisukohal, et nagu komisjon on korduvalt öelnud, võimaldab paranduseelarve projekti nr 8/2013 täies mahus vastuvõtmine liidul täita 2013. aasta lõpuks kõik oma juriidilised kohustused; on aga mures selle pärast, et kuigi makseid suurendatakse kokku 11,2 miljardi euro võrra (paranduseelarve projekt nr 2/2013 ja paranduseelarve projekt nr 8/2013), on – nagu komisjon 26. septembril 2013. aastal toimunud viimatisel maksete teemalisel institutsioonidevahelisel kohtumisel märkis – ikkagi oodata, et järgmisse aastasse tuleb siiski üle kanda umbes 20 miljardi euro eest 2007.–2013. aasta ühtekuuluvusprogrammidega seotud maksetaotlusi; rõhutab, et olukord on kriitiline ka muude programmide puhul, mis ei kuulu rubriiki 1b; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et nagu komisjon on korduvalt öelnud, võimaldab paranduseelarve projekti nr 8/2013 täies mahus vastuvõtmine liidul täita 2013. aasta lõpuks kõik oma juriidilised kohustused; on aga mures selle pärast, et kuigi makseid suurendatakse kokku 11,2 miljardi euro võrra (paranduseelarve projekt nr 2/2013 ja paranduseelarve projekt nr 8/2013), on – nagu komisjon 26. septembril 2013. aastal toimunud viimatisel maksete teemalisel institutsioonidevahelisel kohtumisel märkis – ikkagi oodata, et järgmisse aastasse tuleb siiski üle kanda umbes 20 miljardi euro eest 2007.–2013. aasta ühtekuuluvusprogrammidega seotud maksetaotlusi; rõhutab, et olukord on kriitiline ka muude programmide puhul, mis ei kuulu rubriiki 1b;

| 4. | tuletab meelde, et paranduseelarve projekti nr 8/2013 vastuvõtmine nõukogu poolt oli osa 2014.–2020. aasta finantsraamistikku käsitlevast poliitilisest kokkuleppest ja sellega on seega täidetud vaid üks neist kolmest tingimusest, mille Euroopa Parlament seadis nõusoleku andmisele mitmeaastase finantsraamistiku määruse kohta, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et paranduseelarve projekti nr 8/2013 vastuvõtmine nõukogu poolt oli osa 2014.–2020. aasta finantsraamistikku käsitlevast poliitilisest kokkuleppest ja sellega on seega täidetud vaid üks neist kolmest tingimusest, mille Euroopa Parlament seadis nõusoleku andmisele mitmeaastase finantsraamistiku määruse kohta, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi 3. juuli 2013. aasta resolutsioonis;

| 5. | nõustub nõukogu tehtud 14,8 miljoni euro suuruse kärpega üksnes seetõttu, et see summa täiendaks paranduseelarve projekti nr 2/2013 esialgset 11,2 miljardit eurot; rõhutab sellega seoses, et Euroopa Parlament jääb kindlaks oma põhimõttele, et Euroopa Liidu Solidaarsusfondi sarnaste erivahendite rahastamiseks tuleks kasutada uusi – nii kulukohustuste kui ka maksete – assigneeringuid, mis ületavad mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid; |
| --- | --- |

5.

nõustub nõukogu tehtud 14,8 miljoni euro suuruse kärpega üksnes seetõttu, et see summa täiendaks paranduseelarve projekti nr 2/2013 esialgset 11,2 miljardit eurot; rõhutab sellega seoses, et Euroopa Parlament jääb kindlaks oma põhimõttele, et Euroopa Liidu Solidaarsusfondi sarnaste erivahendite rahastamiseks tuleks kasutada uusi – nii kulukohustuste kui ka maksete – assigneeringuid, mis ületavad mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid;

| 6. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 314 lõike 3 kohane nõukogu seisukoht on ettevalmistav akt ja kehtib alates selle vastuvõtmise kuupäevast; annab teada, et peab paranduseelarve projekti nr 8/2013 käsitlevat nõukogu seisukohta, mille nõukogu ametis olev eesistuja esitas Euroopa Parlamendile 31. oktoobril 2013, ELi toimimise lepingu artikli 314 lõigete 3 ja 4 tähenduses kehtivaks alates selle vastuvõtmisest 30. oktoobril 2013; ei poolda sellele lisatud „otsuses“ sisalduvat klauslit, millega nõukogu püüab seada paranduseelarve projekti nr 8/2013 käsitleva seisukoha kehtivuse tingimuseks selle, et Euroopa Parlament kiidab heaks kokkuleppe mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohta ja nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 9/2013 kohta, ning jätab asjaomase klausli tähelepanuta; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 314 lõike 3 kohane nõukogu seisukoht on ettevalmistav akt ja kehtib alates selle vastuvõtmise kuupäevast; annab teada, et peab paranduseelarve projekti nr 8/2013 käsitlevat nõukogu seisukohta, mille nõukogu ametis olev eesistuja esitas Euroopa Parlamendile 31. oktoobril 2013, ELi toimimise lepingu artikli 314 lõigete 3 ja 4 tähenduses kehtivaks alates selle vastuvõtmisest 30. oktoobril 2013; ei poolda sellele lisatud „otsuses“ sisalduvat klauslit, millega nõukogu püüab seada paranduseelarve projekti nr 8/2013 käsitleva seisukoha kehtivuse tingimuseks selle, et Euroopa Parlament kiidab heaks kokkuleppe mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 kohta ja nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 9/2013 kohta, ning jätab asjaomase klausli tähelepanuta;

| 7. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 8/2013 kohta heaks; |
| --- | --- |

7.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 8/2013 kohta heaks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 8/2013 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 8/2013 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 66, 8.3.2013.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/56

---

P7_TA(2013)0459

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine (taotlus EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials, Hispaania)

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials, Hispaania) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

(2016/C 436/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0635 – C7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0635 – C7-0269/2013),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus“),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0341/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0341/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009. aastal kuni 31. detsembrini 2011. aastal esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond“) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009. aastal kuni 31. detsembrini 2011. aastal esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Hispaania esitas taotluse EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, et saada fondist rahalist toetust seoses 630 töötaja koondamisega 140 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Comunidad Valencianas, taotledes abi 300 koondatud töötajale, kelle puhul taotletakse fondi kaasrahastamist vaatlusperioodil 14. juunist 2012. aastal kuni 14. märtsini 2013. aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hispaania esitas taotluse EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, et saada fondist rahalist toetust seoses 630 töötaja koondamisega 140 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Comunidad Valencianas, taotledes abi 300 koondatud töötajale, kelle puhul taotletakse fondi kaasrahastamist vaatlusperioodil 14. juunist 2012. aastal kuni 14. märtsini 2013. aastal;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele;

| 1. | nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Hispaanial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

nõustub komisjoniga, et fondi määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja seetõttu on Hispaanial õigus saada kõnealuse määruse alusel rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Hispaania ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 22. mail 2013. aastal ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 16. septembril 2013. aastal; avaldab heameelt kiiresti, nelja kuu jooksul toimunud hindamise üle; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Hispaania ametiasutused esitasid taotluse fondist rahalise toetuse saamiseks 22. mail 2013. aastal ja komisjon tegi oma hinnangu teatavaks 16. septembril 2013. aastal; avaldab heameelt kiiresti, nelja kuu jooksul toimunud hindamise üle;

| 3. | märgib, et kriis on rängalt mõjutanud tööhõivet Comunidad Valenciana piirkonnas ning tööpuuduse tase ulatus seal 2013. aasta I kvartalis 29,19 %ni; väljendab heameelt asjaolu üle, et piirkond kasutab suure tööpuuduse probleemi lahendamiseks jälle fondi abi; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kriis on rängalt mõjutanud tööhõivet Comunidad Valenciana piirkonnas ning tööpuuduse tase ulatus seal 2013. aasta I kvartalis 29,19 %ni; väljendab heameelt asjaolu üle, et piirkond kasutab suure tööpuuduse probleemi lahendamiseks jälle fondi abi;

| 4. | õnnitleb Communidad Valencianat selle eest, et ta on suuteline taotlema fondist abi ja kasutama seda probleemide lahendamiseks oma tööturul, mida iseloomustab VKEde suur osakaal; tuletab sellega seoses meelde, et Comunidad Valenciana piirkond on juba taotlenud fondi abi nelja juhtumi puhul tekstiili-, keraamika- ja looduskivide sektoris ning ehitussektoris (3); |
| --- | --- |

4.

õnnitleb Communidad Valencianat selle eest, et ta on suuteline taotlema fondist abi ja kasutama seda probleemide lahendamiseks oma tööturul, mida iseloomustab VKEde suur osakaal; tuletab sellega seoses meelde, et Comunidad Valenciana piirkond on juba taotlenud fondi abi nelja juhtumi puhul tekstiili-, keraamika- ja looduskivide sektoris ning ehitussektoris (3);

| 5. | on seisukohal, et koondamised 140 tootmisettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Comunidad Valencianas (ES52) on seotud oluliste struktuurimuutustega maailma kaubanduses, mis on põhjustanud muude mittemetalsetest mineraalidest toodete impordi suurenemise Euroopa Liitu ning liidu osatähtsuse vähenemise muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmisel ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et koondamised 140 tootmisettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Comunidad Valencianas (ES52) on seotud oluliste struktuurimuutustega maailma kaubanduses, mis on põhjustanud muude mittemetalsetest mineraalidest toodete impordi suurenemise Euroopa Liitu ning liidu osatähtsuse vähenemise muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmisel ülemaailmsel tasandil;

| 6. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et selleks, et töötajad saaksid kiiret abi, otsustasid Hispaania ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist koondatud töötajatele 22. augustil 2013. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et selleks, et töötajad saaksid kiiret abi, otsustasid Hispaania ametiasutused alustada individuaalsete meetmete rakendamist koondatud töötajatele 22. augustil 2013. aastal, varakult enne lõpliku otsuse saamist esildatud kooskõlastatud paketi jaoks fondist toetuse saamise kohta;

| 7. | märgib, et Hispaania ametiasutused annavad teada, et nende hinnangul, mis põhineb eelnevatel fondi kasutamiseks esitatud taotlustest saadud kogemustel, otsustab meetmetes osaleda vaid 300 töötajat nende hulgast, kellele fondi toetust taotletakse; kutsub Hispaania ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kogu selle võimaluste piires, eelkõige põhiharidusega töötajate (kes moodustavad 74,4 % töötajatest, kellele abi taotletakse) oskuste täiendamiseks; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Hispaania ametiasutused annavad teada, et nende hinnangul, mis põhineb eelnevatel fondi kasutamiseks esitatud taotlustest saadud kogemustel, otsustab meetmetes osaleda vaid 300 töötajat nende hulgast, kellele fondi toetust taotletakse; kutsub Hispaania ametiasutusi üles kasutama fondi toetust kogu selle võimaluste piires, eelkõige põhiharidusega töötajate (kes moodustavad 74,4 % töötajatest, kellele abi taotletakse) oskuste täiendamiseks;

| 8. | võtab teadmiseks, et kaasrahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett sisaldab 300 koondatud töötaja tööturule taasintegreerimise meetmeid, nagu kutsesobivuse määramine, kutsenõustamine, juhendamine, koolitus, aktiivse tööotsingu toetamine, nõustamine tööks ettevõtluses, ning toetusi ja stiimuleid, nagu töö otsimist toetavad meetmed, toetus transpordikulude katteks, töökohavahetuse toetus ja ettevõtte loomise toetus; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks, et kaasrahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett sisaldab 300 koondatud töötaja tööturule taasintegreerimise meetmeid, nagu kutsesobivuse määramine, kutsenõustamine, juhendamine, koolitus, aktiivse tööotsingu toetamine, nõustamine tööks ettevõtluses, ning toetusi ja stiimuleid, nagu töö otsimist toetavad meetmed, toetus transpordikulude katteks, töökohavahetuse toetus ja ettevõtte loomise toetus;

| 9. | märgib, et kooskõlastatud paketis nähakse ette rahalised stiimulid töö otsimiseks (kindlasummaline toetus 300 eurot), liikuvustoetus (kuni 400 eurot), töökohavahetuse toetus (kuni 700 eurot); väljendab heameelt asjaolu üle, et rahaliste stiimulite kogusumma on piiratud ja enamus toetusest on mõeldud koolituseks, nõustamiseks, tööotsingu toetamiseks ning ettevõtluse toetamiseks; |
| --- | --- |

9.

märgib, et kooskõlastatud paketis nähakse ette rahalised stiimulid töö otsimiseks (kindlasummaline toetus 300 eurot), liikuvustoetus (kuni 400 eurot), töökohavahetuse toetus (kuni 700 eurot); väljendab heameelt asjaolu üle, et rahaliste stiimulite kogusumma on piiratud ja enamus toetusest on mõeldud koolituseks, nõustamiseks, tööotsingu toetamiseks ning ettevõtluse toetamiseks;

| 10. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et fondi kooskõlastatud meetmete paketi kavandamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega, eriti kohaliku tasandi ametiühingutega (UGT-PV, CCOO-PV) ja mittetulundusliku organisatsiooniga FESMAC, ning et fondi rakendamise ja selle vahendite kättesaadavaks muutmise eri etappidel kohaldatakse sugupoolte võrdsuse poliitikat ja mittediskrimineerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt tõsiasja üle, et fondi kooskõlastatud meetmete paketi kavandamisel konsulteeriti sotsiaalpartneritega, eriti kohaliku tasandi ametiühingutega (UGT-PV, CCOO-PV) ja mittetulundusliku organisatsiooniga FESMAC, ning et fondi rakendamise ja selle vahendite kättesaadavaks muutmise eri etappidel kohaldatakse sugupoolte võrdsuse poliitikat ja mittediskrimineerimise põhimõtet;

| 11. | tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, kui tähtis on tõsta kõigi töötajate tööalast konkurentsivõimet, pakkudes neile kohandatud koolitust ning tunnustades nende kutsealase karjääri raames omandatud oskusi ja pädevusi; eeldab, et kooskõlastatud paketti kuuluv koolitus kohandatakse mitte üksnes koondatud töötajate vajadustele, vaid ka tegelikule ärikeskkonnale;

| 12. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kooskõlastatud pakett sisaldab kutseõpet, milles keskendutakse valdkondadele, kus on võimalused olemas või tõenäoliselt tekivad, samuti oskuste täiendamist, mis on suunatud tootjate tulevaste vajaduste täitmiseks koondamistest mõjutatud sektoris; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt asjaolu üle, et kooskõlastatud pakett sisaldab kutseõpet, milles keskendutakse valdkondadele, kus on võimalused olemas või tõenäoliselt tekivad, samuti oskuste täiendamist, mis on suunatud tootjate tulevaste vajaduste täitmiseks koondamistest mõjutatud sektoris;

| 13. | märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine; |
| --- | --- |

13.

märgib, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab teavet selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; rõhutab, et Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest rahastamisvahenditest; tuletab meelde, et on komisjonilt nõudnud nende andmete võrdleva analüüsi esitamist komisjoni aastaaruannetes, et tagada täielik vastavus kehtivate eeskirjadega ja hoida ära liidu rahastatavate teenuste topeltrahastamine;

| 14. | palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetluskorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos ettepanekuga fondi kasutuselevõtmiseks ka komisjoni hinnang fondi kasutuselevõtmise taotluse toetuskõlblikkuse kohta; loodab, et uues määruses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014-2020) kohta tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

14.

palub osalevatel institutsioonidel teha vajalikke parandusi menetluskorras, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi nõudmisele kiirendada toetuste eraldamist kehtestanud parandatud menetluse eesmärgiga esitada eelarvepädevatele institutsioonidele koos ettepanekuga fondi kasutuselevõtmiseks ka komisjoni hinnang fondi kasutuselevõtmise taotluse toetuskõlblikkuse kohta; loodab, et uues määruses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014-2020) kohta tehakse menetlusse veelgi rohkem parandusi ning saavutatakse fondi suurem tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| 15. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleb tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist stabiilsele tööle; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleb tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist stabiilsele tööle; rõhutab ühtlasi, et fondist saadava abiga võib kaasrahastada ainult aktiivseid tööturumeetmeid, mis aitavad kaasa kestvale ja pikaajalisele tööhõivele; kordab, et fondist antav abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 16. | väljendab heameelt selle üle, et nõukogu saavutas kokkuleppe viia fondi kohaldamist käsitlevasse määrusesse ajavahemikul 2014–2020 uuesti sisse kriteerium fondi kasutuselevõtmiseks kriisi korral, millega lubatakse lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt selle üle, et nõukogu saavutas kokkuleppe viia fondi kohaldamist käsitlevasse määrusesse ajavahemikul 2014–2020 uuesti sisse kriteerium fondi kasutuselevõtmiseks kriisi korral, millega lubatakse lisaks töötajatele, kes on kaotanud töö maailmakaubanduse suurte struktuurimuutuste tagajärjel, toetada rahaliselt ka neid, kes on kaotanud töö praeguse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| 17. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

17.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 18. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

19.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  Taotlused EGF/2009/0014 ES/Comunidad Valenciana; EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana ja EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana Construction of buildings.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials, Hispaania)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2013/708/EL).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/59

---

P7_TA(2013)0460

Programm „Erasmus kõigi jaoks“ ***I

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu haridus-, koolitus-, noorsoo- ja spordiprogramm „ERASMUS KÕIGI JAOKS“ (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0788),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 165 lõiget 4 ja artikli 166 lõiget 4, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0436/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 24. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 24. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0405/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0405/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 154.

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 200.

---

P7_TC1-COD(2011)0371

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ.

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1288/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/60 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/60

---

P7_TA(2013)0461

Programm „Loov Euroopa“ ***I

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus programmi „Loov Euroopa“ kehtestamise kohta (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0785),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 166 lõiget 4, artikli 167 lõiget 5 ja artikli 173 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 166 lõiget 4, artikli 167 lõiget 5 ja artikli 173 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0435/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 18. juuli 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 18. juuli 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A7-0011/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 35.

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 156.

---

P7_TC1-COD(2011)0370

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1295/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/61

---

P7_TA(2013)0462

Programm „Kodanike Euroopa“ ***

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu määruse eelnõu kohta, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014–2020 programm „Kodanike Euroopa“ (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)

(2016/C 436/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (12557/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (12557/2013),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 (C7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 352 (C7-0307/2013),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 1 ja artiklit 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 1 ja artiklit 37,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0424/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0424/2012),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud avalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud avalduse;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

LISA

Euroopa Parlamendi avaldus

Euroopa Parlament kinnitab veel kord oma veendumust, et kõnealuse määrusega järgitakse ka kultuuri ja ajalooga seotud eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 167. Seetõttu oleks tulnud sellele aktile kohaldada kahte õiguslikku alust, mis nõudnuks seadusandliku tavamenetluse kasutamist. Euroopa Parlament loobus oma seisukohast kahe õigusliku aluse küsimuses ja sellest johtuvalt ka kaasotsustamismenetluse nõudmisest ning nõustus nõusolekumenetluse kasutamisega vastavalt komisjoni ettepanekule, mis põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 352, ainuüksi selleks, et vältida täielikku menetluslikku ummikseisu ja sellest tulenevat viivitust programmi jõustamisel. Euroopa Parlament rõhutab, et on otsustanud sellise olukorra kordumist enam mitte lubada.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/62

---

P7_TA(2013)0463

Euroopa ühendamise rahastu ***I

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Ühendamise Rahastu (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0665/3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0665/3),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0374/2011),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust kavandatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust kavandatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 10. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 10. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni ühiseid arutelusid vastavalt kodukorra artiklile 51, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni ühiseid arutelusid vastavalt kodukorra artiklile 51,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0021/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0021/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 116.

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 125.

---

P7_TC1-COD(2011)0302

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1316/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/63

---

P7_TA(2013)0464

Üleeuroopaline transpordivõrk ***I

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0650/3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0650/3),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0375/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. juuni 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0012/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0012/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 130.

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 150.

---

P7_TC1-COD(2011)0294

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1315/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/64

---

P7_TA(2013)0465

Põllumajandus- ja kalandusstatistika ***I

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse teatavaid õigusakte põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0724), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0724),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0397/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Hispaania Saadikute Kongressi ja Hispaania Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hispaania Saadikute Kongressi ja Hispaania Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 6. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0148/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0148/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2012)0343

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 19. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse teatavaid seadusandlikke akte põllumajandus- ja kalandusstatistika valdkonnas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1350/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/65

---

P7_TA(2013)0466

Riigihankeleping ***

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu riigihankelepingu muutmise protokolli sõlmimise kohta (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 436/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07917/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07917/2013),

| — | võttes arvesse riigihankelepingu muutmise protokolli projekti (07918/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riigihankelepingu muutmise protokolli projekti (07918/2013),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimese lõigule, kooskõlas artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v (C7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimese lõigule, kooskõlas artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktiga v (C7-0180/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0339/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A7-0339/2013),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/66

---

P7_TA(2013)0467

Piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamine ***

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni artiklite 25 ja 26 muudatus (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 436/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12713/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12713/2013),

| — | võttes arvesse piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni artiklite 25 ja 26 muudatust (12713/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni artiklite 25 ja 26 muudatust (12713/2013),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7–0304/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7–0304/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A7-0356/2013),

| 1. | annab nõusoleku ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni artiklite 25 ja 26 muudatuse Euroopa Liidu nimel heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni artiklite 25 ja 26 muudatuse Euroopa Liidu nimel heakskiitmiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/67

---

P7_TA(2013)0468

ITER-projekti täiendav teadusprogramm (2014–2018) *

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus ITER-projekti täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 436/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0931), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0931),

| — | võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artiklit 7,

| — | võttes arvesse nõukogu taotlust arvamuse esitamise kohta (C7-0032/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu taotlust arvamuse esitamise kohta (C7-0032/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0211/2013),

| A. | arvestades, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga ei ole Euroopa Parlamendile endiselt antud kaasseadusandja õigusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga ei ole Euroopa Parlamendile endiselt antud kaasseadusandja õigusi;

| 1. | esitab positiivse arvamuse komisjoni ettepaneku kohta selle muudetud kujul; |
| --- | --- |

1.

esitab positiivse arvamuse komisjoni ettepaneku kohta selle muudetud kujul;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 106a; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 106a;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus – 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1) | Liit kinnitab oma jätkuvat pühendumist ITER-projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu

   (1)

  („ITERi leping“) täitmisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1)

Liit kinnitab oma jätkuvat pühendumist ITER-projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu

   (1)

  („ITERi leping“) täitmisele.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | ITER-projekti ühiseks elluviimiseks loodava
  ITERi
  Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu (edaspidi „ITERi leping“)
  allkirjastasid 21. novembril 2006 Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid. ITERi lepinguga asutatakse ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (edaspidi „ITERi organisatsioon“), mis vastutab täies ulatuses ITERi rajatiste ehitamise, käitamise, kasutamise ja inaktiveerimise eest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

ITER-projekti ühiseks elluviimiseks loodava
  ITERi
  Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu (edaspidi „ITERi leping“)
  allkirjastasid 21. novembril 2006 Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid. ITERi lepinguga asutatakse ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (edaspidi „ITERi organisatsioon“), mis vastutab täies ulatuses ITERi rajatiste ehitamise, käitamise, kasutamise ja inaktiveerimise eest.

| (1) | ITERi
  lepingu
  allkirjastasid 21. novembril 2006 Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid. ITERi lepinguga asutatakse ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (edaspidi „ITERi organisatsioon“), mis vastutab täies ulatuses ITERi rajatiste ehitamise, käitamise, kasutamise ja inaktiveerimise eest. |
| --- | --- |

(1)

ITERi
  lepingu
  allkirjastasid 21. novembril 2006 Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid. ITERi lepinguga asutatakse ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (edaspidi „ITERi organisatsioon“), mis vastutab täies ulatuses ITERi rajatiste ehitamise, käitamise, kasutamise ja inaktiveerimise eest.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Läbirääkimistel eesmärgiga saavutada teiste ITERi lepinguosaliste toetus ITERile Euroopas asukoha kindlaksmääramisele sõlmiti 2007. aastal Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Jaapani valitsuse vahel tuumasünteesiuuringutele laiema lähenemisviisi meetmete ühist rakendamist käsitlev leping, milles on sätestatud täiendavad ühised tuumasünteesialased teadusuuringud Jaapani territooriumil, selleks et tagada ITERi kõrgjõudlusega toimimise kiire algus. Laiema lähenemisviisi meetmed ja muud ITERiga seotud meetmed võetakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte kaudu. Laiema lähenemisviisi meetmete rahastamine tagatakse peamiselt mitterahaliste osamaksetega mõnelt ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte liikmesriigilt, samal ajal kui ülejäänud osa Euratomi osalusest kaetakse Euratomi eelarvest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Läbirääkimistel eesmärgiga saavutada teiste ITERi lepinguosaliste toetus ITERile Euroopas asukoha kindlaksmääramisele sõlmiti 2007. aastal Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Jaapani valitsuse vahel tuumasünteesiuuringutele laiema lähenemisviisi meetmete ühist rakendamist käsitlev leping, milles on sätestatud täiendavad ühised tuumasünteesialased teadusuuringud Jaapani territooriumil, selleks et tagada ITERi kõrgjõudlusega toimimise kiire algus. Laiema lähenemisviisi meetmed ja muud ITERiga seotud meetmed võetakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte kaudu. Laiema lähenemisviisi meetmete rahastamine tagatakse peamiselt mitterahaliste osamaksetega mõnelt ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte liikmesriigilt, samal ajal kui ülejäänud osa Euratomi osalusest kaetakse Euratomi eelarvest.

| (3) | Läbirääkimistel eesmärgiga saavutada teiste ITERi lepinguosaliste toetus ITERile Euroopas asukoha kindlaksmääramisele sõlmiti 2007. aastal Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Jaapani valitsuse vahel tuumasünteesiuuringutele laiema lähenemisviisi meetmete ühist rakendamist käsitlev leping, milles on sätestatud täiendavad ühised tuumasünteesialased teadusuuringud Jaapani territooriumil, selleks et tagada ITERi kõrgjõudlusega toimimise kiire algus. Laiema lähenemisviisi meetmed ja muud ITERiga seotud meetmed võetakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte kaudu. Laiema lähenemisviisi meetmete rahastamine tagatakse peamiselt mitterahaliste osamaksetega mõnelt ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte liikmesriigilt, samal ajal kui ülejäänud osa Euratomi osalusest kaetakse Euratomi eelarvest.
  2012. aasta Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe (EFDA) dokumendis „Tuumasünteesielekter – tuumasünteesienergia kasutuselevõtu tegevuskava“ (2012 EFDA tuumasünteesienergia tegevuskava) on esile toodud vajadus keskse tähtsusega projektide pideva rahalise toetamise järele ning teadus- ja arendustegevuse järele keskse tähtsusega valdkondades kuni kuupäevani, mil ITER alustab tegevust, et tulla toime teaduslike ja tehniliste väljakutsetega, mis tuleb tuumasünteesienergia kasutuselevõtmiseks ületada. |
| --- | --- |

(3)

Läbirääkimistel eesmärgiga saavutada teiste ITERi lepinguosaliste toetus ITERile Euroopas asukoha kindlaksmääramisele sõlmiti 2007. aastal Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Jaapani valitsuse vahel tuumasünteesiuuringutele laiema lähenemisviisi meetmete ühist rakendamist käsitlev leping, milles on sätestatud täiendavad ühised tuumasünteesialased teadusuuringud Jaapani territooriumil, selleks et tagada ITERi kõrgjõudlusega toimimise kiire algus. Laiema lähenemisviisi meetmed ja muud ITERiga seotud meetmed võetakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte kaudu. Laiema lähenemisviisi meetmete rahastamine tagatakse peamiselt mitterahaliste osamaksetega mõnelt ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte liikmesriigilt, samal ajal kui ülejäänud osa Euratomi osalusest kaetakse Euratomi eelarvest.
  2012. aasta Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe (EFDA) dokumendis „Tuumasünteesielekter – tuumasünteesienergia kasutuselevõtu tegevuskava“ (2012 EFDA tuumasünteesienergia tegevuskava) on esile toodud vajadus keskse tähtsusega projektide pideva rahalise toetamise järele ning teadus- ja arendustegevuse järele keskse tähtsusega valdkondades kuni kuupäevani, mil ITER alustab tegevust, et tulla toime teaduslike ja tehniliste väljakutsetega, mis tuleb tuumasünteesienergia kasutuselevõtmiseks ületada.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Ajavahemikuks pärast 2013. aastat tegi komisjon oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve“ ettepaneku rahastada ITER-projekti väljaspool mitmeaastast raamistikku. Seepärast tuleks ajavahemikuks 2014–2018 luua ITER-projekti täiendav teadusprogramm. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Ajavahemikuks pärast 2013. aastat tegi komisjon oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve“ ettepaneku rahastada ITER-projekti väljaspool mitmeaastast raamistikku. Seepärast tuleks ajavahemikuks 2014–2018 luua ITER-projekti täiendav teadusprogramm.

| (5) | ITER-projekt peaks kindlustama liidu juhtpositsiooni tuumasünteesi valdkonnas tänu esitatud ehitus- ja kasutuselevõtualaste eesmärkide õigeaegsele elluviimisele. |
| --- | --- |

(5)

ITER-projekt peaks kindlustama liidu juhtpositsiooni tuumasünteesi valdkonnas tänu esitatud ehitus- ja kasutuselevõtualaste eesmärkide õigeaegsele elluviimisele.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | ITER-projekti
  täiendavat teadusprogrammi
  tuleks
  rahastada liikmesriikide osamaksetest, mis põhinevad sissenõudmismääral, mida kohaldatakse iga liikmesriigi kogurahvatulu suhtes, nagu see on määratletud kogurahvatulu omavahendite osa arvutamiseks Euroopa Liidu üldeelarves
  .
  Kõnealused osamaksed tehakse Euroopa Liidu üldeelarvesse eespool nimetatud programmi jaoks.
  Kolmandad riigid, kes on sõlminud Euratomiga juhitava termotuumasünteesi alase koostöölepingu, mis seob nende vastavad uurimisprogrammid Euratomi programmidega, peaksid samuti saama
  kõnealusesse programmi
  panustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

ITER-projekti
  täiendavat teadusprogrammi
  tuleks
  rahastada liikmesriikide osamaksetest, mis põhinevad sissenõudmismääral, mida kohaldatakse iga liikmesriigi kogurahvatulu suhtes, nagu see on määratletud kogurahvatulu omavahendite osa arvutamiseks Euroopa Liidu üldeelarves
  .
  Kõnealused osamaksed tehakse Euroopa Liidu üldeelarvesse eespool nimetatud programmi jaoks.
  Kolmandad riigid, kes on sõlminud Euratomiga juhitava termotuumasünteesi alase koostöölepingu, mis seob nende vastavad uurimisprogrammid Euratomi programmidega, peaksid samuti saama
  kõnealusesse programmi
  panustada.

| (6) | Hoolimata kulude piiramise meetmetest, mille rakendamist tuleks jätkata, võivad
  ITER-projekti
  puhul jätkuvalt tekkida ülekulud selle teadusliku iseloomu ning suure mahu ja tehnoloogilise riski tõttu. Artiklis 2 sätestatud maksimumsummat ületavad kulud ei tohiks kuidagi mõjutada muid liidu eelarvest ja eelkõige teadusuuringute eelarve rubriigist 1A rahastatavaid projekte (Horisont 2020) ning nende katmiseks
  tuleks
  kasutada vajaduse korral ülemmäärasid ületavaid lisavahendeid
  . Kolmandad riigid, kes on sõlminud Euratomiga juhitava termotuumasünteesi alase koostöölepingu, mis seob nende vastavad uurimisprogrammid Euratomi programmidega, peaksid samuti saama
  täiendavasse teadusprogrammi
  panustada. |
| --- | --- |

(6)

Hoolimata kulude piiramise meetmetest, mille rakendamist tuleks jätkata, võivad
  ITER-projekti
  puhul jätkuvalt tekkida ülekulud selle teadusliku iseloomu ning suure mahu ja tehnoloogilise riski tõttu. Artiklis 2 sätestatud maksimumsummat ületavad kulud ei tohiks kuidagi mõjutada muid liidu eelarvest ja eelkõige teadusuuringute eelarve rubriigist 1A rahastatavaid projekte (Horisont 2020) ning nende katmiseks
  tuleks
  kasutada vajaduse korral ülemmäärasid ületavaid lisavahendeid
  . Kolmandad riigid, kes on sõlminud Euratomiga juhitava termotuumasünteesi alase koostöölepingu, mis seob nende vastavad uurimisprogrammid Euratomi programmidega, peaksid samuti saama
  täiendavasse teadusprogrammi
  panustada.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7 a) | Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid nõustuma, et ITER-projektiga seotud täitmata maksete assigneeringute edasilükkamist või pikendamist tuleks vältida, ning nad peaksid kohustuma tegema koostööd sellise olukorra vältimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7 a)

Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid nõustuma, et ITER-projektiga seotud täitmata maksete assigneeringute edasilükkamist või pikendamist tuleks vältida, ning nad peaksid kohustuma tegema koostööd sellise olukorra vältimiseks.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8 a) | Projektil „Joint European Torus“ (JET) peaks olema keskne roll energiasüsteemide ümberkujundamisel, nagu on nõutud 2012. aasta Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe (EFDA) tuumasünteesi tegevuskavas esitatud prioriteetides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8 a)

Projektil „Joint European Torus“ (JET) peaks olema keskne roll energiasüsteemide ümberkujundamisel, nagu on nõutud 2012. aasta Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe (EFDA) tuumasünteesi tegevuskavas esitatud prioriteetides.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vastavalt artiklile 3 rahastatakse
  programmi maksimaalselt 2 573 miljoni euro suuruse toetusega (jooksevväärtuses). | Programmi
  rahastatakse
  maksimaalselt 2 573 miljoni euro suuruse toetusega (jooksevväärtuses)
  MFFi ülemmääradest suuremas ulatuses, täpsemalt väljaspool rubriiki 1a, ning täiendusena eelarvele, mis on ette nähtud raamprogrammile Horisont 2020, Euratomi raamprogrammile või muudele liidu programmidele, säilitades samas täiel määral nii Euroopa Parlamendi kui nõukogu õigused
  .
  Seetõttu peaks programmi rahastamiseks olema piisavalt rahalisi vahendeid, et võimaldada liidul programmi ellu viia, kehtestades samas MFFis liidu eelarvest eraldatavate osamaksete tagatud maksimumsumma aastateks 2014–2018. Maksimumsummat ületavad kulud ei tohi kuidagi mõjutada eelarvevahendite eraldamist muudele projektidele ja nende rahastamiseks tuleb kasutada vajaduse korral ülemmäärasid ületavaid lisavahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Vastavalt artiklile 3 rahastatakse
  programmi maksimaalselt 2 573 miljoni euro suuruse toetusega (jooksevväärtuses).

Programmi
  rahastatakse
  maksimaalselt 2 573 miljoni euro suuruse toetusega (jooksevväärtuses)
  MFFi ülemmääradest suuremas ulatuses, täpsemalt väljaspool rubriiki 1a, ning täiendusena eelarvele, mis on ette nähtud raamprogrammile Horisont 2020, Euratomi raamprogrammile või muudele liidu programmidele, säilitades samas täiel määral nii Euroopa Parlamendi kui nõukogu õigused
  .
  Seetõttu peaks programmi rahastamiseks olema piisavalt rahalisi vahendeid, et võimaldada liidul programmi ellu viia, kehtestades samas MFFis liidu eelarvest eraldatavate osamaksete tagatud maksimumsumma aastateks 2014–2018. Maksimumsummat ületavad kulud ei tohi kuidagi mõjutada eelarvevahendite eraldamist muudele projektidele ja nende rahastamiseks tuleb kasutada vajaduse korral ülemmäärasid ületavaid lisavahendeid.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi rahastatakse
  liikmesriikide osamaksetest, mis põhinevad sissenõudmismääral, mida kohaldatakse iga liikmesriigi kogurahvatulu suhtes, nagu see on määratletud kogurahvatulu omavahendite osa arvutamiseks Euroopa
  Liidu
  üldeelarves. Kõnealuseid osamakseid käsitatakse programmi jaoks sihtotstarbelise välistuluna vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/2010 [uus finantsmäärus] artiklile XX. | Programmi rahastatakse liidu
  omavahenditest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Programmi rahastatakse
  liikmesriikide osamaksetest, mis põhinevad sissenõudmismääral, mida kohaldatakse iga liikmesriigi kogurahvatulu suhtes, nagu see on määratletud kogurahvatulu omavahendite osa arvutamiseks Euroopa
  Liidu
  üldeelarves. Kõnealuseid osamakseid käsitatakse programmi jaoks sihtotstarbelise välistuluna vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr XX/2010 [uus finantsmäärus] artiklile XX.

Programmi rahastatakse liidu
  omavahenditest.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kolmandad riigid, kes on sõlminud Euratomiga juhitava termotuumasünteesi alase koostöölepingu, mis seob nende vastavad uurimisprogrammid Euratomi programmidega (edaspidi „assotsieerunud riigid“), võivad
  samuti
  kõnealusesse programmi panustada. | Kolmandad riigid, kes on sõlminud Euratomiga juhitava termotuumasünteesi alase koostöölepingu, mis seob nende vastavad uurimisprogrammid Euratomi programmidega (edaspidi „assotsieerunud riigid“), võivad kõnealusesse programmi panustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kolmandad riigid, kes on sõlminud Euratomiga juhitava termotuumasünteesi alase koostöölepingu, mis seob nende vastavad uurimisprogrammid Euratomi programmidega (edaspidi „assotsieerunud riigid“), võivad
  samuti
  kõnealusesse programmi panustada.

Kolmandad riigid, kes on sõlminud Euratomiga juhitava termotuumasünteesi alase koostöölepingu, mis seob nende vastavad uurimisprogrammid Euratomi programmidega (edaspidi „assotsieerunud riigid“), võivad kõnealusesse programmi panustada.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon esitab enne 30. juunit 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule nende arvamuse saamiseks programmi edusammude vahekokkuvõtte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon esitab enne 30. juunit 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule nende arvamuse saamiseks programmi edusammude vahekokkuvõtte.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. | 1.   Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise
  või eksimuste
  tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
  Komisjon võtab ühtlasi kasutusele asjakohased meetmed, millega tagatakse piisav riskikontroll ja ülekulude vältimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.

1.   Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise
  või eksimuste
  tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
  Komisjon võtab ühtlasi kasutusele asjakohased meetmed, millega tagatakse piisav riskikontroll ja ülekulude vältimine.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapealsete kontrollide alusel kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja muid kolmandaid isikuid, keda on käesoleva otsuse alusel rahastatud liidu vahenditest. | 2.   
  Euroopa Parlamendil,
  komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapealsete kontrollide alusel kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja muid kolmandaid isikuid, keda on käesoleva otsuse alusel rahastatud liidu vahenditest.
  Arvestades ITER-projekti ulatust ja varasemaid märkimisväärseid puudujääke, on nõutav, et Euroopa Parlament teostaks eelarvepädeva institutsioonina ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsioonina hoolikat järelevalvet ning komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt programmi edenemisest, pidades eelkõige silmas kulusid ja ajakava. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapealsete kontrollide alusel kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja muid kolmandaid isikuid, keda on käesoleva otsuse alusel rahastatud liidu vahenditest.

2.   
  Euroopa Parlamendil,
  komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapealsete kontrollide alusel kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja muid kolmandaid isikuid, keda on käesoleva otsuse alusel rahastatud liidu vahenditest.
  Arvestades ITER-projekti ulatust ja varasemaid märkimisväärseid puudujääke, on nõutav, et Euroopa Parlament teostaks eelarvepädeva institutsioonina ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsioonina hoolikat järelevalvet ning komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti korrapäraselt programmi edenemisest, pidades eelkõige silmas kulusid ja ajakava.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva otsuse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks. | Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva otsuse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.
  Selliste auditite ja kohapealsete kontrollide tulemused edastatakse Euroopa Parlamendile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva otsuse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.

Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva otsuse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks.
  Selliste auditite ja kohapealsete kontrollide tulemused edastatakse Euroopa Parlamendile.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – teaduslik ja tehnoloogiline eesmärk – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eesmärgi saavutamiseks kasutatava strateegia esimene prioriteet on ehitada ITER (suur katserajatis, mis näitab termotuumasünteesi teaduslikku ja tehnilist teostatavust), pärast mida ehitatakse termotuumaelektrijaama näidis. | Eesmärgi saavutamiseks kasutatava strateegia esimene prioriteet on ehitada ITER (suur katserajatis, mis näitab termotuumasünteesi teaduslikku ja tehnilist teostatavust), pärast mida ehitatakse termotuumaelektrijaama näidis.
  Arvesse tuleks võtta 2012. aasta Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe (EFDA) tuumasünteesi tegevuskavas esitatud prioriteete eesmärgiga tagada, et ITER etendab energiasüsteemide ümberkujundamisel keskset rolli. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Eesmärgi saavutamiseks kasutatava strateegia esimene prioriteet on ehitada ITER (suur katserajatis, mis näitab termotuumasünteesi teaduslikku ja tehnilist teostatavust), pärast mida ehitatakse termotuumaelektrijaama näidis.

Eesmärgi saavutamiseks kasutatava strateegia esimene prioriteet on ehitada ITER (suur katserajatis, mis näitab termotuumasünteesi teaduslikku ja tehnilist teostatavust), pärast mida ehitatakse termotuumaelektrijaama näidis.
  Arvesse tuleks võtta 2012. aasta Euroopa termotuumasünteesi arendamise kokkuleppe (EFDA) tuumasünteesi tegevuskavas esitatud prioriteete eesmärgiga tagada, et ITER etendab energiasüsteemide ümberkujundamisel keskset rolli.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – teaduslik ja tehnoloogiline eesmärk – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Aastaks 2050 tuleb tõestada konkurentsivõimelise elektritootmise võimalikkust. Selle eesmärgi nimel vaatab komisjon programmi korrapäraselt läbi ning koostab igal aastal eduaruande, milles käsitletakse füüsikaliste, tehnoloogiliste, eelarve- ning ohutusprobleemide lahendamist. Oma aruandes peab komisjon esitama analüüsi võimalikest mõjudest kolmele peamisele etapile ja situatsioonikava, milles määratakse eeliste, riskide ja kulude põhjal kindlaks prioriteedid kaubandusliku termotuumasünteesi eesmärkide saavutamiseks. Riskide tuvastamiseks ja nende maandamise kiirendamiseks peab komisjon kaaluma varajase hoiatamise süsteemi kasutuselevõtmist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Aastaks 2050 tuleb tõestada konkurentsivõimelise elektritootmise võimalikkust. Selle eesmärgi nimel vaatab komisjon programmi korrapäraselt läbi ning koostab igal aastal eduaruande, milles käsitletakse füüsikaliste, tehnoloogiliste, eelarve- ning ohutusprobleemide lahendamist. Oma aruandes peab komisjon esitama analüüsi võimalikest mõjudest kolmele peamisele etapile ja situatsioonikava, milles määratakse eeliste, riskide ja kulude põhjal kindlaks prioriteedid kaubandusliku termotuumasünteesi eesmärkide saavutamiseks. Riskide tuvastamiseks ja nende maandamise kiirendamiseks peab komisjon kaaluma varajase hoiatamise süsteemi kasutuselevõtmist.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – aluspõhimõtted – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Termotuumasünteesil on potentsiaal aidata järgmise paari aastakümne jooksul oluliselt kaasa ELi säästvale ja turvalisele energiavarustuse tagamisele. Selle edukas väljatöötamine tagaks ohutu, säästva ja keskkonnahoidliku elektrienergia. | Termotuumasünteesil on potentsiaal aidata järgmise paari aastakümne jooksul oluliselt kaasa ELi säästvale ja turvalisele energiavarustuse tagamisele. Selle edukas väljatöötamine tagaks ohutu, säästva ja keskkonnahoidliku elektrienergia.
  Tuumasünteesienergia kasutuselevõtmine on väga paljutõotav eesmärk, aga ka märkimisväärne väljakutse, sest tuumasünteesienergeetika teostatavuse tõestamiseks tuleb veel lahendada teatavad füüsikalised ja tehnilised küsimused. Nende raskuste ületamiseks on oluline, et liit teeks kõik endast oleneva projekti JET jõupingutuste toetamiseks ja ärakasutamiseks, et aidata võimalikust teadmiste või kogemuste puudumisest üle saada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Termotuumasünteesil on potentsiaal aidata järgmise paari aastakümne jooksul oluliselt kaasa ELi säästvale ja turvalisele energiavarustuse tagamisele. Selle edukas väljatöötamine tagaks ohutu, säästva ja keskkonnahoidliku elektrienergia.

Termotuumasünteesil on potentsiaal aidata järgmise paari aastakümne jooksul oluliselt kaasa ELi säästvale ja turvalisele energiavarustuse tagamisele. Selle edukas väljatöötamine tagaks ohutu, säästva ja keskkonnahoidliku elektrienergia.
  Tuumasünteesienergia kasutuselevõtmine on väga paljutõotav eesmärk, aga ka märkimisväärne väljakutse, sest tuumasünteesienergeetika teostatavuse tõestamiseks tuleb veel lahendada teatavad füüsikalised ja tehnilised küsimused. Nende raskuste ületamiseks on oluline, et liit teeks kõik endast oleneva projekti JET jõupingutuste toetamiseks ja ärakasutamiseks, et aidata võimalikust teadmiste või kogemuste puudumisest üle saada.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – meetmed – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | tagada Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni, sealhulgas sellisesse teadus- ja arendustegevusse, mis on vajalik ITERi komponentide hanke ja ITERi üldkatsemoodulite hanke aluse väljatöötamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

tagada Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni, sealhulgas sellisesse teadus- ja arendustegevusse, mis on vajalik ITERi komponentide hanke ja ITERi üldkatsemoodulite hanke aluse väljatöötamiseks;

| a) | tagada Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni, sealhulgas sellisesse teadus- ja arendustegevusse, mis on vajalik ITERi komponentide hanke ja ITERi üldkatsemoodulite hanke aluse väljatöötamiseks
  , ning pakkuda välja võimalikke muudatusi programmi juhtimise parandamiseks
  ; |
| --- | --- |

a)

tagada Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni, sealhulgas sellisesse teadus- ja arendustegevusse, mis on vajalik ITERi komponentide hanke ja ITERi üldkatsemoodulite hanke aluse väljatöötamiseks
  , ning pakkuda välja võimalikke muudatusi programmi juhtimise parandamiseks
  ;

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa 1 – meetmed – lõik 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | vastavalt vajadusele muud meetmed, selleks et valmistada ette alus näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste loomiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

vastavalt vajadusele muud meetmed, selleks et valmistada ette alus näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste loomiseks.

| c) | vastavalt vajadusele muud meetmed, selleks et valmistada ette alus näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste loomiseks
  , ning eelkõige meetmed, mis on vajalikud tuumasünteesi näidiselektrijaama (DEMO) ehitamise ja käitamisega seotud lahtiste küsimuste asjakohaseks lahendamiseks
  .
  See hõlmab JETi kasutamise jätkamise tagamist kuupäevani, mil ITER hakkab täielikult toimima. Tuleb edendada standardlahendusi, et neid saaks kaubanduslike elektrijaamade ehitamisel võimalikult palju uuesti kasutada. |
| --- | --- |

c)

vastavalt vajadusele muud meetmed, selleks et valmistada ette alus näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste loomiseks
  , ning eelkõige meetmed, mis on vajalikud tuumasünteesi näidiselektrijaama (DEMO) ehitamise ja käitamisega seotud lahtiste küsimuste asjakohaseks lahendamiseks
  .
  See hõlmab JETi kasutamise jätkamise tagamist kuupäevani, mil ITER hakkab täielikult toimima. Tuleb edendada standardlahendusi, et neid saaks kaubanduslike elektrijaamade ehitamisel võimalikult palju uuesti kasutada.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – meetmed – lõik 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | c a) | rakendada tööstuspoliitikat, mis sobib tööstuse, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaasamiseks, et edendada konkurentsi ning valmistada Euroopa süsteemi ette tuumasünteesi ajastuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c a)

rakendada tööstuspoliitikat, mis sobib tööstuse, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaasamiseks, et edendada konkurentsi ning valmistada Euroopa süsteemi ette tuumasünteesi ajastuks.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa 1 – meetmed – lõik 2 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | c b) | kaasata ulatuslikult ja võimalikult vara tööstus, sealhulgas spetsialiseerunud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, et töötada välja ja valideerida usaldusväärseid standardlahendusi ja seadmeid. See aitaks kaasa programmi täitmisele eelarve piires. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c b)

kaasata ulatuslikult ja võimalikult vara tööstus, sealhulgas spetsialiseerunud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, et töötada välja ja valideerida usaldusväärseid standardlahendusi ja seadmeid. See aitaks kaasa programmi täitmisele eelarve piires.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa 1 – meetmed – lõik 2 – punkt c c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | c c) | soodustada kogenud oskustöötajate ja teadlaste kättesaadavust, kuna nemad on termotuumasünteesi edukuse tagamisel otsustava tähtsusega. ITERi käivitamine peaks olema seotud termotuumateaduse ja -tehnoloogia alast koolitust ja haridust toetavate konkreetsete meetmetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c c)

soodustada kogenud oskustöötajate ja teadlaste kättesaadavust, kuna nemad on termotuumasünteesi edukuse tagamisel otsustava tähtsusega. ITERi käivitamine peaks olema seotud termotuumateaduse ja -tehnoloogia alast koolitust ja haridust toetavate konkreetsete meetmetega.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa 1 – meetmed – lõik 2 – punkt c d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | c d) | töötada liidu kodanike jaoks välja teavitusprogramm, et neid termotuumasünteesi probleemidest, riskidest ja ohutusest põhjalikult teavitada ja nendega konsulteerida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c d)

töötada liidu kodanike jaoks välja teavitusprogramm, et neid termotuumasünteesi probleemidest, riskidest ja ohutusest põhjalikult teavitada ja nendega konsulteerida.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa 1 – meetmed – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Üksikasjalike tööprogrammide üle, millega rakendatakse eespool nimetatud meetmeid, otsustab igal aastal Fusion for Energy juhatus. | Üksikasjalike tööprogrammide üle, millega rakendatakse eespool nimetatud meetmeid, otsustab igal aastal Fusion for Energy juhatus
  , kes teavitab nendest ka Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Üksikasjalike tööprogrammide üle, millega rakendatakse eespool nimetatud meetmeid, otsustab igal aastal Fusion for Energy juhatus.

Üksikasjalike tööprogrammide üle, millega rakendatakse eespool nimetatud meetmeid, otsustab igal aastal Fusion for Energy juhatus
  , kes teavitab nendest ka Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni
  .

---

(1)  

  ELT L 358, 16.12.2006, lk 62.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/76

---

P7_TA(2013)0469

Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogramm *

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 436/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0812), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0812),

| — | võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artiklit 7,

| — | võttes arvesse nõukogu taotlust arvamuse andmiseks (C7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu taotlust arvamuse andmiseks (C7-0009/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0407/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0407/2012),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek
  1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Ühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (edaspidi „Euratomi programm“) raames tehtavate tuumauuringutega aidatakse kaasa teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (kehtestatud [kuupäev] määrusega (EL) nr XX/XXXX, edaspidi „raamprogramm „Horisont 2020““) eesmärkide saavutamisele ja
  hõlbustatakse
  Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist ning Euroopa teadusruumi loomist ja toimimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Ühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (edaspidi „Euratomi programm“) raames tehtavate tuumauuringutega aidatakse kaasa teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (kehtestatud [kuupäev] määrusega (EL) nr XX/XXXX, edaspidi „raamprogramm „Horisont 2020““) eesmärkide saavutamisele ja
  hõlbustatakse
  Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist ning Euroopa teadusruumi loomist ja toimimist.

| (3) | Toetades tuumauuringuid ja

  tipptasemel innovatsiooni,

  aitab ühenduse teadus- ja koolitusprogramm (edaspidi „Euratomi programm“) kaasa teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (kehtestatud [kuupäev] määrusega (EL) nr XX/XXXX, edaspidi „raamprogramm „Horisont 2020““) eesmärkide saavutamisele ja hõlbustab Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist ning Euroopa teadusruumi loomist ja toimimist
  ning aitab kaasa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) rakendamisele. Lisaks tuleks Euratomi programmiga püüda kasutada tuumauuringuteks rohkem struktuurifondide vahendeid ja tagada vastavus kõnealuste vahendite ja ühenduse uuringuprioriteetide vahel, ilma et tipptaseme põhimõte ohtu seataks. |
| --- | --- |

(3)

Toetades tuumauuringuid ja

  tipptasemel innovatsiooni,

  aitab ühenduse teadus- ja koolitusprogramm (edaspidi „Euratomi programm“) kaasa teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (kehtestatud [kuupäev] määrusega (EL) nr XX/XXXX, edaspidi „raamprogramm „Horisont 2020““) eesmärkide saavutamisele ja hõlbustab Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist ning Euroopa teadusruumi loomist ja toimimist
  ning aitab kaasa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) rakendamisele. Lisaks tuleks Euratomi programmiga püüda kasutada tuumauuringuteks rohkem struktuurifondide vahendeid ja tagada vastavus kõnealuste vahendite ja ühenduse uuringuprioriteetide vahel, ilma et tipptaseme põhimõte ohtu seataks.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Euratomi seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) alusel on käivitatud kolm olulist Euroopa koostööalgatust tuumateaduse ja -tehnoloogia valdkonnas. Need on säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvorm (SNETP), geoloogilise lõppladustamise tehnoloogiaplatvorm (IGDTP) ning Euroopa multidistsiplinaarne väikese kiirgusdoosi algatus (MELODI). SNETP ja IGDTP vastavad SET-kava eesmärkidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Euratomi seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) alusel on käivitatud kolm olulist Euroopa koostööalgatust tuumateaduse ja -tehnoloogia valdkonnas. Need on säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvorm (SNETP), geoloogilise lõppladustamise tehnoloogiaplatvorm (IGDTP) ning Euroopa multidistsiplinaarne väikese kiirgusdoosi algatus (MELODI). SNETP ja IGDTP vastavad SET-kava eesmärkidele.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Olenemata tuumaenergia võimalikust mõjust energiavarustusele ja majanduse arengule, võivad tõsised tuumaõnnetused ohustada inimeste tervist. Seepärast tuleks Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi puhul pöörata võimalikult suurt tähelepanu tuumaohutusele ja vajaduse korral julgeolekuaspektidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Olenemata tuumaenergia võimalikust mõjust energiavarustusele ja majanduse arengule, võivad tõsised tuumaõnnetused ohustada inimeste tervist. Seepärast tuleks Euratomi teadus- ja koolitusprogrammi puhul pöörata võimalikult suurt tähelepanu tuumaohutusele ja vajaduse korral julgeolekuaspektidele.

| (4) | Olenemata tuumaenergia võimalikust mõjust energiavarustusele ja majanduse arengule, võivad tõsised tuumaõnnetused
  , tuumarelva levik ja kuritahtlikud teod, sealhulgas tuumaterrorism
  ohustada inimeste tervist. Seepärast tuleks Euratomi
  programmi
  puhul pöörata võimalikult suurt tähelepanu tuumaohutusele ja vajaduse korral
  – osana Teadusuuringute Ühiskeskuse tööst –
  julgeolekuaspektidele.
  Lisaks tuleks tähelepanu pöörata kolmandatele riikidele, kellel on ELiga ühine piir, ja piiriülese tuumaohutuse aspektidele, mis määrab liidu lisandväärtuse. |
| --- | --- |

(4)

Olenemata tuumaenergia võimalikust mõjust energiavarustusele ja majanduse arengule, võivad tõsised tuumaõnnetused
  , tuumarelva levik ja kuritahtlikud teod, sealhulgas tuumaterrorism
  ohustada inimeste tervist. Seepärast tuleks Euratomi
  programmi
  puhul pöörata võimalikult suurt tähelepanu tuumaohutusele ja vajaduse korral
  – osana Teadusuuringute Ühiskeskuse tööst –
  julgeolekuaspektidele.
  Lisaks tuleks tähelepanu pöörata kolmandatele riikidele, kellel on ELiga ühine piir, ja piiriülese tuumaohutuse aspektidele, mis määrab liidu lisandväärtuse.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Säästva tuumaenergia Euroopa tööstusalgatuse (ESNII) eesmärk on 2040. aastaks käivitada suletud kütusetsükliga neljanda põlvkonna kiirete neutronite reaktorid. Sinna kuulub kolm suurprojekti: prototüüp ASTRID (naatriumjahutusega), demonstraator ALLEGRO (gaasjahutusega) ja MYRRHA-tehnoloogial töötav pilootkäitis (pliijahutusega). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Säästva tuumaenergia Euroopa tööstusalgatuse (ESNII) eesmärk on 2040. aastaks käivitada suletud kütusetsükliga neljanda põlvkonna kiirete neutronite reaktorid. Sinna kuulub kolm suurprojekti: prototüüp ASTRID (naatriumjahutusega), demonstraator ALLEGRO (gaasjahutusega) ja MYRRHA-tehnoloogial töötav pilootkäitis (pliijahutusega).

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Kuna kõikides liikmesriikides on tuumarajatised või seal kasutatakse radioaktiivseid materjale eelkõige meditsiinilisel otstarbel, on nõukogu 2. detsembri 2008. aasta järeldustes tunnistanud jätkuvat vajadust tuumaalase pädevuse järele, tagades selle eelkõige teadusuuringualase ning ühenduse tasandil koordineeritava asjakohase hariduse ja
  koolitusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Kuna kõikides liikmesriikides on tuumarajatised või seal kasutatakse radioaktiivseid materjale eelkõige meditsiinilisel otstarbel, on nõukogu 2. detsembri 2008. aasta järeldustes tunnistanud jätkuvat vajadust tuumaalase pädevuse järele, tagades selle eelkõige teadusuuringualase ning ühenduse tasandil koordineeritava asjakohase hariduse ja
  koolitusega
  .

| (5) | Kuna kõikides liikmesriikides on tuumarajatised või seal kasutatakse radioaktiivseid materjale eelkõige meditsiinilisel otstarbel, on nõukogu 2. detsembri 2008. aasta järeldustes tunnistanud jätkuvat vajadust tuumaalase pädevuse järele, tagades selle eelkõige teadusuuringualase ning ühenduse tasandil koordineeritava asjakohase hariduse ja
  koolituse ning paranenud töötingimustega
  . |
| --- | --- |

(5)

Kuna kõikides liikmesriikides on tuumarajatised või seal kasutatakse radioaktiivseid materjale eelkõige meditsiinilisel otstarbel, on nõukogu 2. detsembri 2008. aasta järeldustes tunnistanud jätkuvat vajadust tuumaalase pädevuse järele, tagades selle eelkõige teadusuuringualase ning ühenduse tasandil koordineeritava asjakohase hariduse ja
  koolituse ning paranenud töötingimustega
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | ITERi projekti ühiseks rakendamiseks ettenähtud ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu sõlmimisega on ühendus võtnud kohustuse osaleda ITERi ehitamises ja selle edasises kasutamises. Ühenduse osalust haldab ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte Fusion for Energy“), mis loodi nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsusega. Ühisteevõtte Fusion for Energy, sh ITERi tegevust reguleeritakse eraldi õigusaktiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

ITERi projekti ühiseks rakendamiseks ettenähtud ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu sõlmimisega on ühendus võtnud kohustuse osaleda ITERi ehitamises ja selle edasises kasutamises. Ühenduse osalust haldab ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte Fusion for Energy“), mis loodi nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsusega. Ühisteevõtte Fusion for Energy, sh ITERi tegevust reguleeritakse eraldi õigusaktiga.

| (6) | ITERi projekti ühiseks rakendamiseks ettenähtud ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu sõlmimisega on ühendus võtnud kohustuse osaleda ITERi ehitamises ja selle edasises kasutamises. Ühenduse osalust haldab ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte Fusion for Energy“), mis loodi nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsusega. Ühisettevõtte Fusion for Energy, sh ITERi tegevust reguleeritakse eraldi õigusaktiga
  , millega tagatakse, et ITERit rahastatakse mitmeaastasest finantsraamistikust, ning sätestatakse ka maksimaalne summa, mille võib liidu eelarvest ITERi projektile aastatel 2014–2018 eraldada
  . |
| --- | --- |

(6)

ITERi projekti ühiseks rakendamiseks ettenähtud ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu sõlmimisega on ühendus võtnud kohustuse osaleda ITERi ehitamises ja selle edasises kasutamises. Ühenduse osalust haldab ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte Fusion for Energy“), mis loodi nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsusega. Ühisettevõtte Fusion for Energy, sh ITERi tegevust reguleeritakse eraldi õigusaktiga
  , millega tagatakse, et ITERit rahastatakse mitmeaastasest finantsraamistikust, ning sätestatakse ka maksimaalne summa, mille võib liidu eelarvest ITERi projektile aastatel 2014–2018 eraldada
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Selleks et täiendada liidu järgmiste aastakümnete muid prioriteete, peab Euratomi programmi kohane tuumalõhustumise uuringute raamistik toetama liidu olemasolevaid eesmärke ja ettepanekuid, nagu SET-kava ja „Energia tegevuskava aastani 2050“. See raamistik peaks toetama ka Säästva tuumaenergia Euroopa tööstusalgatust (ESNII). Samuti peab raamistik täiendama liidu laiemaid ettepanekuid koostöö kohta kolmandate riikidega nii palju kui võimalik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Selleks et täiendada liidu järgmiste aastakümnete muid prioriteete, peab Euratomi programmi kohane tuumalõhustumise uuringute raamistik toetama liidu olemasolevaid eesmärke ja ettepanekuid, nagu SET-kava ja „Energia tegevuskava aastani 2050“. See raamistik peaks toetama ka Säästva tuumaenergia Euroopa tööstusalgatust (ESNII). Samuti peab raamistik täiendama liidu laiemaid ettepanekuid koostöö kohta kolmandate riikidega nii palju kui võimalik.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Selleks et tuumasünteesienergia muutuks äriotstarbelise energiatootmise üheks usaldusväärseks võimaluseks, tuleb ITERi ehitamine kõigepealt edukalt ja õigel ajal lõpule viia ning alustada selle käitamist. Samuti tuleb kehtestada ambitsioonikad, kuid realistlikud suunised 2050. aastaks seatud elektritootmiseesmärkide saavutamiseks. Kõnealuste sihtide saavutamiseks tuleb Euroopa tuumasünteesiprogrammile uus suund anda. Rohkem tuleks keskenduda ITERi toetatavale tegevusele
  . Selline ratsionaliseerimine ei tohiks kahjustada Euroopa juhtivat rolli tuumasünteesiuuringutes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Selleks et tuumasünteesienergia muutuks äriotstarbelise energiatootmise üheks usaldusväärseks võimaluseks, tuleb ITERi ehitamine kõigepealt edukalt ja õigel ajal lõpule viia ning alustada selle käitamist. Samuti tuleb kehtestada ambitsioonikad, kuid realistlikud suunised 2050. aastaks seatud elektritootmiseesmärkide saavutamiseks. Kõnealuste sihtide saavutamiseks tuleb Euroopa tuumasünteesiprogrammile uus suund anda. Rohkem tuleks keskenduda ITERi toetatavale tegevusele
  . Selline ratsionaliseerimine ei tohiks kahjustada Euroopa juhtivat rolli tuumasünteesiuuringutes.

| (7) | Selleks et tuumasünteesienergia muutuks äriotstarbelise energiatootmise üheks usaldusväärseks võimaluseks, tuleb ITERi ehitamine kõigepealt edukalt ja õigel ajal lõpule viia ning alustada selle käitamist
  ja jätkata olemasolevate seotud või kõrvalprojektide tegevuse, näiteks Euroopa ühistoroidkambri (JET), toetamist
  . Samuti tuleb kehtestada ambitsioonikad, kuid realistlikud suunised 2050. aastaks seatud elektritootmiseesmärkide saavutamiseks. Kõnealuste sihtide saavutamiseks tuleb Euroopa tuumasünteesiprogrammile uus suund anda. Rohkem tuleks keskenduda ITERi toetatavale tegevusele
  , sealhulgas selle rahastamise tagamisele mitmeaastases finantsraamistikus täielikul ja läbipaistval viisil. Mitmeaastasest finantsraamistikust rahastamisega tagatakse ühenduse kohustus kindlustada projekti pika-ajaline edu ning ennetatakse kulude astmelist kasvu edaspidi. Euroopa juhtiva rolli säilitamine tuumasünteesiuuringutes on Euratom programmi oluline eesmärk. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tuumasünteesienergia muutuks äriotstarbelise energiatootmise üheks usaldusväärseks võimaluseks, tuleb ITERi ehitamine kõigepealt edukalt ja õigel ajal lõpule viia ning alustada selle käitamist
  ja jätkata olemasolevate seotud või kõrvalprojektide tegevuse, näiteks Euroopa ühistoroidkambri (JET), toetamist
  . Samuti tuleb kehtestada ambitsioonikad, kuid realistlikud suunised 2050. aastaks seatud elektritootmiseesmärkide saavutamiseks. Kõnealuste sihtide saavutamiseks tuleb Euroopa tuumasünteesiprogrammile uus suund anda. Rohkem tuleks keskenduda ITERi toetatavale tegevusele
  , sealhulgas selle rahastamise tagamisele mitmeaastases finantsraamistikus täielikul ja läbipaistval viisil. Mitmeaastasest finantsraamistikust rahastamisega tagatakse ühenduse kohustus kindlustada projekti pika-ajaline edu ning ennetatakse kulude astmelist kasvu edaspidi. Euroopa juhtiva rolli säilitamine tuumasünteesiuuringutes on Euratom programmi oluline eesmärk.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Teadusuuringute Ühiskeskus (edaspidi „JRC“) peaks jätkuvalt tagama tarbijale orienteeritud sõltumatu teadus- ja tehnoloogiaalase toetuse ühenduse poliitika sõnastamisele, väljatöötamisele, rakendamisele ja jälgimisele eelkõige tuumaohutuse ja -julgeolekuga seotud teadusuuringute ja koolitustegevuse valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Teadusuuringute Ühiskeskus (edaspidi „JRC“) peaks jätkuvalt tagama tarbijale orienteeritud sõltumatu teadus- ja tehnoloogiaalase toetuse ühenduse poliitika sõnastamisele, väljatöötamisele, rakendamisele ja jälgimisele eelkõige tuumaohutuse ja -julgeolekuga seotud teadusuuringute ja koolitustegevuse valdkonnas.

| (8) | Teadusuuringute Ühiskeskus (edaspidi „JRC“) peaks jätkuvalt tagama tarbijale orienteeritud sõltumatu teadus- ja tehnoloogiaalase toetuse ühenduse poliitika
  ja vajaduse korral ka rahvusvahelise poliitika
  sõnastamisele, väljatöötamisele, rakendamisele ja jälgimisele eelkõige tuumaohutuse ja -julgeolekuga seotud teadusuuringute ja koolitustegevuse valdkonnas.
  Ta peaks seda tegema vastavalt suunistele, mille võtavad vastu liidu institutsioonid, eelkõige tuumaelektrijaamade stressitestide valguses. |
| --- | --- |

(8)

Teadusuuringute Ühiskeskus (edaspidi „JRC“) peaks jätkuvalt tagama tarbijale orienteeritud sõltumatu teadus- ja tehnoloogiaalase toetuse ühenduse poliitika
  ja vajaduse korral ka rahvusvahelise poliitika
  sõnastamisele, väljatöötamisele, rakendamisele ja jälgimisele eelkõige tuumaohutuse ja -julgeolekuga seotud teadusuuringute ja koolitustegevuse valdkonnas.
  Ta peaks seda tegema vastavalt suunistele, mille võtavad vastu liidu institutsioonid, eelkõige tuumaelektrijaamade stressitestide valguses.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kui iga liikmesriigi asi on otsustada, kas kasutada tuumaenergiat või mitte, siis liidu ülesanne on kõikide liikmesriikide huvides välja töötada raamistik, millega toetatakse valdkonnaüleseid tuumalõhustumistehnoloogia alaseid ühiseid teadusuuringuid ning teadmiste loomist ja säilitamist, pöörates erilist rõhku ohutusele, julgeolekule, kiirguskaitsele ja tuumarelva leviku tõkestamisele. Selleks on vaja sõltumatut teaduslikku tõendusmaterjali ja selles osas võib JRC anda olulise panuse. Sellist vajadust on tunnistatud komisjoni teatises „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus „Innovaatiline liit““, milles teatati kavatsusest tugevdada JRC kaudu poliitiliste otsuste tegemiseks vajalikke teaduslikke tõendusmaterjale. JRC teeb ettepaneku seada kõnealuse ülesande lahendamisel tuumaohutuse ja -julgeoleku alastes teadusuuringutes kesksele kohale liidu poliitilised prioriteedid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kui iga liikmesriigi asi on otsustada, kas kasutada tuumaenergiat või mitte, siis liidu ülesanne on kõikide liikmesriikide huvides välja töötada raamistik, millega toetatakse valdkonnaüleseid tuumalõhustumistehnoloogia alaseid ühiseid teadusuuringuid ning teadmiste loomist ja säilitamist, pöörates erilist rõhku ohutusele, julgeolekule, kiirguskaitsele ja tuumarelva leviku tõkestamisele. Selleks on vaja sõltumatut teaduslikku tõendusmaterjali ja selles osas võib JRC anda olulise panuse. Sellist vajadust on tunnistatud komisjoni teatises „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus „Innovaatiline liit““, milles teatati kavatsusest tugevdada JRC kaudu poliitiliste otsuste tegemiseks vajalikke teaduslikke tõendusmaterjale. JRC teeb ettepaneku seada kõnealuse ülesande lahendamisel tuumaohutuse ja -julgeoleku alastes teadusuuringutes kesksele kohale liidu poliitilised prioriteedid.

| (10) | Kui iga liikmesriigi asi on otsustada, kas kasutada tuumaenergiat või mitte, siis liidu ülesanne on kõikide liikmesriikide huvides välja töötada raamistik, millega toetatakse valdkonnaüleseid tuumalõhustumistehnoloogia
  , eriti uue põlvkonna tuumareaktorite
  alaseid ühiseid teadusuuringuid, ning teadmiste loomist ja säilitamist, pöörates erilist rõhku ohutusele, julgeolekule, kiirguskaitsele
  , sealhulgas otse tuumamaterjaliga kokku puutuvate töötajate parematele töötingimustele, tuumarajatiste dekomisjoneerimisele
  ja tuumarelva leviku tõkestamisele. Selleks on vaja sõltumatut teaduslikku tõendusmaterjali ja selles osas võib JRC anda olulise panuse. Sellist vajadust on tunnistatud komisjoni teatises „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus „Innovaatiline liit““ milles teatati kavatsusest tugevdada JRC kaudu poliitiliste otsuste tegemiseks vajalikke teaduslikke tõendusmaterjale. JRC teeb ettepaneku seada kõnealuse ülesande lahendamisel tuumaohutuse ja -julgeoleku alastes teadusuuringutes kesksele kohale liidu poliitilised prioriteedid.
  Selliste teadusuuringute täpne iseloom tuleks määrata kindlaks suunistega, mille võtavad vastu liidu institutsioonid, eelkõige tuumaelektrijaamade stressitestide valguses. |
| --- | --- |

(10)

Kui iga liikmesriigi asi on otsustada, kas kasutada tuumaenergiat või mitte, siis liidu ülesanne on kõikide liikmesriikide huvides välja töötada raamistik, millega toetatakse valdkonnaüleseid tuumalõhustumistehnoloogia
  , eriti uue põlvkonna tuumareaktorite
  alaseid ühiseid teadusuuringuid, ning teadmiste loomist ja säilitamist, pöörates erilist rõhku ohutusele, julgeolekule, kiirguskaitsele
  , sealhulgas otse tuumamaterjaliga kokku puutuvate töötajate parematele töötingimustele, tuumarajatiste dekomisjoneerimisele
  ja tuumarelva leviku tõkestamisele. Selleks on vaja sõltumatut teaduslikku tõendusmaterjali ja selles osas võib JRC anda olulise panuse. Sellist vajadust on tunnistatud komisjoni teatises „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus „Innovaatiline liit““ milles teatati kavatsusest tugevdada JRC kaudu poliitiliste otsuste tegemiseks vajalikke teaduslikke tõendusmaterjale. JRC teeb ettepaneku seada kõnealuse ülesande lahendamisel tuumaohutuse ja -julgeoleku alastes teadusuuringutes kesksele kohale liidu poliitilised prioriteedid.
  Selliste teadusuuringute täpne iseloom tuleks määrata kindlaks suunistega, mille võtavad vastu liidu institutsioonid, eelkõige tuumaelektrijaamade stressitestide valguses.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Kuna Euroopa kodanikud peavad jääma liidu tasandi arutelude keskmesse, peaks Euroopa Parlament laiemalt osalema Euratomi programmi puudutavate küsimuste arutamisel ja selle kohta otsuste tegemisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Kuna Euroopa kodanikud peavad jääma liidu tasandi arutelude keskmesse, peaks Euroopa Parlament laiemalt osalema Euratomi programmi puudutavate küsimuste arutamisel ja selle kohta otsuste tegemisel.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Võttes arvesse Euratomi programmi eesmärki tihendada teaduse ja ühiskonna vahelisi suhteid ning suurendada üldsuse usaldust teaduse vastu, peaks programmiga suurendatama kodanike ja kodanikuühiskonna teadlikkust teadusuuringute ja innovatsiooni küsimustes ning töötatama välja vastutustundlikud uurimis- ja innovatsioonialased tegevuskavad, mille abil lahendatakse kodanike ja kodanikuühiskonna probleeme ja mis vastavad nende ootustele, ning lihtsustatama nende osalemist Euratomi programmi kohases tegevuses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Võttes arvesse Euratomi programmi eesmärki tihendada teaduse ja ühiskonna vahelisi suhteid ning suurendada üldsuse usaldust teaduse vastu, peaks programmiga suurendatama kodanike ja kodanikuühiskonna teadlikkust teadusuuringute ja innovatsiooni küsimustes ning töötatama välja vastutustundlikud uurimis- ja innovatsioonialased tegevuskavad, mille abil lahendatakse kodanike ja kodanikuühiskonna probleeme ja mis vastavad nende ootustele, ning lihtsustatama nende osalemist Euratomi programmi kohases tegevuses.

| (11) | Võttes arvesse Euratomi programmi eesmärki tihendada teaduse ja ühiskonna vahelisi suhteid ning suurendada üldsuse usaldust teaduse vastu, peaks programmiga suurendatama kodanike ja kodanikuühiskonna teadlikkust teadusuuringute ja innovatsiooni küsimustes ning töötatama välja vastutustundlikud uurimis- ja innovatsioonialased tegevuskavad, mille abil lahendatakse kodanike ja kodanikuühiskonna probleeme ja mis vastavad nende ootustele, ning lihtsustatama nende osalemist Euratomi programmi kohases tegevuses.
  See peaks hõlmama teadus- ja uuringualase karjääri järgmisele teadlaste põlvkonnale atraktiivsemaks muutmist, eriti juhul, kui nad kuuluvad teadusuuringutes alaesindatud rühmadesse. Selline kodanike informeeritud osalemine Euratomi programmiga seotud küsimustes eeldab Euroopa Parlamendi kui Euroopa kodanike esindaja tihedamat kaasamist. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse Euratomi programmi eesmärki tihendada teaduse ja ühiskonna vahelisi suhteid ning suurendada üldsuse usaldust teaduse vastu, peaks programmiga suurendatama kodanike ja kodanikuühiskonna teadlikkust teadusuuringute ja innovatsiooni küsimustes ning töötatama välja vastutustundlikud uurimis- ja innovatsioonialased tegevuskavad, mille abil lahendatakse kodanike ja kodanikuühiskonna probleeme ja mis vastavad nende ootustele, ning lihtsustatama nende osalemist Euratomi programmi kohases tegevuses.
  See peaks hõlmama teadus- ja uuringualase karjääri järgmisele teadlaste põlvkonnale atraktiivsemaks muutmist, eriti juhul, kui nad kuuluvad teadusuuringutes alaesindatud rühmadesse. Selline kodanike informeeritud osalemine Euratomi programmiga seotud küsimustes eeldab Euroopa Parlamendi kui Euroopa kodanike esindaja tihedamat kaasamist.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Euratomi programm peaks aitama
  muuta
  teadlase elukutse liidus populaarsemaks. Piisavalt tähelepanu tuleks pöörata Euroopa teadlaste hartale ja teadlaste töölevõtmise juhendile ning muudele Euroopa teadusruumiga seoses kindlaksmääratud asjakohastele võrdlusraamistikele ja samal ajal tuleks silmas pidada nende vabatahtlikku laadi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Euratomi programm peaks aitama
  muuta
  teadlase elukutse liidus populaarsemaks. Piisavalt tähelepanu tuleks pöörata Euroopa teadlaste hartale ja teadlaste töölevõtmise juhendile ning muudele Euroopa teadusruumiga seoses kindlaksmääratud asjakohastele võrdlusraamistikele ja samal ajal tuleks silmas pidada nende vabatahtlikku laadi.

| (13) | Euratomi programm peaks aitama
  edendada
  teadlase elukutse liidus populaarsemaks
  muutmist, üldeesmärgiga tõsta teaduse nähtavust ühiskonnas, aga ka ennetada oskustööliste nappust ning ajude äravoolu EList kolmandatesse riikidesse
  .
  Kuna praegu on ELis palju ekspertteadmisi, on väga oluline õpetada välja uue põlvkonna tuumateadlased igas uuringute valdkonnas. Lisaks peaks Euratomi programm aitama kõigil tasanditel tagada Euroopa lisandväärtuse kõigile, kes tahavad osaleda tuumauuringutes.
  Piisavalt tähelepanu tuleks pöörata Euroopa teadlaste hartale ja teadlaste töölevõtmise juhendile ning muudele Euroopa teadusruumiga seoses kindlaksmääratud asjakohastele võrdlusraamistikele ja samal ajal tuleks silmas pidada nende vabatahtlikku laadi. |
| --- | --- |

(13)

Euratomi programm peaks aitama
  edendada
  teadlase elukutse liidus populaarsemaks
  muutmist, üldeesmärgiga tõsta teaduse nähtavust ühiskonnas, aga ka ennetada oskustööliste nappust ning ajude äravoolu EList kolmandatesse riikidesse
  .
  Kuna praegu on ELis palju ekspertteadmisi, on väga oluline õpetada välja uue põlvkonna tuumateadlased igas uuringute valdkonnas. Lisaks peaks Euratomi programm aitama kõigil tasanditel tagada Euroopa lisandväärtuse kõigile, kes tahavad osaleda tuumauuringutes.
  Piisavalt tähelepanu tuleks pöörata Euroopa teadlaste hartale ja teadlaste töölevõtmise juhendile ning muudele Euroopa teadusruumiga seoses kindlaksmääratud asjakohastele võrdlusraamistikele ja samal ajal tuleks silmas pidada nende vabatahtlikku laadi.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Euratomi programmiga toetatavas teadus- ja innovatsioonitegevuses
  tuleks
  järgida
  olulisi
  eetikapõhimõtteid. Arvesse tuleks võtta teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühma arvamusi. Teadustegevuses tuleks ka arvestada ELi toimimise lepingu artiklit 13 ning vähendada
  tuleks
  loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes
  , eesmärgiga asendada loomade kasutamine muude meetoditega
  . Kogu tegevuse jooksul tuleks tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Euratomi programmiga toetatavas teadus- ja innovatsioonitegevuses
  tuleks
  järgida
  olulisi
  eetikapõhimõtteid. Arvesse tuleks võtta teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühma arvamusi. Teadustegevuses tuleks ka arvestada ELi toimimise lepingu artiklit 13 ning vähendada
  tuleks
  loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes
  , eesmärgiga asendada loomade kasutamine muude meetoditega
  . Kogu tegevuse jooksul tuleks tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

| (15) | Euratomi programmiga toetatavas teadus- ja innovatsioonitegevuses
  tuleb
  järgida eetikapõhimõtteid. Arvesse tuleks võtta teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühma arvamusi. Teadustegevuses tuleks ka arvestada ELi toimimise lepingu artiklit 13 ning
  asendada,
  vähendada
  ja täiustada
  loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes. Kogu tegevuse jooksul tuleks tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. |
| --- | --- |

(15)

Euratomi programmiga toetatavas teadus- ja innovatsioonitegevuses
  tuleb
  järgida eetikapõhimõtteid. Arvesse tuleks võtta teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühma arvamusi. Teadustegevuses tuleks ka arvestada ELi toimimise lepingu artiklit 13 ning
  asendada,
  vähendada
  ja täiustada
  loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes. Kogu tegevuse jooksul tuleks tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Suurem mõju peaks saavutatama ka sellega, et Euratomi programm ja erasektori rahalised vahendid ühendatakse avaliku ja erasektori partnerlussuhetega põhivaldkondades, kus tänu teadusuuringutele ja innovatsioonile oleks võimalik saavutada liidu üldisemad konkurentsivõimeeesmärgid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaasamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Suurem mõju peaks saavutatama ka sellega, et Euratomi programm ja erasektori rahalised vahendid ühendatakse avaliku ja erasektori partnerlussuhetega põhivaldkondades, kus tänu teadusuuringutele ja innovatsioonile oleks võimalik saavutada liidu üldisemad konkurentsivõimeeesmärgid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaasamisele.

| (16) | Suurem mõju peaks saavutatama ka sellega, et Euratomi programm ja erasektori rahalised vahendid ühendatakse avaliku ja erasektori partnerlussuhetega põhivaldkondades, kus tänu teadusuuringutele ja innovatsioonile oleks võimalik saavutada liidu üldisemad konkurentsivõime-eesmärgid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) kaasamisele.
  Vajadus suurendada VKEde suutlikkust kasutada ühenduse rahastamisvahendeid peaks kehtima nii tuumauuringute kui ka muudes valdkondades tegutsevate VKEde kohta. Euratomi programm peaks toetama VKEsid igas innovatsiooniahela staadiumis, eriti tegevuses, mis on turule lähemal, muu hulgas innovaatiliste rahastamisvahendite kasutamise kaudu. Toetus peaks hõlmama sihtotstarbelist VKEde rahastamise vahendit ja kõiki läbivaadatud rahastamisvahendeid sobilikeks meetmeteks, mis vallandaksid VKEde kogu innovatsioonipotentsiaali ning on kättesaadavad raamprogrammi „Horisont 2020“ ja muude sarnaste programmide (nt ettevõtete ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm ((2014-2020) (COSME)) kaudu. |
| --- | --- |

(16)

Suurem mõju peaks saavutatama ka sellega, et Euratomi programm ja erasektori rahalised vahendid ühendatakse avaliku ja erasektori partnerlussuhetega põhivaldkondades, kus tänu teadusuuringutele ja innovatsioonile oleks võimalik saavutada liidu üldisemad konkurentsivõime-eesmärgid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) kaasamisele.
  Vajadus suurendada VKEde suutlikkust kasutada ühenduse rahastamisvahendeid peaks kehtima nii tuumauuringute kui ka muudes valdkondades tegutsevate VKEde kohta. Euratomi programm peaks toetama VKEsid igas innovatsiooniahela staadiumis, eriti tegevuses, mis on turule lähemal, muu hulgas innovaatiliste rahastamisvahendite kasutamise kaudu. Toetus peaks hõlmama sihtotstarbelist VKEde rahastamise vahendit ja kõiki läbivaadatud rahastamisvahendeid sobilikeks meetmeteks, mis vallandaksid VKEde kogu innovatsioonipotentsiaali ning on kättesaadavad raamprogrammi „Horisont 2020“ ja muude sarnaste programmide (nt ettevõtete ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm ((2014-2020) (COSME)) kaudu.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Euratomi programmiga tuleks
  parandada ühishuvidel ja vastastikusel kasul põhinevat koostööd kolmandate riikidega, seda eelkõige ohutuse valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Euratomi programmiga tuleks
  parandada ühishuvidel ja vastastikusel kasul põhinevat koostööd kolmandate riikidega, seda eelkõige ohutuse valdkonnas.

| (17) | Euratomi programmiga tuleks
  eelkõige keskenduda kõigile tuumarajatistele kolmandates riikides, millel on liiduga ühine piir, eriti juhul, kui tegemist on piirkonnaga, kus esineb sageli loodusõnnetusi. Rahvusvaheline koostöö tuumaenergeetika valdkonnas peaks sisaldama vajalikke vahendeid vastastikuste finantskohustuste tagamiseks. See peab hõlmama koostöölepinguid ja vastastikuseid finantskohustusi. |
| --- | --- |

(17)

Euratomi programmiga tuleks
  eelkõige keskenduda kõigile tuumarajatistele kolmandates riikides, millel on liiduga ühine piir, eriti juhul, kui tegemist on piirkonnaga, kus esineb sageli loodusõnnetusi. Rahvusvaheline koostöö tuumaenergeetika valdkonnas peaks sisaldama vajalikke vahendeid vastastikuste finantskohustuste tagamiseks. See peab hõlmama koostöölepinguid ja vastastikuseid finantskohustusi.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Euroopa Ülemkogu kohtumisel 4. veebruaril 2011 tunnistati vajadust võtta kasutusele uus lähenemisviis seoses liidu teadusuuringute rahastamise kontrollimise ja riskijuhtimisega ning nõuti tasakaalu saavutamist usalduse ja kontrolli ning riskide võtmise ja nende vältimise vahel. Euroopa Parlament kutsus oma 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta üles pragmaatiliselt lihtsustama haldus- ja finantskorda ning märkis, et liidu teadusuuringute rahastamise juhtimine peaks rohkem põhinema osalejate usaldusel ja riskitaluvusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Euroopa Ülemkogu kohtumisel 4. veebruaril 2011 tunnistati vajadust võtta kasutusele uus lähenemisviis seoses liidu teadusuuringute rahastamise kontrollimise ja riskijuhtimisega ning nõuti tasakaalu saavutamist usalduse ja kontrolli ning riskide võtmise ja nende vältimise vahel. Euroopa Parlament kutsus oma 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta üles pragmaatiliselt lihtsustama haldus- ja finantskorda ning märkis, et liidu teadusuuringute rahastamise juhtimine peaks rohkem põhinema osalejate usaldusel ja riskitaluvusel.

| (19) | Euroopa Ülemkogu kohtumisel 4. veebruaril 2011 tunnistati vajadust võtta kasutusele uus lähenemisviis seoses liidu teadusuuringute rahastamise kontrollimise ja riskijuhtimisega ning nõuti tasakaalu saavutamist usalduse ja kontrolli ning riskide võtmise ja nende vältimise vahel. Euroopa Parlament
  on nõudnud liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise olulist lihtsustamist ja kutsunud korduvalt üles haldus- ja finantskorra palju suuremale lihtsustamisele. Euroopa Parlament
  kutsus oma 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis (1) teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta üles pragmaatiliselt lihtsustama haldus- ja finantskorda ning märkis, et liidu teadusuuringute rahastamise juhtimine peaks rohkem põhinema osalejate usaldusel ja riskitaluvusel.
  Oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel

   (2)

  kordas parlament oma üleskutset haldus- ja finantskorra lihtsustamisele ning toonitas, et rahaliste vahendite suurendamine tuleb siduda rahastamismenetluste olulise lihtsustamisega. Lisaks peaks Euratomi programm nõuetekohaselt arvesse võtma teadusringkondade tähelepanekuid ja soovitusi, nagu on märgitud ekspertrühma 12. novembri 2010. aasta lõpparuandes 7. raamprogrammi vahehindamise kohta ja komisjoni 9. veebruari 2011. aasta rohelises raamatus „Probleemid ja võimalused: Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine“. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa Ülemkogu kohtumisel 4. veebruaril 2011 tunnistati vajadust võtta kasutusele uus lähenemisviis seoses liidu teadusuuringute rahastamise kontrollimise ja riskijuhtimisega ning nõuti tasakaalu saavutamist usalduse ja kontrolli ning riskide võtmise ja nende vältimise vahel. Euroopa Parlament
  on nõudnud liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise olulist lihtsustamist ja kutsunud korduvalt üles haldus- ja finantskorra palju suuremale lihtsustamisele. Euroopa Parlament
  kutsus oma 11. novembri 2010. aasta resolutsioonis (1) teadusuuringute raamprogrammide rakendamise lihtsustamise kohta üles pragmaatiliselt lihtsustama haldus- ja finantskorda ning märkis, et liidu teadusuuringute rahastamise juhtimine peaks rohkem põhinema osalejate usaldusel ja riskitaluvusel.
  Oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel

   (2)

  kordas parlament oma üleskutset haldus- ja finantskorra lihtsustamisele ning toonitas, et rahaliste vahendite suurendamine tuleb siduda rahastamismenetluste olulise lihtsustamisega. Lisaks peaks Euratomi programm nõuetekohaselt arvesse võtma teadusringkondade tähelepanekuid ja soovitusi, nagu on märgitud ekspertrühma 12. novembri 2010. aasta lõpparuandes 7. raamprogrammi vahehindamise kohta ja komisjoni 9. veebruari 2011. aasta rohelises raamatus „Probleemid ja võimalused: Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine“.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistusi. Muudetud kontrollistrateegia, mille puhul rõhk suunatakse vigade arvu vähendamiselt riskipõhisele kontrollile ja pettuste avastamisele, peaks vähendama osalejate kontrollikoormust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistusi. Muudetud kontrollistrateegia, mille puhul rõhk suunatakse vigade arvu vähendamiselt riskipõhisele kontrollile ja pettuste avastamisele, peaks vähendama osalejate kontrollikoormust.

| (20) | Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta
  vajalike,
  proportsionaalsete
  ja tõhusate
  meetmetega, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistusi. Muudetud kontrollistrateegia, mille puhul rõhk suunatakse vigade arvu vähendamiselt riskipõhisele kontrollile ja pettuste avastamisele, peaks vähendama osalejate kontrollikoormust. |
| --- | --- |

(20)

Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta
  vajalike,
  proportsionaalsete
  ja tõhusate
  meetmetega, mis hõlmavad rikkumiste ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kadumaläinud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmist ning vajaduse korral karistusi. Muudetud kontrollistrateegia, mille puhul rõhk suunatakse vigade arvu vähendamiselt riskipõhisele kontrollile ja pettuste avastamisele, peaks vähendama osalejate kontrollikoormust.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Euratomi asutamislepingu artikli 7 kohaselt vastutab Euratomi programmi elluviimise eest komisjon. Euratomi programmi rakendamisel, v.a otseste meetmete puhul, peaks komisjoni abistama liikmesriikide nõuandekomitee, et tagada riikide poliitika asjakohane koordineerimine kõnealuse teadus- ja koolitusprogrammiga hõlmatud valdkondades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Euratomi asutamislepingu artikli 7 kohaselt vastutab Euratomi programmi elluviimise eest komisjon. Euratomi programmi rakendamisel, v.a otseste meetmete puhul, peaks komisjoni abistama liikmesriikide nõuandekomitee, et tagada riikide poliitika asjakohane koordineerimine kõnealuse teadus- ja koolitusprogrammiga hõlmatud valdkondades.

| (25) | Euratomi asutamislepingu artikli 7 kohaselt vastutab Euratomi programmi elluviimise eest komisjon. Euratomi programmi rakendamisel, v.a otseste meetmete puhul, peaks komisjoni abistama liikmesriikide nõuandekomitee, et tagada riikide poliitika asjakohane koordineerimine kõnealuse teadus- ja koolitusprogrammiga hõlmatud valdkondades
  ning edendada tugevat koostoimet ja vastastikust täiendavust Euroopa, riiklike ja piirkondlike fondide vahel. Komisjon peaks kaasama Euroopa Parlamendi Euratomi programmi rakendamisse. |
| --- | --- |

(25)

Euratomi asutamislepingu artikli 7 kohaselt vastutab Euratomi programmi elluviimise eest komisjon. Euratomi programmi rakendamisel, v.a otseste meetmete puhul, peaks komisjoni abistama liikmesriikide nõuandekomitee, et tagada riikide poliitika asjakohane koordineerimine kõnealuse teadus- ja koolitusprogrammiga hõlmatud valdkondades
  ning edendada tugevat koostoimet ja vastastikust täiendavust Euroopa, riiklike ja piirkondlike fondide vahel. Komisjon peaks kaasama Euroopa Parlamendi Euratomi programmi rakendamisse.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25a) | Liidu ja liikmesriikide rahaliste vahendite kasutamist teadus- ja innovatsioonitegevuse valdkonnas tuleks paremini koordineerida, et tagada vastastikune täiendavus, suurem tõhusus ja nähtavus ning saavutada eelarve vallas parem koostoime. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (29a) | Seoses Lissaboni lepingu jõustumise ja Euroopa Parlamendile antud olulisema rolliga eelarvemenetluste küsimustes tuleks praegune õigusraamistik läbi vaadata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29a)

Seoses Lissaboni lepingu jõustumise ja Euroopa Parlamendile antud olulisema rolliga eelarvemenetluste küsimustes tuleks praegune õigusraamistik läbi vaadata.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ea) | „väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)“ – komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ sätestatud kriteeriumidele vastavad juriidilised isikud, kes vastavad mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlusele

   (3)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ea)

„väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)“ – komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ sätestatud kriteeriumidele vastavad juriidilised isikud, kes vastavad mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlusele

   (3)

  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Euratomi programmi üldeesmärk on suurendada tuumaohutust ja -julgeolekut ning kiirguskaitset ja aidata pikemas perspektiivis kaasa energiasüsteemi CO2-heite ohutule, tõhusale ja turvalisele vähendamisele. Üldeesmärgi saavutamiseks rakendatakse I lisas täpsustatud tegevust otseste ja kaudsete meetmetena, et saavutada käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erieesmärgid. | 1.   Euratomi programmi üldeesmärk on suurendada tuumaohutust ja -julgeolekut ning kiirguskaitset ja aidata pikemas perspektiivis kaasa energiasüsteemi CO2-heite ohutule, tõhusale ja turvalisele vähendamisele
  , aidata kaasa muudele tuumauuringutega seotud valdkondadele, näiteks meditsiiniuuringutele, ja tagada Euroopa tuumauuringutele pikaajaline tulevik
  . Üldeesmärgi saavutamiseks rakendatakse I lisas täpsustatud tegevust otseste ja kaudsete meetmetena, et saavutada käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erieesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Euratomi programmi üldeesmärk on suurendada tuumaohutust ja -julgeolekut ning kiirguskaitset ja aidata pikemas perspektiivis kaasa energiasüsteemi CO2-heite ohutule, tõhusale ja turvalisele vähendamisele. Üldeesmärgi saavutamiseks rakendatakse I lisas täpsustatud tegevust otseste ja kaudsete meetmetena, et saavutada käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erieesmärgid.

1.   Euratomi programmi üldeesmärk on suurendada tuumaohutust ja -julgeolekut ning kiirguskaitset ja aidata pikemas perspektiivis kaasa energiasüsteemi CO2-heite ohutule, tõhusale ja turvalisele vähendamisele
  , aidata kaasa muudele tuumauuringutega seotud valdkondadele, näiteks meditsiiniuuringutele, ja tagada Euroopa tuumauuringutele pikaajaline tulevik
  . Üldeesmärgi saavutamiseks rakendatakse I lisas täpsustatud tegevust otseste ja kaudsete meetmetena, et saavutada käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erieesmärgid.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | toetada
  tuumasüsteemide
  ohutut toimimist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

toetada
  tuumasüsteemide
  ohutut toimimist;

| (a) | toetada
  kõigi olemasolevate ja tulevikus rajatavate tsiviiltuumasüsteemide
  ohutut toimimist; |
| --- | --- |

(a)

toetada
  kõigi olemasolevate ja tulevikus rajatavate tsiviiltuumasüsteemide
  ohutut toimimist;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | toetada tuumaalase pädevuse arendamist ja selle kestlikkust liidu tasandil; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

toetada tuumaalase pädevuse arendamist ja selle kestlikkust liidu tasandil;

| (c) | toetada
  meetmeid asjakohase ettevalmistuse saanud personali olemasolu tagamiseks ning
  tuumaalase pädevuse arendamist ja selle kestlikkust liidu tasandil; |
| --- | --- |

(c)

toetada
  meetmeid asjakohase ettevalmistuse saanud personali olemasolu tagamiseks ning
  tuumaalase pädevuse arendamist ja selle kestlikkust liidu tasandil;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | parandada kiirguskaitset; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

parandada kiirguskaitset;

| (d) | toetada teadus- ja arendustegevust kiirguskaitse valdkonnas; ning püüda säilitada otse tuumamaterjaliga töötavate töötajate töötingimuste kõrgeim tase; |
| --- | --- |

(d)

toetada teadus- ja arendustegevust kiirguskaitse valdkonnas; ning püüda säilitada otse tuumamaterjaliga töötavate töötajate töötingimuste kõrgeim tase;

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (da) | anda panus teadus- ja arendustegevuse kavasse, mis põhineb liidu stressitestide (näiteks seismilise modelleerimise või südamiku sulamise simulatsioonide jne) kokkuvõtetes loetletud soovitustel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(da)

anda panus teadus- ja arendustegevuse kavasse, mis põhineb liidu stressitestide (näiteks seismilise modelleerimise või südamiku sulamise simulatsioonide jne) kokkuvõtetes loetletud soovitustel;

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (db) | toetada tuumalõhustumise pikaajalist kestlikkust, pikendades reaktorite eluiga või kavandades uusi reaktoritüüpe; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(db)

toetada tuumalõhustumise pikaajalist kestlikkust, pikendades reaktorite eluiga või kavandades uusi reaktoritüüpe;

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | panna alus tulevastele
  termotuumaelektrijaamadele
  , töötades välja materjalid, tehnoloogia ja põhimõttelise projekti; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(f)

panna alus tulevastele
  termotuumaelektrijaamadele
  , töötades välja materjalid, tehnoloogia ja põhimõttelise projekti;

| (f) | panna alus tulevastele
  termotuuma- ja tuumalõhustumiselektrijaamadele
  , töötades välja materjalid, tehnoloogia ja põhimõttelise projekti; |
| --- | --- |

(f)

panna alus tulevastele
  termotuuma- ja tuumalõhustumiselektrijaamadele
  , töötades välja materjalid, tehnoloogia ja põhimõttelise projekti;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | edendada innovatsiooni ja parandada
  tööstuse konkurentsivõimet
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(g)

edendada innovatsiooni ja parandada
  tööstuse konkurentsivõimet
  ;

| (g) | edendada innovatsiooni ja parandada
  ELi juhtpositsiooni tuumalõhustumis- ja tuumasünteesitööstuses
  ; |
| --- | --- |

(g)

edendada innovatsiooni ja parandada
  ELi juhtpositsiooni tuumalõhustumis- ja tuumasünteesitööstuses
  ;

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ga) | toetada „Horisont 2020“ kolme prioriteeti: tipptasemel teadus, juhtpositsioon tööstuses ja ühiskonnaprobleemidega tegelemine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ga)

toetada „Horisont 2020“ kolme prioriteeti: tipptasemel teadus, juhtpositsioon tööstuses ja ühiskonnaprobleemidega tegelemine;

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt (h)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | tagada tuumauuringute jaoks üleeuroopaliselt oluliste teadustaristute kättesaadavus ja kasutamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(h)

tagada tuumauuringute jaoks üleeuroopaliselt oluliste teadustaristute kättesaadavus ja kasutamine.

| (h) | tagada tuumauuringute jaoks üleeuroopaliselt oluliste
  uute
  teadustaristute kättesaadavus ja kasutamine
  ning edendada nende arendamist
  . |
| --- | --- |

(h)

tagada tuumauuringute jaoks üleeuroopaliselt oluliste
  uute
  teadustaristute kättesaadavus ja kasutamine
  ning edendada nende arendamist
  .

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | suurendada tuumaohutust, sh: tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutust, tõhustada jäätmekäitlust ja dekomisjoneerimist
  ning
  parandada valmisolekut hädaolukorras; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

suurendada tuumaohutust, sh: tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutust, tõhustada jäätmekäitlust ja dekomisjoneerimist
  ning
  parandada valmisolekut hädaolukorras;

| (a) | suurendada tuumaohutust, sh: tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutust, tõhustada jäätmekäitlust ja dekomisjoneerimist, parandada valmisolekut hädaolukorras
  , parandada tuumamaterjalidega otseselt töötavate töötajate töötingimusi ning suutlikkust tulla toime tuumaohutusalaste intsidentide otseste tagajärgedega sõltumata sellest, kui ebatõenäoline selliste juhtumite esinemine võib olla
  ; |
| --- | --- |

(a)

suurendada tuumaohutust, sh: tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutust, tõhustada jäätmekäitlust ja dekomisjoneerimist, parandada valmisolekut hädaolukorras
  , parandada tuumamaterjalidega otseselt töötavate töötajate töötingimusi ning suutlikkust tulla toime tuumaohutusalaste intsidentide otseste tagajärgedega sõltumata sellest, kui ebatõenäoline selliste juhtumite esinemine võib olla
  ;

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | edendada teabehaldust, haridust ja koolitust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

edendada teabehaldust, haridust ja koolitust;

| (d) | edendada teabehaldust, haridust ja koolitust
  , sealhulgas tõsta tuumateadlaste osakaalu ELi teadlaste seas ning kutsuda liitu teadlasi väljastpoolt
  ; |
| --- | --- |

(d)

edendada teabehaldust, haridust ja koolitust
  , sealhulgas tõsta tuumateadlaste osakaalu ELi teadlaste seas ning kutsuda liitu teadlasi väljastpoolt
  ;

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | toetada liidu tuumaohutus- ja -julgeolekupoliitikat ning sellekohast õigusloomet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

toetada liidu tuumaohutus- ja -julgeolekupoliitikat ning sellekohast õigusloomet.

| (e) | toetada liidu tuumaohutus- ja -julgeolekupoliitikat ning sellekohast õigusloomet
  , sh töötada reaktorite rahvusvaheliselt tunnustatud tuumaohutusstandardite arendamise nimel; |
| --- | --- |

(e)

toetada liidu tuumaohutus- ja -julgeolekupoliitikat ning sellekohast õigusloomet
  , sh töötada reaktorite rahvusvaheliselt tunnustatud tuumaohutusstandardite arendamise nimel;

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ea) | tegeleda tuumaalaste oskuste nappuse küsimusega ning ennetada tulevast oskuste ja ajude äravoolu liidust; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ea)

tegeleda tuumaalaste oskuste nappuse küsimusega ning ennetada tulevast oskuste ja ajude äravoolu liidust;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (eb) | täiustada veelgi kõiki nõutud ohutusalaseid täiendusi, lähtudes liidu ja temaga ühist piiri omavate kolmandate riikide kõigil reaktoritel tehtud vastupidavustestide tulemustest. See peaks keskenduma nende soovitustel põhineva teadus- ja arendustegevusele kaasa aitamisele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(eb)

täiustada veelgi kõiki nõutud ohutusalaseid täiendusi, lähtudes liidu ja temaga ühist piiri omavate kolmandate riikide kõigil reaktoritel tehtud vastupidavustestide tulemustest. See peaks keskenduma nende soovitustel põhineva teadus- ja arendustegevusele kaasa aitamisele;

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 – punkt e c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ec) | toetada „Horisont 2020“ lihtsustamiskava, vähendades varasemate raamprogrammide halduskoormust eriti VKEdele, ülikoolidele ja väiksematele teadusinstituutidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ec)

toetada „Horisont 2020“ lihtsustamiskava, vähendades varasemate raamprogrammide halduskoormust eriti VKEdele, ülikoolidele ja väiksematele teadusinstituutidele.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Euratomi programmi rakendamisel seatakse eesmärgiks tagada, et toetatavad prioriteedid ja tegevusvaldkonnad sobiksid muutuvate vajadustega ning et võetaks arvesse teaduse, tehnika, innovatsiooni, poliitika kujundamise, turgude ja ühiskonna muutumist. | 4.   Euratomi programmi rakendamisel seatakse eesmärgiks tagada, et toetatavad prioriteedid ja tegevusvaldkonnad sobiksid muutuvate vajadustega ning et võetaks arvesse teaduse, tehnika, innovatsiooni, poliitika kujundamise, turgude ja ühiskonna muutumist
  ning tuumaõnnetuste, kui tahes väike nende esinemise tõenäosus ka ei oleks, otseseid tagajärgi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Euratomi programmi rakendamisel seatakse eesmärgiks tagada, et toetatavad prioriteedid ja tegevusvaldkonnad sobiksid muutuvate vajadustega ning et võetaks arvesse teaduse, tehnika, innovatsiooni, poliitika kujundamise, turgude ja ühiskonna muutumist.

4.   Euratomi programmi rakendamisel seatakse eesmärgiks tagada, et toetatavad prioriteedid ja tegevusvaldkonnad sobiksid muutuvate vajadustega ning et võetaks arvesse teaduse, tehnika, innovatsiooni, poliitika kujundamise, turgude ja ühiskonna muutumist
  ning tuumaõnnetuste, kui tahes väike nende esinemise tõenäosus ka ei oleks, otseseid tagajärgi
  .

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Euratomi programm aitab kaasa SET-kava rakendamisele. Selle otsesed ja kaudsed meetmed peaksid olema kooskõlas kolme olemasoleva tuumaenergiaalase Euroopa tehnoloogiaplatvormi (SNETP, IGDTP ja MELODI) strateegiliste teadusuuringute kavadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Euratomi programm aitab kaasa SET-kava rakendamisele. Selle otsesed ja kaudsed meetmed peaksid olema kooskõlas kolme olemasoleva tuumaenergiaalase Euroopa tehnoloogiaplatvormi (SNETP, IGDTP ja MELODI) strateegiliste teadusuuringute kavadega.

Muudatusettepanek 101/rev2

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Euratomi programmi rakendamiseks ettenähtud rahastamispaketi suurus
  on 1 788,889
   miljonit eurot. See summa jaguneb järgmiselt: | 1.   
  Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni .../... institutsioonidevahelise kokkuleppe

   (4)

  punkti 18 tähenduses on
  Euratomi programmi rakendamiseks ettenähtud rahastamispaketi suurus
  1 603,329
   miljonit eurot. See summa
  on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks. Summa
  jaguneb järgmiselt: |
| (a) | tuumasünteesiuuringute ja sellekohase arendustegevuse programmiga seotud kaudsete meetmete jaoks
  709,713
   miljonit eurot; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Euratomi programmi rakendamiseks ettenähtud rahastamispaketi suurus
  on 1 788,889
   miljonit eurot. See summa jaguneb järgmiselt:

1.   
  Eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni .../... institutsioonidevahelise kokkuleppe

   (4)

  punkti 18 tähenduses on
  Euratomi programmi rakendamiseks ettenähtud rahastamispaketi suurus
  1 603,329
   miljonit eurot. See summa
  on Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks. Summa
  jaguneb järgmiselt:

(a)

tuumasünteesiuuringute ja sellekohase arendustegevuse programmiga seotud kaudsete meetmete jaoks
  709,713
   miljonit eurot;

| (a) | tuumasünteesiuuringute ja sellekohase arendustegevuse programmiga seotud kaudsete meetmete jaoks
  636,095
   miljonit eurot; |
| --- | --- |

(a)

tuumasünteesiuuringute ja sellekohase arendustegevuse programmiga seotud kaudsete meetmete jaoks
  636,095
   miljonit eurot;

| (b) | tuumalõhustumise, tuumaohutuse ja kiirguskaitsega seotud kaudsete meetmete jaoks
  354,857
   miljonit eurot; |
| --- | --- |

(b)

tuumalõhustumise, tuumaohutuse ja kiirguskaitsega seotud kaudsete meetmete jaoks
  354,857
   miljonit eurot;

| (b) | tuumalõhustumise, tuumaohutuse ja kiirguskaitsega seotud kaudsete meetmete jaoks
  318,048
   miljonit eurot; |
| --- | --- |

(b)

tuumalõhustumise, tuumaohutuse ja kiirguskaitsega seotud kaudsete meetmete jaoks
  318,048
   miljonit eurot;

| (c) | otseste meetmete jaoks
  724,319
   miljonit eurot. |
| --- | --- |

(c)

otseste meetmete jaoks
  724,319
   miljonit eurot.

| (c) | otseste meetmete jaoks
  649,186
   miljonit eurot. |
| --- | --- |

(c)

otseste meetmete jaoks
  649,186
   miljonit eurot.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euratomi programmi kaudsete meetmete rakendamiseks ei kasuta komisjon oma halduskuludest rohkem kui
  13,5  %
  . | Euratomi programmi kaudsete meetmete rakendamiseks ei kasuta komisjon oma halduskuludest rohkem kui
  7 %
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euratomi programmi kaudsete meetmete rakendamiseks ei kasuta komisjon oma halduskuludest rohkem kui
  13,5  %
  .

Euratomi programmi kaudsete meetmete rakendamiseks ei kasuta komisjon oma halduskuludest rohkem kui
  7 %
  .

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  ITERi projekt kaasatakse Euratomi programmi ja seda rahastatakse täielikult ja läbipaistvalt mitmeaastasest finantsraamistikust. |
| | Projekti aspekte, mis ei ole otseselt seotud teadus- ja koolitustegevusega, ei ole vaja Euratomi programmi rahastamisse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  ITERi projekt kaasatakse Euratomi programmi ja seda rahastatakse täielikult ja läbipaistvalt mitmeaastasest finantsraamistikust.

Projekti aspekte, mis ei ole otseselt seotud teadus- ja koolitustegevusega, ei ole vaja Euratomi programmi rahastamisse võtta.

Muudatusettepanek
  47

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad iga-aastased assigneeringud heaks, ilma et see piiraks määruse, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ja institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu kiidavad iga-aastased assigneeringud heaks, ilma et see piiraks määruse, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, ja institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ühendus püüab laiemalt ja sagedamini kasutada struktuurifonde tuumaalase teadustöö eesmärgil ja tagab, et fonde rakendatakse kooskõlas ühenduse prioriteetidega teadusuuringute valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Ühendus püüab laiemalt ja sagedamini kasutada struktuurifonde tuumaalase teadustöö eesmärgil ja tagab, et fonde rakendatakse kooskõlas ühenduse prioriteetidega teadusuuringute valdkonnas.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Osalejate tagatisfondiga, mis on loodud vastavalt määrusele (EL) nr XX/2012 [osalemis- ja levitamiseeskirjad], asendatakse osalejate tagatisfondid, mis on loodud määrusega (Euratom) nr 1908/2006 ja määrusega (Euratom) nr
  XX/XX [Euratomi osalemiseeskirjad 2012–2013]
  , ning kõnealune fond on nimetatud kahe fondi õigusjärglane. | 3.   Osalejate tagatisfondiga, mis on loodud vastavalt määrusele (EL) nr XX/2012 [osalemis- ja levitamiseeskirjad], asendatakse osalejate tagatisfondid, mis on loodud määrusega (Euratom) nr 1908/2006 ja määrusega (Euratom) nr
  139/2012
  , ning kõnealune fond on nimetatud kahe fondi õigusjärglane. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Osalejate tagatisfondiga, mis on loodud vastavalt määrusele (EL) nr XX/2012 [osalemis- ja levitamiseeskirjad], asendatakse osalejate tagatisfondid, mis on loodud määrusega (Euratom) nr 1908/2006 ja määrusega (Euratom) nr
  XX/XX [Euratomi osalemiseeskirjad 2012–2013]
  , ning kõnealune fond on nimetatud kahe fondi õigusjärglane.

3.   Osalejate tagatisfondiga, mis on loodud vastavalt määrusele (EL) nr XX/2012 [osalemis- ja levitamiseeskirjad], asendatakse osalejate tagatisfondid, mis on loodud määrusega (Euratom) nr 1908/2006 ja määrusega (Euratom) nr
  139/2012
  , ning kõnealune fond on nimetatud kahe fondi õigusjärglane.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Määrustega (Euratom) nr 1908/2006 ja (Euratom) nr
  XX/XX [Euratomi osalemiseeskirjad 2012–2013]
  loodud osalejate tagatisfondidest pärinevad summad kantakse üle uuele osalejate tagatisfondile 31. detsembri 2013. aasta seisuga. Otsuse
  XX/XX [Euratomi programm aastateks 2012–2013]
  alusel võetavates meetmetes osalejad, kes sõlmivad toetuslepingu pärast 31. detsembrit 2013, teevad osamakse osalejate tagatisfondile. | Määrustega (Euratom) nr 1908/2006 ja (Euratom) nr
  139/2012
  loodud osalejate tagatisfondidest pärinevad summad kantakse üle uuele osalejate tagatisfondile 31. detsembri 2013. aasta seisuga. Otsuse
  2012/94/Euratom
  alusel võetavates meetmetes osalejad, kes sõlmivad toetuslepingu pärast 31. detsembrit 2013, teevad osamakse osalejate tagatisfondile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Määrustega (Euratom) nr 1908/2006 ja (Euratom) nr
  XX/XX [Euratomi osalemiseeskirjad 2012–2013]
  loodud osalejate tagatisfondidest pärinevad summad kantakse üle uuele osalejate tagatisfondile 31. detsembri 2013. aasta seisuga. Otsuse
  XX/XX [Euratomi programm aastateks 2012–2013]
  alusel võetavates meetmetes osalejad, kes sõlmivad toetuslepingu pärast 31. detsembrit 2013, teevad osamakse osalejate tagatisfondile.

Määrustega (Euratom) nr 1908/2006 ja (Euratom) nr
  139/2012
  loodud osalejate tagatisfondidest pärinevad summad kantakse üle uuele osalejate tagatisfondile 31. detsembri 2013. aasta seisuga. Otsuse
  2012/94/Euratom
  alusel võetavates meetmetes osalejad, kes sõlmivad toetuslepingu pärast 31. detsembrit 2013, teevad osamakse osalejate tagatisfondile.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programmid, mille eesmärk on nii praeguste kui ka kavandatavate innovaatiliste teadusuuringute arendamine, peaksid lisama tuumauuringud oma rakendusuuringute kategooriate nimekirja. Eureka Eurostars programm ja Marie Curie meetmed peaksid laiendama oma osalemiseeskirju nii, et osaleda saaksid ka tuumauuringute valdkonnas tegutsevad VKEd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Programmid, mille eesmärk on nii praeguste kui ka kavandatavate innovaatiliste teadusuuringute arendamine, peaksid lisama tuumauuringud oma rakendusuuringute kategooriate nimekirja. Eureka Eurostars programm ja Marie Curie meetmed peaksid laiendama oma osalemiseeskirju nii, et osaleda saaksid ka tuumauuringute valdkonnas tegutsevad VKEd.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euratomi programmiga edendatakse soolist võrdõiguslikkust ning tagatakse soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arvessevõtmine
  teadusuuringutes
  ja
  innovatsioonis
  . | Euratomi programmiga edendatakse soolist võrdõiguslikkust ning tagatakse soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arvessevõtmine ja
  sellega toetatakse „Horisont 2020“ eesmärki tegeleda soo kui valdkondadevahelise küsimusega, et vähendada erinevust meeste ja naiste osakaalus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euratomi programmiga edendatakse soolist võrdõiguslikkust ning tagatakse soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arvessevõtmine
  teadusuuringutes
  ja
  innovatsioonis
  .

Euratomi programmiga edendatakse soolist võrdõiguslikkust ning tagatakse soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arvessevõtmine ja
  sellega toetatakse „Horisont 2020“ eesmärki tegeleda soo kui valdkondadevahelise küsimusega, et vähendada erinevust meeste ja naiste osakaalus
  .

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eriti peetakse silmas proportsionaalsuse põhimõtet, õigust eraelu puutumatusele, õigust isikuandmete kaitsele, õigust kehalisele ja vaimsele puutumatusele, õigust mittediskrimineerimisele ning vajadust tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. | Eriti peetakse silmas proportsionaalsuse põhimõtet,
  inimväärikuse kaitset, inimese ülimuslikkuse põhimõtet,
  õigust eraelu puutumatusele, õigust isikuandmete kaitsele,
  inimese
  õigust kehalisele ja vaimsele puutumatusele, õigust mittediskrimineerimisele ning vajadust tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Eriti peetakse silmas proportsionaalsuse põhimõtet, õigust eraelu puutumatusele, õigust isikuandmete kaitsele, õigust kehalisele ja vaimsele puutumatusele, õigust mittediskrimineerimisele ning vajadust tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

Eriti peetakse silmas proportsionaalsuse põhimõtet,
  inimväärikuse kaitset, inimese ülimuslikkuse põhimõtet,
  õigust eraelu puutumatusele, õigust isikuandmete kaitsele,
  inimese
  õigust kehalisele ja vaimsele puutumatusele, õigust mittediskrimineerimisele ning vajadust tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mitmeaastases
  tööprogrammis võetakse
  ka
  arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide asjakohast teadustegevust
  . Programme
  ajakohastatakse vajaduse korral. | Mitmeaastane tööprogramm edastatakse Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogule ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide asjakohast teadustegevust
  , et vältida Euroopa teadustöös topeltpingutuste tegemist ning kasutada kõige paremini ära rahalisi vahendeid. Programmi
  ajakohastatakse vajaduse korral. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Mitmeaastases
  tööprogrammis võetakse
  ka
  arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide asjakohast teadustegevust
  . Programme
  ajakohastatakse vajaduse korral.

Mitmeaastane tööprogramm edastatakse Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogule ning Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide asjakohast teadustegevust
  , et vältida Euroopa teadustöös topeltpingutuste tegemist ning kasutada kõige paremini ära rahalisi vahendeid. Programmi
  ajakohastatakse vajaduse korral.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Tööprogrammides võetakse arvesse teaduse, tehnika ja innovatsiooni olukorda riigis, liidus ja rahvusvahelisel tasandil ning asjakohaseid poliitilisi, turualaseid ja ühiskondlikke arengutendentse. Programme ajakohastatakse vajaduse korral. | 3.   Tööprogrammides võetakse arvesse teaduse, tehnika ja innovatsiooni olukorda riigis, liidus ja rahvusvahelisel tasandil ning asjakohaseid poliitilisi, turualaseid ja ühiskondlikke arengutendentse. Programme ajakohastatakse vajaduse korral
  , pidades silmas „Horisont 2020“ sihte ja eesmärke
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Tööprogrammides võetakse arvesse teaduse, tehnika ja innovatsiooni olukorda riigis, liidus ja rahvusvahelisel tasandil ning asjakohaseid poliitilisi, turualaseid ja ühiskondlikke arengutendentse. Programme ajakohastatakse vajaduse korral.

3.   Tööprogrammides võetakse arvesse teaduse, tehnika ja innovatsiooni olukorda riigis, liidus ja rahvusvahelisel tasandil ning asjakohaseid poliitilisi, turualaseid ja ühiskondlikke arengutendentse. Programme ajakohastatakse vajaduse korral
  , pidades silmas „Horisont 2020“ sihte ja eesmärke
  .

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Erilist tähelepanu pööratakse selle tagamisele, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) osaleksid Euratomi programmis ja et innovatsioon neid mõjutaks. VKEde osalemise kvantitatiivne ja kvalitatiivne hindamine on hindamis- ja järelevalvemenetluse üks osa. | 1.
     Erilist tähelepanu pööratakse selle tagamisele, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) osaleksid Euratomi programmis ja et innovatsioon neid mõjutaks. VKEde osalemise kvantitatiivne ja kvalitatiivne hindamine on hindamis- ja järelevalvemenetluse üks osa. |
| | 2.
     
  Võttes arvesse VKEde sektori olulisust Euroopa majanduses ja nende praegust alaesindatust tuumatööstuses, toetatakse Euratomi programmis kooskõlas „Horisont 2020“ eesmärkidega VKEdele määratud halduskoormuse vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Erilist tähelepanu pööratakse selle tagamisele, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) osaleksid Euratomi programmis ja et innovatsioon neid mõjutaks. VKEde osalemise kvantitatiivne ja kvalitatiivne hindamine on hindamis- ja järelevalvemenetluse üks osa.

1.
     Erilist tähelepanu pööratakse selle tagamisele, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) osaleksid Euratomi programmis ja et innovatsioon neid mõjutaks. VKEde osalemise kvantitatiivne ja kvalitatiivne hindamine on hindamis- ja järelevalvemenetluse üks osa.

2.
     
  Võttes arvesse VKEde sektori olulisust Euroopa majanduses ja nende praegust alaesindatust tuumatööstuses, toetatakse Euratomi programmis kooskõlas „Horisont 2020“ eesmärkidega VKEdele määratud halduskoormuse vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | võidelda tuumarelvade leviku ja salakaubanduse kõigi vormide vastu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

võidelda tuumarelvade leviku ja salakaubanduse kõigi vormide vastu;

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 – lõik 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cb) | toetada rahvusvaheliste ohutusstandardite loomiseks tehtavaid ühiseid rahvusvahelisi jõupingutusi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(cb)

toetada rahvusvaheliste ohutusstandardite loomiseks tehtavaid ühiseid rahvusvahelisi jõupingutusi;

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 – lõik 1 – punkt c c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cc) | aidata kaasa paremale teadmiste vahetamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(cc)

aidata kaasa paremale teadmiste vahetamisele.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – lõik 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõigile reaktoritele ja tuumarajatistele, mis asuvad kolmandates riikides, kuid liikmesriigi territooriumile väga lähedal, eriti kui reaktorid ja tuumarajatised paiknevad geograafiliselt või geoloogiliselt ohtlike piirkondade läheduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõigile reaktoritele ja tuumarajatistele, mis asuvad kolmandates riikides, kuid liikmesriigi territooriumile väga lähedal, eriti kui reaktorid ja tuumarajatised paiknevad geograafiliselt või geoloogiliselt ohtlike piirkondade läheduses.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teadlikkuse tõstmiseks ettenähtud algatused ja Euratomi programmi alusel rahastamisele juurdepääsu lihtsustamine, eelkõige alaesindatud piirkondades või alaesindatud osalejaliikide jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teadlikkuse tõstmiseks ettenähtud algatused ja Euratomi programmi alusel rahastamisele juurdepääsu lihtsustamine, eelkõige alaesindatud piirkondades või alaesindatud osalejaliikide jaoks;

| (a) | teadlikkuse tõstmiseks ettenähtud algatused ja Euratomi programmi alusel rahastamisele juurdepääsu lihtsustamine, eelkõige alaesindatud piirkondades või alaesindatud osalejaliikide jaoks,
  ning eriti selleks, et parandada VKEde suutlikkust olemasolevate rahaliste vahendite kasutamisel ja tõsta nende osalemist asjaomastes programmides. |
| --- | --- |

(a)

teadlikkuse tõstmiseks ettenähtud algatused ja Euratomi programmi alusel rahastamisele juurdepääsu lihtsustamine, eelkõige alaesindatud piirkondades või alaesindatud osalejaliikide jaoks,
  ning eriti selleks, et parandada VKEde suutlikkust olemasolevate rahaliste vahendite kasutamisel ja tõsta nende osalemist asjaomastes programmides.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Osalemistingimuste suurema lihtsustamise püüetest teatatakse kõigile osalejatele, sealhulgas VKEdele ja akadeemilistele institutsioonidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Osalemistingimuste suurema lihtsustamise püüetest teatatakse kõigile osalejatele, sealhulgas VKEdele ja akadeemilistele institutsioonidele.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. | 1.   Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
  Euroopa Parlamenti teavitatakse sellistest meetmetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.

1.   Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
  Euroopa Parlamenti teavitatakse sellistest meetmetest.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapealsete kontrollide alusel kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja muid kolmandaid isikuid, keda on käesoleva määruse alusel rahastatud liidu vahenditest. | 2.   
  Euroopa Parlamendil,
  komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapealsete kontrollide alusel kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja muid kolmandaid isikuid, keda on käesoleva määruse alusel rahastatud liidu vahenditest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapealsete kontrollide alusel kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja muid kolmandaid isikuid, keda on käesoleva määruse alusel rahastatud liidu vahenditest.

2.   
  Euroopa Parlamendil,
  komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapealsete kontrollide alusel kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid, alltöövõtjaid ja muid kolmandaid isikuid, keda on käesoleva määruse alusel rahastatud liidu vahenditest.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega, toetuse määramise otsustega ja käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt auditeerimise ja kohapealse kontrolli õigus. | 4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega, toetuse määramise otsustega ja käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt auditeerimise ja kohapealse kontrolli õigus.
  Euroopa Parlamendi teavitatakse selliste auditite tulemustest viivitamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega, toetuse määramise otsustega ja käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt auditeerimise ja kohapealse kontrolli õigus.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega, toetuse määramise otsustega ja käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt auditeerimise ja kohapealse kontrolli õigus.
  Euroopa Parlamendi teavitatakse selliste auditite tulemustest viivitamata.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 31. maiks
  2017
  teeb komisjon otsusega 2006/970/Euratom kehtestatud Euratomi seitsmenda raamprogrammi järelhindamist ning otsusega 20XX/XX/Euratom kehtestatud ja 2015. aasta lõpuks lõpule viidava Euratomi programmi (2012–2013) järelhindamist arvesse võttes koos sõltumatute ekspertidega Euratomi programmi vahehindamise, milles käsitletakse eesmärkidega ja kõikide meetmete jätkuva asjakohasusega, vahendite tõhususe ja kasutamisega, edasise lihtsustamise ulatusega ning Euroopa lisaväärtusega seoses saavutatut (tulemuste ja mõju tagamisel tehtud edusammude tasandil). Hindamisel võetakse veel arvesse meetmete panust liidu prioriteetidesse, milleks on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, ning tulemusi seoses varasemate meetmete pikaajalise mõjuga. | 31. maiks
  2016
  teeb komisjon otsusega 2006/970/Euratom kehtestatud Euratomi seitsmenda raamprogrammi järelhindamist ning otsusega 2012/93/Euratom kehtestatud ja 2015. aasta lõpuks lõpule viidava Euratomi programmi (2012–2013) järelhindamist arvesse võttes koos sõltumatute ekspertidega Euratomi programmi vahehindamise, milles käsitletakse eesmärkidega ja kõikide meetmete jätkuva asjakohasusega, vahendite tõhususe ja kasutamisega, edasise lihtsustamise ulatusega ning Euroopa lisaväärtusega seoses saavutatut (tulemuste ja mõju tagamisel tehtud edusammude tasandil). Hindamisel võetakse
  arvesse ka rahastamisvõimaluste kättesaadavusega seotud aspekte, mille eesmärk on tagada teadus- ja innovatsioonibaasi tipptase ka liidu VKEde puhul ja edendada soolist tasakaalu. Hindamisel võetakse
  veel arvesse meetmete panust liidu prioriteetidesse, milleks on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, ning tulemusi seoses varasemate meetmete pikaajalise mõjuga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

31. maiks
  2017
  teeb komisjon otsusega 2006/970/Euratom kehtestatud Euratomi seitsmenda raamprogrammi järelhindamist ning otsusega 20XX/XX/Euratom kehtestatud ja 2015. aasta lõpuks lõpule viidava Euratomi programmi (2012–2013) järelhindamist arvesse võttes koos sõltumatute ekspertidega Euratomi programmi vahehindamise, milles käsitletakse eesmärkidega ja kõikide meetmete jätkuva asjakohasusega, vahendite tõhususe ja kasutamisega, edasise lihtsustamise ulatusega ning Euroopa lisaväärtusega seoses saavutatut (tulemuste ja mõju tagamisel tehtud edusammude tasandil). Hindamisel võetakse veel arvesse meetmete panust liidu prioriteetidesse, milleks on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, ning tulemusi seoses varasemate meetmete pikaajalise mõjuga.

31. maiks
  2016
  teeb komisjon otsusega 2006/970/Euratom kehtestatud Euratomi seitsmenda raamprogrammi järelhindamist ning otsusega 2012/93/Euratom kehtestatud ja 2015. aasta lõpuks lõpule viidava Euratomi programmi (2012–2013) järelhindamist arvesse võttes koos sõltumatute ekspertidega Euratomi programmi vahehindamise, milles käsitletakse eesmärkidega ja kõikide meetmete jätkuva asjakohasusega, vahendite tõhususe ja kasutamisega, edasise lihtsustamise ulatusega ning Euroopa lisaväärtusega seoses saavutatut (tulemuste ja mõju tagamisel tehtud edusammude tasandil). Hindamisel võetakse
  arvesse ka rahastamisvõimaluste kättesaadavusega seotud aspekte, mille eesmärk on tagada teadus- ja innovatsioonibaasi tipptase ka liidu VKEde puhul ja edendada soolist tasakaalu. Hindamisel võetakse
  veel arvesse meetmete panust liidu prioriteetidesse, milleks on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv, ning tulemusi seoses varasemate meetmete pikaajalise mõjuga.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid annavad komisjonile andmed ja teabe, mis on vajalikud asjaomaste meetmete jälgimiseks ja hindamiseks. | 4.   Liikmesriigid annavad
  Euroopa Parlamendile ja
  komisjonile andmed ja teabe, mis on vajalikud asjaomaste meetmete jälgimiseks ja hindamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid annavad komisjonile andmed ja teabe, mis on vajalikud asjaomaste meetmete jälgimiseks ja hindamiseks.

4.   Liikmesriigid annavad
  Euroopa Parlamendile ja
  komisjonile andmed ja teabe, mis on vajalikud asjaomaste meetmete jälgimiseks ja hindamiseks.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 1 – teine lõik

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euratomi programmiga tugevdatakse tuumaalast teadus- ja innovatsiooniraamistikku ning kooskõlastatakse liikmesriikide teadusalaseid jõupingutusi, vältides tegevuse dubleerimist, säilitades kriitilise massi põhivaldkondades ja tagades optimaalse rahastamise riiklikest vahenditest. | Euratomi programmiga tugevdatakse tuumaalast teadus- ja innovatsiooniraamistikku ning kooskõlastatakse liikmesriikide teadusalaseid jõupingutusi, vältides tegevuse dubleerimist,
  tagades ELi lisandväärtuse,
  säilitades
  põhilised oskused ja
  kriitilise massi põhivaldkondades ja tagades optimaalse rahastamise riiklikest vahenditest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euratomi programmiga tugevdatakse tuumaalast teadus- ja innovatsiooniraamistikku ning kooskõlastatakse liikmesriikide teadusalaseid jõupingutusi, vältides tegevuse dubleerimist, säilitades kriitilise massi põhivaldkondades ja tagades optimaalse rahastamise riiklikest vahenditest.

Euratomi programmiga tugevdatakse tuumaalast teadus- ja innovatsiooniraamistikku ning kooskõlastatakse liikmesriikide teadusalaseid jõupingutusi, vältides tegevuse dubleerimist,
  tagades ELi lisandväärtuse,
  säilitades
  põhilised oskused ja
  kriitilise massi põhivaldkondades ja tagades optimaalse rahastamise riiklikest vahenditest.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 1 – kolmas lõik

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Strateegia, mille alusel arendada tuumasünteesi kui üht usaldusväärset võimalust, kuidas kommertsotstarbel CO2-vabalt energiat toota, peab järgima neid suuniseid ja tähiseid, mis on kehtestatud 2050. aastaks seatud elektritootmiseesmärkide saavutamiseks. Kõnealuse strateegia rakendamiseks korraldatakse
  radikaalselt
  ümber liidu tuumasünteesialane töö (sh juhtimine
  , rahastamine
  ja korraldamine), et tagada rõhuasetuse üleminek üksnes teadusuuringutelt selliste tulevikurajatiste nagu ITER, DEMO jm projekteerimisele, ehitamisele ja käitamisele. Selleks peavad kõik liidu tuumasünteesiringkonnad, komisjon ja
  liikmesriikide rahastamisasutused
  tegema omavahel tihedat koostööd. | Strateegia, mille alusel arendada tuumasünteesi kui üht usaldusväärset võimalust, kuidas kommertsotstarbel CO2-vabalt energiat toota, peab järgima neid suuniseid ja tähiseid, mis on kehtestatud 2050. aastaks seatud elektritootmiseesmärkide saavutamiseks. Kõnealuse strateegia rakendamiseks korraldatakse ümber liidu tuumasünteesialane töö (sh juhtimine ja korraldamine), et tagada rõhuasetuse üleminek üksnes teadusuuringutelt selliste tulevikurajatiste nagu ITER, DEMO jm projekteerimisele, ehitamisele ja käitamisele. Selleks peavad kõik liidu tuumasünteesiringkonnad, komisjon ja
  liikmesriigid
  tegema omavahel tihedat koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Strateegia, mille alusel arendada tuumasünteesi kui üht usaldusväärset võimalust, kuidas kommertsotstarbel CO2-vabalt energiat toota, peab järgima neid suuniseid ja tähiseid, mis on kehtestatud 2050. aastaks seatud elektritootmiseesmärkide saavutamiseks. Kõnealuse strateegia rakendamiseks korraldatakse
  radikaalselt
  ümber liidu tuumasünteesialane töö (sh juhtimine
  , rahastamine
  ja korraldamine), et tagada rõhuasetuse üleminek üksnes teadusuuringutelt selliste tulevikurajatiste nagu ITER, DEMO jm projekteerimisele, ehitamisele ja käitamisele. Selleks peavad kõik liidu tuumasünteesiringkonnad, komisjon ja
  liikmesriikide rahastamisasutused
  tegema omavahel tihedat koostööd.

Strateegia, mille alusel arendada tuumasünteesi kui üht usaldusväärset võimalust, kuidas kommertsotstarbel CO2-vabalt energiat toota, peab järgima neid suuniseid ja tähiseid, mis on kehtestatud 2050. aastaks seatud elektritootmiseesmärkide saavutamiseks. Kõnealuse strateegia rakendamiseks korraldatakse ümber liidu tuumasünteesialane töö (sh juhtimine ja korraldamine), et tagada rõhuasetuse üleminek üksnes teadusuuringutelt selliste tulevikurajatiste nagu ITER, DEMO jm projekteerimisele, ehitamisele ja käitamisele. Selleks peavad kõik liidu tuumasünteesiringkonnad, komisjon ja
  liikmesriigid
  tegema omavahel tihedat koostööd.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 2 – punkt 2.1 – alapunkt d – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | Kiirguskaitse
  parandamine
  (tipptasemel teadus; ühiskonnaprobleemid) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

Kiirguskaitse
  parandamine
  (tipptasemel teadus; ühiskonnaprobleemid)

| (d) | Teadus- ja arendustegevuse toetamine
  kiirguskaitse
  valdkonnas
  (tipptasemel teadus; ühiskonnaprobleemid) |
| --- | --- |

(d)

Teadus- ja arendustegevuse toetamine
  kiirguskaitse
  valdkonnas
  (tipptasemel teadus; ühiskonnaprobleemid)

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 2 – punkt 2.1 – alapunkt e – lõik - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ITERi projekti kui rahvusvahelise teadustöö infrastruktuuri ühise elluviimise tugimeetmed. Ühendusel on eriline vastutus ITERi organisatsioonis projekti asukohana ja tal on juhtroll eelkõige seoses tegevuskoha ettevalmistamise, ITERi organisatsiooni loomise, juhtimise ja personaliga varustamise ning üldise tehnilise ja haldustoega. |
| | Projekti haldamiseks lepiti tugimeetmetes kokku nõukogu otsuses XXXX/XXX/EL [ITERi projekti täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (2014–2018)]. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ITERi projekti kui rahvusvahelise teadustöö infrastruktuuri ühise elluviimise tugimeetmed. Ühendusel on eriline vastutus ITERi organisatsioonis projekti asukohana ja tal on juhtroll eelkõige seoses tegevuskoha ettevalmistamise, ITERi organisatsiooni loomise, juhtimise ja personaliga varustamise ning üldise tehnilise ja haldustoega.

Projekti haldamiseks lepiti tugimeetmetes kokku nõukogu otsuses XXXX/XXX/EL [ITERi projekti täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta (2014–2018)].

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 2 – punkt 2.1 – alapunkt i – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Õigussubjekt toetab kõiki jõupingutusi jätkata JETi tegevust pärast katseperioodi lõppu 2015. aastal ja võimaluse korral kõiki jõupingutusi, mille eesmärk on ligi tõmmata rahvusvahelisi partnereid, et tagada lisarahastamine. Kõnealused jõupingutused peaksid hõlmama vastastikuseid kokkuleppeid liidu tulevase osaluse kohta DEMOs ja muudes kavandatavates tuumasünteesireaktorites. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Õigussubjekt toetab kõiki jõupingutusi jätkata JETi tegevust pärast katseperioodi lõppu 2015. aastal ja võimaluse korral kõiki jõupingutusi, mille eesmärk on ligi tõmmata rahvusvahelisi partnereid, et tagada lisarahastamine. Kõnealused jõupingutused peaksid hõlmama vastastikuseid kokkuleppeid liidu tulevase osaluse kohta DEMOs ja muudes kavandatavates tuumasünteesireaktorites.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 2 – punkt 2.2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| JRC teadustegevuse eesmärk on toetada nõukogu direktiivide 2009/71/Euratom ja 2011/70/Euratom rakendamist ning selliste nõukogu järelduste rakendamist, millega seatakse prioriteediks kõige rangemad tuumaohutus- ja -julgeolekustandardid nii liidus kui ka rahvusvahelisel tasandil. Täpsemalt tähendab see, et JRCsse on koondatud vajalik võimekus ja asjatundlikkus, et
  aidata hinnata ja parandada
  tuumarajatiste
  ohutust
  ning tuumaenergia ja muude tuuma lõhustumisest erinevate rakenduste
  rahuotstarbelist kasutamist
  , tagada teadusbaas asjakohastele liidu õigusaktidele ning vajaduse korral oma ülesannete ja pädevuse piires reageerida tuumaõnnetustele ja -vahejuhtumitele. Selleks teostab JRC teadusuuringuid ja hindamisi, jagab võrdlusandmeid, koostab standardeid ning pakub sihtotstarbelist koolitust ja haridust.
  Vajaduse korral
  püütakse saavutada koostoime säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvormiga ja muude valdkonnaüleste algatustega. | JRC teadustegevuse eesmärk on toetada nõukogu direktiivide 2009/71/Euratom ja 2011/70/Euratom rakendamist ning selliste nõukogu järelduste rakendamist, millega seatakse prioriteediks kõige rangemad tuumaohutus- ja -julgeolekustandardid nii liidus kui ka rahvusvahelisel tasandil. Täpsemalt tähendab see, et JRCsse on koondatud vajalik võimekus ja asjatundlikkus, et
  anda panus
  tuumarajatiste
  ohutuse alasesse arendus- ja uurimistegevusse
  ning tuumaenergia ja muude tuuma lõhustumisest erinevate rakenduste
  rahuotstarbelisse kasutamisse
  , tagada teadusbaas asjakohastele liidu õigusaktidele ning vajaduse korral oma ülesannete ja pädevuse piires reageerida tuumaõnnetustele ja -vahejuhtumitele. Selleks teostab JRC teadusuuringuid ja hindamisi, jagab võrdlusandmeid, koostab standardeid ning pakub sihtotstarbelist koolitust ja haridust.
  Vajadusel
  püütakse saavutada koostoime säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvormiga ja muude valdkonnaüleste algatustega
  , et optimeerida inimressursside ja rahaliste vahendite kasutamist tuumaenergiaalase teadus- ja arendustegevuse vallas Euroopas. JRC võtab arvesse 2011. aastal vastavalt ELi määrusele kõigi olemasolevate tuumareaktoritega läbi viidud vastupidavustestide avaldatud tulemusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

JRC teadustegevuse eesmärk on toetada nõukogu direktiivide 2009/71/Euratom ja 2011/70/Euratom rakendamist ning selliste nõukogu järelduste rakendamist, millega seatakse prioriteediks kõige rangemad tuumaohutus- ja -julgeolekustandardid nii liidus kui ka rahvusvahelisel tasandil. Täpsemalt tähendab see, et JRCsse on koondatud vajalik võimekus ja asjatundlikkus, et
  aidata hinnata ja parandada
  tuumarajatiste
  ohutust
  ning tuumaenergia ja muude tuuma lõhustumisest erinevate rakenduste
  rahuotstarbelist kasutamist
  , tagada teadusbaas asjakohastele liidu õigusaktidele ning vajaduse korral oma ülesannete ja pädevuse piires reageerida tuumaõnnetustele ja -vahejuhtumitele. Selleks teostab JRC teadusuuringuid ja hindamisi, jagab võrdlusandmeid, koostab standardeid ning pakub sihtotstarbelist koolitust ja haridust.
  Vajaduse korral
  püütakse saavutada koostoime säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvormiga ja muude valdkonnaüleste algatustega.

JRC teadustegevuse eesmärk on toetada nõukogu direktiivide 2009/71/Euratom ja 2011/70/Euratom rakendamist ning selliste nõukogu järelduste rakendamist, millega seatakse prioriteediks kõige rangemad tuumaohutus- ja -julgeolekustandardid nii liidus kui ka rahvusvahelisel tasandil. Täpsemalt tähendab see, et JRCsse on koondatud vajalik võimekus ja asjatundlikkus, et
  anda panus
  tuumarajatiste
  ohutuse alasesse arendus- ja uurimistegevusse
  ning tuumaenergia ja muude tuuma lõhustumisest erinevate rakenduste
  rahuotstarbelisse kasutamisse
  , tagada teadusbaas asjakohastele liidu õigusaktidele ning vajaduse korral oma ülesannete ja pädevuse piires reageerida tuumaõnnetustele ja -vahejuhtumitele. Selleks teostab JRC teadusuuringuid ja hindamisi, jagab võrdlusandmeid, koostab standardeid ning pakub sihtotstarbelist koolitust ja haridust.
  Vajadusel
  püütakse saavutada koostoime säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvormiga ja muude valdkonnaüleste algatustega
  , et optimeerida inimressursside ja rahaliste vahendite kasutamist tuumaenergiaalase teadus- ja arendustegevuse vallas Euroopas. JRC võtab arvesse 2011. aastal vastavalt ELi määrusele kõigi olemasolevate tuumareaktoritega läbi viidud vastupidavustestide avaldatud tulemusi.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 2 – punkt 2.2 – alapunkt a – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tuumaohutuse suurendamine, sh tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutuse suurendamine, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise tõhustamine ning hädaolukorras valmisoleku parandamine |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tuumaohutuse suurendamine, sh tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutuse suurendamine, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise tõhustamine ning hädaolukorras valmisoleku parandamine

| (a) | tuumaohutuse suurendamine, sh tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutuse suurendamine, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise tõhustamine
  , tuumamaterjaliga kokku puutuvate töötajate töötingimuste
  ning hädaolukorras valmisoleku parandamine |
| --- | --- |

(a)

tuumaohutuse suurendamine, sh tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutuse suurendamine, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise tõhustamine
  , tuumamaterjaliga kokku puutuvate töötajate töötingimuste
  ning hädaolukorras valmisoleku parandamine

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 2 – punkt 2.2 – alapunkt a – lõik - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Dekomisjoneerimine ja demonteerimine on paljutõotavad turuvaldkonnad, pidades silmas asjaomaseid teadussaavutusi ja ohutusnõuded. Liit peab selleks tööks omandama parima võimaliku tehnoloogia, millega on seotud üha keerukamad töömeetodid (nagu veealune lõikamine, laserlõikamine ja tehnika kõrgtasemel robotid, et kaotada vajadus inimese osalemise järele). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Dekomisjoneerimine ja demonteerimine on paljutõotavad turuvaldkonnad, pidades silmas asjaomaseid teadussaavutusi ja ohutusnõuded. Liit peab selleks tööks omandama parima võimaliku tehnoloogia, millega on seotud üha keerukamad töömeetodid (nagu veealune lõikamine, laserlõikamine ja tehnika kõrgtasemel robotid, et kaotada vajadus inimese osalemise järele).

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 2 – punkt 2.2 – alapunkt a – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| JRC aitab välja töötada Euroopas olemas olevate tuumaelektrijaamareaktorite ja tuumkütusetsüklite rangete ohutusstandardite saavutamiseks vajalikud vahendid ja meetodid. Kõnealused vahendid ja meetodid hõlmavad järgmist: | JRC aitab
  tihedas koostöös asjaomaste liidu uurimisasutustega
  välja töötada Euroopas olemas olevate tuumaelektrijaamareaktorite ja tuumkütusetsüklite rangete ohutusstandardite saavutamiseks vajalikud vahendid ja meetodid. Kõnealused vahendid ja meetodid hõlmavad järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

JRC aitab välja töötada Euroopas olemas olevate tuumaelektrijaamareaktorite ja tuumkütusetsüklite rangete ohutusstandardite saavutamiseks vajalikud vahendid ja meetodid. Kõnealused vahendid ja meetodid hõlmavad järgmist:

JRC aitab
  tihedas koostöös asjaomaste liidu uurimisasutustega
  välja töötada Euroopas olemas olevate tuumaelektrijaamareaktorite ja tuumkütusetsüklite rangete ohutusstandardite saavutamiseks vajalikud vahendid ja meetodid. Kõnealused vahendid ja meetodid hõlmavad järgmist:

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 2 – punkt 2.2 – alapunkt a – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | tõsiste õnnetusjuhtumite analüüsimise modelleerimine ja meetodid, et hinnata tuumarajatiste käitamisohutuse varu; toetada täiustatud tuumkütusetsüklite ja kontseptsioonide hindamist käsitleva ühise lähenemisviisi kehtestamist Euroopas ning uurida ja levitada käitamiskogemustest saadud õppetunde. JRC
  tugevdab veelgi ettevõtmist
  „European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback“ (Euroopa käitamiskogemustest saadud tagasiside koda), et kõrvaldada tuumaohutusalased vajakajäämised, mis on ilmnenud pärast Fukushima õnnetust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

tõsiste õnnetusjuhtumite analüüsimise modelleerimine ja meetodid, et hinnata tuumarajatiste käitamisohutuse varu; toetada täiustatud tuumkütusetsüklite ja kontseptsioonide hindamist käsitleva ühise lähenemisviisi kehtestamist Euroopas ning uurida ja levitada käitamiskogemustest saadud õppetunde. JRC
  tugevdab veelgi ettevõtmist
  „European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback“ (Euroopa käitamiskogemustest saadud tagasiside koda), et kõrvaldada tuumaohutusalased vajakajäämised, mis on ilmnenud pärast Fukushima õnnetust.

| (1) | tõsiste õnnetusjuhtumite analüüsimise modelleerimine ja meetodid, et hinnata tuumarajatiste käitamisohutuse varu; toetada täiustatud tuumkütusetsüklite ja kontseptsioonide hindamist käsitleva ühise lähenemisviisi kehtestamist Euroopas ning uurida ja levitada käitamiskogemustest saadud õppetunde. JRC
  jätkab
  „European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback“ (Euroopa käitamiskogemustest saadud tagasiside koda)
  tööd
  , et kõrvaldada tuumaohutusalased vajakajäämised, mis on ilmnenud pärast Fukushima õnnetust
  , ning jätkuvalt toetuda asjakohastele teadmistele liikmesriikides
  . |
| --- | --- |

(1)

tõsiste õnnetusjuhtumite analüüsimise modelleerimine ja meetodid, et hinnata tuumarajatiste käitamisohutuse varu; toetada täiustatud tuumkütusetsüklite ja kontseptsioonide hindamist käsitleva ühise lähenemisviisi kehtestamist Euroopas ning uurida ja levitada käitamiskogemustest saadud õppetunde. JRC
  jätkab
  „European Clearinghouse on NPP Operational Experience Feedback“ (Euroopa käitamiskogemustest saadud tagasiside koda)
  tööd
  , et kõrvaldada tuumaohutusalased vajakajäämised, mis on ilmnenud pärast Fukushima õnnetust
  , ning jätkuvalt toetuda asjakohastele teadmistele liikmesriikides
  .

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 2 – punkt 2.2 – alapunkt c – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| JRC tugevdab veelgi tuumaohutuse- ja -julgeolekualast teadusbaasi. Rõhk pannakse aktiniidide ning struktuursete ja tuumamaterjalide põhiomadusi käsitlevatele teadusuuringutele. Liidu standardimistegevuse toetamiseks näeb JRC ette tehnika tasemele vastavad tuumastandardid, võrdlusandmed ja -mõõtmised, sh arendab ja rakendab asjakohaseid andmebaase ja hindamisvahendeid. JRC toetab meditsiiniliste rakenduste, eelkõige alfakiirgusel põhineva uut tüüpi vähiravi edasiarendamist. | JRC tugevdab veelgi tuumaohutuse- ja -julgeolekualast teadusbaasi. Rõhk pannakse aktiniidide ning struktuursete ja tuumamaterjalide põhiomadusi käsitlevatele teadusuuringutele. Liidu standardimistegevuse toetamiseks näeb JRC ette tehnika tasemele vastavad tuumastandardid, võrdlusandmed ja -mõõtmised, sh arendab ja rakendab asjakohaseid andmebaase ja hindamisvahendeid. JRC toetab meditsiiniliste rakenduste, eelkõige alfakiirgusel põhineva uut tüüpi vähiravi edasiarendamist.
  JRC peaks silmas pidama raamprogrammi „Horisont 2020“ eesmärke ja vältima lünki Euroopa oskustes ja ajude äravoolu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

JRC tugevdab veelgi tuumaohutuse- ja -julgeolekualast teadusbaasi. Rõhk pannakse aktiniidide ning struktuursete ja tuumamaterjalide põhiomadusi käsitlevatele teadusuuringutele. Liidu standardimistegevuse toetamiseks näeb JRC ette tehnika tasemele vastavad tuumastandardid, võrdlusandmed ja -mõõtmised, sh arendab ja rakendab asjakohaseid andmebaase ja hindamisvahendeid. JRC toetab meditsiiniliste rakenduste, eelkõige alfakiirgusel põhineva uut tüüpi vähiravi edasiarendamist.

JRC tugevdab veelgi tuumaohutuse- ja -julgeolekualast teadusbaasi. Rõhk pannakse aktiniidide ning struktuursete ja tuumamaterjalide põhiomadusi käsitlevatele teadusuuringutele. Liidu standardimistegevuse toetamiseks näeb JRC ette tehnika tasemele vastavad tuumastandardid, võrdlusandmed ja -mõõtmised, sh arendab ja rakendab asjakohaseid andmebaase ja hindamisvahendeid. JRC toetab meditsiiniliste rakenduste, eelkõige alfakiirgusel põhineva uut tüüpi vähiravi edasiarendamist.
  JRC peaks silmas pidama raamprogrammi „Horisont 2020“ eesmärke ja vältima lünki Euroopa oskustes ja ajude äravoolu.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 2 – punkt 2.2 – alapunkt e – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| JRC suurendab oma pädevust, et tagada sõltumatu teaduslik ja tehniline tõendusmaterjal, mis on vajalik liidu tuumaohutuse- ja -julgeolekualaste õigusaktide täiustamise tagamiseks. | JRC suurendab oma pädevust, et tagada sõltumatu teaduslik ja tehniline tõendusmaterjal, mis on vajalik liidu tuumaohutuse- ja -julgeolekualaste õigusaktide täiustamise tagamiseks
  ning paremate rahvusvaheliste standardite toetamiseks. Selliste teadusuuringute täpne iseloom tuleb määrata kindlaks suunistega, mille kehtestavad liidu institutsioonid, eelkõige tuumaelektrijaamade stressitestide valguses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

JRC suurendab oma pädevust, et tagada sõltumatu teaduslik ja tehniline tõendusmaterjal, mis on vajalik liidu tuumaohutuse- ja -julgeolekualaste õigusaktide täiustamise tagamiseks.

JRC suurendab oma pädevust, et tagada sõltumatu teaduslik ja tehniline tõendusmaterjal, mis on vajalik liidu tuumaohutuse- ja -julgeolekualaste õigusaktide täiustamise tagamiseks
  ning paremate rahvusvaheliste standardite toetamiseks. Selliste teadusuuringute täpne iseloom tuleb määrata kindlaks suunistega, mille kehtestavad liidu institutsioonid, eelkõige tuumaelektrijaamade stressitestide valguses.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euratomi programmi üldeesmärkide saavutamiseks toetatakse täiendavat tegevust (otsene ja kaudne tegevus, koordineerimine ja ühise programmitöö stimuleerimine), tänu millele tagatakse ühiste probleemide lahendamiseks tehtavate teadusjõupingutuste koostoime (nt seoses materjalide, jahutustehnoloogia, tuumaalaste võrdlusandmete, modelleerimise ja simulatsiooni, kaugkäsitsemise, jäätmekäitluse, kiirguskaitsega). | Euratomi programmi üldeesmärkide saavutamiseks toetatakse täiendavat tegevust (otsene ja kaudne tegevus,
  töötajate kaitse,
  koordineerimine ja ühise programmitöö stimuleerimine), tänu millele tagatakse ühiste probleemide lahendamiseks tehtavate teadusjõupingutuste koostoime (nt seoses materjalide, jahutustehnoloogia, tuumaalaste võrdlusandmete, modelleerimise ja simulatsiooni, kaugkäsitsemise, jäätmekäitluse, kiirguskaitsega). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euratomi programmi üldeesmärkide saavutamiseks toetatakse täiendavat tegevust (otsene ja kaudne tegevus, koordineerimine ja ühise programmitöö stimuleerimine), tänu millele tagatakse ühiste probleemide lahendamiseks tehtavate teadusjõupingutuste koostoime (nt seoses materjalide, jahutustehnoloogia, tuumaalaste võrdlusandmete, modelleerimise ja simulatsiooni, kaugkäsitsemise, jäätmekäitluse, kiirguskaitsega).

Euratomi programmi üldeesmärkide saavutamiseks toetatakse täiendavat tegevust (otsene ja kaudne tegevus,
  töötajate kaitse,
  koordineerimine ja ühise programmitöö stimuleerimine), tänu millele tagatakse ühiste probleemide lahendamiseks tehtavate teadusjõupingutuste koostoime (nt seoses materjalide, jahutustehnoloogia, tuumaalaste võrdlusandmete, modelleerimise ja simulatsiooni, kaugkäsitsemise, jäätmekäitluse, kiirguskaitsega).

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euratomi programmi abil võib rakendada laenurahastut ja omakapitalirahastut, mis on välja töötatud raamprogrammi „Horisont 2020“ raames ja mille rakendusala laiendatakse artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks. | Euratomi programmi abil võib rakendada laenurahastut ja omakapitalirahastut, mis on välja töötatud raamprogrammi „Horisont 2020“ raames ja mille rakendusala laiendatakse artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks
  , ning VKEde nähtavuse ja osalemise tõstmiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euratomi programmi abil võib rakendada laenurahastut ja omakapitalirahastut, mis on välja töötatud raamprogrammi „Horisont 2020“ raames ja mille rakendusala laiendatakse artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks.

Euratomi programmi abil võib rakendada laenurahastut ja omakapitalirahastut, mis on välja töötatud raamprogrammi „Horisont 2020“ raames ja mille rakendusala laiendatakse artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks
  , ning VKEde nähtavuse ja osalemise tõstmiseks
  .

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – osa 4 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Euroopa Teadusnõukogu (ERC) programmi rahastamise suhtes on abikõlblikud ka sellised alusuuringuid, mis on potentsiaalselt rakendatavad mitte ainult tuumavaldkondades, vaid ka muudes teadusuuringute sektorites, mis kuuluvad „Horisont 2020“ alla. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa Teadusnõukogu (ERC) programmi rahastamise suhtes on abikõlblikud ka sellised alusuuringuid, mis on potentsiaalselt rakendatavad mitte ainult tuumavaldkondades, vaid ka muudes teadusuuringute sektorites, mis kuuluvad „Horisont 2020“ alla.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – osa 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (da) | Anda panus teadus- ja arendustegevuse kavasse, mis põhineb liidu stressitestide (näiteks seismilise modelleerimise või südamiku sulamise simulatsioonidega seotud testide) kokkuvõtetes loetletud soovitustel |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(da)

Anda panus teadus- ja arendustegevuse kavasse, mis põhineb liidu stressitestide (näiteks seismilise modelleerimise või südamiku sulamise simulatsioonidega seotud testide) kokkuvõtetes loetletud soovitustel

| — | Rahastatud projektide protsent, mis tõenäoliselt hõlbustab nende soovituste rakendamist. |
| --- | --- |

—

Rahastatud projektide protsent, mis tõenäoliselt hõlbustab nende soovituste rakendamist.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – osa 1 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (db) | Toetada tuumalõhustumise pikaajalist kestlikkust, pikendades reaktorite eluiga või kavandades uusi reaktoritüüpe |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(db)

Toetada tuumalõhustumise pikaajalist kestlikkust, pikendades reaktorite eluiga või kavandades uusi reaktoritüüpe

| — | Rahastatud projektide protsent, mis tõestatavalt pikendab reaktorite eluiga või aitab kavandada uusi reaktoritüüpe. |
| --- | --- |

—

Rahastatud projektide protsent, mis tõestatavalt pikendab reaktorite eluiga või aitab kavandada uusi reaktoritüüpe.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – osa 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | Tuumasünteesi kui energiaallika otstarbekuse tõendamine olemasolevate ja tulevaste tuumasünteesirajatiste kasutamise abil |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

Tuumasünteesi kui energiaallika otstarbekuse tõendamine olemasolevate ja tulevaste tuumasünteesirajatiste kasutamise abil

| (e) | Tuumasünteesi kui energiaallika otstarbekuse tõendamine olemasolevate ja tulevaste tuumasünteesirajatiste kasutamise
  ning materjalide, tehnoloogiate ja kontseptsioonide väljatöötamise
  abil |
| --- | --- |

(e)

Tuumasünteesi kui energiaallika otstarbekuse tõendamine olemasolevate ja tulevaste tuumasünteesirajatiste kasutamise
  ning materjalide, tehnoloogiate ja kontseptsioonide väljatöötamise
  abil

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – osa 2 – lõik 2 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| tuumaohutuse suurendamine, sh tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutuse suurendamine, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise tõhustamine ning hädaolukorras valmisoleku parandamine; | tuumaohutuse suurendamine, sh tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutuse suurendamine, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise tõhustamine
  , töötajate kaitse
  ning hädaolukorras valmisoleku parandamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

tuumaohutuse suurendamine, sh tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutuse suurendamine, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise tõhustamine ning hädaolukorras valmisoleku parandamine;

tuumaohutuse suurendamine, sh tuumkütuse ja tuumareaktorite ohutuse suurendamine, jäätmekäitluse ja dekomisjoneerimise tõhustamine
  , töötajate kaitse
  ning hädaolukorras valmisoleku parandamine;

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – osa 2 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Olulistes teadus- ja tehnikavaldkondades oskuste nappuse ennetamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Olulistes teadus- ja tehnikavaldkondades oskuste nappuse ennetamine.

---

(1)  

  ELT C 74 E, 13.3.2012, lk 34.

(2)  

  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 89.

(3)  

  ELT L 124, 30.5.2003, lk 36.

(4)  
  ELT C ...

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/106

---

P7_TA(2013)0470

Tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend *

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2016/C 436/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0841), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0841),

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 203, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0014/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 203, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0014/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0327/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0327/2012),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Käesolevas määruses on sätestatud eelarveline juhis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2013. aasta eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 18 tähenduses

   (*1)

  , ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu eelarvealast pädevust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Käesolevas määruses on sätestatud eelarveline juhis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2013. aasta eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 18 tähenduses

   (*1)

  , ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu eelarvealast pädevust.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1b) | Rahastamisvahendi eesmärkide saavutamisel peaks juhtpõhimõtteks olema kulutuste rakendamise ja kvaliteedi parandamine, tagades samas rahaliste vahendite optimaalse kasutamise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Rahastamisvahendi eesmärkide saavutamisel peaks juhtpõhimõtteks olema kulutuste rakendamise ja kvaliteedi parandamine, tagades samas rahaliste vahendite optimaalse kasutamise.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1c) | Oluline on tagada rahastamisvahendi usaldusväärne finantsjuhtimine ning võimalikult tulemuslik ja lihtne rakendamine, tagades samal ajal kõigile osalejatele õiguskindluse ja juurdepääsu rahastamisvahendile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1c)

Oluline on tagada rahastamisvahendi usaldusväärne finantsjuhtimine ning võimalikult tulemuslik ja lihtne rakendamine, tagades samal ajal kõigile osalejatele õiguskindluse ja juurdepääsu rahastamisvahendile.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Tšornobõli katastroof 1986. aastal rõhutas tuumaohutuse olulisust kogu maailmas. Fukushima Daiichi katastroof 2011. aastal kinnitas
  vajadust
  jätkata jõupingutusi tuumaohutuse parandamiseks, et vastata kõrgeimatele standarditele. Elanikkonna elu ja tervist ähvardava ohu kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks peaks Euroopa Aatomienergiaühendusel (edaspidi „ühendus“) olema võimalik toetada tuumaohutust kolmandates riikides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Tšornobõli katastroof 1986. aastal rõhutas tuumaohutuse olulisust kogu maailmas. Fukushima Daiichi katastroof 2011. aastal kinnitas
  vajadust
  jätkata jõupingutusi tuumaohutuse parandamiseks, et vastata kõrgeimatele standarditele. Elanikkonna elu ja tervist ähvardava ohu kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks peaks Euroopa Aatomienergiaühendusel (edaspidi „ühendus“) olema võimalik toetada tuumaohutust kolmandates riikides.

| (3) | Tšornobõli katastroof 1986. aastal rõhutas tuumaohutuse olulisust kogu maailmas. Fukushima Daiichi katastroof 2011. aastal kinnitas
  , et kõik reaktorid põhjustavad tuumaohtu ning seetõttu on vaja
  jätkata jõupingutusi tuumaohutuse parandamiseks, et vastata kõrgeimatele standarditele
  , mis kajastavad uusimaid tavasid, eelkõige juhtimise ja õigusliku sõltumatuse osas
  .
  Nii kaua kui käitatakse olemasolevaid tuumaelektrijaamu ja ehitatakse uusi, peaks käesoleva vahendi eesmärk olema tagada, et tuumaohutuse tase abisaavates riikides kajastaks Euroopa ohutusstandardeid, et neist peetakse kinni ja et peamiseks prioriteediks oleks sõltumatute järelevalveasutuste toetamine.
  Elanikkonna elu ja tervist ähvardavate ohtude kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks peaks Euroopa Aatomienergiaühendusel (edaspidi „ühendus“) olema võimalik toetada tuumaohutust kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(3)

Tšornobõli katastroof 1986. aastal rõhutas tuumaohutuse olulisust kogu maailmas. Fukushima Daiichi katastroof 2011. aastal kinnitas
  , et kõik reaktorid põhjustavad tuumaohtu ning seetõttu on vaja
  jätkata jõupingutusi tuumaohutuse parandamiseks, et vastata kõrgeimatele standarditele
  , mis kajastavad uusimaid tavasid, eelkõige juhtimise ja õigusliku sõltumatuse osas
  .
  Nii kaua kui käitatakse olemasolevaid tuumaelektrijaamu ja ehitatakse uusi, peaks käesoleva vahendi eesmärk olema tagada, et tuumaohutuse tase abisaavates riikides kajastaks Euroopa ohutusstandardeid, et neist peetakse kinni ja et peamiseks prioriteediks oleks sõltumatute järelevalveasutuste toetamine.
  Elanikkonna elu ja tervist ähvardavate ohtude kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks peaks Euroopa Aatomienergiaühendusel (edaspidi „ühendus“) olema võimalik toetada tuumaohutust kolmandates riikides.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Euroopa Liidul, kes tegutseb oma liikmesriikidega ühise poliitika ja strateegiate alusel, on
  ainsana kriitiline mass, et reageerida üleilmsetele probleemidele, ning Euroopa Liidul on ka kõige paremad
  võimalused
  , et
  koordineerida koostööd kolmandate riikidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Euroopa Liidul, kes tegutseb oma liikmesriikidega ühise poliitika ja strateegiate alusel, on
  ainsana kriitiline mass, et reageerida üleilmsetele probleemidele, ning Euroopa Liidul on ka kõige paremad
  võimalused
  , et
  koordineerida koostööd kolmandate riikidega.

| (4) | Mitmed riigid maailmas kaaluvad või kavandavad tuumaelektrijaamade ehitamist, mis toob kaasa mitmeid probleeme ja vajaduse edendada asjakohast tuumaohutuskultuuri ja juhtimissüsteeme. Vaja on leida mooduseid liidu piiri lähistele rajatavate tuumaelektrijaamade ohutuse ja julgeoleku parandamiseks, eriti siis, kui puudub poliitiline koostöö liiduga. Sellega seoses tuleks kõigis asjaomastes liikmesriikides ja kolmandates riikides viia läbi vastupidavustestid, et avastada võimalikud turvariskid, ja viivitamata tuleks võtta meetmed nende ärahoidmiseks.
  Euroopa Liidul, kes tegutseb oma liikmesriikidega ühise poliitika ja strateegiate alusel
  ning teeb koostööd rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega
  , on
  head
  võimalused koordineerida koostööd kolmandate riikidega.
  Esmatähtis peaks olema sõltumatute järelevalveasutuste toetuse tagamine ja nende riikide reguleerivate asutuste ning mitmepoolsete piirkondlike ja rahvusvaheliste struktuuride toetamine, mis võib tugevdada usaldust ja edendada standardite kohaldamist eksperthinnangute vahetamise mehhanismide kaudu. Sellega seoses peaks komisjon Euroopa Parlamenti korrapäraselt teavitama kolmandate riikide kavadest tuumaohutuse valdkonnas kooskõlas käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

(4)

Mitmed riigid maailmas kaaluvad või kavandavad tuumaelektrijaamade ehitamist, mis toob kaasa mitmeid probleeme ja vajaduse edendada asjakohast tuumaohutuskultuuri ja juhtimissüsteeme. Vaja on leida mooduseid liidu piiri lähistele rajatavate tuumaelektrijaamade ohutuse ja julgeoleku parandamiseks, eriti siis, kui puudub poliitiline koostöö liiduga. Sellega seoses tuleks kõigis asjaomastes liikmesriikides ja kolmandates riikides viia läbi vastupidavustestid, et avastada võimalikud turvariskid, ja viivitamata tuleks võtta meetmed nende ärahoidmiseks.
  Euroopa Liidul, kes tegutseb oma liikmesriikidega ühise poliitika ja strateegiate alusel
  ning teeb koostööd rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega
  , on
  head
  võimalused koordineerida koostööd kolmandate riikidega.
  Esmatähtis peaks olema sõltumatute järelevalveasutuste toetuse tagamine ja nende riikide reguleerivate asutuste ning mitmepoolsete piirkondlike ja rahvusvaheliste struktuuride toetamine, mis võib tugevdada usaldust ja edendada standardite kohaldamist eksperthinnangute vahetamise mehhanismide kaudu. Sellega seoses peaks komisjon Euroopa Parlamenti korrapäraselt teavitama kolmandate riikide kavadest tuumaohutuse valdkonnas kooskõlas käesoleva direktiiviga.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Tuumaohutuse ja selle reguleerimise jätkuvat parandamise tagamiseks ja edendamiseks võttis Euroopa Liidu nõukogu vastu25. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik. Euroopa Liidu nõukogu võttis samuti vastu19. juuli 2011. aasta direktiivi 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks. Nimetatud direktiivid ja liidus tuumaohutusele ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemisele seatud kõrged nõuded on näited, mida võib kasutada, et julgustada kolmandaid riike võtma vastu sama kõrgeid nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Tuumaohutuse ja selle reguleerimise jätkuvat parandamise tagamiseks ja edendamiseks võttis Euroopa Liidu nõukogu vastu25. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik. Euroopa Liidu nõukogu võttis samuti vastu19. juuli 2011. aasta direktiivi 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks. Nimetatud direktiivid ja liidus tuumaohutusele ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemisele seatud kõrged nõuded on näited, mida võib kasutada, et julgustada kolmandaid riike võtma vastu sama kõrgeid nõudeid.

| (6) | Tuumaohutuse ja selle reguleerimise jätkuvat parandamise tagamiseks ja edendamiseks võttis Euroopa Liidu Nõukogu25. juuni 2009. aastal vastu direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik.
  Komisjoni 4. oktoobri 2012. aasta teatises Euroopa Liidu tuumajaamade riskide ja ohutuse igakülgse hindamise (nn vastupidavustestide) ja sellega seotud meetmete kohta rõhutatakse vajadust seda raamistikku tugevdada.

  Lisaks võttis Euroopa Liidu Nõukogu19. juuli 2011. aastal vastu direktiivi 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks. Nimetatud direktiivid ja liidus tuumaohutusele ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemisele seatud kõrged nõuded on näited, mida võib kasutada, et julgustada kolmandaid riike võtma vastu sama kõrgeid nõudeid. |
| --- | --- |

(6)

Tuumaohutuse ja selle reguleerimise jätkuvat parandamise tagamiseks ja edendamiseks võttis Euroopa Liidu Nõukogu25. juuni 2009. aastal vastu direktiivi 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik.
  Komisjoni 4. oktoobri 2012. aasta teatises Euroopa Liidu tuumajaamade riskide ja ohutuse igakülgse hindamise (nn vastupidavustestide) ja sellega seotud meetmete kohta rõhutatakse vajadust seda raamistikku tugevdada.

  Lisaks võttis Euroopa Liidu Nõukogu19. juuli 2011. aastal vastu direktiivi 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks. Nimetatud direktiivid ja liidus tuumaohutusele ning radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemisele seatud kõrged nõuded on näited, mida võib kasutada, et julgustada kolmandaid riike võtma vastu sama kõrgeid nõudeid.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Ühendusel on eelkõige vaja jätkata jõupingutusi tuumamaterjali tõhusate kaitsemeetmete rakendamise toetamiseks kolmandates riikides, toetudes ühenduse enda kaitsemeetmetele Euroopa Liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Ühendusel on eelkõige vaja jätkata jõupingutusi tuumamaterjali tõhusate kaitsemeetmete rakendamise toetamiseks kolmandates riikides, toetudes ühenduse enda kaitsemeetmetele Euroopa Liidus.

| (10) | Ühendusel on eelkõige vaja jätkata jõupingutusi tuumamaterjali tõhusate kaitsemeetmete rakendamise toetamiseks kolmandates riikides, toetudes ühenduse enda kaitsemeetmetele Euroopa Liidus.
  Liidu ekspertide kasutamine kolmandate riikide abistamiseks tuumavaldkonnas on samuti oluline selleks, et hoida kõrgetasemelisi teadmisi liidus. |
| --- | --- |

(10)

Ühendusel on eelkõige vaja jätkata jõupingutusi tuumamaterjali tõhusate kaitsemeetmete rakendamise toetamiseks kolmandates riikides, toetudes ühenduse enda kaitsemeetmetele Euroopa Liidus.
  Liidu ekspertide kasutamine kolmandate riikide abistamiseks tuumavaldkonnas on samuti oluline selleks, et hoida kõrgetasemelisi teadmisi liidus.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Horisont 2020 – teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis aastateks 2014–2020 (Horisont 2020)

   (1)

  ning eelnimetatud programmi täiendavas Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammis (2014–2018)

   (2)

  pööratakse erilist tähelepanu rahvusvahelisele koostööle ja ELi suhetele kolmandate riikidega. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata inimressursside arendamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Horisont 2020 – teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis aastateks 2014–2020 (Horisont 2020)

   (1)

  ning eelnimetatud programmi täiendavas Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammis (2014–2018)

   (2)

  pööratakse erilist tähelepanu rahvusvahelisele koostööle ja ELi suhetele kolmandate riikidega. Sellega seoses tuleks erilist tähelepanu pöörata inimressursside arendamisele.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12b) | Liikmesriigid ning rahvusvahelised, piirkondlikud ja kohalikud organisatsioonid peaksid aitama tagada ELi tuumaohutusvaldkonna abi ühtsuse, kooskõlastatuse ja täiendavuse, et vältida kattumist ja topeltrahastamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12b)

Liikmesriigid ning rahvusvahelised, piirkondlikud ja kohalikud organisatsioonid peaksid aitama tagada ELi tuumaohutusvaldkonna abi ühtsuse, kooskõlastatuse ja täiendavuse, et vältida kattumist ja topeltrahastamist.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Reguleerimisese ja -ala | Reguleerimisese ja -ala |
| Euroopa Liit rahastab meetmeid, millega edendatakse kolmandates riikides tuumaohutuse kõrget taset, kiirguskaitset ning tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamist kooskõlas käesoleva määruse sätetega. | Euroopa Liit rahastab meetmeid, millega edendatakse kolmandates riikides tuumaohutuse kõrget taset, kiirguskaitset ning tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamist kooskõlas käesoleva määruse sätetega.
  Sellega tagatakse tuumamaterjali kasutamine ainult ette nähtud tsiviilotstarbelistel eesmärkidel. |
| 1.   Püütakse saavutada järgmised erieesmärgid: | 1.   Püütakse saavutada järgmised erieesmärgid: |
| (a) | tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine ja kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 1

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

Reguleerimisese ja -ala

Euroopa Liit rahastab meetmeid, millega edendatakse kolmandates riikides tuumaohutuse kõrget taset, kiirguskaitset ning tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamist kooskõlas käesoleva määruse sätetega.

Euroopa Liit rahastab meetmeid, millega edendatakse kolmandates riikides tuumaohutuse kõrget taset, kiirguskaitset ning tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamist kooskõlas käesoleva määruse sätetega.
  Sellega tagatakse tuumamaterjali kasutamine ainult ette nähtud tsiviilotstarbelistel eesmärkidel.

1.   Püütakse saavutada järgmised erieesmärgid:

1.   Püütakse saavutada järgmised erieesmärgid:

(a)

tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine ja kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine;

| a) | tõhusa tuumaohutuskultuuri
  ja tuumaohutuse juhtimise
  edendamine ja kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine; |
| --- | --- |

a)

tõhusa tuumaohutuskultuuri
  ja tuumaohutuse juhtimise
  edendamine ja kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine;

| (b) | kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ning ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine; |
| --- | --- |

(b)

kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ning ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine;

| b) | kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ning ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine
  kolmandates riikides
  ; |
| --- | --- |

b)

kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ning ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine
  kolmandates riikides
  ;

| (c) | raamistike ja metoodikate väljatöötamine tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(c)

raamistike ja metoodikate väljatöötamine tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks kolmandates riikides.

| c) | raamistike ja metoodikate väljatöötamine tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks kolmandates riikides. |
| --- | --- |

c)

raamistike ja metoodikate väljatöötamine tuumamaterjali suhtes tõhusate ja tulemuslike kaitsemeetmete rakendamiseks kolmandates riikides.

2.   Edusamme eelmainitud erieesmärkide saavutamisel hinnatakse järgmiste tulemusnäitajate põhjal:

2.   Edusamme eelmainitud erieesmärkide saavutamisel hinnatakse järgmiste tulemusnäitajate põhjal:

| (a) | asjaomaste Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) vastastikuse eksperdihinnangu missioonide raames kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus; |
| --- | --- |

(a)

asjaomaste Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) vastastikuse eksperdihinnangu missioonide raames kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus;

| a) | asjaomaste Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) vastastikuse eksperdihinnangu missioonide raames kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) vastastikuse eksperdihinnangu missioonide raames kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus;

| aa) | määr, mille ulatuses abi saanud riigid kujundavad välja kõige kõrgema tuumaohutuse taseme, mis on tehniliselt, regulatiivselt ja operatiivselt võrdväärne ELis nõutavate tasemetega; |
| --- | --- |

aa)

määr, mille ulatuses abi saanud riigid kujundavad välja kõige kõrgema tuumaohutuse taseme, mis on tehniliselt, regulatiivselt ja operatiivselt võrdväärne ELis nõutavate tasemetega;

| (b) | kasutatud tuumkütuse, tuumajäätmete ja dekomisjoneerimise strateegiate,
  asjaomase
  õigus- ja
  reguleeriva raamistiku ning
  projektide
  rakendamise väljatöötamise hetkeseis
  ; |
| --- | --- |

(b)

kasutatud tuumkütuse, tuumajäätmete ja dekomisjoneerimise strateegiate,
  asjaomase
  õigus- ja
  reguleeriva raamistiku ning
  projektide
  rakendamise väljatöötamise hetkeseis
  ;

| b) | kasutatud tuumkütuse, tuumajäätmete ja dekomisjoneerimise strateegiate
  väljatöötamise hetkeseis
  ,
  endiste tuumaobjektide ja -rajatiste arv ja neis vajamineva saneerimise ulatus
  ning
  asjaomane
  õigus- ja
  reguleeriv raamistik ja
  projektide
  rakendamine
  ; |
| --- | --- |

b)

kasutatud tuumkütuse, tuumajäätmete ja dekomisjoneerimise strateegiate
  väljatöötamise hetkeseis
  ,
  endiste tuumaobjektide ja -rajatiste arv ja neis vajamineva saneerimise ulatus
  ning
  asjaomane
  õigus- ja
  reguleeriv raamistik ja
  projektide
  rakendamine
  ;

| (c) | asjaomaste IAEA tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete aruannetes kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus. |
| --- | --- |

(c)

asjaomaste IAEA tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete aruannetes kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus.

| c) | asjaomaste IAEA tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete aruannetes kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus; |
| --- | --- |

c)

asjaomaste IAEA tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete aruannetes kindlaks tehtud probleemide arv ja tähtsus;

| ca) | pikaajaline mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

ca)

pikaajaline mõju keskkonnale;

3.   Komisjon tagab, et võetud meetmed on kooskõlas partnerriigi jaoks koostatud Euroopa Liidu üldise strateegilise poliitikaraamistikuga ning eelkõige tema arengu- ja majanduskoostöö poliitika ja programmide eesmärkidega.

3.   Komisjon tagab, et võetud meetmed on kooskõlas partnerriigi jaoks koostatud Euroopa Liidu üldise strateegilise poliitikaraamistikuga ning eelkõige tema arengu- ja majanduskoostöö poliitika ja programmide eesmärkidega.

3a.
     
  Eespool esitatud lõikes 1 toodud eesmärgid saavutatakse eelkõige järgmiste meetmete abil:

| a) | toetus reguleerivatele asutustele, et tagada nende sõltumatus, pädevus ja areng, ning investeerimiseks inimressurssidesse; |
| --- | --- |

a)

toetus reguleerivatele asutustele, et tagada nende sõltumatus, pädevus ja areng, ning investeerimiseks inimressurssidesse;

| b) | toetus meetmetele, millega tugevdatakse ja rakendatakse õigusraamistikku; |
| --- | --- |

b)

toetus meetmetele, millega tugevdatakse ja rakendatakse õigusraamistikku;

| c) | toetus selliste ohutuse hindamissüsteemide väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis põhinevad nõuetel, mis on võrdväärsed Euroopa Liidus kohaldatavate nõuetega; |
| --- | --- |

c)

toetus selliste ohutuse hindamissüsteemide väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis põhinevad nõuetel, mis on võrdväärsed Euroopa Liidus kohaldatavate nõuetega;

| d) | koostöö järgmistes valdkondades: teadmiste, kogemuste ja oskuste arendamine, õnnetusjuhtude ohjamine ja ennetamine, strateegiad kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks ning strateegiad tuumarajatiste tegevuse lõpetamiseks. |
| --- | --- |

d)

koostöö järgmistes valdkondades: teadmiste, kogemuste ja oskuste arendamine, õnnetusjuhtude ohjamine ja ennetamine, strateegiad kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks ning strateegiad tuumarajatiste tegevuse lõpetamiseks.

Meetmete keskseks osaks peab olema teadmussiire (ekspertteadmiste vahetamine, nii praeguste kui tulevaste haridus- ja koolitusprogrammide toetamine tuumaohutuse valdkonnas), et tugevdada saavutuste jätkusuutlikkust.

4.   Käesoleva määrusega toetatud erimeetmed ja tuumaohutusalase koostöö suhtes kohaldatavad kriteeriumid on kindlaks määratud lisas.

4.   Käesoleva määrusega toetatud erimeetmed ja tuumaohutusalase koostöö suhtes kohaldatavad kriteeriumid on kindlaks määratud lisas.

5.   Käesoleva määruse alusel antav finants-, majandus- ja tehniline abi täiendab muude arengukoostöö rahastamisvahendite raames antavat Euroopa Liidu abi.

5.   Käesoleva määruse alusel antav finants-, majandus- ja tehniline abi täiendab muude arengukoostöö rahastamisvahendite raames antavat Euroopa Liidu abi
  Horisont 2020 ning eelnimetatud programmi täiendavat Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018)
  .

5a.
     
  Käesoleva rahastamisvahendi raames antakse abi eelisjärjekorras ühinemiseelse abi vastavalt määrusele ...

   (3)

  ja vastavalt määrusele ...

   (4)

  toetust saavatele riikidele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Strateegiadokumentide eesmärk on luua Euroopa Liidu ja asjaomase partnerriigi või -piirkonna koostööks sidus raamistik, mis on kooskõlas käesoleva määruse reguleerimiseseme ja reguleerimisalaga ning liidu eesmärkide, põhimõtete ja poliitikaga. | 3.   Strateegiadokumentide eesmärk on luua Euroopa Liidu
  , liikmesriikide
  ja asjaomase partnerriigi või -piirkonna koostööks sidus raamistik, mis on kooskõlas käesoleva määruse reguleerimiseseme ja reguleerimisalaga ning liidu eesmärkide, põhimõtete ja
  välis- ja sisepoliitikaga
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Strateegiadokumentide eesmärk on luua Euroopa Liidu ja asjaomase partnerriigi või -piirkonna koostööks sidus raamistik, mis on kooskõlas käesoleva määruse reguleerimiseseme ja reguleerimisalaga ning liidu eesmärkide, põhimõtete ja poliitikaga.

3.   Strateegiadokumentide eesmärk on luua Euroopa Liidu
  , liikmesriikide
  ja asjaomase partnerriigi või -piirkonna koostööks sidus raamistik, mis on kooskõlas käesoleva määruse reguleerimiseseme ja reguleerimisalaga ning liidu eesmärkide, põhimõtete ja
  välis- ja sisepoliitikaga
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjon peab kiitma strateegiadokumendi heaks kooskõlas ühise rakendusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Strateegiadokumendid
  võidakse
  vaadata
  läbi
  vahekokkuvõtte tegemise ajal või olenevalt vajadusest sama menetluse kohaselt. Siiski ei nõuta seda menetlust strateegia uuenduste korral, mis ei mõjuta algseid prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke. | 5.   Komisjon peab kiitma strateegiadokumendi heaks kooskõlas ühise rakendusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Strateegiadokumendid
  tuleb läbi
  vaadata vahekokkuvõtte tegemise ajal või olenevalt vajadusest sama menetluse kohaselt. Siiski ei nõuta seda menetlust strateegia uuenduste korral, mis ei mõjuta algseid prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke
  , kui nende rahaline mõju ei ületa ühise rakendusmääruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud ülemmäärasid
  . |
| | Strateegiadokument tuleb esitada Euroopa Parlamendile, kes esitab oma hinnangu vahekokkuvõtte raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjon peab kiitma strateegiadokumendi heaks kooskõlas ühise rakendusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Strateegiadokumendid
  võidakse
  vaadata
  läbi
  vahekokkuvõtte tegemise ajal või olenevalt vajadusest sama menetluse kohaselt. Siiski ei nõuta seda menetlust strateegia uuenduste korral, mis ei mõjuta algseid prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke.

5.   Komisjon peab kiitma strateegiadokumendi heaks kooskõlas ühise rakendusmääruse artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Strateegiadokumendid
  tuleb läbi
  vaadata vahekokkuvõtte tegemise ajal või olenevalt vajadusest sama menetluse kohaselt. Siiski ei nõuta seda menetlust strateegia uuenduste korral, mis ei mõjuta algseid prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke
  , kui nende rahaline mõju ei ületa ühise rakendusmääruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud ülemmäärasid
  .

Strateegiadokument tuleb esitada Euroopa Parlamendile, kes esitab oma hinnangu vahekokkuvõtte raames.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse rahastamiseks valitud prioriteetsed valdkonnad, erieesmärgid, oodatavad tulemused, tulemusnäitajad ja suunavad rahaeraldised, nii üldised kui ka prioriteetse valdkonna kohta ning sealhulgas eraldamata vahendite mõistlik reserv; rahaeraldised võidakse esitada vastavalt vajadusele vahemiku või miinimumina. | 2.   Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse rahastamiseks valitud prioriteetsed valdkonnad, erieesmärgid, oodatavad tulemused,
  selged, spetsiifilised ja läbipaistvad
  tulemusnäitajad ja suunavad rahaeraldised, nii üldised kui ka prioriteetse valdkonna kohta ning sealhulgas eraldamata vahendite mõistlik reserv
  , ilma et see piiraks eelarvepädeva institutsiooni volitusi
  ; rahaeraldised võidakse esitada vastavalt vajadusele
  kas
  vahemiku või miinimumina.
  Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse eeskirjad tegevuse kattumise vältimiseks ja saadaolevate rahaliste vahendite nõuetekohase kasutamise tagamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse rahastamiseks valitud prioriteetsed valdkonnad, erieesmärgid, oodatavad tulemused, tulemusnäitajad ja suunavad rahaeraldised, nii üldised kui ka prioriteetse valdkonna kohta ning sealhulgas eraldamata vahendite mõistlik reserv; rahaeraldised võidakse esitada vastavalt vajadusele vahemiku või miinimumina.

2.   Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse rahastamiseks valitud prioriteetsed valdkonnad, erieesmärgid, oodatavad tulemused,
  selged, spetsiifilised ja läbipaistvad
  tulemusnäitajad ja suunavad rahaeraldised, nii üldised kui ka prioriteetse valdkonna kohta ning sealhulgas eraldamata vahendite mõistlik reserv
  , ilma et see piiraks eelarvepädeva institutsiooni volitusi
  ; rahaeraldised võidakse esitada vastavalt vajadusele
  kas
  vahemiku või miinimumina.
  Mitmeaastastes sihtprogrammides sätestatakse eeskirjad tegevuse kattumise vältimiseks ja saadaolevate rahaliste vahendite nõuetekohase kasutamise tagamiseks.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse
  üldjuhul
  partnerriigi või -piirkonnaga peetava dialoogi alusel, kuhu kaasatakse sidusrühmad, selleks et tagada asjaomase riigi või piirkonna piisav omalus protsessi eest ja soodustada riiklike arengustrateegiate toetamist. | 3.   Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse
  võimaluse korral
  partnerriigi või -piirkonnaga peetava dialoogi alusel, kuhu kaasatakse sidusrühmad, selleks et tagada asjaomase riigi või piirkonna piisav omalus protsessi eest ja soodustada riiklike arengustrateegiate toetamist.
  Mitmeaastastes sihtprogrammides võetakse arvesse Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tööprogrammi tuumaohutuse ja jäätmekäitluse valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse
  üldjuhul
  partnerriigi või -piirkonnaga peetava dialoogi alusel, kuhu kaasatakse sidusrühmad, selleks et tagada asjaomase riigi või piirkonna piisav omalus protsessi eest ja soodustada riiklike arengustrateegiate toetamist.

3.   Mitmeaastased sihtprogrammid koostatakse
  võimaluse korral
  partnerriigi või -piirkonnaga peetava dialoogi alusel, kuhu kaasatakse sidusrühmad, selleks et tagada asjaomase riigi või piirkonna piisav omalus protsessi eest ja soodustada riiklike arengustrateegiate toetamist.
  Mitmeaastastes sihtprogrammides võetakse arvesse Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri tööprogrammi tuumaohutuse ja jäätmekäitluse valdkonnas.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Vajaduse korral tehakse mitmeaastastes sihtprogrammides sama menetluse kohaselt muudatusi, võttes arvesse asjakohaste strateegiadokumentide läbivaatamist,. Siiski ei ole kontrollimenetlus nõutud mitmeaastaste sihtprogrammide muudatuste korral, mis seisnevad tehnilistes kohandustes, assigneeringute ümberjaotamises prioriteetse valdkonna eraldiste raames või eelarve suurendamises või vähendamises
  alla 20 % algsest eelarvemahust
  , juhul kui need muudatused ei mõjuta algseid prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke. Nimetatud tehnilistest kohandustest tuleb ühe kuu jooksul anda teada Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | 5.   Vajaduse korral tehakse mitmeaastastes sihtprogrammides sama menetluse kohaselt muudatusi, võttes arvesse asjakohaste strateegiadokumentide läbivaatamist,. Siiski ei ole kontrollimenetlus nõutud mitmeaastaste sihtprogrammide muudatuste korral, mis seisnevad tehnilistes kohandustes, assigneeringute ümberjaotamises prioriteetse valdkonna eraldiste raames või esialgse eraldise suurendamises või vähendamises
  ühise rakendusmääruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud asjaomase ülemmäära piires
  , juhul kui need muudatused ei mõjuta algseid prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke. Nimetatud tehnilistest kohandustest tuleb ühe kuu jooksul anda teada Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| | Kui väheoluliste muudatuste kogusumma või mõju eelarvele ületab väikesemahulise rahastamise künniseid, mis on sätestatud ühise rakendusmääruse artikli 2 lõikes 2, kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 3 osutatud menetlust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Vajaduse korral tehakse mitmeaastastes sihtprogrammides sama menetluse kohaselt muudatusi, võttes arvesse asjakohaste strateegiadokumentide läbivaatamist,. Siiski ei ole kontrollimenetlus nõutud mitmeaastaste sihtprogrammide muudatuste korral, mis seisnevad tehnilistes kohandustes, assigneeringute ümberjaotamises prioriteetse valdkonna eraldiste raames või eelarve suurendamises või vähendamises
  alla 20 % algsest eelarvemahust
  , juhul kui need muudatused ei mõjuta algseid prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke. Nimetatud tehnilistest kohandustest tuleb ühe kuu jooksul anda teada Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Vajaduse korral tehakse mitmeaastastes sihtprogrammides sama menetluse kohaselt muudatusi, võttes arvesse asjakohaste strateegiadokumentide läbivaatamist,. Siiski ei ole kontrollimenetlus nõutud mitmeaastaste sihtprogrammide muudatuste korral, mis seisnevad tehnilistes kohandustes, assigneeringute ümberjaotamises prioriteetse valdkonna eraldiste raames või esialgse eraldise suurendamises või vähendamises
  ühise rakendusmääruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud asjaomase ülemmäära piires
  , juhul kui need muudatused ei mõjuta algseid prioriteetseid valdkondi ega dokumendis sätestatud eesmärke. Nimetatud tehnilistest kohandustest tuleb ühe kuu jooksul anda teada Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Kui väheoluliste muudatuste kogusumma või mõju eelarvele ületab väikesemahulise rahastamise künniseid, mis on sätestatud ühise rakendusmääruse artikli 2 lõikes 2, kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 3 osutatud menetlust.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 4a |
| | Aruandlus |
| | 1.
     
  Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse kohaselt võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kahe aasta aruande koostöö tegemise kohta. |
| | 2.
     
  Aruanne sisaldab teavet kahel eelmisel aastal rahastatud meetmete kohta, järelevalve ja hindamise tulemuste kohta ning eelarveliste kulukohustuste ja maksete assigneeringute täitmise kohta, mis on esitatud riigi, piirkonna ja koostöövaldkonna kaupa, ning kolmandate riikide kavade kohta tuumaohutuse valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4a

Aruandlus

1.
     
  Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse kohaselt võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kahe aasta aruande koostöö tegemise kohta.

2.
     
  Aruanne sisaldab teavet kahel eelmisel aastal rahastatud meetmete kohta, järelevalve ja hindamise tulemuste kohta ning eelarveliste kulukohustuste ja maksete assigneeringute täitmise kohta, mis on esitatud riigi, piirkonna ja koostöövaldkonna kaupa, ning kolmandate riikide kavade kohta tuumaohutuse valdkonnas.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 5a |
| | Liidu abi sidusus ja täiendavus |
| | 1.
     
  Käesoleva määruse rakendamisel tagatakse sidusus liidu välistegevuse muude valdkondade ja rahastamisvahenditega, samuti liidu muude asjakohaste poliitikavaldkondadega. |
| | 2.
     
  Liit ja liikmesriigid tagavad oma asjakohaste toetusprogrammide koordineerimise, et parandada tõhusust ja tulemuslikkust toetuse andmisel ja poliitilise dialoogi pidamisel kooskõlas kehtestatud suunistega tegevuse koordineerimise tugevdamiseks välisabi valdkonnas ning poliitika ja menetluste ühtlustamiseks. Kooskõlastamine hõlmab korrapäraseid konsultatsioone ja tihedat asjakohase teabe vahetamist toetusperioodi erinevate etappide ajal. |
| | 3.
     
  Liit võtab koos liikmesriikidega vajalikud meetmed, et tagada nõuetekohane kooskõlastamine ja koostöö mitmepoolsete ja piirkondlike organisatsioonide ja üksustega, kaasa arvatud (kuid mitte ainult) Euroopa finantseerimisasutused, rahvusvahelised finantseerimisasutused, ÜRO asutused, fondid ja programmid, erasektori ja poliitilised sihtasutused ning liiduvälised rahastajad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5a

Liidu abi sidusus ja täiendavus

1.
     
  Käesoleva määruse rakendamisel tagatakse sidusus liidu välistegevuse muude valdkondade ja rahastamisvahenditega, samuti liidu muude asjakohaste poliitikavaldkondadega.

2.
     
  Liit ja liikmesriigid tagavad oma asjakohaste toetusprogrammide koordineerimise, et parandada tõhusust ja tulemuslikkust toetuse andmisel ja poliitilise dialoogi pidamisel kooskõlas kehtestatud suunistega tegevuse koordineerimise tugevdamiseks välisabi valdkonnas ning poliitika ja menetluste ühtlustamiseks. Kooskõlastamine hõlmab korrapäraseid konsultatsioone ja tihedat asjakohase teabe vahetamist toetusperioodi erinevate etappide ajal.

3.
     
  Liit võtab koos liikmesriikidega vajalikud meetmed, et tagada nõuetekohane kooskõlastamine ja koostöö mitmepoolsete ja piirkondlike organisatsioonide ja üksustega, kaasa arvatud (kuid mitte ainult) Euroopa finantseerimisasutused, rahvusvahelised finantseerimisasutused, ÜRO asutused, fondid ja programmid, erasektori ja poliitilised sihtasutused ning liiduvälised rahastajad.

Muudatusettepanek 33/rev

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Lähtesumma käesoleva määruse rakendamiseks aastatel 2014–2020 on
  631 100 000
   eurot. | 1.   Lähtesumma käesoleva määruse rakendamiseks aastatel 2014–2020 on
  225 321 000
   eurot. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Lähtesumma käesoleva määruse rakendamiseks aastatel 2014–2020 on
  631 100 000
   eurot.

1.   Lähtesumma käesoleva määruse rakendamiseks aastatel 2014–2020 on
  225 321 000
   eurot.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud
  mitmeaastase finantsraamistiku piirides
  . | 2.   
  Euroopa Parlament ja nõukogu...
  kinnitavad iga-aastased assigneeringud
  , ilma et see piiraks selle määruse sätete kohaldamist, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 ning sätestatakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vaheline XX/201Z institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud
  mitmeaastase finantsraamistiku piirides
  .

2.   
  Euroopa Parlament ja nõukogu...
  kinnitavad iga-aastased assigneeringud
  , ilma et see piiraks selle määruse sätete kohaldamist, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 ning sätestatakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vaheline XX/201Z institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa – Toetatud erimeetmed

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| Käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmiseks võidakse toetada järgmisi meetmeid. | Käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmiseks võidakse toetada järgmisi meetmeid. |
| (a) | Tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine
  ja
  kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine kõigil tasanditel, eelkõige järgneva abil: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmiseks võidakse toetada järgmisi meetmeid.

Käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud eesmärkide täitmiseks võidakse toetada järgmisi meetmeid.

(a)

Tõhusa tuumaohutuskultuuri edendamine
  ja
  kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine kõigil tasanditel, eelkõige järgneva abil:

| a) | Tõhusa tuumaohutuskultuuri
  ja tuumaohutuse juhtimise kehtestamine ja
  edendamine
  ning praeguseid uusimaid tavasid kajastavate
  kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine kõigil tasanditel, eelkõige järgneva abil: |
| --- | --- |

a)

Tõhusa tuumaohutuskultuuri
  ja tuumaohutuse juhtimise kehtestamine ja
  edendamine
  ning praeguseid uusimaid tavasid kajastavate
  kõrgeimate tuumaohutusstandardite ja kiirguskaitse rakendamine kõigil tasanditel, eelkõige järgneva abil:

| | — | reguleerivatele asutustele ja tehnilistele tugiorganisatsioonidele toetuse andmise jätkamise ning õigusraamistiku tugevdamise abil, eriti litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas
  tulemuslike ja laiaulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (stressitestid)
  läbivaatamine ja
  järelmeetmed
  ; |
| --- | --- | --- |

—

reguleerivatele asutustele ja tehnilistele tugiorganisatsioonidele toetuse andmise jätkamise ning õigusraamistiku tugevdamise abil, eriti litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas
  tulemuslike ja laiaulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (stressitestid)
  läbivaatamine ja
  järelmeetmed
  ;

| | — | reguleerivatele asutustele ja tehnilistele tugiorganisatsioonidele toetuse andmise jätkamise ning õigusraamistiku tugevdamise abil, eriti litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas
  vajalike meetmete
  läbivaatamine ja
  rakendamine, et tagada tuumarajatiste ohutus tasemel, mis vastab tehniliselt, regulatiivselt ja operatiivselt ELi parimatele tavadele
  ; |
| --- | --- | --- |

—

reguleerivatele asutustele ja tehnilistele tugiorganisatsioonidele toetuse andmise jätkamise ning õigusraamistiku tugevdamise abil, eriti litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas
  vajalike meetmete
  läbivaatamine ja
  rakendamine, et tagada tuumarajatiste ohutus tasemel, mis vastab tehniliselt, regulatiivselt ja operatiivselt ELi parimatele tavadele
  ;

| | — | tõhusa õigusraamistiku, menetluste ja süsteemide edendamine, et tagada piisav kaitse radioaktiivsetest materjalidest, eelkõige kõrgaktiivsetest kiirgusallikatest lähtuva ioniseeriva kiirguse eest, ja selliste materjalide ohutu lõppladustamine; |
| --- | --- | --- |

—

tõhusa õigusraamistiku, menetluste ja süsteemide edendamine, et tagada piisav kaitse radioaktiivsetest materjalidest, eelkõige kõrgaktiivsetest kiirgusallikatest lähtuva ioniseeriva kiirguse eest, ja selliste materjalide ohutu lõppladustamine;

| | — | tõhusa
  ja läbipaistva
  õigusraamistiku, menetluste ja süsteemide edendamine, et tagada piisav kaitse radioaktiivsetest materjalidest, eelkõige kõrgaktiivsetest kiirgusallikatest lähtuva ioniseeriva kiirguse eest, ja selliste materjalide ohutu lõppladustamine; |
| --- | --- | --- |

—

tõhusa
  ja läbipaistva
  õigusraamistiku, menetluste ja süsteemide edendamine, et tagada piisav kaitse radioaktiivsetest materjalidest, eelkõige kõrgaktiivsetest kiirgusallikatest lähtuva ioniseeriva kiirguse eest, ja selliste materjalide ohutu lõppladustamine;

| | — | reguleerivate asutuste ja nendevaheliste piirkondlike ja rahvusvaheliste koostööstruktuuride sõltumatust, vastutustundlikkust ja mõjujõudu tagavate tõhusate tuumaohutuse juhtimissüsteemide edendamine; |
| --- | --- | --- |

—

reguleerivate asutuste ja nendevaheliste piirkondlike ja rahvusvaheliste koostööstruktuuride sõltumatust, vastutustundlikkust ja mõjujõudu tagavate tõhusate tuumaohutuse juhtimissüsteemide edendamine;

| | — | tõhusa korra kehtestamine, et ära hoida radioloogiliste tagajärgedega avariisid ning nende toimumise korral leevendada selliseid tagajärgi (näiteks keskkonnaseire radioaktiivsete heidete korral, leevendus- ja saneerimismeetmete kavandamine ja rakendamine), ning hädaolukorras tegutsemise kavandamise, selleks valmisoleku ja sellele reageerimise, tsiviilkaitse ning rehabilitatsioonimeetmete jaoks; |
| --- | --- | --- |

—

tõhusa korra kehtestamine, et ära hoida radioloogiliste tagajärgedega avariisid ning nende toimumise korral leevendada selliseid tagajärgi (näiteks keskkonnaseire radioaktiivsete heidete korral, leevendus- ja saneerimismeetmete kavandamine ja rakendamine), ning hädaolukorras tegutsemise kavandamise, selleks valmisoleku ja sellele reageerimise, tsiviilkaitse ning rehabilitatsioonimeetmete jaoks;

| | — | tõhusa korra kehtestamine, et ära hoida radioloogiliste tagajärgedega avariisid ning nende toimumise korral leevendada selliseid tagajärgi (näiteks keskkonnaseire radioaktiivsete heidete korral, leevendus- ja saneerimismeetmete kavandamine ja rakendamine), ning hädaolukorras tegutsemise kavandamise, selleks valmisoleku ja sellele reageerimise, tsiviilkaitse ning rehabilitatsioonimeetmete jaoks; |
| --- | --- | --- |

—

tõhusa korra kehtestamine, et ära hoida radioloogiliste tagajärgedega avariisid ning nende toimumise korral leevendada selliseid tagajärgi (näiteks keskkonnaseire radioaktiivsete heidete korral, leevendus- ja saneerimismeetmete kavandamine ja rakendamine), ning hädaolukorras tegutsemise kavandamise, selleks valmisoleku ja sellele reageerimise, tsiviilkaitse ning rehabilitatsioonimeetmete jaoks;

| | — | tuumaenergia
  käitajate toetamine
  erandjuhtudel eri- ja hästi põhjendatud tingimustel laiulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (stressitestid) järelmeetmete raames. |
| --- | --- | --- |

—

tuumaenergia
  käitajate toetamine
  erandjuhtudel eri- ja hästi põhjendatud tingimustel laiulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (stressitestid) järelmeetmete raames.

| | — | koostöö
  tuumaenergia
  käitajatega
  erandjuhtudel eri- ja hästi põhjendatud tingimustel laiulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (vastupidavustestid) järelmeetmete raames; |
| --- | --- | --- |

—

koostöö
  tuumaenergia
  käitajatega
  erandjuhtudel eri- ja hästi põhjendatud tingimustel laiulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (vastupidavustestid) järelmeetmete raames;

| | — | tuumkütusetsükliga, tuumkütuse käitlemise ja kiirguskaitsega seotud teabe, hariduse ja kutsekoolituse edendamine tuumaenergia valdkonnas. |
| --- | --- | --- |

—

tuumkütusetsükliga, tuumkütuse käitlemise ja kiirguskaitsega seotud teabe, hariduse ja kutsekoolituse edendamine tuumaenergia valdkonnas.

| (b) | Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine, eriti järgneva abil: |
| --- | --- |

(b)

Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine, eriti järgneva abil:

| b) | Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine, eriti järgneva abil: |
| --- | --- |

b)

Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlik ja ohutu käitlemine, endiste tuumaobjektide ja -rajatiste dekomisjoneerimine ja saneerimine, eriti järgneva abil:

| | — | koostöö kolmandate riikidega kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonnas (st transport, eeltöötlus, töötlemine, ladustamine ja kõrvaldamine), sealhulgas kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku käitlemise eristrateegiate ja -raamistike väljatöötamine; |
| --- | --- | --- |

—

koostöö kolmandate riikidega kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonnas (st transport, eeltöötlus, töötlemine, ladustamine ja kõrvaldamine), sealhulgas kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku käitlemise eristrateegiate ja -raamistike väljatöötamine;

| | — | koostöö kolmandate riikidega kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonnas (st transport, eeltöötlus, töötlemine, ladustamine ja kõrvaldamine), sealhulgas kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku käitlemise eristrateegiate ja -raamistike väljatöötamine; |
| --- | --- | --- |

—

koostöö kolmandate riikidega kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonnas (st transport, eeltöötlus, töötlemine, ladustamine ja kõrvaldamine), sealhulgas kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku käitlemise eristrateegiate ja -raamistike väljatöötamine;

| | — | olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimise, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimise ning veealuste radioaktiivsete objektide ja meres olevate ainete kogumise ning käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja elluviimine; |
| --- | --- | --- |

—

olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimise, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimise ning veealuste radioaktiivsete objektide ja meres olevate ainete kogumise ning käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja elluviimine;

| | — | olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimise, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimise ning veealuste radioaktiivsete objektide ja meres olevate ainete kogumise ning käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja elluviimine; |
| --- | --- | --- |

—

olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimise, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimise ning veealuste radioaktiivsete objektide ja meres olevate ainete kogumise ning käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja elluviimine;

| | — | vajaliku õigusraamistiku ja meetodite (sealhulgas tuumaalase kohtuekspertiisi meetodid) kehtestamine tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete rakendamiseks, sealhulgas lõhustuvat materjali käsitlevaks nõuetekohaseks aruandluseks ja selle kontrolliks riigi ja käitajate tasandil; |
| --- | --- | --- |

—

vajaliku õigusraamistiku ja meetodite (sealhulgas tuumaalase kohtuekspertiisi meetodid) kehtestamine tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete rakendamiseks, sealhulgas lõhustuvat materjali käsitlevaks nõuetekohaseks aruandluseks ja selle kontrolliks riigi ja käitajate tasandil;

| | — | vajaliku õigusraamistiku ja meetodite (sealhulgas tuumaalase kohtuekspertiisi meetodid) kehtestamine tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete rakendamiseks, sealhulgas lõhustuvat materjali käsitlevaks nõuetekohaseks aruandluseks ja selle kontrolliks riigi ja käitajate tasandil; |
| --- | --- | --- |

—

vajaliku õigusraamistiku ja meetodite (sealhulgas tuumaalase kohtuekspertiisi meetodid) kehtestamine tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete rakendamiseks, sealhulgas lõhustuvat materjali käsitlevaks nõuetekohaseks aruandluseks ja selle kontrolliks riigi ja käitajate tasandil;

| | — | rahvusvahelise koostöö (sealhulgas asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige IAEA raames) edendamise meetmed eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute rakendamine ja järelevalve, teabevahetus, suutlikkuse suurendamine ning koolitus tuumaohutuse ja -uuringute valdkonnas. |
| --- | --- | --- |

—

rahvusvahelise koostöö (sealhulgas asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige IAEA raames) edendamise meetmed eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute rakendamine ja järelevalve, teabevahetus, suutlikkuse suurendamine ning koolitus tuumaohutuse ja -uuringute valdkonnas.

| | — | rahvusvahelise koostöö (sealhulgas asjaomaste
  piirkondlike ja
  rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige IAEA raames) edendamise meetmed eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute rakendamine ja järelevalve, teabevahetus, suutlikkuse suurendamine ning koolitus tuumaohutuse ja -uuringute valdkonnas. |
| --- | --- | --- |

—

rahvusvahelise koostöö (sealhulgas asjaomaste
  piirkondlike ja
  rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige IAEA raames) edendamise meetmed eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute rakendamine ja järelevalve, teabevahetus, suutlikkuse suurendamine ning koolitus tuumaohutuse ja -uuringute valdkonnas.

| ba) | Abi, et tagada reguleerijate, tehnilise abi organisatsioonide ja käitajate kõrgel tasemel pädevus ja eriteadmised (ilma konkurentsi moonutamata) käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades, eelkõige järgmiste meetmete kaudu: |
| --- | --- |

ba)

Abi, et tagada reguleerijate, tehnilise abi organisatsioonide ja käitajate kõrgel tasemel pädevus ja eriteadmised (ilma konkurentsi moonutamata) käesoleva määrusega hõlmatud valdkondades, eelkõige järgmiste meetmete kaudu:

| | — | regulatiivsete asutuste, tehnilise abi organisatsioonide ja tuumarajatiste käitajate töötajate hariduse ja koolitamise pidev toetamine (ilma konkurentsi moonutamata); |
| --- | --- | --- |

—

regulatiivsete asutuste, tehnilise abi organisatsioonide ja tuumarajatiste käitajate töötajate hariduse ja koolitamise pidev toetamine (ilma konkurentsi moonutamata);

| | — | asjakohaste koolitusteenuste väljatöötamise edendamine. |
| --- | --- | --- |

—

asjakohaste koolitusteenuste väljatöötamise edendamine.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa – Kriteeriumid – 1. Üldkriteeriumid

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Üldkriteeriumid |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.

Üldkriteeriumid

| 1. | Üldkriteeriumid |
| --- | --- |

1.

Üldkriteeriumid

| — | Koostöö
  võib hõlmata maailma
  kõiki kolmandaid riike (riike, mis ei ole ELi liikmesriigid). |
| --- | --- |

—

Koostöö
  võib hõlmata maailma
  kõiki kolmandaid riike (riike, mis ei ole ELi liikmesriigid).

| — | Koostöö
  peaks hõlmama
  kõiku kolmandaid riike (riike, mis ei ole ELi liikmesriigid)
  vastavalt käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud eesmärkidele
  . |
| --- | --- |

—

Koostöö
  peaks hõlmama
  kõiku kolmandaid riike (riike, mis ei ole ELi liikmesriigid)
  vastavalt käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud eesmärkidele
  .

| — | Eelisjärjekorras on läbirääkijariigid ja Euroopa naabruspoliitika partnerriigid. Eelistatakse piirkondlikku lähenemisviisi. |
| --- | --- |

—

Eelisjärjekorras on läbirääkijariigid ja Euroopa naabruspoliitika partnerriigid. Eelistatakse piirkondlikku lähenemisviisi.

| — | Eelisjärjekorras on läbirääkijariigid ja Euroopa naabruspoliitika partnerriigid. Eelistatakse piirkondlikku lähenemisviisi. |
| --- | --- |

—

Eelisjärjekorras on läbirääkijariigid ja Euroopa naabruspoliitika partnerriigid. Eelistatakse piirkondlikku lähenemisviisi.

| — | Suure sissetulekuga riigid kaasatakse üksnes selleks, et võimaldada erandlike meetmete rakendamist, näiteks pärast ulatuslikku tuumakatastroofi, kui see on vajalik ja asjakohane. |
| --- | --- |

—

Suure sissetulekuga riigid kaasatakse üksnes selleks, et võimaldada erandlike meetmete rakendamist, näiteks pärast ulatuslikku tuumakatastroofi, kui see on vajalik ja asjakohane.

| — | Suure sissetulekuga riigid kaasatakse üksnes selleks, et võimaldada erandlike meetmete rakendamist, näiteks pärast ulatuslikku tuumakatastroofi, kui see on vajalik ja asjakohane.
  Käesolevas määruses loetakse „suure sissetulekuga riikideks“ nõukogu määruse (EÜ) nr 1934/2006

   (5)

  I lisas loetletud riike ja territooriumeid. |
| --- | --- |

—

Suure sissetulekuga riigid kaasatakse üksnes selleks, et võimaldada erandlike meetmete rakendamist, näiteks pärast ulatuslikku tuumakatastroofi, kui see on vajalik ja asjakohane.
  Käesolevas määruses loetakse „suure sissetulekuga riikideks“ nõukogu määruse (EÜ) nr 1934/2006

   (5)

  I lisas loetletud riike ja territooriumeid.

| — | Ühine seisukoht ja vastastikune kokkulepe kolmandate riikide ning Euroopa Liidu vahel tuleks kinnitada komisjonile esitatava ametliku taotlusega, mis on asjaomase valitsuse jaoks siduv. |
| --- | --- |

—

Ühine seisukoht ja vastastikune kokkulepe kolmandate riikide ning Euroopa Liidu vahel tuleks kinnitada komisjonile esitatava ametliku taotlusega, mis on asjaomase valitsuse jaoks siduv.

| — | Ühine seisukoht ja vastastikune kokkulepe kolmandate riikide ning Euroopa Liidu vahel tuleks kinnitada komisjonile esitatava ametliku taotlusega, mis on asjaomase valitsuse jaoks siduv. |
| --- | --- |

—

Ühine seisukoht ja vastastikune kokkulepe kolmandate riikide ning Euroopa Liidu vahel tuleks kinnitada komisjonile esitatava ametliku taotlusega, mis on asjaomase valitsuse jaoks siduv.

| — | Euroopa Liiduga koostööd teha soovivad kolmandad riigid peavad täielikult järgima tuumarelvade leviku tõkestamise põhimõtteid. Samuti peavad nad olema IAEA raames asjaomaste tuumaohutuse või -julgeoleku konventsioonide osalisriigid või astuma samme, mis näitavad nende kindlat kavatsust liituda nimetatud konventsioonidega. Koostöö Euroopa Liiduga võib olla eeldus asjaomaste konventsioonidega liitumisele või liitumiseks vajalike meetmete lõpuleviimiseks. Kiireloomulistel juhtudel võidakse erandkorras näidata üles paindlikkust selle põhimõtte kohaldamise suhtes. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liiduga koostööd teha soovivad kolmandad riigid peavad täielikult järgima tuumarelvade leviku tõkestamise põhimõtteid. Samuti peavad nad olema IAEA raames asjaomaste tuumaohutuse või -julgeoleku konventsioonide osalisriigid või astuma samme, mis näitavad nende kindlat kavatsust liituda nimetatud konventsioonidega. Koostöö Euroopa Liiduga võib olla eeldus asjaomaste konventsioonidega liitumisele või liitumiseks vajalike meetmete lõpuleviimiseks. Kiireloomulistel juhtudel võidakse erandkorras näidata üles paindlikkust selle põhimõtte kohaldamise suhtes.

| — | Euroopa Liiduga koostööd teha soovivad kolmandad riigid peavad täielikult järgima tuumarelvade leviku tõkestamise põhimõtteid. Samuti peavad nad olema IAEA raames asjaomaste tuumaohutuse või -julgeoleku konventsioonide osalisriigid või astuma samme, mis näitavad nende kindlat kavatsust liituda nimetatud konventsioonidega. Koostöö Euroopa Liiduga tuleks siduda asjaomaste konventsioonidega liitumise ja nende rakendamise tingimusega. Kiireloomulistel juhtudel võidakse erandkorras näidata üles paindlikkust selle põhimõtte kohaldamise suhtes
  , kui meetme võtmata jätmine suurendaks tõenäoliselt ohtu liidule või selle kodanikele
  . |
| --- | --- |

—

Euroopa Liiduga koostööd teha soovivad kolmandad riigid peavad täielikult järgima tuumarelvade leviku tõkestamise põhimõtteid. Samuti peavad nad olema IAEA raames asjaomaste tuumaohutuse või -julgeoleku konventsioonide osalisriigid või astuma samme, mis näitavad nende kindlat kavatsust liituda nimetatud konventsioonidega. Koostöö Euroopa Liiduga tuleks siduda asjaomaste konventsioonidega liitumise ja nende rakendamise tingimusega. Kiireloomulistel juhtudel võidakse erandkorras näidata üles paindlikkust selle põhimõtte kohaldamise suhtes
  , kui meetme võtmata jätmine suurendaks tõenäoliselt ohtu liidule või selle kodanikele
  .

| — | Koostööeesmärkide täitmise ja selle üle järelevalve tagamiseks peab abi saav kolmas riik nõustuma võetud meetmete hindamise põhimõttega.
  Hindamine võimaldaks teha järelevalvet ja kontrollida vastavust
  kokkulepitud eesmärkidele ning
  võib olla
  eeldus ühenduse rahalise toetuse maksmise jätkumisele. |
| --- | --- |

—

Koostööeesmärkide täitmise ja selle üle järelevalve tagamiseks peab abi saav kolmas riik nõustuma võetud meetmete hindamise põhimõttega.
  Hindamine võimaldaks teha järelevalvet ja kontrollida vastavust
  kokkulepitud eesmärkidele ning
  võib olla
  eeldus ühenduse rahalise toetuse maksmise jätkumisele.

| — | Koostööeesmärkide täitmise ja selle üle järelevalve tagamiseks peab abi saav kolmas riik nõustuma võetud meetmete hindamise põhimõttega.
  Kontrollitav ja pidev vastavus
  kokkulepitud eesmärkidele
  peaks olema
  eeldus ühenduse rahalise toetuse maksmise jätkumisele. |
| --- | --- |

—

Koostööeesmärkide täitmise ja selle üle järelevalve tagamiseks peab abi saav kolmas riik nõustuma võetud meetmete hindamise põhimõttega.
  Kontrollitav ja pidev vastavus
  kokkulepitud eesmärkidele
  peaks olema
  eeldus ühenduse rahalise toetuse maksmise jätkumisele.

| — | Käesoleva määruse kohaselt tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas toimuva koostöö eesmärk ei ole tuumaenergia edendamine. |
| --- | --- |

—

Käesoleva määruse kohaselt tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas toimuva koostöö eesmärk ei ole tuumaenergia edendamine.

| — | Käesoleva määruse kohaselt tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas toimuva koostöö eesmärk ei ole tuumaenergia edendamine
  või olemasolevate tuumaelektrijaamade eluea pikendamine
  . |
| --- | --- |

—

Käesoleva määruse kohaselt tuumaohutuse ja tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete valdkonnas toimuva koostöö eesmärk ei ole tuumaenergia edendamine
  või olemasolevate tuumaelektrijaamade eluea pikendamine
  .

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa – Kriteeriumid – 2. Riigid, kus on tuumaenergia tootmisvõimsus – esimene lõik

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Riikide puhul, mis on juba saanud kasu ühenduse rahalistest vahenditest, sõltub lisakoostöö hinnangust nendele meetmetele, mida rahastatakse ühenduse eelarvest, ning uute vajaduste nõuetekohasest põhjendamisest. Hindamise käigus peaks olema võimalik täpsemalt kindlaks määrata koostöö olemus ja summad, mida nendele riikidele tulevikus antakse. | Riikide puhul, mis on juba saanud kasu ühenduse rahalistest vahenditest, sõltub lisakoostöö hinnangust nendele meetmetele, mida rahastatakse ühenduse eelarvest, ning uute vajaduste nõuetekohasest põhjendamisest. Hindamise käigus peaks olema võimalik täpsemalt kindlaks määrata koostöö olemus ja summad, mida nendele riikidele tulevikus antakse.
  Liit peaks soodustama piirkondlikku koostööd ja eksperthinnangute vahetamise mehhanisme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Riikide puhul, mis on juba saanud kasu ühenduse rahalistest vahenditest, sõltub lisakoostöö hinnangust nendele meetmetele, mida rahastatakse ühenduse eelarvest, ning uute vajaduste nõuetekohasest põhjendamisest. Hindamise käigus peaks olema võimalik täpsemalt kindlaks määrata koostöö olemus ja summad, mida nendele riikidele tulevikus antakse.

Riikide puhul, mis on juba saanud kasu ühenduse rahalistest vahenditest, sõltub lisakoostöö hinnangust nendele meetmetele, mida rahastatakse ühenduse eelarvest, ning uute vajaduste nõuetekohasest põhjendamisest. Hindamise käigus peaks olema võimalik täpsemalt kindlaks määrata koostöö olemus ja summad, mida nendele riikidele tulevikus antakse.
  Liit peaks soodustama piirkondlikku koostööd ja eksperthinnangute vahetamise mehhanisme.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa – Kriteeriumid – 3. Riigid, kus puudub tuumaenergia tootmisvõimsus – teine lõik

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Riikide puhul, kes soovivad arendada tuumaenergia tootmisvõimsust olenemata sellest, kas neil on uurimisreaktorid või mitte, ja mille puhul tõstatub õigel hetkel sekkumise küsimus, tagamaks, et tuumaohutust ja tuumavaldkonna ohtude tõrjumist edendatakse paralleelselt tuumaenergia tootmisvõimsuse töökava väljatöötamisega, eriti võttes arvesse reguleerivate asutuste ja tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide
  tegevuse
  tugevdamist
  , tuleb
  koostöö puhul arvestada tuumaenergia arendamise programmi usaldusväärsust, tuumaenergia kasutamist käsitleva valitsuse otsuse olemasolu ning esialgse tegevuskava koostamist. | Riikide puhul, kes soovivad arendada tuumaenergia tootmisvõimsust olenemata sellest, kas neil on uurimisreaktorid või mitte, ja mille puhul tõstatub õigel hetkel sekkumise küsimus, tagamaks, et tuumaohutust ja tuumavaldkonna ohtude tõrjumist edendatakse paralleelselt tuumaenergia tootmisvõimsuse töökava väljatöötamisega, eriti võttes arvesse
  tuumaohutuse juhtimise ning
  reguleerivate asutuste ja tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide
  sõltumatuse ja võimekuse
  tugevdamist. Koostöö puhul
  tuleb
  arvestada tuumaenergia arendamise programmi usaldusväärsust, tuumaenergia kasutamist käsitleva valitsuse otsuse olemasolu ning esialgse tegevuskava koostamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Riikide puhul, kes soovivad arendada tuumaenergia tootmisvõimsust olenemata sellest, kas neil on uurimisreaktorid või mitte, ja mille puhul tõstatub õigel hetkel sekkumise küsimus, tagamaks, et tuumaohutust ja tuumavaldkonna ohtude tõrjumist edendatakse paralleelselt tuumaenergia tootmisvõimsuse töökava väljatöötamisega, eriti võttes arvesse reguleerivate asutuste ja tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide
  tegevuse
  tugevdamist
  , tuleb
  koostöö puhul arvestada tuumaenergia arendamise programmi usaldusväärsust, tuumaenergia kasutamist käsitleva valitsuse otsuse olemasolu ning esialgse tegevuskava koostamist.

Riikide puhul, kes soovivad arendada tuumaenergia tootmisvõimsust olenemata sellest, kas neil on uurimisreaktorid või mitte, ja mille puhul tõstatub õigel hetkel sekkumise küsimus, tagamaks, et tuumaohutust ja tuumavaldkonna ohtude tõrjumist edendatakse paralleelselt tuumaenergia tootmisvõimsuse töökava väljatöötamisega, eriti võttes arvesse
  tuumaohutuse juhtimise ning
  reguleerivate asutuste ja tehnilist tuge pakkuvate organisatsioonide
  sõltumatuse ja võimekuse
  tugevdamist. Koostöö puhul
  tuleb
  arvestada tuumaenergia arendamise programmi usaldusväärsust, tuumaenergia kasutamist käsitleva valitsuse otsuse olemasolu ning esialgse tegevuskava koostamist.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa – Prioriteedid – esimene lõik

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Elanikkonna elu ja tervist ähvardavate ohtude kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks ning selle tagamiseks, et tuumamaterjali ei kasutata muudel eesmärkidel, kui see on ette nähtud,
  on koostöö suunatud eeskätt tuumavaldkonda reguleerivatele asutustele (ja tehnilist tuge pakkuvatele organisatsioonidele)
  . Eesmärk on
  tagada nende tehniline pädevus ja sõltumatus ning õigusraamistiku tugevdamine, eriti litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas tulemuslike ning laiaulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (stressitestid) läbivaatamine ja järelmeetmed. | Käesoleva instrumendi kohaselt
  on koostöö suunatud eeskätt tuumavaldkonda reguleerivatele asutustele (ja tehnilist tuge pakkuvatele organisatsioonidele)
  , eesmärgiga
  tagada nende tehniline pädevus ja sõltumatus ning õigusraamistiku tugevdamine, eriti litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas tulemuslike ning laiaulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (vastupidavustestid) läbivaatamine ja järelmeetmed.
  See peaks looma vajalikud ohutustingimused elanikkonna elu ja tervist ähvardavate ohtude kõrvaldamiseks ning selle tagamiseks, et tuumamaterjali ei kasutata muudel eesmärkidel, kui see on ette nähtud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Elanikkonna elu ja tervist ähvardavate ohtude kõrvaldamiseks vajalike ohutustingimuste loomiseks ning selle tagamiseks, et tuumamaterjali ei kasutata muudel eesmärkidel, kui see on ette nähtud,
  on koostöö suunatud eeskätt tuumavaldkonda reguleerivatele asutustele (ja tehnilist tuge pakkuvatele organisatsioonidele)
  . Eesmärk on
  tagada nende tehniline pädevus ja sõltumatus ning õigusraamistiku tugevdamine, eriti litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas tulemuslike ning laiaulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (stressitestid) läbivaatamine ja järelmeetmed.

Käesoleva instrumendi kohaselt
  on koostöö suunatud eeskätt tuumavaldkonda reguleerivatele asutustele (ja tehnilist tuge pakkuvatele organisatsioonidele)
  , eesmärgiga
  tagada nende tehniline pädevus ja sõltumatus ning õigusraamistiku tugevdamine, eriti litsentsimistegevuse puhul, sealhulgas tulemuslike ning laiaulatuslike ohutus- ja riskianalüüside (vastupidavustestid) läbivaatamine ja järelmeetmed.
  See peaks looma vajalikud ohutustingimused elanikkonna elu ja tervist ähvardavate ohtude kõrvaldamiseks ning selle tagamiseks, et tuumamaterjali ei kasutata muudel eesmärkidel, kui see on ette nähtud.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa – Prioriteedid – teine lõik

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Koostööprogrammi muud prioriteedid, mida arendatakse käesoleva määruse kontekstis, hõlmavad järgmist: | Koostööprogrammi muud prioriteedid, mida arendatakse käesoleva määruse kontekstis, hõlmavad järgmist: |
| | — | litsentsimine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Koostööprogrammi muud prioriteedid, mida arendatakse käesoleva määruse kontekstis, hõlmavad järgmist:

Koostööprogrammi muud prioriteedid, mida arendatakse käesoleva määruse kontekstis, hõlmavad järgmist:

—

litsentsimine;

| — | kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

—

kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja rakendamine;

| — | kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

—

kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku ja ohutu käitlemise strateegiate ja raamistike väljatöötamine ja rakendamine;

| — | olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimine, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimine, samuti veealuste radioaktiivsete objektide ning meres olevate ainete kogumine ja käitlemine, kui need on elanikkonnale ohtlikud. |
| --- | --- |

—

olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimine, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimine, samuti veealuste radioaktiivsete objektide ning meres olevate ainete kogumine ja käitlemine, kui need on elanikkonnale ohtlikud.

| — | olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimine, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimine, samuti veealuste radioaktiivsete objektide ning meres olevate ainete kogumine ja käitlemine, kui need on elanikkonnale ohtlikud; |
| --- | --- |

—

olemasolevate rajatiste dekomisjoneerimine, endiste tuumarajatiste ja uraanikaevanduste pärandi saneerimine, samuti veealuste radioaktiivsete objektide ning meres olevate ainete kogumine ja käitlemine, kui need on elanikkonnale ohtlikud;

| — | selle tagamine, et tuumamaterjali ei kasutata muudel eesmärkidel, kui see on ette nähtud. |
| --- | --- |

—

selle tagamine, et tuumamaterjali ei kasutata muudel eesmärkidel, kui see on ette nähtud.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Lisa – Prioriteedid – kolmas lõik

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Koostööd kolmandate riikide tuumarajatiste käitajatega kaalutakse eriolukorras nn stressitestide järelmeetmete raames. Nimetatud koostöö hulka ei kuulu seadmete tarnimine. | Koostööd kolmandate riikide tuumarajatiste käitajatega kaalutakse eriolukorras nn vastupidavustestide järelmeetmete raames. Nimetatud koostöö hulka ei kuulu seadmete tarnimine
  ning muu tegevus või abi, mida käitaja võiks osta ja peaks ostma kaubanduslikel alustel, et täita regulatiivseid ohutusstandardeid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Koostööd kolmandate riikide tuumarajatiste käitajatega kaalutakse eriolukorras nn stressitestide järelmeetmete raames. Nimetatud koostöö hulka ei kuulu seadmete tarnimine.

Koostööd kolmandate riikide tuumarajatiste käitajatega kaalutakse eriolukorras nn vastupidavustestide järelmeetmete raames. Nimetatud koostöö hulka ei kuulu seadmete tarnimine
  ning muu tegevus või abi, mida käitaja võiks osta ja peaks ostma kaubanduslikel alustel, et täita regulatiivseid ohutusstandardeid
  .

---

(*1)  
  ELT ...

(1)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014-2020 ja tunnistatakse kehtetuks otsus 1982/2006/EÜ (ELT L ...).

(2)  
  Nõukogu ... määrus (Euratom) nr .../... Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitusprogrammi (2014–2018) kohta, millega täiendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (ELT ...).

(3)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) nr .../2013 ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kohta (IPA II) (ELT L ...).

(4)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (ELT L ...).

(5)  
  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1934/2006, 21. detsember 2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega, ja arenguriikidega, mis jäävad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1905/2006 kohaldamisalasse ja millele on suunatud meetmed, mis ei ole ametlik arenguabi (ELT L 405, 30.12.2006).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/122

---

P7_TA(2013)0471

Tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammid Bulgaarias, Leedus ja Slovakkias *

Euroopa Parlamendi 19. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Liidu toetuse kohta tuumarajatiste dekomisjoneerimise abiprogrammidele Bulgaarias, Leedus ja Slovakkias (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 436/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0783), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0783),

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 203, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0514/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 203, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0514/2011),

| — | võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemisakti artiklit 56 ja selle protokolli nr 4 , |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovakkia Vabariigi ühinemisakti artiklit 56 ja selle protokolli nr 4 ,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust kavandatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust kavandatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0119/2013),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Kooskõlas ühinemislepingus võetud kohustustega ning ühenduse abiga on Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia sulgenud oma tuumaelektrijaamad ning teinud märkimisväärseid edusamme nende dekomisjoneerimise suunas.
  Tegelike demonteerimistööde
  jätkamiseks on vaja lisatööd,
  kuni ohutu demonteerimine muutub pöördumatuks,
  samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine. Olemasolevate hinnangute kohaselt nõuab dekomisjoneerimine olulisi täiendavaid rahalisi vahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Kooskõlas ühinemislepingus võetud kohustustega ning ühenduse abiga on Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia sulgenud oma tuumaelektrijaamad ning teinud märkimisväärseid edusamme nende dekomisjoneerimise suunas.
  Tegelike demonteerimistööde
  jätkamiseks on vaja lisatööd,
  kuni ohutu demonteerimine muutub pöördumatuks,
  samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine. Olemasolevate hinnangute kohaselt nõuab dekomisjoneerimine olulisi täiendavaid rahalisi vahendeid.

| (4) | Kooskõlas ühinemislepingus võetud kohustustega ning ühenduse abiga on Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia sulgenud oma tuumaelektrijaamad
  või asjaomased reaktorid
  ning teinud märkimisväärseid edusamme nende dekomisjoneerimise suunas.
  Tegeliku lammutamise, demonteerimise, saastest puhastamise ja kasutatud tuumkütuse ning radioaktiivsete jäätmete käitlemise ja pöördumatu dekomisjoneerimise lõpetamise suunas järjepideva protsessi
  jätkamiseks on vaja lisatööd, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine. Olemasolevate hinnangute kohaselt nõuab dekomisjoneerimine olulisi täiendavaid rahalisi vahendeid
  , kusjuures tuleb arvesse võtta liidu ja kõnealuste liikmesriikide jagatud finantsvastutust
  . |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas ühinemislepingus võetud kohustustega ning ühenduse abiga on Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia sulgenud oma tuumaelektrijaamad
  või asjaomased reaktorid
  ning teinud märkimisväärseid edusamme nende dekomisjoneerimise suunas.
  Tegeliku lammutamise, demonteerimise, saastest puhastamise ja kasutatud tuumkütuse ning radioaktiivsete jäätmete käitlemise ja pöördumatu dekomisjoneerimise lõpetamise suunas järjepideva protsessi
  jätkamiseks on vaja lisatööd, samas on vaja tagada kõrgeimate ohutusnormide kohaldamine. Olemasolevate hinnangute kohaselt nõuab dekomisjoneerimine olulisi täiendavaid rahalisi vahendeid
  , kusjuures tuleb arvesse võtta liidu ja kõnealuste liikmesriikide jagatud finantsvastutust
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Kahe 1 500 MW reaktoriga Ignalina tuumaelektrijaama, Kozloduj tuumaelektrijaama 1 760 MW üldvõimsusega nelja reaktori ja kahe 880 MW võimsusega reaktoriga V1 Bohunice tuumaelektrijaama enneaegne sulgemine ja sellele järgnev dekomisjoneerimine on toonud nende kolme riigi kodanikele energiaalaste, rahaliste, majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete tagajärgede näol kaasa raske pikaajalise koormuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Kahe 1 500 MW reaktoriga Ignalina tuumaelektrijaama, Kozloduj tuumaelektrijaama 1 760 MW üldvõimsusega nelja reaktori ja kahe 880 MW võimsusega reaktoriga V1 Bohunice tuumaelektrijaama enneaegne sulgemine ja sellele järgnev dekomisjoneerimine on toonud nende kolme riigi kodanikele energiaalaste, rahaliste, majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete tagajärgede näol kaasa raske pikaajalise koormuse.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4b) | Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimine on pikaajaline toiming ning paneb Leedule erakordse rahalise koorma, mis ei vasta riigi suurusele ega majanduslikule tugevusele ning 2003. aasta ühinemisaktile lisatud protokollis nr 4 on sedastatud, et „Sel eesmärgil kestab Ignalina programm katkematult ja seda pikendatakse üle 2006. aasta“, lisades et „Pikendatud Ignalina programmi kohased keskmised assigneeringud peavad järgmise finantsperspektiivi kehtivusajal olema asjakohased.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Ignalina tuumaelektrijaama dekomisjoneerimine on pikaajaline toiming ning paneb Leedule erakordse rahalise koorma, mis ei vasta riigi suurusele ega majanduslikule tugevusele ning 2003. aasta ühinemisaktile lisatud protokollis nr 4 on sedastatud, et „Sel eesmärgil kestab Ignalina programm katkematult ja seda pikendatakse üle 2006. aasta“, lisades et „Pikendatud Ignalina programmi kohased keskmised assigneeringud peavad järgmise finantsperspektiivi kehtivusajal olema asjakohased.“

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4c) | Bulgaaria puhul viidatakse 2005. aasta ühinemisakti artiklis 30 ainult ajavahemikule 2007–2009 ja Slovakkia puhul viidatakse 2003. aasta ühinemisaktis ainult ajavahemikule 2004–2006. Seetõttu tuleks Bulgaariale ja Slovakkiale antava edasise abi suhtes kohaldada Euratomi asutamislepingu artiklit 203 ning Leedule antava abi jätkumise õiguslikuks aluseks peaks olema 2003. aasta ühinemisakti protokoll nr 4 ja artikkel 56. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4c)

Bulgaaria puhul viidatakse 2005. aasta ühinemisakti artiklis 30 ainult ajavahemikule 2007–2009 ja Slovakkia puhul viidatakse 2003. aasta ühinemisaktis ainult ajavahemikule 2004–2006. Seetõttu tuleks Bulgaariale ja Slovakkiale antava edasise abi suhtes kohaldada Euratomi asutamislepingu artiklit 203 ning Leedule antava abi jätkumise õiguslikuks aluseks peaks olema 2003. aasta ühinemisakti protokoll nr 4 ja artikkel 56.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud programmide raames oli komisjoni järelevalve keskendunud pigem assigneeringute eelarvelisele täitmisele ja projektide elluviimisele kui üleüldistele edusammudele programmide eesmärkide saavutamisel. Programmide eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude ebapiisav hindamine ning vahendite kasutamise tõhususe puudulik kontroll näitab, et programmide üldise tulemuslikkuse eest ei ole vastutanud tegelikult keegi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Ajavahemikuks 2007–2013 kehtestatud programmide raames oli komisjoni järelevalve keskendunud pigem assigneeringute eelarvelisele täitmisele ja projektide elluviimisele kui üleüldistele edusammudele programmide eesmärkide saavutamisel. Programmide eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude ebapiisav hindamine ning vahendite kasutamise tõhususe puudulik kontroll näitab, et programmide üldise tulemuslikkuse eest ei ole vastutanud tegelikult keegi.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Nõuetekohaselt tuleks arvesse võtta kontrollikoja eriaruannet 16/2011 „ELi finantsabi Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks: saavutused ja tulevased probleemid“, mis sisaldab järeldusi ja soovitusi. Kontrollikoja on jõudnud järeldusele, et peamine dekomisjoneerimisprotsess Bulgaarias, Leedus ja Slovakkias seisab veel ees ning et puuduolev summa selle lõpetamiseks on märkimisväärne (umbes 2,5 miljardit eurot). Eelkõige suurte infrastruktuuriprojektide peamise dekomisjoneerimisprotsessi puhul on esinenud viivitusi ja ülekulusid ning kuluprognoosid ei ole täielikud, kuna puudub oluline teave radioaktiivsete jäätmete ja/või nende käitlemiseks vajalike rajatiste ning tehnoloogiate kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Nõuetekohaselt tuleks arvesse võtta kontrollikoja eriaruannet 16/2011 „ELi finantsabi Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimiseks: saavutused ja tulevased probleemid“, mis sisaldab järeldusi ja soovitusi. Kontrollikoja on jõudnud järeldusele, et peamine dekomisjoneerimisprotsess Bulgaarias, Leedus ja Slovakkias seisab veel ees ning et puuduolev summa selle lõpetamiseks on märkimisväärne (umbes 2,5 miljardit eurot). Eelkõige suurte infrastruktuuriprojektide peamise dekomisjoneerimisprotsessi puhul on esinenud viivitusi ja ülekulusid ning kuluprognoosid ei ole täielikud, kuna puudub oluline teave radioaktiivsete jäätmete ja/või nende käitlemiseks vajalike rajatiste ning tehnoloogiate kohta.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5c) | Kuigi kõigi kõnealuste reaktorite sulgemine toimus kindlaksmääratud tähtaegadel, jätkuvad mõnedes dekomisjoneerimisprogrammides viivitused, mis on majanduslikult kahjulikud ja poliitiliselt vastuvõetamatud. Viivitused tuleks kõrvaldada läbivaadatud üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava abil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5c)

Kuigi kõigi kõnealuste reaktorite sulgemine toimus kindlaksmääratud tähtaegadel, jätkuvad mõnedes dekomisjoneerimisprogrammides viivitused, mis on majanduslikult kahjulikud ja poliitiliselt vastuvõetamatud. Viivitused tuleks kõrvaldada läbivaadatud üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava abil.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5d) | Kuna mõnede programmidega ei ole siiani kaasnenud tulemuslikuks dekomisjoneerimiseks vajalikke organisatsioonilisi muudatusi, tuleks organisatsiooniline ülesehitus vastavalt vajadusele ümber kujundada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5d)

Kuna mõnede programmidega ei ole siiani kaasnenud tulemuslikuks dekomisjoneerimiseks vajalikke organisatsioonilisi muudatusi, tuleks organisatsiooniline ülesehitus vastavalt vajadusele ümber kujundada.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Pärast edasise rahastamise taotluste saamist Bulgaarialt, Leedult ja Slovakkialt
  nägi komisjon ettepanekus järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta ajavahemikuks 2014–2020, „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve“, tuumaohutuse ja dekomisjoneerimise jaoks Euroopa Liidu üldeelarves ette 700 miljonit eurot. Sellest summast nähakse ette 500 miljoni euro (2011. aasta hindades, jooksevhindades umbes 553 miljoni euro) eraldamine uue
  programmi
  jaoks, et täiendavalt toetada Bohunice tuumaelektrijaama V1 1. ja 2. reaktori ning Ignalina 1. ja 2. reaktori dekomisjoneerimist ajavahemikul 2014–2017 ning Kozloduj 1. kuni 4. reaktori dekomisjoneerimist
  ajavahemikul 2014–2020.
  Rahastamine peaks uue programmi alusel toimuma järk-järgult vähenevas ulatuses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Pärast edasise rahastamise taotluste saamist Bulgaarialt, Leedult ja Slovakkialt
  nägi komisjon ettepanekus järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta ajavahemikuks 2014–2020, „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve“, tuumaohutuse ja dekomisjoneerimise jaoks Euroopa Liidu üldeelarves ette 700 miljonit eurot. Sellest summast nähakse ette 500 miljoni euro (2011. aasta hindades, jooksevhindades umbes 553 miljoni euro) eraldamine uue
  programmi
  jaoks, et täiendavalt toetada Bohunice tuumaelektrijaama V1 1. ja 2. reaktori ning Ignalina 1. ja 2. reaktori dekomisjoneerimist ajavahemikul 2014–2017 ning Kozloduj 1. kuni 4. reaktori dekomisjoneerimist
  ajavahemikul 2014–2020.
  Rahastamine peaks uue programmi alusel toimuma järk-järgult vähenevas ulatuses.

| (6) | Pärast edasise rahastamise taotluste saamist Bulgaarialt, Leedult ja Slovakkialt
  peaks rahastamispakett
  programmi
  rakendamiseks
  ajavahemikul 2014–2020
  hõlmama liidu asjakohast rahalist toetust iga dekomisjoneerimiskava alusel
  . |
| --- | --- |

(6)

Pärast edasise rahastamise taotluste saamist Bulgaarialt, Leedult ja Slovakkialt
  peaks rahastamispakett
  programmi
  rakendamiseks
  ajavahemikul 2014–2020
  hõlmama liidu asjakohast rahalist toetust iga dekomisjoneerimiskava alusel
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Programmidele määratud assigneeringute summa ning lisaks ka programmitöö periood ja summa jaotus Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel võidakse vahe- ja lõpphindamise aruande tulemuste alusel läbi vaadata, eeldusel et ei ohustata kõrgeimaid ohutusnorme ja pidevat dekomisjoneerimisprotsessi kooskõlas vastavate dekomisjoneerimiskavadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Programmidele määratud assigneeringute summa ning lisaks ka programmitöö periood ja summa jaotus Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel võidakse vahe- ja lõpphindamise aruande tulemuste alusel läbi vaadata, eeldusel et ei ohustata kõrgeimaid ohutusnorme ja pidevat dekomisjoneerimisprotsessi kooskõlas vastavate dekomisjoneerimiskavadega.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Käesoleva määrusega hõlmatud toetus peaks tagama dekomisjoneerimise katkematu jätkumise ja olema eelkõige suunatud meetmetele, millega
  saavutatakse
  pöördumatu
  ohutu dekomisjoneerimine
  , kuna
  see annaks ELi jaoks
  suurimat lisandväärtust
  ja samas tagaks ülemineku täielikule liikmesriigipoolsele rahastamisele dekomisjoneerimise lõpetamisel
  . Lõplik vastutus tuumaohutuse eest jääb asjaomasele liikmesriigile, mis tähendab ka lõplikku vastutust selle rahastamise, sealhulgas dekomisjoneerimise rahastamine, eest. Käesolev määrus ei piira
  asutamislepingu
  artiklite 107 ja 108 kohaselt tulevikus toimuvate riigiabimenetluste tulemusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Käesoleva määrusega hõlmatud toetus peaks tagama dekomisjoneerimise katkematu jätkumise ja olema eelkõige suunatud meetmetele, millega
  saavutatakse
  pöördumatu
  ohutu dekomisjoneerimine
  , kuna
  see annaks ELi jaoks
  suurimat lisandväärtust
  ja samas tagaks ülemineku täielikule liikmesriigipoolsele rahastamisele dekomisjoneerimise lõpetamisel
  . Lõplik vastutus tuumaohutuse eest jääb asjaomasele liikmesriigile, mis tähendab ka lõplikku vastutust selle rahastamise, sealhulgas dekomisjoneerimise rahastamine, eest. Käesolev määrus ei piira
  asutamislepingu
  artiklite 107 ja 108 kohaselt tulevikus toimuvate riigiabimenetluste tulemusi.

| (7) | Käesoleva määrusega hõlmatud toetus peaks tagama dekomisjoneerimise katkematu jätkumise ja olema eelkõige suunatud meetmetele, millega
  viia ellu järjepidevat protsessi
  pöördumatu
  dekomisjoneerimise lõpetamise suunas, tagades samal ajal, et kohaldatakse kõrgeimaid ohutusnorme
  , kuna
  sellised meetmed annavad
  suurimat
  liidu
  lisandväärtust. Lõplik vastutus tuumaohutuse eest jääb asjaomasele liikmesriigile, mis tähendab ka lõplikku vastutust selle rahastamise, sealhulgas dekomisjoneerimise rahastamine, eest.
  Selle kohustuse mittetäitmine seab ohtu liidu kodanikud.
  Käesolev määrus ei piira
  Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklite 107 ja 108 kohaselt tulevikus toimuvate riigiabimenetluste tulemusi. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega hõlmatud toetus peaks tagama dekomisjoneerimise katkematu jätkumise ja olema eelkõige suunatud meetmetele, millega
  viia ellu järjepidevat protsessi
  pöördumatu
  dekomisjoneerimise lõpetamise suunas, tagades samal ajal, et kohaldatakse kõrgeimaid ohutusnorme
  , kuna
  sellised meetmed annavad
  suurimat
  liidu
  lisandväärtust. Lõplik vastutus tuumaohutuse eest jääb asjaomasele liikmesriigile, mis tähendab ka lõplikku vastutust selle rahastamise, sealhulgas dekomisjoneerimise rahastamine, eest.
  Selle kohustuse mittetäitmine seab ohtu liidu kodanikud.
  Käesolev määrus ei piira
  Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklite 107 ja 108 kohaselt tulevikus toimuvate riigiabimenetluste tulemusi.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Määrusega hõlmatud tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisel tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid tehnilisi ekspertteadmisi
  ning
  võtta nõuetekohaselt arvesse suletavate reaktorite omadusi ja tehnilisi spetsifikatsioone, et tagada võimalikult suur tõhusus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Määrusega hõlmatud tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisel tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid tehnilisi ekspertteadmisi
  ning
  võtta nõuetekohaselt arvesse suletavate reaktorite omadusi ja tehnilisi spetsifikatsioone, et tagada võimalikult suur tõhusus.

| (9) | Määrusega hõlmatud tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisel tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid tehnilisi ekspertteadmisi, võtta nõuetekohaselt arvesse suletavate reaktorite omadusi ja tehnilisi spetsifikatsioone
  ning koostada terviklikud hinnangud dekomisjoneerimis- ja leevendusprotsesside edenemise kohta
  , et tagada võimalikult suur tõhusus. |
| --- | --- |

(9)

Määrusega hõlmatud tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisel tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid tehnilisi ekspertteadmisi, võtta nõuetekohaselt arvesse suletavate reaktorite omadusi ja tehnilisi spetsifikatsioone
  ning koostada terviklikud hinnangud dekomisjoneerimis- ja leevendusprotsesside edenemise kohta
  , et tagada võimalikult suur tõhusus.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Käesoleva määrusega hõlmatud dekomisjoneerimismeetmete kulud tuleks kindlaks määrata vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud dekomisjoneerimiskulude arvestamise standarditele, nagu näiteks International Structure for Decommissioning Costing, mille on ühiselt välja andnud Tuumaenergia Agentuur, Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur ja Euroopa Komisjon. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Käesoleva määrusega hõlmatud dekomisjoneerimismeetmete kulud tuleks kindlaks määrata vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud dekomisjoneerimiskulude arvestamise standarditele, nagu näiteks International Structure for Decommissioning Costing, mille on ühiselt välja andnud Tuumaenergia Agentuur, Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur ja Euroopa Komisjon.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Komisjon tagab dekomisjoneerimise edenemise tõhusa kontrolli, et tagada käesoleva määrusega eraldatava raha kõrgeim ELi lisandväärtus, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb liikmesriikidele. See hõlmab tõhusat tulemuslikkuse mõõtmist ja programmi kestel vajalikuks osutuvate parandusmeetmete hindamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Komisjon tagab dekomisjoneerimise edenemise tõhusa kontrolli, et tagada käesoleva määrusega eraldatava raha kõrgeim ELi lisandväärtus, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb liikmesriikidele. See hõlmab tõhusat tulemuslikkuse mõõtmist ja programmi kestel vajalikuks osutuvate parandusmeetmete hindamist.

| (11) | Komisjon tagab dekomisjoneerimise edenemise tõhusa kontrolli, et tagada käesoleva määrusega eraldatava raha kõrgeim ELi lisandväärtus, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb liikmesriikidele. See hõlmab tõhusat tulemuslikkuse mõõtmist ja programmi kestel vajalikuks osutuvate parandusmeetmete hindamist.
  Selline kontroll peaks põhinema selliste otstarbekate kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete tulemusnäitajate kindlaksmääramisel, mida on lihtne kontrollida ja mille kohta on vajaduse korral lihtne aru anda. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon tagab dekomisjoneerimise edenemise tõhusa kontrolli, et tagada käesoleva määrusega eraldatava raha kõrgeim ELi lisandväärtus, ehkki lõplik vastutus dekomisjoneerimise eest jääb liikmesriikidele. See hõlmab tõhusat tulemuslikkuse mõõtmist ja programmi kestel vajalikuks osutuvate parandusmeetmete hindamist.
  Selline kontroll peaks põhinema selliste otstarbekate kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete tulemusnäitajate kindlaksmääramisel, mida on lihtne kontrollida ja mille kohta on vajaduse korral lihtne aru anda.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Komisjon peaks tagama liidu rahaliste vahendite maksimaalse läbipaistvuse, aruandekohustuse ja demokraatliku järelevalve, eriti mis puudutab nende nii oodatavat kui ka tegelikku panust programmide üldeesmärkide saavutamisse. Eelkõige tuleks lahendada olulised juhtimis-, õiguslikud, finants- ja tehnilised probleemid või võtta meetmeid nende lahendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Komisjon peaks tagama liidu rahaliste vahendite maksimaalse läbipaistvuse, aruandekohustuse ja demokraatliku järelevalve, eriti mis puudutab nende nii oodatavat kui ka tegelikku panust programmide üldeesmärkide saavutamisse. Eelkõige tuleks lahendada olulised juhtimis-, õiguslikud, finants- ja tehnilised probleemid või võtta meetmeid nende lahendamiseks.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Tuleks teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasrahastamise tava, mis võeti kasutusele osana ühinemiseelsest abist ja aastatel 2007–2013 antud toetusest seoses Leedu poolt dekomisjoneerimisel tehtavate jõupingutustega, ning vajaduse korral kaasata kaasrahastamist muudest allikatest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Tuleks teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasrahastamise tava, mis võeti kasutusele osana ühinemiseelsest abist ja aastatel 2007–2013 antud toetusest seoses Leedu poolt dekomisjoneerimisel tehtavate jõupingutustega, ning vajaduse korral kaasata kaasrahastamist muudest allikatest.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määrusega kehtestatakse mitmeaastane tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (edaspidi „programm“), milles kehtestatakse eeskirjad ELi rahalise toetuse rakendamiseks meetmete jaoks, mis on seotud Kozloduj (1.–4. reaktor; Kozloduj programm), Ignalina (1. ja 2. reaktor; Ignalina programm) ja Bohunice V1 (1. ja 2. reaktor; Bohunice programm) tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisega. | Käesoleva määrusega kehtestatakse mitmeaastane tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (edaspidi „programm“), milles kehtestatakse eeskirjad ELi rahalise toetuse
  edasiseks
  rakendamiseks meetmete jaoks, mis on seotud Kozloduj (1.–4. reaktor; Kozloduj programm), Ignalina (1. ja 2. reaktor; Ignalina programm) ja Bohunice V1 (1. ja 2. reaktor; Bohunice programm) tuumaelektrijaamade
  pöördumatu
  dekomisjoneerimisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määrusega kehtestatakse mitmeaastane tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (edaspidi „programm“), milles kehtestatakse eeskirjad ELi rahalise toetuse rakendamiseks meetmete jaoks, mis on seotud Kozloduj (1.–4. reaktor; Kozloduj programm), Ignalina (1. ja 2. reaktor; Ignalina programm) ja Bohunice V1 (1. ja 2. reaktor; Bohunice programm) tuumaelektrijaamade dekomisjoneerimisega.

Käesoleva määrusega kehtestatakse mitmeaastane tuumakäitiste dekomisjoneerimise abiprogramm ajavahemikuks 2014–2020 (edaspidi „programm“), milles kehtestatakse eeskirjad ELi rahalise toetuse
  edasiseks
  rakendamiseks meetmete jaoks, mis on seotud Kozloduj (1.–4. reaktor; Kozloduj programm), Ignalina (1. ja 2. reaktor; Ignalina programm) ja Bohunice V1 (1. ja 2. reaktor; Bohunice programm) tuumaelektrijaamade
  pöördumatu
  dekomisjoneerimisega.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 1a |
| | Mõiste |
| | Käesoleva määruse tähenduses hõlmab dekomisjoneerimine lõplikule sulgemisele eelnevat ettevalmistavat tegevust (nt dekomisjoneerimiskava koostamist, litsentseerimisdokumentide ja jäätmeinfrastruktuuri projektide ettevalmistamist) ja kõiki reaktorite sulgemisele järgnevaid tegevusi, nagu kasutatud kütuseelementide eemaldamine ja lõppladustamine, tuumarajatiste saastatusest puhastamine, demonteerimine ja/või lammutamine, allesjäänud radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamine ning saastatud ala keskkonna taastamine. Dekomisjoneerimisprotsess lõpeb rajatise mis tahes regulatiivse kontrolli alt vabastamise ja radioloogiliste piirangute tühistamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 1a

Mõiste

Käesoleva määruse tähenduses hõlmab dekomisjoneerimine lõplikule sulgemisele eelnevat ettevalmistavat tegevust (nt dekomisjoneerimiskava koostamist, litsentseerimisdokumentide ja jäätmeinfrastruktuuri projektide ettevalmistamist) ja kõiki reaktorite sulgemisele järgnevaid tegevusi, nagu kasutatud kütuseelementide eemaldamine ja lõppladustamine, tuumarajatiste saastatusest puhastamine, demonteerimine ja/või lammutamine, allesjäänud radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamine ning saastatud ala keskkonna taastamine. Dekomisjoneerimisprotsess lõpeb rajatise mis tahes regulatiivse kontrolli alt vabastamise ja radioloogiliste piirangute tühistamisega.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Programmi üldeesmärk on aidata asjaomastel liikmesriikidel
  saavutada
  Kozloduj 1. kuni 4. reaktori, Ignalina 1. ja 2. reaktori ning Bohunice V1 1. ja 2. reaktori pöördumatu
  dekomisjoneerimine kooskõlas asjaomaste dekomisjoneerimiskavadega
  , säilitades samas kõrgeima ohutustaseme. | 1.   Programmi üldeesmärk on aidata asjaomastel liikmesriikidel
  ellu viia järjepidevat protsessi
  Kozloduj 1. kuni 4. reaktori, Ignalina 1. ja 2. reaktori ning Bohunice V1 1. ja 2. reaktori pöördumatu
  dekomisjoneerimise lõpetamise suunas
  , säilitades samas kõrgeima ohutustaseme
  kooskõlas liidu tuumaohutusealaste õigusaktidega ning eelkõige nõukogu direktiividega 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  ja 2011/70/Euratom

   (3). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Programmi üldeesmärk on aidata asjaomastel liikmesriikidel
  saavutada
  Kozloduj 1. kuni 4. reaktori, Ignalina 1. ja 2. reaktori ning Bohunice V1 1. ja 2. reaktori pöördumatu
  dekomisjoneerimine kooskõlas asjaomaste dekomisjoneerimiskavadega
  , säilitades samas kõrgeima ohutustaseme.

1.   Programmi üldeesmärk on aidata asjaomastel liikmesriikidel
  ellu viia järjepidevat protsessi
  Kozloduj 1. kuni 4. reaktori, Ignalina 1. ja 2. reaktori ning Bohunice V1 1. ja 2. reaktori pöördumatu
  dekomisjoneerimise lõpetamise suunas
  , säilitades samas kõrgeima ohutustaseme
  kooskõlas liidu tuumaohutusealaste õigusaktidega ning eelkõige nõukogu direktiividega 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  ja 2011/70/Euratom

   (3).

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | dekomisjoneerimisjäätmete ohutu
  käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi
  ;
  mõõdetakse ladustamiskujule viidud
  jäätmete koguse ja liigi alusel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

iii)

dekomisjoneerimisjäätmete ohutu
  käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi
  ;
  mõõdetakse ladustamiskujule viidud
  jäätmete koguse ja liigi alusel;

| iii) | dekomisjoneerimisjäätmete
  pikaajalise vaheladustamise ja lõppladustamise
  ohutu
  korraldamine vastavalt üksikasjalikule riiklikule jäätmekavale
  ;
  seda hinnatakse vaheladustatud ja lõppladustatud
  jäätmete koguse ja liigi alusel; |
| --- | --- |

iii)

dekomisjoneerimisjäätmete
  pikaajalise vaheladustamise ja lõppladustamise
  ohutu
  korraldamine vastavalt üksikasjalikule riiklikule jäätmekavale
  ;
  seda hinnatakse vaheladustatud ja lõppladustatud
  jäätmete koguse ja liigi alusel;

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt b – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | demonteerimine turbiinisaalis ja abihoonetes ning dekomisjoneerimisjäätmete ohutu
  käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi
  ;
  mõõdetakse demonteeritud abisüsteemide arvu ja liigi ning ladustamiskujule viidud
  jäätmete koguse ja liigi alusel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

iii)

demonteerimine turbiinisaalis ja abihoonetes ning dekomisjoneerimisjäätmete ohutu
  käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi
  ;
  mõõdetakse demonteeritud abisüsteemide arvu ja liigi ning ladustamiskujule viidud
  jäätmete koguse ja liigi alusel;

| iii) | demonteerimine turbiinisaalis ja abihoonetes ning dekomisjoneerimisjäätmete
  pikaajalise vaheladustamise ja lõppladustamise
  ohutu
  korraldamine vastavalt üksikasjalikule riiklikule jäätmekavale
  ;
  seda hinnatakse vaheladustatud ja lõppladustatud
  jäätmete koguse ja liigi alusel; |
| --- | --- |

iii)

demonteerimine turbiinisaalis ja abihoonetes ning dekomisjoneerimisjäätmete
  pikaajalise vaheladustamise ja lõppladustamise
  ohutu
  korraldamine vastavalt üksikasjalikule riiklikule jäätmekavale
  ;
  seda hinnatakse vaheladustatud ja lõppladustatud
  jäätmete koguse ja liigi alusel;

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt c – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | dekomisjoneerimisjäätmete ohutu
  käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi
  ;
  mõõdetakse ladustamiskujule viidud
  jäätmete koguse ja liigi alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

iii)

dekomisjoneerimisjäätmete ohutu
  käitlemine üksikasjaliku jäätmekava järgi
  ;
  mõõdetakse ladustamiskujule viidud
  jäätmete koguse ja liigi alusel.

| iii) | dekomisjoneerimisjäätmete
  pikaajalise vaheladustamise ja lõppladustamise
  ohutu
  korraldamine vastavalt üksikasjalikule riiklikule jäätmekavale
  ;
  seda hinnatakse vaheladustatud ja lõppladustatud
  jäätmete koguse ja liigi alusel. |
| --- | --- |

iii)

dekomisjoneerimisjäätmete
  pikaajalise vaheladustamise ja lõppladustamise
  ohutu
  korraldamine vastavalt üksikasjalikule riiklikule jäätmekavale
  ;
  seda hinnatakse vaheladustatud ja lõppladustatud
  jäätmete koguse ja liigi alusel.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kõik lõikes 2 osutatud dekomisjoneerimisprogrammid võivad hõlmata samuti meetmeid, millega säilitada tuumaelektrijaamades nõutav sulgemise ohutuse kõrge tase. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kõik lõikes 2 osutatud dekomisjoneerimisprogrammid võivad hõlmata samuti meetmeid, millega säilitada tuumaelektrijaamades nõutav sulgemise ohutuse kõrge tase.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Verstapostid
  ja
  kavandatavad tähtajad määratletakse aktis artikli 6 lõike 2 kohaselt. | 3.   Verstapostid
  , oodatavad üldtulemused,
  kavandatavad tähtajad
  ja ühise aastase programmi tulemusnäitajad
  määratletakse aktis artikli 6 lõike 2 kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Verstapostid
  ja
  kavandatavad tähtajad määratletakse aktis artikli 6 lõike 2 kohaselt.

3.   Verstapostid
  , oodatavad üldtulemused,
  kavandatavad tähtajad
  ja ühise aastase programmi tulemusnäitajad
  määratletakse aktis artikli 6 lõike 2 kohaselt.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 2014–2020 on jooksevhindades
  552 947 000
  eurot. | 1.   Programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 2014–2020 on jooksevhindades
  969 260 000
  eurot. |
| Summa jaotatakse Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel järgmiselt: | Summa jaotatakse Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel järgmiselt: |
| (a) | 208 503 000
  eurot Kozloduj programmile ajavahemikuks 2014–2020; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 2014–2020 on jooksevhindades
  552 947 000
  eurot.

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 2014–2020 on jooksevhindades
  969 260 000
  eurot.

Summa jaotatakse Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel järgmiselt:

Summa jaotatakse Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel järgmiselt:

(a)

208 503 000
  eurot Kozloduj programmile ajavahemikuks 2014–2020;

| (a) | 293 032 000
  eurot Kozloduj programmile ajavahemikuks 2014–2020; |
| --- | --- |

(a)

293 032 000
  eurot Kozloduj programmile ajavahemikuks 2014–2020;

| (b) | 229 629 000
  eurot Ignalina programmile ajavahemikuks 2014–
  2017
  ; |
| --- | --- |

(b)

229 629 000
  eurot Ignalina programmile ajavahemikuks 2014–
  2017
  ;

| (b) | 450 818 000
  eurot Ignalina programmile ajavahemikuks 2014–
  2020
  ; |
| --- | --- |

(b)

450 818 000
  eurot Ignalina programmile ajavahemikuks 2014–
  2020
  ;

| (c) | 114 815 000
  eurot Bohunice programmile ajavahemikuks 2014–
  2017
  . |
| --- | --- |

(c)

114 815 000
  eurot Bohunice programmile ajavahemikuks 2014–
  2017
  .

| (c) | 225 410 000
  eurot Bohunice programmile ajavahemikuks 2014–
  2020
  . |
| --- | --- |

(c)

225 410 000
  eurot Bohunice programmile ajavahemikuks 2014–
  2020
  .

1a.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud mitmeaastase finantsraamistiku piires ja ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud ... 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe

   (4)

  kohaldamist.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon
  vaatab
  programmi tulemuslikkuse läbi ning hindab Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide edenemist artikli 2 lõikes 3 osutatud verstapostide ning kavandatud tähtaegade suhtes
  2015. aasta
  lõpuks artiklis 8 osutatud vahehindamise raames. Hindamise tulemustest lähtuvalt
  võib
  komisjon
  vaadata
  läbi programmile määratud assigneeringute summa ning lisaks ka programmitöö perioodi ja summa jaotuse Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel. | 2.   
  Artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud programmide alusel vaatab
  komisjon programmi tulemuslikkuse läbi ning hindab Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide edenemist artikli 2 lõikes 3 osutatud verstapostide ning kavandatud tähtaegade suhtes
  2017. aasta
  lõpuks artiklis 8 osutatud vahehindamise raames. Hindamise tulemustest lähtuvalt
  ja selleks, et võtta arvesse saavutatud edenemist ning tagada, et vahendeid jaotatakse jätkuvalt vastavalt tegelikele vajadustele, vaatab
  komisjon
  vajaduse korral
  läbi programmile määratud assigneeringute summa ning lisaks ka programmitöö perioodi ja summa jaotuse Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel.
  Assigneeringute mis tahes kohandamine ei sea ohtu artiklis 1 viidatud tuumaelektrijaamades kohaldatavaid ohutusnorme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon
  vaatab
  programmi tulemuslikkuse läbi ning hindab Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide edenemist artikli 2 lõikes 3 osutatud verstapostide ning kavandatud tähtaegade suhtes
  2015. aasta
  lõpuks artiklis 8 osutatud vahehindamise raames. Hindamise tulemustest lähtuvalt
  võib
  komisjon
  vaadata
  läbi programmile määratud assigneeringute summa ning lisaks ka programmitöö perioodi ja summa jaotuse Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel.

2.   
  Artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud programmide alusel vaatab
  komisjon programmi tulemuslikkuse läbi ning hindab Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide edenemist artikli 2 lõikes 3 osutatud verstapostide ning kavandatud tähtaegade suhtes
  2017. aasta
  lõpuks artiklis 8 osutatud vahehindamise raames. Hindamise tulemustest lähtuvalt
  ja selleks, et võtta arvesse saavutatud edenemist ning tagada, et vahendeid jaotatakse jätkuvalt vastavalt tegelikele vajadustele, vaatab
  komisjon
  vajaduse korral
  läbi programmile määratud assigneeringute summa ning lisaks ka programmitöö perioodi ja summa jaotuse Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel.
  Assigneeringute mis tahes kohandamine ei sea ohtu artiklis 1 viidatud tuumaelektrijaamades kohaldatavaid ohutusnorme.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kozloduj, Ignalina and Bohunice programmide rahaeraldiste jaotus võib katta ka kulusid, mis on seotud ettevalmistava, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevusega, mida on vaja programmi juhtimiseks ning eesmärkide saavutamiseks, eelkõige uuringute, ekspertide kohtumiste ja teavitusmeetmetega, sealhulgas käesoleva määruse üldeesmärkidega seotud Euroopa Liidu poliitilistest prioriteetidest teavitamisega seotud kulusid, andmete töötlemisele ja vahetamisele suunatud IT-võrkudega seotud kulusid ning kõiki muid kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon vajab programmi juhtimisel. | 3.   Kozloduj, Ignalina and Bohunice programmide rahaeraldiste jaotus võib katta ka kulusid, mis on seotud ettevalmistava, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevusega, mida on vaja programmi juhtimiseks ning eesmärkide saavutamiseks, eelkõige uuringute, ekspertide kohtumiste
  , koolituse
  ja teavitusmeetmetega, sealhulgas käesoleva määruse üldeesmärkidega seotud Euroopa Liidu poliitilistest prioriteetidest teavitamisega seotud kulusid
  . Katta võib ka
  andmete töötlemisele ja vahetamisele suunatud IT-võrkudega seotud kulusid ning kõiki muid kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon vajab programmi juhtimisel. |
| Rahaeraldised võivad hõlmata ka tehnilise ja haldusabi kulusid, mis on vajalikud programmi ning nõukogu määruse (EÜ) 1990/2006, määruse (Euratom) nr 549/2007 ja nõukogu määruse (Euratom) 647/2010 kohaselt vastu võetud meetmete vahelise ülemineku tagamiseks. | Rahaeraldised võivad hõlmata ka tehnilise ja haldusabi kulusid, mis on vajalikud programmi ning nõukogu määruse (EÜ) 1990/2006, määruse (Euratom) nr 549/2007 ja nõukogu määruse (Euratom)
  nr
  647/2010 kohaselt vastu võetud meetmete vahelise ülemineku tagamiseks.
  Rahaeraldised ei hõlma muid meetmeid peale nende, millele on osutatud käesolevas artiklis ja käesoleva määruse artiklis 2. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kozloduj, Ignalina and Bohunice programmide rahaeraldiste jaotus võib katta ka kulusid, mis on seotud ettevalmistava, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevusega, mida on vaja programmi juhtimiseks ning eesmärkide saavutamiseks, eelkõige uuringute, ekspertide kohtumiste ja teavitusmeetmetega, sealhulgas käesoleva määruse üldeesmärkidega seotud Euroopa Liidu poliitilistest prioriteetidest teavitamisega seotud kulusid, andmete töötlemisele ja vahetamisele suunatud IT-võrkudega seotud kulusid ning kõiki muid kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon vajab programmi juhtimisel.

3.   Kozloduj, Ignalina and Bohunice programmide rahaeraldiste jaotus võib katta ka kulusid, mis on seotud ettevalmistava, seire-, kontrolli-, auditi- ja hindamistegevusega, mida on vaja programmi juhtimiseks ning eesmärkide saavutamiseks, eelkõige uuringute, ekspertide kohtumiste
  , koolituse
  ja teavitusmeetmetega, sealhulgas käesoleva määruse üldeesmärkidega seotud Euroopa Liidu poliitilistest prioriteetidest teavitamisega seotud kulusid
  . Katta võib ka
  andmete töötlemisele ja vahetamisele suunatud IT-võrkudega seotud kulusid ning kõiki muid kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon vajab programmi juhtimisel.

Rahaeraldised võivad hõlmata ka tehnilise ja haldusabi kulusid, mis on vajalikud programmi ning nõukogu määruse (EÜ) 1990/2006, määruse (Euratom) nr 549/2007 ja nõukogu määruse (Euratom) 647/2010 kohaselt vastu võetud meetmete vahelise ülemineku tagamiseks.

Rahaeraldised võivad hõlmata ka tehnilise ja haldusabi kulusid, mis on vajalikud programmi ning nõukogu määruse (EÜ) 1990/2006, määruse (Euratom) nr 549/2007 ja nõukogu määruse (Euratom)
  nr
  647/2010 kohaselt vastu võetud meetmete vahelise ülemineku tagamiseks.
  Rahaeraldised ei hõlma muid meetmeid peale nende, millele on osutatud käesolevas artiklis ja käesoleva määruse artiklis 2.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Tuleb teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasrahastamise tava, mis võeti kasutusele osana ühinemiseelsest abist ja aastatel 2007–2013 antud toetusest seoses Bulgaarial. Leedu ja Slovakkia poolt dekomisjoneerimisel tehtavate jõupingutustega, ning vajaduse korral kaasata kaasrahastamist muudest allikatest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Tuleb teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasrahastamise tava, mis võeti kasutusele osana ühinemiseelsest abist ja aastatel 2007–2013 antud toetusest seoses Bulgaarial. Leedu ja Slovakkia poolt dekomisjoneerimisel tehtavate jõupingutustega, ning vajaduse korral kaasata kaasrahastamist muudest allikatest.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 3b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Erimeelsused seoses aluslepingute tõlgendamise ja lepingute sõlmimisega lahendatakse kohtumenetluse või viimatinimetatud juhul vahekohtumenetluse raames. |
| | Sellest tulenevad viivitused ehitustöödel võivad kaasa tuua maksmise edasilükkamise ja rahaeraldiste vähendamise. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selleteemalise aruande, mis moodustab osa artikli 6 lõikes 1a osutatud iga-aastasest hindamisaruandest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Erimeelsused seoses aluslepingute tõlgendamise ja lepingute sõlmimisega lahendatakse kohtumenetluse või viimatinimetatud juhul vahekohtumenetluse raames.

Sellest tulenevad viivitused ehitustöödel võivad kaasa tuua maksmise edasilükkamise ja rahaeraldiste vähendamise. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selleteemalise aruande, mis moodustab osa artikli 6 lõikes 1a osutatud iga-aastasest hindamisaruandest.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia täidavad 1. jaanuariks 2014 järgmised eeltingimused: | 1.   Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia
  võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks, et nad
  täidavad 1. jaanuariks 2014 järgmised eeltingimused: |
| (a) | ELi õigustiku järgimine, eelkõige nõukogu direktiivi 2009/71/Euratom (millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik) ning kasutatud tuumakütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist käsitleva nõukogu direktiivi 2011/70/Euratom (millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks)

  ülevõtmine
  siseriiklikusse õigusesse; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia täidavad 1. jaanuariks 2014 järgmised eeltingimused:

1.   Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia
  võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks, et nad
  täidavad 1. jaanuariks 2014 järgmised eeltingimused:

(a)

ELi õigustiku järgimine, eelkõige nõukogu direktiivi 2009/71/Euratom (millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik) ning kasutatud tuumakütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist käsitleva nõukogu direktiivi 2011/70/Euratom (millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks)

  ülevõtmine
  siseriiklikusse õigusesse;

| (a) | ELi õigustiku järgimine
  tuumaohutuse valdkonnas
  , eelkõige
  seoses

  tuumaohutust käsitleva nõukogu direktiivi 2009/71/Euratom ning kasutatud tuumakütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist käsitleva nõukogu direktiivi 2011/70/Euratom
  ülevõtmisega
  siseriiklikusse õigusesse; |
| --- | --- |

(a)

ELi õigustiku järgimine
  tuumaohutuse valdkonnas
  , eelkõige
  seoses

  tuumaohutust käsitleva nõukogu direktiivi 2009/71/Euratom ning kasutatud tuumakütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist käsitleva nõukogu direktiivi 2011/70/Euratom
  ülevõtmisega
  siseriiklikusse õigusesse;

| (b) | riikliku õigusraamistiku
  kehtestamine,
  et sätestada nõuetekohaselt riiklike rahaliste vahendite õigeaegne kogumine
  dekomisjoneerimise ohutuks lõpetamiseks vastavalt kohaldatavatele riigiabi eeskirjadele; |
| --- | --- |

(b)

riikliku õigusraamistiku
  kehtestamine,
  et sätestada nõuetekohaselt riiklike rahaliste vahendite õigeaegne kogumine
  dekomisjoneerimise ohutuks lõpetamiseks vastavalt kohaldatavatele riigiabi eeskirjadele;

| (b) | riiklikus õigusraamistikus sellise üldise rahastamiskava
  kehtestamine,
  millega määratakse kindlaks kõik kulud, mida tuleb kanda käesoleva määrusega hõlmatud tuumareaktorite
  dekomisjoneerimise ohutuks lõpetamiseks
  , ja tuuakse selgelt välja rahastamisallikad,
  vastavalt kohaldatavatele riigiabi eeskirjadele; |
| --- | --- |

(b)

riiklikus õigusraamistikus sellise üldise rahastamiskava
  kehtestamine,
  millega määratakse kindlaks kõik kulud, mida tuleb kanda käesoleva määrusega hõlmatud tuumareaktorite
  dekomisjoneerimise ohutuks lõpetamiseks
  , ja tuuakse selgelt välja rahastamisallikad,
  vastavalt kohaldatavatele riigiabi eeskirjadele;

| (c) | läbivaadatud üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava esitamine komisjonile. |
| --- | --- |

(c)

läbivaadatud üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava esitamine komisjonile.

| (c) | läbivaadatud üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava esitamine komisjonile
  , sätestades selles peamised eesmärgid ja ülesanded jaotatuna dekomisjoneerimismeetmete kaupa, eeldatavad projektid, ajakava, konkreetsed verstapostid, kulude struktuuri ja kaasrahastamise osakaalu, sh üksikasjad selle kohta, kuidas riiklikud rahalised vahendid pikas perspektiivis tagatakse
  .
  Kavas võetakse nõuetekohaselt arvesse Tuumaenergia Agentuuri (NEA) ja Euroopa Komisjoni viimaseid suuniseid dekomisjoneerimiskulude arvestamise kohta. |
| --- | --- |

(c)

läbivaadatud üksikasjaliku dekomisjoneerimiskava esitamine komisjonile
  , sätestades selles peamised eesmärgid ja ülesanded jaotatuna dekomisjoneerimismeetmete kaupa, eeldatavad projektid, ajakava, konkreetsed verstapostid, kulude struktuuri ja kaasrahastamise osakaalu, sh üksikasjad selle kohta, kuidas riiklikud rahalised vahendid pikas perspektiivis tagatakse
  .
  Kavas võetakse nõuetekohaselt arvesse Tuumaenergia Agentuuri (NEA) ja Euroopa Komisjoni viimaseid suuniseid dekomisjoneerimiskulude arvestamise kohta.

1a.
     
  Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia esitavad komisjonile 1. jaanuariks 2014 teabe selle kohta, et nad on täitnud lõikes 1 osutatud eeltingimused.

2.   Komisjon hindab eeltingimuste täitmise kohta esitatud teavet artikli 6 lõikes 1 osutatud 2014. aasta tööprogrammi ettevalmistamisel.
  Komisjon
  võib
  aastase tööprogrammi vastuvõtmisel
  otsustada peatada ELi rahalise abi täielikult või osaliselt kuni eeltingimuste nõuetekohase täitmiseni.

2.   Komisjon hindab eeltingimuste täitmise kohta esitatud teavet artikli 6 lõikes 1 osutatud 2014. aasta tööprogrammi ettevalmistamisel
  , otsides eelkõige kinnitust, et olulised juhtimis-, õiguslikud, finants- ja tehnilised probleemid on lahendatud või on võetud meetmeid nende lahendamiseks
  .
  Kui komisjonil on põhjendatud arvamus seoses käesoleva artikli lõike 1 punktis a osutatud tingimuse mittejärgimisega või kui käesoleva artikli lõike 1 punktides b või c osutatud tingimused ei ole nõuetekohaselt täidetud,
  võib
  komisjon
  otsustada peatada
  liidu
  rahalise abi täielikult või osaliselt kuni eeltingimuste nõuetekohase täitmiseni.

Sellised otsuseid võetakse arvesse aastase tööprogrammi vastuvõtmisel ja need ei sea ohtu artiklis 1 viidatud tuumaelektrijaamades kohaldatavaid ohutusnorme. Peatatava abi suurus määratakse kindlaks vastavalt kriteeriumitele, mis on sätestatud artikli 6 lõikes 2 osutatud aktis.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon
  võtab
  Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmi jaoks vastu ühe ühise aastase tööprogrammi, milles määratleb eesmärgid, oodatavad tulemused, asjaomased
  näitajad
  ja tähtaja vahendite kasutamiseks iga aasta rahastamiskohustuse raames. | 1.   
  Ajavahemikul 2014–2020 võtab
  komisjon
  iga aasta alguses
  Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmi jaoks vastu ühe ühise aastase tööprogrammi, milles määratleb
  vastavalt
  eesmärgid, oodatavad tulemused,
  kavandatavad tähtajad,
  asjaomased
  tulemusnäitajad
  ja tähtaja vahendite kasutamiseks iga aasta rahastamiskohustuse raames. |
| | 1a.
     
  Ajavahemikul 2014–2020 esitab komisjon iga aasta lõpus hindamisaruande ühiste aastaste tööprogrammide rakendamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Nimetatud aruanne on aluseks järgmiste aastaste tööprogrammide vastuvõtmisele. |
| 2.   Komisjon võtab hiljemalt 31. detsembril 2014 vastu üksikasjalikud rakendusmenetlused kuni
  programmi
  lõpuni.
  Rakendusmenetlusi sätestava aktiga
  määratletakse samuti üksikasjalikumalt Kozloduj, Ignalina ja Bohunice
  programmide oodatavad tulemused, tegevus ning vastavad tulemuslikkuse näitajad
  . See sisaldab artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt läbivaadatud üksikasjalikke dekomisjoneerimiskavu, mis on aluseks programmide edenemise ja oodatavate tulemuste õigeaegse saavutamise jälgimiseks. | 2.   Komisjon võtab hiljemalt 31. detsembril 2014
  kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega
  vastu üksikasjalikud rakendusmenetlused kuni
  programmide
  lõpuni.
  Nimetatud rakendusaktidega, millega sätestatakse rakendusmenetlused,
  määratletakse samuti üksikasjalikumalt
  käesoleva artikli lõikes 1 osutatud elemendid
  Kozloduj, Ignalina ja Bohunice
  programmide jaoks
  . Need sisaldavad artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt läbivaadatud üksikasjalikke dekomisjoneerimiskavu, mis on aluseks programmide edenemise ja oodatavate tulemuste õigeaegse saavutamise jälgimiseks. |
| | 2a.
     
  Komisjon tagab käesoleva määruse rakendamise. Komisjon viib läbi artikli 8 lõikes 1 ette nähtud vahehindamise. |
| 3.   Aastased tööprogrammid ja aktid, milles sätestatakse lõikes 1 ja 2 osutatud rakendusmenetlused, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud uurimismenetluse järgi. | 3.   Aastased tööprogrammid ja aktid, milles sätestatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud rakendusmenetlused, võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon
  võtab
  Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmi jaoks vastu ühe ühise aastase tööprogrammi, milles määratleb eesmärgid, oodatavad tulemused, asjaomased
  näitajad
  ja tähtaja vahendite kasutamiseks iga aasta rahastamiskohustuse raames.

1.   
  Ajavahemikul 2014–2020 võtab
  komisjon
  iga aasta alguses
  Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmi jaoks vastu ühe ühise aastase tööprogrammi, milles määratleb
  vastavalt
  eesmärgid, oodatavad tulemused,
  kavandatavad tähtajad,
  asjaomased
  tulemusnäitajad
  ja tähtaja vahendite kasutamiseks iga aasta rahastamiskohustuse raames.

1a.
     
  Ajavahemikul 2014–2020 esitab komisjon iga aasta lõpus hindamisaruande ühiste aastaste tööprogrammide rakendamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Nimetatud aruanne on aluseks järgmiste aastaste tööprogrammide vastuvõtmisele.

2.   Komisjon võtab hiljemalt 31. detsembril 2014 vastu üksikasjalikud rakendusmenetlused kuni
  programmi
  lõpuni.
  Rakendusmenetlusi sätestava aktiga
  määratletakse samuti üksikasjalikumalt Kozloduj, Ignalina ja Bohunice
  programmide oodatavad tulemused, tegevus ning vastavad tulemuslikkuse näitajad
  . See sisaldab artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt läbivaadatud üksikasjalikke dekomisjoneerimiskavu, mis on aluseks programmide edenemise ja oodatavate tulemuste õigeaegse saavutamise jälgimiseks.

2.   Komisjon võtab hiljemalt 31. detsembril 2014
  kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega
  vastu üksikasjalikud rakendusmenetlused kuni
  programmide
  lõpuni.
  Nimetatud rakendusaktidega, millega sätestatakse rakendusmenetlused,
  määratletakse samuti üksikasjalikumalt
  käesoleva artikli lõikes 1 osutatud elemendid
  Kozloduj, Ignalina ja Bohunice
  programmide jaoks
  . Need sisaldavad artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt läbivaadatud üksikasjalikke dekomisjoneerimiskavu, mis on aluseks programmide edenemise ja oodatavate tulemuste õigeaegse saavutamise jälgimiseks.

2a.
     
  Komisjon tagab käesoleva määruse rakendamise. Komisjon viib läbi artikli 8 lõikes 1 ette nähtud vahehindamise.

3.   Aastased tööprogrammid ja aktid, milles sätestatakse lõikes 1 ja 2 osutatud rakendusmenetlused, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud uurimismenetluse järgi.

3.   Aastased tööprogrammid ja aktid, milles sätestatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud rakendusmenetlused, võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks esitavad asjaomased liikmesriigid aruande eraldiste kasutamise kohta. Nimetatud aruanded, mille on kinnitanud riiklikud kontrolliasutused, esitatakse komisjonile ja nõukogule liitmiseks liidu üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks esitavad asjaomased liikmesriigid aruande eraldiste kasutamise kohta. Nimetatud aruanded, mille on kinnitanud riiklikud kontrolliasutused, esitatakse komisjonile ja nõukogule liitmiseks liidu üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjonil ja selle esindajatel ning kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka kohapeal kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud ELi abirahasid. | 2.   Komisjonil või selle esindajatel
  , dekomisjoneeritavate tuumarajatiste asukohaliikmesriikide riiklikel kontrolliasutustel
  ning kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka kohapeal kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud ELi abirahasid.
  Auditite tulemused tehakse teatavaks Euroopa Parlamendile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjonil ja selle esindajatel ning kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka kohapeal kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud ELi abirahasid.

2.   Komisjonil või selle esindajatel
  , dekomisjoneeritavate tuumarajatiste asukohaliikmesriikide riiklikel kontrolliasutustel
  ning kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka kohapeal kõiki abisaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, kes on saanud ELi abirahasid.
  Auditite tulemused tehakse teatavaks Euroopa Parlamendile.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) on volitatud tegema taolistest vahenditest otse või kaudselt rahastatud ettevõtjate kohapealseid kontrolle ja paikvaatlusi kooskõlas määruses (EÜ, Euratom) nr 2185/96 sätestatud menetlustega, et tuvastada, kas seoses ELi vahendite kasutamist käsitleva toetusleppe või -otsusega on esinenud pettust, korruptsiooni või muud Euroopa Liidu finantshuve riivavat ebaseaduslikku tegevust. | Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) on volitatud tegema taolistest vahenditest otse või kaudselt rahastatud ettevõtjate kohapealseid kontrolle ja paikvaatlusi kooskõlas määruses (EÜ, Euratom) nr 2185/96 sätestatud menetlustega, et tuvastada, kas seoses ELi vahendite kasutamist käsitleva toetusleppe või -otsusega on esinenud pettust, korruptsiooni või muud Euroopa Liidu finantshuve riivavat ebaseaduslikku tegevust.
  Kontrollide ja vaatluste tulemused tehakse teatavaks Euroopa Parlamendile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) on volitatud tegema taolistest vahenditest otse või kaudselt rahastatud ettevõtjate kohapealseid kontrolle ja paikvaatlusi kooskõlas määruses (EÜ, Euratom) nr 2185/96 sätestatud menetlustega, et tuvastada, kas seoses ELi vahendite kasutamist käsitleva toetusleppe või -otsusega on esinenud pettust, korruptsiooni või muud Euroopa Liidu finantshuve riivavat ebaseaduslikku tegevust.

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) on volitatud tegema taolistest vahenditest otse või kaudselt rahastatud ettevõtjate kohapealseid kontrolle ja paikvaatlusi kooskõlas määruses (EÜ, Euratom) nr 2185/96 sätestatud menetlustega, et tuvastada, kas seoses ELi vahendite kasutamist käsitleva toetusleppe või -otsusega on esinenud pettust, korruptsiooni või muud Euroopa Liidu finantshuve riivavat ebaseaduslikku tegevust.
  Kontrollide ja vaatluste tulemused tehakse teatavaks Euroopa Parlamendile.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ilma et sellega piirataks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse käesoleva määruse rakendamiseks kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingute, toetuslepingute ja -otsustega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus teha taolisi auditeid, kohapealseid kontrolle ning paikvaatlusi. | Ilma et sellega piirataks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse käesoleva määruse rakendamiseks kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingute, toetuslepingute ja -otsustega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus teha taolisi auditeid, kohapealseid kontrolle ning paikvaatlusi
  ning tagatakse, et nende tulemused tehakse teatavaks Euroopa Parlamendile
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ilma et sellega piirataks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse käesoleva määruse rakendamiseks kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingute, toetuslepingute ja -otsustega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus teha taolisi auditeid, kohapealseid kontrolle ning paikvaatlusi.

Ilma et sellega piirataks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse käesoleva määruse rakendamiseks kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingute, toetuslepingute ja -otsustega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus teha taolisi auditeid, kohapealseid kontrolle ning paikvaatlusi
  ning tagatakse, et nende tulemused tehakse teatavaks Euroopa Parlamendile
  .

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hindamine | Vahehindamine |
| 1.   Hiljemalt
  2015. aasta
  lõpuks kinnitab komisjon
  aruande
  , milles hinnatakse kõikide meetmete eesmärkide saavutamist tulemuste ja mõjude tasandil, vahendite kasutamise tõhusust ning selle ELi lisandväärtust, et otsustada meetmete muutmine või peatamine. Hindamisel käsitletakse lisaks lihtsustamisvõimalusi, meetmete sisemist ja välist kooskõlalisust ja seda, kas kõik eesmärgid on endiselt asjakohased. Selles võetakse arvesse eelnenud meetmete pikaajalise mõju hindamise tulemusi. | 1.   Hiljemalt
  2017. aasta
  lõpuks koostab komisjon
  tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikide ja abisaajatega vahearuande
  , milles hinnatakse kõikide meetmete eesmärkide saavutamist tulemuste ja mõjude tasandil, vahendite kasutamise tõhusust ning selle ELi lisandväärtust
  ja programmi haldamise, sealhulgas liidu vahendite haldamise tulemuslikkust
  , et otsustada meetmete muutmine või peatamine.
  Nimetatud hindamise tulemuste alusel võib komisjon liidu eelarvepädevate institutsioonide nõusolekul ja kooskõlas määrusega (EL) nr .../2013 [millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020] vaadata läbi programmile määratud assigneeringute asjakohasuse ning nende jaotuse Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel. Vahehindamisel
  käsitletakse lisaks lihtsustamisvõimalusi, meetmete sisemist ja välist kooskõlalisust ja seda, kas kõik eesmärgid on endiselt asjakohased. Selles võetakse arvesse eelnenud meetmete pikaajalise mõju hindamise tulemusi. |
| 2.
     
  Komisjon teeb järelhindamise tihedas koostöös liikmesriikide ja abisaajatega. Järelhindamisel uuritakse programmi tulemuslikkust ja tõhusust ning mõju dekomisjoneerimisele. | |
| 3.   
  Hindamisel
  võetakse arvesse edenemist võrreldes artikli 2 lõikes 2 osutatud tulemuslikkusnäitajatega. | 3.   
  Vahehindamistel
  võetakse arvesse edenemist võrreldes artikli 2 lõikes 2 osutatud tulemusnäitajatega

  ja artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud dekomisjoneerimise plaanides sätestatud nõuete täitmist
  . |
| 4.   Komisjon
  edastab
  hindamiste järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | 4.   Komisjon
  esitab
  hindamiste järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Hindamine

Vahehindamine

1.   Hiljemalt
  2015. aasta
  lõpuks kinnitab komisjon
  aruande
  , milles hinnatakse kõikide meetmete eesmärkide saavutamist tulemuste ja mõjude tasandil, vahendite kasutamise tõhusust ning selle ELi lisandväärtust, et otsustada meetmete muutmine või peatamine. Hindamisel käsitletakse lisaks lihtsustamisvõimalusi, meetmete sisemist ja välist kooskõlalisust ja seda, kas kõik eesmärgid on endiselt asjakohased. Selles võetakse arvesse eelnenud meetmete pikaajalise mõju hindamise tulemusi.

1.   Hiljemalt
  2017. aasta
  lõpuks koostab komisjon
  tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikide ja abisaajatega vahearuande
  , milles hinnatakse kõikide meetmete eesmärkide saavutamist tulemuste ja mõjude tasandil, vahendite kasutamise tõhusust ning selle ELi lisandväärtust
  ja programmi haldamise, sealhulgas liidu vahendite haldamise tulemuslikkust
  , et otsustada meetmete muutmine või peatamine.
  Nimetatud hindamise tulemuste alusel võib komisjon liidu eelarvepädevate institutsioonide nõusolekul ja kooskõlas määrusega (EL) nr .../2013 [millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020] vaadata läbi programmile määratud assigneeringute asjakohasuse ning nende jaotuse Kozloduj, Ignalina ja Bohunice programmide vahel. Vahehindamisel
  käsitletakse lisaks lihtsustamisvõimalusi, meetmete sisemist ja välist kooskõlalisust ja seda, kas kõik eesmärgid on endiselt asjakohased. Selles võetakse arvesse eelnenud meetmete pikaajalise mõju hindamise tulemusi.

2.
     
  Komisjon teeb järelhindamise tihedas koostöös liikmesriikide ja abisaajatega. Järelhindamisel uuritakse programmi tulemuslikkust ja tõhusust ning mõju dekomisjoneerimisele.

3.   
  Hindamisel
  võetakse arvesse edenemist võrreldes artikli 2 lõikes 2 osutatud tulemuslikkusnäitajatega.

3.   
  Vahehindamistel
  võetakse arvesse edenemist võrreldes artikli 2 lõikes 2 osutatud tulemusnäitajatega

  ja artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud dekomisjoneerimise plaanides sätestatud nõuete täitmist
  .

4.   Komisjon
  edastab
  hindamiste järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Komisjon
  esitab
  hindamiste järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 8a |
| | Perioodi 2014–2020 lõpphindamine |
| | 1.
     
  Komisjon viib tihedas koostöös abisaajatega läbi järelhindamise. Järelhindamisel uuritakse programmi tulemuslikkust ja tõhusust ning selle mõju dekomisjoneerimisele. |
| | 2.
     
  Enne 31. detsembrit 2020 koostab komisjon tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikide ja abisaajatega lõpphindamise aruande programmi tulemuslikkuse ja tõhususe kohta ning rahastatud meetmete tulemuslikkuse kohta mõju, vahendite kasutamise ja nende liidu lisandväärtuse osas, kasutades asjakohaseid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid. Hindamisaruandes tehakse kindlaks, kas järgmiste mitmeaastaste finantsraamistike raames on vaja liidu täiendavat rahalist abi. |
| | 3.
     
  Lõpphindamisel võetakse arvesse edenemist võrreldes artikli 2 lõikes 2 osutatud tulemusnäitajatega. |
| | 4.
     
  Komisjon teeb lõpliku hindamise järeldused teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| | 5.
     
  Komisjon võtab arvesse Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia dekomisjoneerimisalaseid teadmisi ja kasutatud strateegiaid, et leida võimalikke viise dekomisjoneerimisele lähenemise ühtlustamiseks liidus, eesmärgiga tagada vajalike teadmiste õigeaegne kogumine, et parandada liidu tuumatööstuse konkurentsivõimet selles valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 8a

Perioodi 2014–2020 lõpphindamine

1.
     
  Komisjon viib tihedas koostöös abisaajatega läbi järelhindamise. Järelhindamisel uuritakse programmi tulemuslikkust ja tõhusust ning selle mõju dekomisjoneerimisele.

2.
     
  Enne 31. detsembrit 2020 koostab komisjon tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikide ja abisaajatega lõpphindamise aruande programmi tulemuslikkuse ja tõhususe kohta ning rahastatud meetmete tulemuslikkuse kohta mõju, vahendite kasutamise ja nende liidu lisandväärtuse osas, kasutades asjakohaseid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid. Hindamisaruandes tehakse kindlaks, kas järgmiste mitmeaastaste finantsraamistike raames on vaja liidu täiendavat rahalist abi.

3.
     
  Lõpphindamisel võetakse arvesse edenemist võrreldes artikli 2 lõikes 2 osutatud tulemusnäitajatega.

4.
     
  Komisjon teeb lõpliku hindamise järeldused teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Komisjon võtab arvesse Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia dekomisjoneerimisalaseid teadmisi ja kasutatud strateegiaid, et leida võimalikke viise dekomisjoneerimisele lähenemise ühtlustamiseks liidus, eesmärgiga tagada vajalike teadmiste õigeaegne kogumine, et parandada liidu tuumatööstuse konkurentsivõimet selles valdkonnas.

---

(1)  
  Nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiiv 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1).

(2)  
  Nõukogu 25. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/71/Euratom, millega luuakse tuumaseadmete tuumaohutust käsitlev ühenduse raamistik (ELT L 172, 2.7.2009, lk 18).

(3)  
  Nõukogu 19. juuli 2011. aasta direktiiv 2011/70/Euratom, millega luuakse ühenduse raamistik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundlikuks ja ohutuks käitlemiseks (ELT L 199, 2.8.2011, lk 48).

(4)  
  ELT ...

---

Kolmapäev, 20. november 2013

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/140

---

P7_TA(2013)0472

2014. aasta eelarvemenetlus – ühine tekst

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon eelarvemenetluse raames lepituskomitees heaks kiidetud Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti ühise teksti kohta (16106/2013 ADD 1–5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 436/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse käesolevale resolutsioonile lisatud, lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti (16106/2013 ADD 1–5 – C7-0413/2013) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käesolevale resolutsioonile lisatud, lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti (16106/2013 ADD 1–5 – C7-0413/2013) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusi,

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kohta – kõik jaod (1) ning selles tehtud eelarve muutmise ettepanekuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kohta – kõik jaod (1) ning selles tehtud eelarve muutmise ettepanekuid,

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 28. juunil 2013. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 28. juunil 2013. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti (COM(2013)0450),

| — | võttes arvesse 2. septembril 2013. aastal vastu võetud ja 12. septembril 2013. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu üldeelarve projekti kohta (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. septembril 2013. aastal vastu võetud ja 12. septembril 2013. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu üldeelarve projekti kohta (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kirjalikke muutmisettepanekuid nr 1/2014 (COM(2013)0644) ja 2/2014 (COM(2013)0719), mille komisjon esitas 18. septembril 2013. aastal ja 16. oktoobril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kirjalikke muutmisettepanekuid nr 1/2014 (COM(2013)0644) ja 2/2014 (COM(2013)0719), mille komisjon esitas 18. septembril 2013. aastal ja 16. oktoobril 2013. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75d ja artiklit 75e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75d ja artiklit 75e,

| — | võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A7-0387/2013),

| 1. | kiidab heaks lepituskomitees kokkulepitud ühise teksti, milles võetakse kokku järgmised dokumendid:






  — | loetelu eelarveridadest, mida võrreldes eelarveprojekti ega nõukogu seisukohaga ei muudetud; |
| --- | --- | --- |

1.

kiidab heaks lepituskomitees kokkulepitud ühise teksti, milles võetakse kokku järgmised dokumendid:

—

loetelu eelarveridadest, mida võrreldes eelarveprojekti ega nõukogu seisukohaga ei muudetud;

| — | finantsraamistiku rubriikide summad; |
| --- | --- |

—

finantsraamistiku rubriikide summad;

| — | kõigi eelarveridade kaupa esitatud assigneeringud; |
| --- | --- |

—

kõigi eelarveridade kaupa esitatud assigneeringud;

| — | konsolideeritud dokument, kus on välja toodud kõigi lepitusmenetluse käigus muudetud eelarveridade assigneeringud ja lõplik tekst; |
| --- | --- |

—

konsolideeritud dokument, kus on välja toodud kõigi lepitusmenetluse käigus muudetud eelarveridade assigneeringud ja lõplik tekst;

| 2. | kinnitab käesolevale resolutsioonile lisatud, lepituskomitees kokkulepitud ühistes järeldustes sisalduvad Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldused; |
| --- | --- |

2.

kinnitab käesolevale resolutsioonile lisatud, lepituskomitees kokkulepitud ühistes järeldustes sisalduvad Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldused;

| 3. | kinnitab käesolevale resolutsioonile lisatud ühisavaldused, mille Euroopa Parlament ja komisjon tegid maksete assigneeringute kohta ning mille Euroopa Parlament ja nõukogu tegid rubriigi 5 ja palkade korrigeerimise ning ELi eriesindajate kohta; |
| --- | --- |

3.

kinnitab käesolevale resolutsioonile lisatud ühisavaldused, mille Euroopa Parlament ja komisjon tegid maksete assigneeringute kohta ning mille Euroopa Parlament ja nõukogu tegid rubriigi 5 ja palkade korrigeerimise ning ELi eriesindajate kohta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kuulutada Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seadusandlik resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seadusandlik resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0437.

(2)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(4)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

LISA

LÕPLIK 12.11.2013

2014. eelarve – ühised järeldused

Ühised järeldused koosnevad järgmistest punktidest:

| | 1. | 2014. aasta eelarve |
| --- | --- | --- |

1.

2014. aasta eelarve

| 2. | 2013. aasta eelarvet puudutavad paranduseelarved nr 8/2013 ja nr 9/2013 |
| --- | --- |

2.

2013. aasta eelarvet puudutavad paranduseelarved nr 8/2013 ja nr 9/2013

| 3. | Avaldused |
| --- | --- |

3.

Avaldused

1.   2014. aasta eelarve

1.1.   Suletud eelarveread

Kõik eelarveread, mida ei muutnud ei nõukogu ega Euroopa Parlament, ja need, mille puhul Euroopa Parlament kiitis asjaomase lugemise käigus heaks nõukogu muudatusettepanekud, on heaks kiidetud, kui allpool ei ole märgitud teisiti.

Muude eelarvepunktide osas jõudis lepituskomitee järgmistele järeldustele.

1.2.   Horisontaalsed küsimused

Detsentraliseeritud ametid

Kõigi detsentraliseeritud ametite ametikohtade arv otsustati jätta selliseks, nagu komisjon oli eelarveprojektis kavandanud, v.a järgmiste ametite puhul:

| — | Euroopa Lennundusohutusamet (EASA), kellele otsustati juurde anda 7 ametikohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA), kellele otsustati juurde anda 7 ametikohta;

| — | Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), kellele otsustati juurde anda 8 ametikohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), kellele otsustati juurde anda 8 ametikohta;

| — | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA), kellele otsustati juurde anda 3 ametikohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA), kellele otsustati juurde anda 3 ametikohta;

| — | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), kellele otsustati juurde anda 5 ametikohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), kellele otsustati juurde anda 5 ametikohta;

| — | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO), kellele otsustati juurde anda 2 ametikohta; ning |
| --- | --- |

—

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (EASO), kellele otsustati juurde anda 2 ametikohta; ning

| — | Europol, kellele otsustati juurde anda 2 ametikohta. |
| --- | --- |

—

Europol, kellele otsustati juurde anda 2 ametikohta.

Detsentraliseeritud ametitele ettenähtud ELi rahaline toetus (kulukohustuste ja maksete assigneeringutes) otsustati jätta selliseks, nagu komisjon oli eelarveprojektis kavandanud, v.a järgmiste ametite puhul:

| — | Euroopa Pangandusjärelevalve, kellele otsustati eraldada ELi 40 % rahastamisvalemi (60 % summast peavad kaasrahastama riikide järelevalveasutused) alusel 2,1 miljonit eurot lisaraha; |
| --- | --- |

—

Euroopa Pangandusjärelevalve, kellele otsustati eraldada ELi 40 % rahastamisvalemi (60 % summast peavad kaasrahastama riikide järelevalveasutused) alusel 2,1 miljonit eurot lisaraha;

| — | Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, kellele otsustati eraldada ELi 40 % rahastamisvalemi (60 % summast peavad kaasrahastama riikide järelevalveasutused) alusel 1,2 miljonit eurot lisaraha; |
| --- | --- |

—

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve, kellele otsustati eraldada ELi 40 % rahastamisvalemi (60 % summast peavad kaasrahastama riikide järelevalveasutused) alusel 1,2 miljonit eurot lisaraha;

| — | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, kellele otsustati eraldada ELi 40 % rahastamisvalemi (60 % summast peavad kaasrahastama riikide järelevalveasutused) alusel 2,0 miljonit eurot lisaraha; |
| --- | --- |

—

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, kellele otsustati eraldada ELi 40 % rahastamisvalemi (60 % summast peavad kaasrahastama riikide järelevalveasutused) alusel 2,0 miljonit eurot lisaraha;

| — | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, kellele otsustati eraldada 0,130 miljonit eurot lisaraha; |
| --- | --- |

—

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, kellele otsustati eraldada 0,130 miljonit eurot lisaraha;

| — | Europol, kellele otsustati anda 1,7 miljonit eurot lisaraha; ning |
| --- | --- |

—

Europol, kellele otsustati anda 1,7 miljonit eurot lisaraha; ning

| — | Frontex, kellele otsustati anda 2,0 miljonit eurot lisaraha. |
| --- | --- |

—

Frontex, kellele otsustati anda 2,0 miljonit eurot lisaraha.

Lepituskomitee leppis detsentraliseeritud ametite kohta kokku alapunktis 3.4 sätestatud ühisavalduse.

Rakendusametid

Rakendusametitele ette nähtud ELi rahaline toetus (kulukohustuste assigneeringutes ja maksete assigneeringutes) ja ametikohtade arv vastavad komisjoni poolt kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2014 kavandatud tasemele.

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühistele tehnoloogiaalgatustele ette nähtud ELi rahaline toetus (kulukohustuste assigneeringutes ja maksete assigneeringutes) ja ametikohtade arv vastavad komisjoni poolt eelarveprojektis kavandatud ja kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2014 muudetud tasemele.

Katseprojektid/ettevalmistavad meetmed

Nagu Euroopa Parlament kavandas, otsustati heaks kiita 68 katseprojektist/ettevalmistavast meetmest koosnev pakett, mille kulukohustuste assigneeringute summa on 79,4 miljonit eurot. Kui katseprojekti või ettevalmistava meetme jaoks saab kasutada olemasolevat õiguslikku alust, võib komisjon teha ettepaneku assigneeringute ümberpaigutamiseks asjaomase õigusliku aluse alla, et hõlbustada meetme elluviimist.

Pakett jääb täielikult katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete jaoks finantsmääruses ette nähtud ülemmäärade piiresse.

1.3.   Kulukohustuste assigneeringud finantsraamistiku kulurubriikide kaupa

Võttes arvesse suletud eelarveridade, ametite, katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete kohta eespool toodud järeldusi, jõudis lepituskomitee kokkuleppele järgmises.

Alamrubriik 1a

Kulukohustuste assigneeringute puhul otsustati jääda komisjoni poolt eelarveprojektis kavandatud ja kirjalike muutmisettepanekutega nr 1 ja 2/2014 muudetud summade juurde, v.a järgmised erandid:

| miljonites eurodes: |
| --- |
| Eelarverida | Nimi | Kulukohustuste assigneeringute suurendamine/vähendamine |
| 2014. aasta eelarveprojekt | 2014. aasta eelarve | Erinevus |
| 01 02 01 | Majandus- ja rahaliitu, sealhulgas eurot, käsitlev koordineerimine, järelevalve ja teabevahetus | 13,000 | 11,000 | -2,000 |
| 04 03 01 02 | Sotsiaalne dialoog | 38,500 | — | -38,500 |
| 04 03 01 05 | Töötajate organisatsioonidele suunatud teavitus- ja koolitusmeetmed | — | 18,600 | 18,600 |
| 04 03 01 06 | Ettevõtjate esindajate teavitamine, nõustamine ja kaasamine | — | 7,250 | 7,250 |
| 04 03 01 08 | Töösuhted ja sotsiaalne dialoog | — | 15,935 | 15,935 |
| 04 03 02 02 | EURESe tegevussuund – tööjõu geograafilise liikuvuse ja tööhõivega seonduvate võimaluste edendamise toetamine | 19,310 | 21,300 | 1,990 |
| 04 03 02 03 | Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus – Rahastamisvahenditele juurdepääsu lihtsustamine ettevõtjate jaoks, eelkõige tööturult tõrjutute ja sotsiaalse ettevõtlusega tegelejate jaoks | 25,074 | 26,500 | 1,426 |
| 06 02 05 | Euroopa transpordipoliitika ja reisijaõiguste toetusmeetmed, sh teabevahetusmeetmed | 16,019 | 20,019 | 4,000 |
| 09 03 01 | Lairibavõrkude kasutuselevõtu kiirendamine | — | 10,000 | 10,000 |
| 09 04 01 01 | Teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas | 241,003 | 246,003 | 5,000 |
| 15 02 10 | Iga-aastased eriüritused | — | 3,000 | 3,000 |
| Kokku | | | 26,701 |

miljonites eurodes:

Eelarverida

Nimi

Kulukohustuste assigneeringute suurendamine/vähendamine

2014. aasta eelarveprojekt

2014. aasta eelarve

Erinevus

01 02 01

Majandus- ja rahaliitu, sealhulgas eurot, käsitlev koordineerimine, järelevalve ja teabevahetus

13,000

11,000

-2,000

04 03 01 02

Sotsiaalne dialoog

38,500

—

-38,500

04 03 01 05

Töötajate organisatsioonidele suunatud teavitus- ja koolitusmeetmed

—

18,600

18,600

04 03 01 06

Ettevõtjate esindajate teavitamine, nõustamine ja kaasamine

—

7,250

7,250

04 03 01 08

Töösuhted ja sotsiaalne dialoog

—

15,935

15,935

04 03 02 02

EURESe tegevussuund – tööjõu geograafilise liikuvuse ja tööhõivega seonduvate võimaluste edendamise toetamine

19,310

21,300

1,990

04 03 02 03

Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus – Rahastamisvahenditele juurdepääsu lihtsustamine ettevõtjate jaoks, eelkõige tööturult tõrjutute ja sotsiaalse ettevõtlusega tegelejate jaoks

25,074

26,500

1,426

06 02 05

Euroopa transpordipoliitika ja reisijaõiguste toetusmeetmed, sh teabevahetusmeetmed

16,019

20,019

4,000

09 03 01

Lairibavõrkude kasutuselevõtu kiirendamine

—

10,000

10,000

09 04 01 01

Teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas

241,003

246,003

5,000

15 02 10

Iga-aastased eriüritused

—

3,000

3,000

Kokku

26,701

Selle tulemusel ning katseprojekte, ettevalmistavaid meetmeid ja detsentraliseeritud ameteid arvesse võttes on alamrubriigi 1a kulude ülemmäära piiresse jääva varu suurus 76,0 miljonit eurot.

Alamrubriik 1b

Kulukohustuste assigneeringute puhul jäädi eelarveprojektis kavandatud ja kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1/2014 muudetud summade juurde, v.a järgmiste eelarveridade puhul, millest igaühele otsustati ette näha 2,5 miljoni euro suuruses summas kulukohustusi:

| — | 13 03 67 „Makropiirkondlikud strateegiad aastateks 2014–2020: Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia – Tehniline abi“ ja |
| --- | --- |

—

13 03 67 „Makropiirkondlikud strateegiad aastateks 2014–2020: Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia – Tehniline abi“ ja

| — | 13 03 68 „Makropiirkondlikud strateegiad aastateks 2014–2020: Euroopa Liidu Doonau piirkonna strateegia – Tehniline abi“. |
| --- | --- |

—

13 03 68 „Makropiirkondlikud strateegiad aastateks 2014–2020: Euroopa Liidu Doonau piirkonna strateegia – Tehniline abi“.

Peale selle otsustati Euroopa abifondile enim puudustkannatavate isikute jaoks (peatükk 04 06) eraldada 134,9 miljoni euro suuruses summas täiendavaid kulukohustusi. Samas summas kulukohustusi paigutatakse ümber Euroopa Sotsiaalfondist (peatükk 04 02), mis moodustuvad selliselt:

| — | 67,9 miljonit eurot eelarverealt „Vähem arenenud piirkonnad“ (04 02 60) |
| --- | --- |

—

67,9 miljonit eurot eelarverealt „Vähem arenenud piirkonnad“ (04 02 60)

| — | 22,2 miljonit eurot eelarverealt „Üleminekupiirkonnad“ (04 02 61) |
| --- | --- |

—

22,2 miljonit eurot eelarverealt „Üleminekupiirkonnad“ (04 02 61)

| — | 44,8 miljonit eurot eelarverealt „Arenenumad piirkonnad“ (04 02 62). |
| --- | --- |

—

44,8 miljonit eurot eelarverealt „Arenenumad piirkonnad“ (04 02 62).

Paindlikkusinstrumendi raames võetakse Küprosele antava lisaabi jaoks kasutusele 89,3 miljonit eurot.

Rubriik 2

Kulukohustuste assigneeringute puhul otsustati jääda komisjoni poolt eelarveprojektis kavandatud ja kirjaliku muutmisettepanekuga nr 2/2014 muudetud summade juurde, v.a järgmine erand:

| — | eelarverida 05 08 80 „Liidu osalemine 2015. aastal Milanos toimuval maailmanäitusel „Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine““, mille kulukohustuste assigneeringuid otsustati 1 miljoni euro võrra suurendada. |
| --- | --- |

—

eelarverida 05 08 80 „Liidu osalemine 2015. aastal Milanos toimuval maailmanäitusel „Planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine““, mille kulukohustuste assigneeringuid otsustati 1 miljoni euro võrra suurendada.

Selle tulemusel ning katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid arvesse võttes on rubriigi 2 kulude ülemmäära piiresse jääva varu suurus 35,8 miljonit eurot.

Rubriik 3

Kulukohustuste assigneeringute puhul otsustati jääda komisjoni poolt eelarveprojektis kavandatud ja kirjaliku muutmisettepanekuga nr 2/2014 muudetud summade juurde, v.a järgmised erandid:

| miljonites eurodes |
| --- |
| Eelarverida | Nimi | Kulukohustuste assigneeringute suurendamine |
| 2014. aasta eelarveprojekt | 2014. aasta eelarve | Erinevus |
| 15 04 02 | Kultuuri- ja loomesektori tegevuse toetamine Euroopas ja väljaspool seda ning riikidevahelise kultuuriringluse ja liikuvuse edendamine | 52,922 | 53,922 | 1,000 |
| 15 04 03 | Meediavaldkonna allprogramm – Kultuuri- ja loomesektori tegevuse toetamine Euroopas ja väljaspool seda ning riikidevahelise kultuuriringluse ja liikuvuse edendamine | 102,321 | 103,321 | 1,000 |
| 16 02 01 | Kodanike Euroopa — Ajaloolise mälu tugevdamine ja kodanike osalussuutlikkuse suurendamine Euroopa Liidu tasandil | 21,050 | 23,050 | 2,000 |
| 16 03 01 01 | Multimeedia meetmed | 18,740 | 25,540 | 6,800 |
| 33 02 02 | Mittediskrimineerimise ja võrdsuse põhimõtte edendamine | 30,651 | 31,151 | 0,500 |
| Kokku | | | 11,300 |

miljonites eurodes

Eelarverida

Nimi

Kulukohustuste assigneeringute suurendamine

2014. aasta eelarveprojekt

2014. aasta eelarve

Erinevus

15 04 02

Kultuuri- ja loomesektori tegevuse toetamine Euroopas ja väljaspool seda ning riikidevahelise kultuuriringluse ja liikuvuse edendamine

52,922

53,922

1,000

15 04 03

Meediavaldkonna allprogramm – Kultuuri- ja loomesektori tegevuse toetamine Euroopas ja väljaspool seda ning riikidevahelise kultuuriringluse ja liikuvuse edendamine

102,321

103,321

1,000

16 02 01

Kodanike Euroopa — Ajaloolise mälu tugevdamine ja kodanike osalussuutlikkuse suurendamine Euroopa Liidu tasandil

21,050

23,050

2,000

16 03 01 01

Multimeedia meetmed

18,740

25,540

6,800

33 02 02

Mittediskrimineerimise ja võrdsuse põhimõtte edendamine

30,651

31,151

0,500

Kokku

11,300

Selle tulemusel ning katseprojekte, ettevalmistavaid meetmeid ja detsentraliseeritud ameteid arvesse võttes on rubriigi 3 kulude ülemmäära piiresse jääva varu suurus 7,0 miljonit eurot.

Rubriik 4

Kulukohustuste assigneeringute puhul otsustati jääda komisjoni poolt eelarveprojektis kavandatud ja kirjaliku muutmisettepanekuga nr 2/2014 muudetud summade juurde, v.a järgmised erandid:

| miljonites eurodes: |
| --- |
| Eelarverida | Nimi | Kulukohustuste assigneeringute suurendamine/vähendamine |
| 2014. aasta eelarveprojekt | 2014. aasta eelarve | Erinevus |
| 01 03 02 | Makromajanduslik finantsabi | 76,257 | 60,000 | -16,257 |
| 19 02 01 | Kriisidele ja tekkivatele kriisiolukordadele reageerimine (stabiilsusinstrument) | 201,867 | 204,337 | 2,470 |
| 19 02 02 | Konfliktide ennetamise, kriisiks valmisoleku ja rahu kindlustamise toetamine (stabiilsusinstrument) | 22,000 | 22,494 | 0,494 |
| 19 05 01 | ELi ja ühistel eesmärkidel tehtav koostöö kolmandate riikidega | 100,511 | 106,109 | 5,598 |
| 21 02 01 01 | Ladina-Ameerika – Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 205,735 | 0,000 | - 205,735 |
| 21 02 01 02 | Ladina-Ameerika – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine | 48,259 | 0,000 | -48,259 |
| 21 02 02 01 | Aasia – Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 581,964 | 0,000 | - 581,964 |
| 21 02 02 02 | Aasia – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine | 154,699 | 0,000 | - 154,699 |
| 21 02 03 01 | Kesk-Aasia – Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 65,240 | 0,000 | -65,240 |
| 21 02 03 02 | Kesk-Aasia – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine | 4,911 | 0,000 | -4,911 |
| 21 02 04 01 | Lähis-Ida – Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 37,305 | 0,000 | -37,305 |
| 21 02 04 02 | Lähis-ida – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine | 13,107 | 0,000 | -13,107 |
| 21 02 05 01 | Lõuna-Aafrika – Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 22,768 | 0,000 | -22,768 |
| 21 02 05 02 | Lõuna-Aafrika – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine | 2,530 | 0,000 | -2,530 |
| 21 02 06 01 | Üleaafrikalised küsimused – Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 85,210 | 0,000 | -85,210 |
| 21 02 06 02 | Üleaafrikalised küsimused – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine | 9,468 | 0,000 | -9,468 |
| 21 02 07 01 | Üleilmse tähtsusega avalikud hüved – Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 620,988 | 0,000 | - 620,988 |
| 21 02 07 02 | Üleilmse tähtsusega avalikud hüved – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine | 19,036 | 0,000 | -19,036 |
| 21 02 07 03 | Keskkond ja kliimamuutused | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 04 | Säästev energia | 0,000 | 82,852 | 82,852 |
| 21 02 07 05 | Inimareng | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 06 | Toiduga kindlustatus ja säästev põllumajandus | 0,000 | 197,018 | 197,018 |
| 21 02 07 07 | Ränne ja varjupaik | 0,000 | 46,319 | 46,319 |
| 21 02 08 01 | Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametiasutused – Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 183,452 | 0,000 | - 183,452 |
| 21 02 08 02 | Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametiasutused – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine | 61,151 | 0,000 | -61,151 |
| 21 02 08 03 | Kodanikuühiskond arengukoostöös | 0,000 | 212,399 | 212,399 |
| 21 02 08 04 | Kohalikud asutused arengukoostöös | 0,000 | 36,366 | 36,366 |
| 21 02 09 | Lähis-Ida | 0,000 | 51,182 | 51,182 |
| 21 02 10 | Kesk-Aasia | 0,000 | 71,571 | 71,571 |
| 21 02 11 | Üleaafrikalised küsimused | 0,000 | 97,577 | 97,577 |
| 21 02 12 | Ladina-Ameerika | 0,000 | 259,304 | 259,304 |
| 21 02 13 | Lõuna-Aafrika | 0,000 | 25,978 | 25,978 |
| 21 02 14 | Aasia | 0,000 | 537,057 | 537,057 |
| 21 02 15 | Afganistan | 0,000 | 203,497 | 203,497 |
| 21 03 01 01 | Vahemere piirkonna riigid – Inimõigused ja liikuvus | 205,355 | 211,087 | 5,731 |
| 21 03 01 02 | Vahemere piirkonna riigid – Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 680,400 | 687,811 | 7,411 |
| 21 03 01 03 | Vahemere piirkonna riigid – usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine | 75,950 | 80,199 | 4,249 |
| 21 03 01 04 | Rahuprotsessi toetamine ning rahaline abi Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile | 250,000 | 300,000 | 50,000 |
| 21 03 02 01 | Idapartnerlus – Inimõigused ja liikuvus | 240,841 | 247,067 | 6,226 |
| 21 03 02 02 | Idapartnerlus – Vaesuse vähendamine ja säästev areng | 335,900 | 339,853 | 3,953 |
| 21 03 02 03 | Idapartnerlus – usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine | 11,800 | 12,966 | 1,166 |
| 21 03 03 03 | Toetus muudele mitut riiki hõlmavatele koostöömeetmetele naabruskonnas | 163,277 | 163,771 | 0,494 |
| 21 04 01 | Austuse suurendamine inimõiguste ja põhivabaduste vastu ning nende järgimise edendamine ja demokraatlike reformide toetamine | 127,841 | 132,782 | 4,941 |
| 21 05 01 | Ülemaailmsed ja piirkonnaülesed julgeolekuohud (stabiilsusinstrument) | 81,514 | 82,255 | 0,741 |
| 21 08 02 | Koordineerimine ja teadlikkuse suurendamine arenguvaldkonnas | 11,700 | 13,331 | 1,631 |
| 22 02 01 | Toetus Albaaniale, Bosnia ja Hertsegoviinale, Kosovole, Montenegrole, Serbiale ja endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile | | | |
| 22 02 01 01 | Toetus poliitilistele reformidele, õigusaktide vastavusse viimisele ühenduse õigustikuga ning ühenduse õigustiku järkjärgulisele ülevõtmisele, rakendamisele ja jõustamisele | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 01 02 | Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 03 | Toetus Türgile | | | |
| 22 02 03 01 | Toetus poliitilistele reformidele, õigusaktide vastavusse viimisele ühenduse õigustikuga ning ühenduse õigustiku järkjärgulisele ülevõtmisele, rakendamisele ja jõustamisele | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 02 03 02 | Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 03 01 | Rahaline toetus Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks | 30,000 | 31,482 | 1,482 |
| 23 02 01 | Kiire, tõhusa ja vajadusepõhise humanitaar- ja toiduabi andmine | 859,529 | 874,529 | 15,000 |
| Kokku | | | 131,755 |

miljonites eurodes:

Eelarverida

Nimi

Kulukohustuste assigneeringute suurendamine/vähendamine

2014. aasta eelarveprojekt

2014. aasta eelarve

Erinevus

01 03 02

Makromajanduslik finantsabi

76,257

60,000

-16,257

19 02 01

Kriisidele ja tekkivatele kriisiolukordadele reageerimine (stabiilsusinstrument)

201,867

204,337

2,470

19 02 02

Konfliktide ennetamise, kriisiks valmisoleku ja rahu kindlustamise toetamine (stabiilsusinstrument)

22,000

22,494

0,494

19 05 01

ELi ja ühistel eesmärkidel tehtav koostöö kolmandate riikidega

100,511

106,109

5,598

21 02 01 01

Ladina-Ameerika – Vaesuse vähendamine ja säästev areng

205,735

0,000

- 205,735

21 02 01 02

Ladina-Ameerika – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine

48,259

0,000

-48,259

21 02 02 01

Aasia – Vaesuse vähendamine ja säästev areng

581,964

0,000

- 581,964

21 02 02 02

Aasia – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine

154,699

0,000

- 154,699

21 02 03 01

Kesk-Aasia – Vaesuse vähendamine ja säästev areng

65,240

0,000

-65,240

21 02 03 02

Kesk-Aasia – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine

4,911

0,000

-4,911

21 02 04 01

Lähis-Ida – Vaesuse vähendamine ja säästev areng

37,305

0,000

-37,305

21 02 04 02

Lähis-ida – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine

13,107

0,000

-13,107

21 02 05 01

Lõuna-Aafrika – Vaesuse vähendamine ja säästev areng

22,768

0,000

-22,768

21 02 05 02

Lõuna-Aafrika – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine

2,530

0,000

-2,530

21 02 06 01

Üleaafrikalised küsimused – Vaesuse vähendamine ja säästev areng

85,210

0,000

-85,210

21 02 06 02

Üleaafrikalised küsimused – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine

9,468

0,000

-9,468

21 02 07 01

Üleilmse tähtsusega avalikud hüved – Vaesuse vähendamine ja säästev areng

620,988

0,000

- 620,988

21 02 07 02

Üleilmse tähtsusega avalikud hüved – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine

19,036

0,000

-19,036

21 02 07 03

Keskkond ja kliimamuutused

0,000

163,094

163,094

21 02 07 04

Säästev energia

0,000

82,852

82,852

21 02 07 05

Inimareng

0,000

163,094

163,094

21 02 07 06

Toiduga kindlustatus ja säästev põllumajandus

0,000

197,018

197,018

21 02 07 07

Ränne ja varjupaik

0,000

46,319

46,319

21 02 08 01

Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametiasutused – Vaesuse vähendamine ja säästev areng

183,452

0,000

- 183,452

21 02 08 02

Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametiasutused – Demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava ja inimõiguste austamine

61,151

0,000

-61,151

21 02 08 03

Kodanikuühiskond arengukoostöös

0,000

212,399

212,399

21 02 08 04

Kohalikud asutused arengukoostöös

0,000

36,366

36,366

21 02 09

Lähis-Ida

0,000

51,182

51,182

21 02 10

Kesk-Aasia

0,000

71,571

71,571

21 02 11

Üleaafrikalised küsimused

0,000

97,577

97,577

21 02 12

Ladina-Ameerika

0,000

259,304

259,304

21 02 13

Lõuna-Aafrika

0,000

25,978

25,978

21 02 14

Aasia

0,000

537,057

537,057

21 02 15

Afganistan

0,000

203,497

203,497

21 03 01 01

Vahemere piirkonna riigid – Inimõigused ja liikuvus

205,355

211,087

5,731

21 03 01 02

Vahemere piirkonna riigid – Vaesuse vähendamine ja säästev areng

680,400

687,811

7,411

21 03 01 03

Vahemere piirkonna riigid – usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine

75,950

80,199

4,249

21 03 01 04

Rahuprotsessi toetamine ning rahaline abi Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile

250,000

300,000

50,000

21 03 02 01

Idapartnerlus – Inimõigused ja liikuvus

240,841

247,067

6,226

21 03 02 02

Idapartnerlus – Vaesuse vähendamine ja säästev areng

335,900

339,853

3,953

21 03 02 03

Idapartnerlus – usaldusväärsuse suurendamine, julgeolek ning konfliktide ärahoidmine või nende lahendamine

11,800

12,966

1,166

21 03 03 03

Toetus muudele mitut riiki hõlmavatele koostöömeetmetele naabruskonnas

163,277

163,771

0,494

21 04 01

Austuse suurendamine inimõiguste ja põhivabaduste vastu ning nende järgimise edendamine ja demokraatlike reformide toetamine

127,841

132,782

4,941

21 05 01

Ülemaailmsed ja piirkonnaülesed julgeolekuohud (stabiilsusinstrument)

81,514

82,255

0,741

21 08 02

Koordineerimine ja teadlikkuse suurendamine arenguvaldkonnas

11,700

13,331

1,631

22 02 01

Toetus Albaaniale, Bosnia ja Hertsegoviinale, Kosovole, Montenegrole, Serbiale ja endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile

22 02 01 01

Toetus poliitilistele reformidele, õigusaktide vastavusse viimisele ühenduse õigustikuga ning ühenduse õigustiku järkjärgulisele ülevõtmisele, rakendamisele ja jõustamisele

248,565

249,800

1,235

22 02 01 02

Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine

248,565

249,800

1,235

22 02 03

Toetus Türgile

22 02 03 01

Toetus poliitilistele reformidele, õigusaktide vastavusse viimisele ühenduse õigustikuga ning ühenduse õigustiku järkjärgulisele ülevõtmisele, rakendamisele ja jõustamisele

292,938

294,173

1,235

22 02 03 02

Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse arengu toetamine

292,938

294,173

1,235

22 03 01

Rahaline toetus Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks

30,000

31,482

1,482

23 02 01

Kiire, tõhusa ja vajadusepõhise humanitaar- ja toiduabi andmine

859,529

874,529

15,000

Kokku

131,755

Selle tulemusel ning katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid arvesse võttes on rubriigi 4 kulude ülemmäära piiresse jääva varu suurus 10,0 miljonit eurot.

Rubriik 5

Eri jagude ametikohtade loetelude puhul otsustati jääda komisjoni poolt eelarveprojektis kavandatud ja kirjaliku muutmisettepanekuga nr 2/2014 muudetud ametikohtade arvu juurde, v.a Euroopa Parlamendi puhul, kellele ametikohtade loetelu otsustati vastu võtta kujul, milles Euroopa Parlament ise oma lugemise käigus kokku leppis.

Kulukohustuste assigneeringute puhul otsustati jääda komisjoni poolt eelarveprojektis kavandatud ja kirjaliku muutmisettepanekuga nr 2/2014 muudetud summade juurde, v.a järgmised erandid:

| — | Euroopa Kohtu eesseisvat otsust arvestades summad, mis vastavad 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimise võimalikule mõjule ja mis praegu kõigi jagude eelarves veel ei sisaldu. Lepituskomitee leppis kokku alapunktis 3.5 sätestatud ühisavalduse. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kohtu eesseisvat otsust arvestades summad, mis vastavad 2011. ja 2012. aasta palkade korrigeerimise võimalikule mõjule ja mis praegu kõigi jagude eelarves veel ei sisaldu. Lepituskomitee leppis kokku alapunktis 3.5 sätestatud ühisavalduse.

| — | muude jagude assigneeringute puhul otsustati jääda Euroopa Parlamendi soovitud taseme juurde, v.a järgmised erandid:






  — | kontrollikoda (V jagu), mille puhul otsustati kasutada nõukogu soovitud vähendusmäära; |
| --- | --- | --- |

—

muude jagude assigneeringute puhul otsustati jääda Euroopa Parlamendi soovitud taseme juurde, v.a järgmised erandid:

—

kontrollikoda (V jagu), mille puhul otsustati kasutada nõukogu soovitud vähendusmäära;

| — | Euroopa Kohus (IV jagu), v.a 0,6 miljoni euro suurune vähendamine, mida soovis Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

—

Euroopa Kohus (IV jagu), v.a 0,6 miljoni euro suurune vähendamine, mida soovis Euroopa Parlament;

| — | Euroopa välisteenistus (X jagu), v.a ELi eriesindajate ümberpaigutamine, mida soovis Euroopa Parlament. Lepituskomitee leppis kokku alapunktis 3.6 sätestatud ühisavalduse; |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistus (X jagu), v.a ELi eriesindajate ümberpaigutamine, mida soovis Euroopa Parlament. Lepituskomitee leppis kokku alapunktis 3.6 sätestatud ühisavalduse;

| — | komisjoni (III jagu) eelarvesse lisati kolm uut rida (30 01 16 01, 30 01 16 02 ja 30 01 16 03) koos vastavate assigneeringutega summas, mille Euroopa Parlament oma lugemise käigus kokku leppis. |
| --- | --- |

—

komisjoni (III jagu) eelarvesse lisati kolm uut rida (30 01 16 01, 30 01 16 02 ja 30 01 16 03) koos vastavate assigneeringutega summas, mille Euroopa Parlament oma lugemise käigus kokku leppis.

Selle tulemusel ning katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid arvesse võttes on rubriigi 5 kulude ülemmäära piiresse jääva varu suurus 316,8 miljonit eurot.

AST/SC tegevusüksuse loomine

Vastavalt kirjalikule muutmisettepanekule nr 2/2014 muudetakse kõikide ELi institutsioonide ja ametite ametikohtade loetelu, et võtta arvesse personalieeskirjades ettenähtud uue, AST/SC tegevusüksuse loomist.

Rubriik 6

Kulukohustuste puhul otsustati jääda komisjoni poolt eelarveprojektis kavandatud summade juurde.

1.4.   Erivahendid

Hädaabireservi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kulukohustuste assigneeringud otsustati jätta eelarveprojektis komisjoni poolt kavandatud tasemele.

1.5.   Maksete assigneeringud

2014. aasta eelarve maksete assigneeringute kogusumma on 135 504 613 000 eurot.

2014. aasta eelarveridade maksete assigneeringute eraldamise puhul võeti aluseks nõukogu seisukoht eelarveprojekti kohta:

| 1. | kõigepealt võeti arvesse liigendamata kulude kulukohustuste assigneeringute – millele vastavate maksete assigneeringute summa on alati sama mis kulukohustuste summa – kokkulepitud summat; |
| --- | --- |

1.

kõigepealt võeti arvesse liigendamata kulude kulukohustuste assigneeringute – millele vastavate maksete assigneeringute summa on alati sama mis kulukohustuste summa – kokkulepitud summat;

| 2. | sama kehtib ka detsentraliseeritud ametite kohta, kellele antav ELi toetus (maksete assigneeringutes) kiideti heaks alapunktis 1.2 esitatud summas; |
| --- | --- |

2.

sama kehtib ka detsentraliseeritud ametite kohta, kellele antav ELi toetus (maksete assigneeringutes) kiideti heaks alapunktis 1.2 esitatud summas;

| 3. | kõigi uute katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete maksete assigneeringute puhul otsustati, et nende summa moodustab 50 % vastavate kulukohustuste summast või vastab summale, mida soovis Euroopa Parlament (juhul, kui see on väiksem). Käimasolevate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete pikendamisega seoses otsustati, et maksete assigneeringute summa puhul jäädakse eelarveprojektis määratud summa juurde, millele liidetakse 50 % vastavate uute kulukohustuste summast, või vastab summale, mida soovis Euroopa Parlament (juhul, kui see on väiksem); |
| --- | --- |

3.

kõigi uute katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete maksete assigneeringute puhul otsustati, et nende summa moodustab 50 % vastavate kulukohustuste summast või vastab summale, mida soovis Euroopa Parlament (juhul, kui see on väiksem). Käimasolevate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete pikendamisega seoses otsustati, et maksete assigneeringute summa puhul jäädakse eelarveprojektis määratud summa juurde, millele liidetakse 50 % vastavate uute kulukohustuste summast, või vastab summale, mida soovis Euroopa Parlament (juhul, kui see on väiksem);

| 4. | lepiti kokku järgmistes konkreetsetes maksete assigneeringutes:






  a) | Euroopa Liidu Solidaarsusfondi 2014. aasta maksete assigneeringuteks otsustati eraldada 150 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

4.

lepiti kokku järgmistes konkreetsetes maksete assigneeringutes:

a)

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi 2014. aasta maksete assigneeringuteks otsustati eraldada 150 miljonit eurot;

| b) | ühiste tehnoloogiaalgatuste maksete assigneeringuteks otsustati eraldada kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2014 kavandatud summa ning rahvusvaheliste kalanduskokkulepete maksete assigneeringuteks otsustati eraldada kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2014 kavandatud summa; |
| --- | --- |

b)

ühiste tehnoloogiaalgatuste maksete assigneeringuteks otsustati eraldada kirjalikus muutmisettepanekus nr 1/2014 kavandatud summa ning rahvusvaheliste kalanduskokkulepete maksete assigneeringuteks otsustati eraldada kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2014 kavandatud summa;

| c) | eelarverea „Rahuprotsessi toetamine ning rahaline abi Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile“ maksete assigneeringute summaks otsustati määrata 200 miljonit eurot; |
| --- | --- |

c)

eelarverea „Rahuprotsessi toetamine ning rahaline abi Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile“ maksete assigneeringute summaks otsustati määrata 200 miljonit eurot;

| d) | 2014.–2020. aasta makropiirkondlike strateegiate maksete assigneeringuteks otsustati määrata summa, mis moodustab 50 % alapunktis 1.3 alamrubriigi 1b jaoks määratud kulukohustuste summast; |
| --- | --- |

d)

2014.–2020. aasta makropiirkondlike strateegiate maksete assigneeringuteks otsustati määrata summa, mis moodustab 50 % alapunktis 1.3 alamrubriigi 1b jaoks määratud kulukohustuste summast;

| e) | iga-aastaste eriürituste maksete assigneeringuteks otsustati määrata summa, mis vastab alapunktis 1.3 alamrubriigi 1a jaoks määratud kulukohustuste summale; |
| --- | --- |

e)

iga-aastaste eriürituste maksete assigneeringuteks otsustati määrata summa, mis vastab alapunktis 1.3 alamrubriigi 1a jaoks määratud kulukohustuste summale;

| 5. | lõigetes 2–4 nimetatud maksete assigneeringute summa netomõju asjaomastele kuluridadele on eelarveprojekti käsitleva nõukogu seisukohaga võrreldes 285 miljonit eurot. Võttes arvesse maksete assigneeringute üldsumma - 135 504 613 000 euro – ja eelarveprojekti käsitleva nõukogu seisukoha vahelist erinevust, on tänu järelejäävale 215 miljoni euro suurusele summale võimalik suurendada maksete assigneeringuid kõigil liigendatud assigneeringute eelarveridadel, mille jaoks ei ole ülaltoodud lõigetes 2–4 mingeid erieeskirju kehtestatud, tehes seda proportsionaalselt komisjoni esitatud eelarveprojekti ja nõukogu seisukoha vahelise erinevusega. |
| --- | --- |

5.

lõigetes 2–4 nimetatud maksete assigneeringute summa netomõju asjaomastele kuluridadele on eelarveprojekti käsitleva nõukogu seisukohaga võrreldes 285 miljonit eurot. Võttes arvesse maksete assigneeringute üldsumma - 135 504 613 000 euro – ja eelarveprojekti käsitleva nõukogu seisukoha vahelist erinevust, on tänu järelejäävale 215 miljoni euro suurusele summale võimalik suurendada maksete assigneeringuid kõigil liigendatud assigneeringute eelarveridadel, mille jaoks ei ole ülaltoodud lõigetes 2–4 mingeid erieeskirju kehtestatud, tehes seda proportsionaalselt komisjoni esitatud eelarveprojekti ja nõukogu seisukoha vahelise erinevusega.

Üldise kompromissi raames kiidab lepituskomitee heaks alapunktis 3.1 toodud maksete assigneeringuid käsitleva ühisavalduse.

Nõukogu võtab maksete assigneeringuid käsitleva, alapunktis 3.2 sätestatud Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavalduse teadmiseks.

1.6.   Eelarvemärkused

Kõik muudatusettepanekud, mille Euroopa Parlament või nõukogu eelarvemärkuste kohta tegi, kiideti heaks 1. lisas esitatud muudatustega. Seejuures tuleb märkida, et nad ei saa muuta ega laiendada olemasoleva õigusliku aluse kohaldusala ega vähendada institutsioonide halduslikku autonoomsust ning meedet peab olema võimalik katta olemasolevatest vahenditest.

1.7.   Uued eelarveread

Kui lepituskomitee poolt või mõlema eelarvepädeva institutsiooni poolt kummagi institutsiooni lugemise tulemusel ühiselt kokkulepitud ühistes järeldustes ei ole teisiti sätestatud, jäädi eelarve liigenduse puhul selle juurde, mille komisjon oli kavandanud eelarveprojektis ja kirjalikes muutmisettepanekutes 1 ja 2/2014, v.a katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete osas.

Liigenduses tehtavad ühiselt kokkulepitud muudatused puudutavad järgmisi eelarveridu:

| Eelarverida | Nimi |
| --- | --- |
| 04 03 01 05 | Töötajate organisatsioonidele suunatud teavitus- ja koolitusmeetmed |
| 04 03 01 06 | Ettevõtjate esindajate teavitamine, nõustamine ja kaasamine |
| 04 03 01 08 | Töösuhted ja sotsiaalne dialoog |
| 15 02 01 | Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa hariduse-, koolituse- ja noorsoovaldkonnas, valdkonna parem vastavusse viimine tööturuga ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus elus |
| 15 02 01 01 | Haridus ja koolitus |
| 15 02 01 02 | Noored |
| 15 02 10 | Iga-aastased eriüritused |
| 21 02 07 03 | Keskkond ja kliimamuutused |
| 21 02 07 04 | Säästev energia |
| 21 02 07 05 | Inimareng |
| 21 02 07 06 | Toiduga kindlustatus ja säästev põllumajandus |
| 21 02 07 07 | Ränne ja varjupaik |
| 21 02 08 03 | Kodanikuühiskond arengukoostöös |
| 21 02 08 04 | Kohalikud asutused arengukoostöös |
| 21 02 09 | Lähis-Ida |
| 21 02 10 | Kesk-Aasia |
| 21 02 11 | Üleaafrikalised küsimused |
| 21 02 12 | Ladina-Ameerika |
| 21 02 13 | Lõuna-Aafrika |
| 21 02 14 | Aasia |
| 21 02 15 | Afganistan |
| 30 01 16 01 | Endiste Euroopa Parlamendi liikmete vanaduspensionid |
| 30 01 16 02 | Endiste Euroopa Parlamendi liikmete invaliidsuspensionid |
| 30 01 16 03 | Endiste Euroopa Parlamendi liikmete toitjakaotuspensionid |

Eelarverida

Nimi

04 03 01 05

Töötajate organisatsioonidele suunatud teavitus- ja koolitusmeetmed

04 03 01 06

Ettevõtjate esindajate teavitamine, nõustamine ja kaasamine

04 03 01 08

Töösuhted ja sotsiaalne dialoog

15 02 01

Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa hariduse-, koolituse- ja noorsoovaldkonnas, valdkonna parem vastavusse viimine tööturuga ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus elus

15 02 01 01

Haridus ja koolitus

15 02 01 02

Noored

15 02 10

Iga-aastased eriüritused

21 02 07 03

Keskkond ja kliimamuutused

21 02 07 04

Säästev energia

21 02 07 05

Inimareng

21 02 07 06

Toiduga kindlustatus ja säästev põllumajandus

21 02 07 07

Ränne ja varjupaik

21 02 08 03

Kodanikuühiskond arengukoostöös

21 02 08 04

Kohalikud asutused arengukoostöös

21 02 09

Lähis-Ida

21 02 10

Kesk-Aasia

21 02 11

Üleaafrikalised küsimused

21 02 12

Ladina-Ameerika

21 02 13

Lõuna-Aafrika

21 02 14

Aasia

21 02 15

Afganistan

30 01 16 01

Endiste Euroopa Parlamendi liikmete vanaduspensionid

30 01 16 02

Endiste Euroopa Parlamendi liikmete invaliidsuspensionid

30 01 16 03

Endiste Euroopa Parlamendi liikmete toitjakaotuspensionid

Komisjoni kavandatud uue, sotsiaalse dialoogi eelarverea märkused on sätestatud lisas.

1.8.   Reservid

Lepiti kokku, et eelarvereal 01 02 01 „Majandus- ja rahaliitu, sealhulgas eurot käsitlev koordineerimine, järelevalve ja teabevahetus“ paigutatakse Euroopa Parlamendi nõudmisel 2 miljonit eurot reservi.

1.9.   Tulud

Eelarve tulupool kiideti heaks sellisena, nagu komisjon oli kavandanud eelarveprojektis, mida muudeti kirjaliku muutmisettepanekuga 2/2014, ning seda kohandati vastavalt lepituskomitees kokkulepitud maksete summale.

2.   2013. aasta eelarve

Paranduseelarve projekt nr 8/2013 kiideti heaks nõukogu kavandatud muudatustega.

Paranduseelarve projekt nr 9/2013 kiideti heaks nõukogu kavandatud, kuid järgmiselt muudetud kujul:

| 1. | Järgmistele teadustegevusega seotud eelarveridadele eraldatakse 2013. aasta täitmata maksete assigneeringute katmiseks kokku täiendavad 200 miljonit eurot:








  miljonites eurodes |
| --- | --- |
| Eelarverida | Nimi | Maksete assigneeringute suurendamine 2013. aastal |
| 06 06 02 03 | Ühisettevõte SESAR | 12,458  miljonit |
| 08 02 02 | Koostöö – Tervis – Innovatiivsete Ravimite Algatuse ühisettevõte | 17,981  miljonit |
| 08 04 01 | Koostöö – Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad | 19,936  miljonit |
| 08 06 01 | Koostöö – Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus) | 2,804  miljonit |
| 08 10 01 | Ideed | 41,884  miljonit |
| 08 19 01 | Võimekus – Teaduspoliitika ühtse arendamise toetamine | 0,406  miljonit |
| 09 04 01 01 | Info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja sidetehnoloogiad – Koostöö) | 40,813  miljonit |
| 10 03 01 | Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus | 0,406  miljonit |
| 15 07 77 | Inimesed | 63,313  miljonit |
| Kokku | 200 ljonit |

1.

Järgmistele teadustegevusega seotud eelarveridadele eraldatakse 2013. aasta täitmata maksete assigneeringute katmiseks kokku täiendavad 200 miljonit eurot:

miljonites eurodes

Eelarverida

Nimi

Maksete assigneeringute suurendamine 2013. aastal

06 06 02 03

Ühisettevõte SESAR

12,458  miljonit

08 02 02

Koostöö – Tervis – Innovatiivsete Ravimite Algatuse ühisettevõte

17,981  miljonit

08 04 01

Koostöö – Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

19,936  miljonit

08 06 01

Koostöö – Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus)

2,804  miljonit

08 10 01

Ideed

41,884  miljonit

08 19 01

Võimekus – Teaduspoliitika ühtse arendamise toetamine

0,406  miljonit

09 04 01 01

Info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja sidetehnoloogiad – Koostöö)

40,813  miljonit

10 03 01

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus

0,406  miljonit

15 07 77

Inimesed

63,313  miljonit

Kokku

200 ljonit

| 2. | Otsustati, et järgmistelt eelarveridadelt paigutatakse 2013. aastal maksete assigneeringuid ümber kokku 50 miljoni euro ulatuses:










  miljonites eurodes |
| --- | --- |
| Eelarverida | Nimi | Maksete assigneeringute ümberpaigutamine |
| 2013. aasta eelarve | Paranduseelarve projekt 9/2013 | Erinevus |
| 01 03 02 | Makromajanduslik finantsabi | | | 10,000 |
| 04 05 01 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) | | | 13,116 |
| 08 01 04 31 | Teadusuuringute Rakendusamet | | | 3,915 |
| 08 01 05 01 | Teadustöötajatega seotud kulud | | | 7,230 |
| 08 01 05 03 | Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud | | | 15,739 |
| Kokku | | | 50,000 |

2.

Otsustati, et järgmistelt eelarveridadelt paigutatakse 2013. aastal maksete assigneeringuid ümber kokku 50 miljoni euro ulatuses:

miljonites eurodes

Eelarverida

Nimi

Maksete assigneeringute ümberpaigutamine

2013. aasta eelarve

Paranduseelarve projekt 9/2013

Erinevus

01 03 02

Makromajanduslik finantsabi

10,000

04 05 01

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

13,116

08 01 04 31

Teadusuuringute Rakendusamet

3,915

08 01 05 01

Teadustöötajatega seotud kulud

7,230

08 01 05 03

Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud

15,739

Kokku

50,000

Teadusuuringute halduskulude maksete assigneeringute ümberpaigutamine 2013. aasta eelarves puudutab liigendamata kulusid, mis tähendab, et ülaltoodud tabeli viimasel kolmel real tuleb ka kulukohustuste assigneeringuid samas summas (-26,9 miljonit eurot) vähendada.

2013. aasta eelarvesse on ELi Solidaarsusfondi maksete assigneeringuid kantud 250 miljoni euro eest ning 2014. aasta eelarvesse 150 miljoni euro eest.

3.   Avaldused

3.1.   Ühisavaldus maksete assigneeringute kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde oma ühist vastutust, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 323 ja mille kohaselt „Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tagavad rahaliste vahendite olemasolu liidu seaduslike kohustuste täitmiseks kolmandate isikute suhtes“.

Euroopa Parlament ja nõukogu tuletavad rakendamisega seoses meelde vajadust tagada maksete nõuetekohane suurendamine, et vältida ebanormaalselt suure summa täitmata kulukohustuste ülekandmist 2015. aasta eelarvesse. Sellega seoses on neil vajaduse korral võimalik kasutada mitmeaastase finantsraamistiku määruses muu hulgas selle artiklis 13 ettenähtud eri paindlikkusmehhanisme.

Euroopa Parlament ja nõukogu on kokku leppinud, et 2014. aasta maksete assigneeringute summa on 135 504 613 000 eurot. Nad paluvad komisjonil võtta mitmeaastase finantsraamistiku määruse eelnõu ja finantsmääruse sätete alusel kõik vajalikud meetmed aluslepinguga sätestatud kohustuse täitmiseks, eelkõige (pärast asjaomaste assigneeringute ümberjaotamise ulatuse läbivaatamist) seoses assigneeringute oodatava alakasutamisega (finantsmääruse artikli 41 lõige 2), et taotleda paranduseelarves täiendavaid maksete assigneeringuid, kui 2014. aasta eelarvesse kantud maksete assigneeringutest ei piisa kulude katmiseks.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seisukoha iga paranduseelarve projekti kohta vastu võimalikult kiiresti, et vältida maksete assigneeringute puudujääki. Lisaks sellele kohustuvad Euroopa Parlament ja nõukogu menetlema kiiresti kõiki võimalikke maksete assigneeringute ümberpaigutusi, sealhulgas finantsraamistiku erinevate rubriikide vahel, et kasutada eelarvesse kantud maksete assigneeringuid parimal moel ning viia need kooskõlla eelarve tegeliku täitmise ja vajadustega.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon jälgivad aasta jooksul aktiivselt 2014. aasta eelarve täitmist, eelkõige alamrubriigi 1b (majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus) ja maaelu arengut käsitleva rubriigi 2 (jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad) osas. See toimub institutsioonivahelise kokkuleppe lisa punkti 36 kohaselt konkreetsete institutsioonidevaheliste kohtumiste vormis, kus vaadatakse üle maksete täitmine ja täiendatud prognoosid.

3.2.   Euroopa Parlamendi ja komisjoni avaldus maksete assigneeringute kohta

Euroopa Parlament ja komisjon tuletavad meelde, et mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 on vaja spetsiifilist ja maksimaalset paindlikkust. Seadusandjate poolt kokkulepitud kavandatavatesse õiguslikesse alustesse tehtavad muudatused põhjustavad mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 maksete ülemmääradele veelgi suuremat survet. Ühtekuuluvuspoliitika 2014–2010 seadusandliku paketi lõpuleviimise kontekstis ja võttes arvesse VKE algatuse võimalikku mõju, on komisjon teinud avalduse selle kohta, millist mõju avaldab tulemusreservi ja eelmaksete tasemete kohta saavutatud kokkulepe maksevajadustele. Kuigi nende muudatuste üldist mõju täiendavatele maksete assigneeringutele mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 peetakse piiratuks, märkis komisjon, et iga-aastasi kõikumisi maksete üldises tasemes reguleeritakse maksete üldise varu abil. Komisjon võib vajaduse korral kasutada ka paindlikkusinstrumenti ja mitmeaastase finantsraamistiku määruse eelnõus kokkulepitud ettenägematute kulude varu.

Seetõttu kavatseb komisjon teha täitmist silmas pidades ettepaneku parandusmeetmete kohta, mille jaoks kasutataks vajalikul määral kõiki uues mitmeaastases finantsraamistikus pakutavaid vahendeid. Komisjonil võib eelkõige 2014. aasta jooksul osutuda vajalikuks teha ettepanek ettenägematute kulude varu kasutamiseks vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku eelnõu artiklile 13.

3.3.   Nõukogu avaldus maksete assigneeringute kohta

Nõukogu tuletab meelde, et erivahendeid saab võtta kasutusele üksnes tõepoolest ettenägematute asjaolude puhul.

Ta tuletab ka meelde, et ettenägematute kulude varu kasutamisel ei tohi ületada kulukohustuste ega maksete assigneeringute ülemmäärasid.

Muude erivahendite osas tuletab nõukogu meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse eelnõu artikli 3 lõikes 2 nähakse ette, et kulukohustuste assigneeringud võib eelarvesse kanda finantsraamistiku asjaomaste rubriikide ülemmääradest suurematena.

3.4.   Ühisavaldus detsentraliseeritud ametite kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde, kui oluline on viie aasta jooksul järk-järgult vähendada kõigi ELi institutsioonide, organite ja ametite töötajate arvu 5 %, nagu on lepitud kokku institutsioonidevahelise kokkuleppe projekti (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 23.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad kohustuse viia eespool nimetatud töötajate arvu 5 % vähendamine ajavahemikul 2013–2017 ellu järk-järgult, tagades samas ametite nõuetekohase toimimise, nii et nad saaksid täita neile seadusandjate poolt määratud ülesandeid. Nad on sellega seoses seisukohal, et detsentraliseeritud ametites võib nimetatud vähendamiseks vaja olla täiendavaid meetmeid, sh struktuurimeetmeid. Komisjon jätkab eelnevaga seoses analüüsi mõnede olemasolevate ametite ühinemise ja/või tegevuse lõpetamise võimaluste ja/või sünergilise koostoime saavutamise muude viiside kohta.

Lähtudes institutsioonidevahelise töörühma tööst, mille tulemusena töötati välja 2012. aasta juulis kokku lepitud detsentraliseeritud ameteid käsitlev ühine lähenemisviis, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et sidusa lähenemisviisi arendamiseks on vaja detsentraliseeritud ametite arengut täpsemalt ja püsivamalt kontrollida. Ilma et see piiraks nende vastavaid eelisõigusi, lepivad need kolm institutsiooni kokku spetsiaalse institutsioonidevahelise töörühma loomises, et määrata ametite jaoks kindlaks selge, objektiivsetel kriteeriumidel põhinev arengutee. Töörühmas tuleks eriti arutada järgmist:

| — | ametikohtade loetelude hindamine iga ameti puhul eraldi; |
| --- | --- |

—

ametikohtade loetelude hindamine iga ameti puhul eraldi;

| — | eri ametitele seadusandjate poolt määratud lisaülesannete täitmiseks vajalike piisavate assigneeringute ja piisava töötajate arvu tagamise viisid; |
| --- | --- |

—

eri ametitele seadusandjate poolt määratud lisaülesannete täitmiseks vajalike piisavate assigneeringute ja piisava töötajate arvu tagamise viisid;

| — | täielikult või osaliselt tasudest rahastatavate ametite kohtlemine; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt tasudest rahastatavate ametite kohtlemine;

| — | ametite haldusstruktuur, rahastamismudelid, sihtotstarbeliste tulude käsitlus; |
| --- | --- |

—

ametite haldusstruktuur, rahastamismudelid, sihtotstarbeliste tulude käsitlus;

| — | vajaduste ümberhindamine; võimalikud ühinemised/sulgemised; ülesannete üleandmine komisjonile. |
| --- | --- |

—

vajaduste ümberhindamine; võimalikud ühinemised/sulgemised; ülesannete üleandmine komisjonile.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad institutsioonidevahelise töörühma tulemusi oma arutlustes seadusandlike ja eelarvepädevate institutsioonidena nõuetekohaselt arvesse.

3.5.   Ühisavaldus rubriigi 5 ja palkade korrigeerimise kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu on kokku leppinud, et kuni Euroopa Kohus ei ole asjaomastes kohtuasjades otsust teinud, 2011. ja 2012. aasta palkade kavandatud 1,7 % korrigeerimist praegu 2014. aasta eelarvesse ei lisata.

Kui Euroopa Kohus teeb otsuse komisjoni kasuks, esitab komisjon 2014. aastal kavandatud palgakorrektsiooni katmiseks kõigi jagude kohta paranduseelarve projekti. Sellisel juhul kohustuvad Euroopa Parlament ja nõukogu asjaomast paranduseelarve projekti kiiresti menetlema.

3.6.   Ühisavaldus ELi eriesindajate kohta

Parlament ja nõukogu on kokku leppinud, et seoses 2015. aasta eelarvemenetlusega uuritakse Euroopa Liidu eriesindajate assigneeringute ümberpaigutamist komisjoni eelarvest (III jagu) Euroopa välisteenistuse eelarvesse (X jagu).

1. lisa – eelarve märkuste muutmine

Võttes arvesse ühiste järelduste alapunkti 1.6 ning nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt hääletatud eelarvemärkusi, lepitakse kokku järgmistes muudatustes:

Alamrubriik 1a

| 04 03 01 05 | Töötajate organisatsioonidele suunatud teavitus- ja koolitusmeetmed |
| --- | --- |

04 03 01 05

Töötajate organisatsioonidele suunatud teavitus- ja koolitusmeetmed

Märkused

Assigneeringust kaetakse kulud seoses töötajate organisatsioonide, kaasa arvatud kandidaatriikide töötajate organisatsioonide esindajate teavitus- ja koolitusmeetmetega, mis tulenevad liidu sotsiaalse mõõtmega seotud meetmete rakendamisest
  meetmetest liidu sotsiaalse mõõtme rakendamise raames. Need meetmed peaksid toetama töötajate organisatsioonide kaasamist Euroopa tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ees seisvate probleemide lahendamisse, nagu on ette nähtud strateegias „Euroopa 2020“ja sotsiaalmeetmete kavas ning seoses liidu algatustega, mille eesmärk on leevendada majanduskriisi tagajärgi.

Lisaks sellele toetatakse assigneeringust kahe instituudi – ETUI (Euroopa Ametiühingute Instituut) ja EZA (Euroopa Tööküsimuste Keskus) – töökavasid. Nimetatud instituudid on loodud selleks, et edendada Euroopa tasandi koolituste ja teadusuuringute abil suutlikkuse suurendamist, sh kandidaatriikides, et suurendada töötajate esindajate kaasatust otsustamisprotsessidesse.

Assigneering peaks eelkõige katma järgmist:

| — | toetus kahe ametiühingu eriinstituudi ETUI (Euroopa ametiühingute instituut) ja EZA (Euroopa tööküsimuste keskus) – mis on loodud selleks, et lihtsustada suutlikkuse suurendamist Euroopa tasandil toimuvate koolituste ja teadusuuringute abil ning et parandada töötajate esindajate kaasamist Euroopa valitsemisasjadesse – töökavadele, |
| --- | --- |

—

toetus kahe ametiühingu eriinstituudi ETUI (Euroopa ametiühingute instituut) ja EZA (Euroopa tööküsimuste keskus) – mis on loodud selleks, et lihtsustada suutlikkuse suurendamist Euroopa tasandil toimuvate koolituste ja teadusuuringute abil ning et parandada töötajate esindajate kaasamist Euroopa valitsemisasjadesse – töökavadele,

| — | töötajate organisatsioonide, kaasa arvatud kandidaatriikide töötajate organisatsioonide esindajate teavitus- ja koolitusmeetmed, mis tulenevad liidu meetmetest liidu sotsiaalse mõõtme rakendamise raames, |
| --- | --- |

—

töötajate organisatsioonide, kaasa arvatud kandidaatriikide töötajate organisatsioonide esindajate teavitus- ja koolitusmeetmed, mis tulenevad liidu meetmetest liidu sotsiaalse mõõtme rakendamise raames,

| — | kandidaatriikide tööturu osapoolte esindajaid hõlmavad meetmed, mille konkreetne eesmärk on edendada sotsiaalset dialoogi liidu tasandil. Assigneeringut kasutatakse ka selleks, et edendada naiste ja meeste võrdset osalust töötajate organisatsioonide otsuseid tegevates organites. |
| --- | --- |

—

kandidaatriikide tööturu osapoolte esindajaid hõlmavad meetmed, mille konkreetne eesmärk on edendada sotsiaalset dialoogi liidu tasandil. Assigneeringut kasutatakse ka selleks, et edendada naiste ja meeste võrdset osalust töötajate organisatsioonide otsuseid tegevates organites.

Õiguslik alus

Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 154 vahetult komisjonile antud erivolitustest.

1959. aastal ESTÜ Ülemameti ja Rahvusvahelise Tööbüroo töötervishoiu ja tööohutuse teabekeskuse (CIS) vahel sõlmitud konventsioon.

Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1) ja selle direktiivi eridirektiivid.

Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/29/EMÜ ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel (EÜT L 113, 30.4.1992, lk 19).

| 04 03 01 06 | Ettevõtjate esindajate teavitamine, nõustamine ja kaasamine |
| --- | --- |

04 03 01 06

Ettevõtjate esindajate teavitamine, nõustamine ja kaasamine

Märkused

Assigneeringu eesmärk on rahastada meetmeid, millega edendada ettevõtetes töötajate kaasamise arendamist, toetades Euroopa töönõukogusid käsitlevaid direktiive 97/74/EÜ ja 2009/38/EÜ, töötajate kaasamist Euroopa äriühingutes ja Euroopa ühistutes käsitlevaid direktiive, vastavalt 2001/86/EÜ ja 2003/72/EÜ, direktiivi 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses, ning direktiivi 2005/56/EÜ (piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta) artiklit 16.

Sellest assigneeringust rahastatakse meetmeid töötajate ja tööandjate esindajate riikidevahelise koostöö tugevdamiseks seoses rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevate ettevõtete töötajate teavitamise, nõustamise ja osalemisega. Sellest assigneeringust võib rahastada ka riikidevahelistes teavitus-, konsultatsiooni- ja osalusorganites töötavatele läbirääkijatele ja esindajatele suunatud lühiajalisi koolituskursusi. Assigneering võib hõlmata tööturu osapooltele suunatud meetmeid kandidaatriikides, Assigneeringu vahendeid võib kasutada selliste meetmete rahastamiseks, mis võimaldavad tööturu osapooltel rakendada oma õigusi ja täita oma kohustusi, mis on seotud töötajate osalemisega, eelkõige Euroopa töönõukogudes ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ees võetud kohustusi, ning tutvustada neile ettevõtete esindajatele riikidevaheliste ettevõtete lepinguid ja teha suuremat koostööd seoses töötajate osalemist käsitlevate liidu õigusaktidega.

Lisaks võib neid vahendeid kasutada selliste meetmete rahastamiseks, millega arendada teadmisi töötajate osalemise kohta liikmesriikides, edendada asjaomaste ametiasutuste ja sidusrühmade vahelist koostööd ning tugevdada nende asutuste ja rühmade suhteid ELi institutsioonidega, et toetada töötajate osalemist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamist ja suurendada nende efektiivsust.

Assigneering peaks eelkõige katma järgmist:

| — | meetmed, millega luua ettevõtetes sotsiaalse dialoogi arendamise tingimused ja töötajate kaasamiseks ettevõtetes, nagu on sätestatud Euroopa töönõukogusid käsitlevas direktiivis 2009/38/EÜ, direktiivides 2001/86/EÜ ja 2003/72/EÜ vastavalt töötajate kaasamise kohta Euroopa äriühingutes ja Euroopa ühistute kohta, direktiivis 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses, direktiivis 98/59/EÜ kollektiivsete koondamiste kohta ning direktiivi 2005/56/EÜ (piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta) artiklis 16, |
| --- | --- |

—

meetmed, millega luua ettevõtetes sotsiaalse dialoogi arendamise tingimused ja töötajate kaasamiseks ettevõtetes, nagu on sätestatud Euroopa töönõukogusid käsitlevas direktiivis 2009/38/EÜ, direktiivides 2001/86/EÜ ja 2003/72/EÜ vastavalt töötajate kaasamise kohta Euroopa äriühingutes ja Euroopa ühistute kohta, direktiivis 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses, direktiivis 98/59/EÜ kollektiivsete koondamiste kohta ning direktiivi 2005/56/EÜ (piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta) artiklis 16,

| — | algatused, millega tugevdatakse riikidevahelist koostööd töötajate ja tööandjate esindajate vahel seoses korraga mitmes liikmesriigis tegutsevates ettevõtetes töötavate töötajate teavitamise, konsulteerimise ja osalemisega, samuti võib rahastada riikidevahelistes teavitus-, konsultatsiooni- ja osalusorganites töötavatele läbirääkijatele ja esindajatele suunatud lühiajalisi koolitusmeetmeid. Assigneering võib hõlmata sotsiaalpartneritele suunatud meetmeid kandidaatriikides, |
| --- | --- |

—

algatused, millega tugevdatakse riikidevahelist koostööd töötajate ja tööandjate esindajate vahel seoses korraga mitmes liikmesriigis tegutsevates ettevõtetes töötavate töötajate teavitamise, konsulteerimise ja osalemisega, samuti võib rahastada riikidevahelistes teavitus-, konsultatsiooni- ja osalusorganites töötavatele läbirääkijatele ja esindajatele suunatud lühiajalisi koolitusmeetmeid. Assigneering võib hõlmata sotsiaalpartneritele suunatud meetmeid kandidaatriikides,

| — | meetmed, mis võimaldavad sotsiaalpartneritel kasutada oma õigusi ja täita kohustusi seoses töötajate kaasamisega, eelkõige Euroopa töönõukogudega seoses, tutvustada sotsiaalpartneritele piiriülese ettevõtja kollektiivlepinguid ja tugevdada sotsiaalpartnerite koostööd töötajate kaasatust käsitleva liidu õiguse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

meetmed, mis võimaldavad sotsiaalpartneritel kasutada oma õigusi ja täita kohustusi seoses töötajate kaasamisega, eelkõige Euroopa töönõukogudega seoses, tutvustada sotsiaalpartneritele piiriülese ettevõtja kollektiivlepinguid ja tugevdada sotsiaalpartnerite koostööd töötajate kaasatust käsitleva liidu õiguse valdkonnas,

| — | tegevused, millega soodustatakse töötajate kaasamist ettevõtete tegevusse, |
| --- | --- |

—

tegevused, millega soodustatakse töötajate kaasamist ettevõtete tegevusse,

| — | uuenduslikud meetmed, mis on seotud töötajate osalemisega ja mida kasutatakse juhtudel, kui on vaja toetada muutuste prognoosimist ning vältida ja lahendada vaidlusi, mis on tekkinud liidu tasandi ettevõtete ja liidu tasandi kontsernide ümberstruktureerimise, ühinemise, ülevõtmiste ja ümberpaigutuste tagajärjel, |
| --- | --- |

—

uuenduslikud meetmed, mis on seotud töötajate osalemisega ja mida kasutatakse juhtudel, kui on vaja toetada muutuste prognoosimist ning vältida ja lahendada vaidlusi, mis on tekkinud liidu tasandi ettevõtete ja liidu tasandi kontsernide ümberstruktureerimise, ühinemise, ülevõtmiste ja ümberpaigutuste tagajärjel,

| — | meetmed sotsiaalpartneritevahelise koostöö tugevdamiseks, et töötada välja töötajate kaasamine juhtudel, kus on vaja leida lahendusi toimetulekuks selliste majanduskriisi tagajärgedega nagu massilised koondamised või olukorras, kus tegevus on vaja ümber korraldada kaasava, jätkusuutliku ja vähese CO2-heitega majanduse suunas, |
| --- | --- |

—

meetmed sotsiaalpartneritevahelise koostöö tugevdamiseks, et töötada välja töötajate kaasamine juhtudel, kus on vaja leida lahendusi toimetulekuks selliste majanduskriisi tagajärgedega nagu massilised koondamised või olukorras, kus tegevus on vaja ümber korraldada kaasava, jätkusuutliku ja vähese CO2-heitega majanduse suunas,

| — | riikidevahelised teabe- ja heade tavade vahetuse meetmed äriühingutevahelistes sotsiaaldialoogi käsitlevates küsimustes. |
| --- | --- |

—

riikidevahelised teabe- ja heade tavade vahetuse meetmed äriühingutevahelistes sotsiaaldialoogi käsitlevates küsimustes.

Õiguslik alus

Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 154 ja 155 vahetult komisjonile antud erivolitustest.

Nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/74/EÜ, millega laiendatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (EÜT L 10, 16.1.1998, lk 22).

Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22).

Direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).

Direktiiv 2001/23/EÜ ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 82, 22.3.2001, lk 16).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29).

Nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (EÜT L 207, 18.8.2003, lk 25).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/56/EÜ piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta (ELT L 310, 25.11.2005, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (uuesti sõnastatud) (ELT L 122, 16.5.2009, lk 28).

1959. aastal ESTÜ Ülemameti ja Rahvusvahelise Tööbüroo töötervishoiu ja tööohutuse teabekeskuse (CIS) vahel sõlmitud konventsioon.

| 04 03 01 08 | Töösuhted ja sotsiaalne dialoog |
| --- | --- |

04 03 01 08

Töösuhted ja sotsiaalne dialoog

Märkused

Käesoleva tegevuse eesmärk on tugevdada sotsiaalse dialoogi rolli ja edendada sotsiaalpartnerite vaheliste lepingute ja muude ühismeetmete vastuvõtmist ELi tasandil.
  Assigneeringust rahastatakse tööturu osapoolte osalemist Euroopa tööhõivestrateegias ja tööturu osapoolte kaasamist
  Rahastatavad meetmed peaksid aitama sotsiaalpartnerite organisatsioonidel lahendada Euroopa tööhõive- ja sotsiaalpoliitika ees seisvate probleemide lahendamisse
  seisvaid probleeme, nagu on ette nähtud strateegia
  strateegias„Euroopa 2020“ja sotsiaalmeetmete kavaga
  ning seoses ning liidu algatustega, mille eesmärk on leevendada majanduskriisi tagajärgi ning aidata kaasa töösuhetega tegelevate organisatsioonide oskusteabe ja tavade kvaliteedi parandamisele ja levikule. Assigneering hõlmab tööstusharudevahelise ja valdkondliku sotsiaalse dialoogi edendamiseks mõeldud toetusi kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 154. Seetõttu tuleb assigneeringuid kasutada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalike konsultatsioonide, kohtumiste, läbirääkimiste ja muude toimingute rahastamiseks.

Lisaks sellele ja nagu pealkirjastki näha, on assigneering mõeldud töösuhete valdkonna meetmete toetamiseks, eelkõige eriteadmiste arendamiseks ja liiduga seotud teabe vahetamiseks.

Assigneering on mõeldud ka kandidaatriikide tööturu osapoolte esindajaid hõlmavate meetmete rahastamiseks, mille konkreetne eesmärk on edendada sotsiaalset dialoogi liidu tasandil. Assigneeringut kasutatakse ka selleks, et edendada naiste ja meeste võrdset osalust nii ametiühingute kui ka tööandjate organisatsioonide otsuseid tegevates organites. Kaks viimast elementi on valdkondadevahelised.

Nende eesmärkide alusel on loodud kaks alaprogrammi:

| — | sotsiaalse dialoogi toetamine Euroopas; |
| --- | --- |

—

sotsiaalse dialoogi toetamine Euroopas;

| — | eriteadmiste täiendamine tööstusharudevaheliste suhete valdkonnas. |
| --- | --- |

—

eriteadmiste täiendamine tööstusharudevaheliste suhete valdkonnas.

Assigneering peaks eelkõige katma järgmist:

| — | kulud, mis on seotud uuringute, konsultatsioonide, ekspertide kohtumiste, läbirääkimiste, teavitamismeetmete, trükistega ja muude tegevustega, millel on otsene seos eespool nimetatud eesmärgi saavutamisega või käesoleva eelarverea alla kuuluvate meetmetega, samuti kõik muud kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid, |
| --- | --- |

—

kulud, mis on seotud uuringute, konsultatsioonide, ekspertide kohtumiste, läbirääkimiste, teavitamismeetmete, trükistega ja muude tegevustega, millel on otsene seos eespool nimetatud eesmärgi saavutamisega või käesoleva eelarverea alla kuuluvate meetmetega, samuti kõik muud kulud, mis on seotud tehnilise ja haldusabiga ega hõlma komisjoni tellimusel riigiasutustele ühekordsete teenuse osutamise lepingutega pandud ülesandeid,

| — | sotsiaalpartnerite võetavad meetmed sotsiaaldialoogi edendamiseks (sealhulgas sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamiseks) tootmisharude ja sektorite tasandil, |
| --- | --- |

—

sotsiaalpartnerite võetavad meetmed sotsiaaldialoogi edendamiseks (sealhulgas sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamiseks) tootmisharude ja sektorite tasandil,

| — | meetmed, millega parandatakse teadlikkust töösuhetega tegelevatest organisatsioonidest ja vastavatest tavadest ELis ning tulemuste levitamisest, |
| --- | --- |

—

meetmed, millega parandatakse teadlikkust töösuhetega tegelevatest organisatsioonidest ja vastavatest tavadest ELis ning tulemuste levitamisest,

| — | kandidaatriikide sotsiaalpartnerite esindajaid hõlmavad meetmed, mille konkreetne eesmärk on edendada sotsiaalset dialoogi liidu tasandil. Assigneeringut kasutatakse ka selleks, et edendada naiste ja meeste võrdset osalust nii ametiühingute kui ka tööandjate organisatsioonide otsuseid tegevates organites, |
| --- | --- |

—

kandidaatriikide sotsiaalpartnerite esindajaid hõlmavad meetmed, mille konkreetne eesmärk on edendada sotsiaalset dialoogi liidu tasandil. Assigneeringut kasutatakse ka selleks, et edendada naiste ja meeste võrdset osalust nii ametiühingute kui ka tööandjate organisatsioonide otsuseid tegevates organites,

| — | meetmed töösuhete valdkonnas meetmete toetamiseks, eelkõige eriteadmiste arendamiseks ja liiduga seotud teabe vahetamiseks. |
| --- | --- |

—

meetmed töösuhete valdkonnas meetmete toetamiseks, eelkõige eriteadmiste arendamiseks ja liiduga seotud teabe vahetamiseks.

Õiguslik alus

Ülesanne, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 154 ja 155 vahetult komisjonile antud erivolitustest.

| 15 02 10 | Iga-aastased eriüritused |
| --- | --- |

15 02 10

Iga-aastased eriüritused

Märkused

Selle eelarverea märkused on järgmised:

Lisada järgmine tekst:

Assigneering on ette nähtud teatavate iga-aastaste spordiüritustega seotud kulude rahastamiseks.

Iga-aastane eriüritus: Euroopa liikumisnädal

Kulukohustused: 1 000 000 eurot; maksed: 1 000 000 eurot.

Euroopa liikumisnädal on üleeuroopaline juhtüritus, mille raames propageeritakse amatöörsporti ja füüsilist aktiivsust ning nende positiivset mõju Euroopa kodanikele ja ühiskonnale.

Osana eesmärgist, mis seisneb selles, et 2020. aastaks lisanduks 100 miljonit aktiivselt spordi ja muu füüsilise tegevusega tegelevat eurooplast, on 2014. aasta liikumisnädal alt üles suunatud lähenemisviis, mis kaasab kohalikud kogukonnad, spordiklubid, koolid, töökohad ja linnad ulatuslikku sporti ja füüsilist aktiivsust propageerivasse tegevusse. See on osa Euroopa kampaaniast NowWeMove ja aitab seega muuta Euroopa kodanikel oma elu füüsiliselt aktiivsemaks ja tervislikumaks.

2014. aasta liikumisnädala raames korraldatakse kõigis 28 liikmesriigis ja vähemalt 150 linnas vähemalt 300 üritust, kus tutvustatakse uusi spordi- ja füüsilise aktiivsuse algatusi ning tõstetakse esile arvukad olemasolevad tulemuslikud meetmed.

Iga-aastane eriüritus: 2014. aastal Belgias Antwerpenis toimuvad eriolümpia suvemängud

Kulukohustused: 2 000 000 eurot; maksed: 2 000 000 eurot.

Assigneering on ette nähtud iga-aastaste eriüritustega seotud kulude rahastamiseks. 2 000 000 euro suurusest assigneeringust kaasrahastatakse mitmeaastast üritust ehk (2014. aasta 13.–20. septembrini) Belgias Antwerpenis toimuvaid Euroopa eriolümpia suvemänge. Selle raha abil on ka kõigi 28 liikmesriigi sportlastel võimalik treenida, end ette valmistada ja Belgias toimuvatest mängudest osa võtta.

Üritusest võtab osa 2 000 sportlast ja delegatsiooni 58 riigist ning see kestab 10 päeva. Üle 4 000 vabatahtliku aitab selle spordiürituse kordumatuks muuta. Lisaks spordiprogrammile toimub muidki (teadus-, haridus- ja pereprogrammid) üritusi. Üritus toimub Antwerpenis ja sportlased hakkavad elama 30 Belgia linnas. Mängude eel, nende ajal ja peale mänge korraldatakse palju eriüritusi.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/160 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/160

---

P7_TA(2013)0473

Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmine – Küprose struktuurifondide programmide rahastamine

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

(2016/C 436/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 2014. aasta eelarveprojekti (COM(2013)0450), mille komisjon esitas 28. juunil 2013. aastal ja mida muudeti kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1 (COM(2013)0644), mille komisjon esitas 18. septembril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta eelarveprojekti (COM(2013)0450), mille komisjon esitas 28. juunil 2013. aastal ja mida muudeti kirjaliku muutmisettepanekuga nr 1 (COM(2013)0644), mille komisjon esitas 18. septembril 2013. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0647 – C7–0302/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0647 – C7–0302/2013),

| — | võttes arvesse nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 11,

| — | võttes arvesse institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 12,

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta seisukohta 2014. aasta üldeelarve projekti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta seisukohta 2014. aasta üldeelarve projekti kohta,

| — | võttes arvesse lepituskomitees 12. novembril 2013. aastal heaks kiidetud ühist teksti (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees 12. novembril 2013. aastal heaks kiidetud ühist teksti (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0388/2013),

| A. | arvestades, et pärast kõigi võimaluste uurimist rubriigi 1b alusel tehtavate kulukohustuste assigneeringute ümberjaotamiseks näib vajalik võtta kulukohustuste assigneeringute osas kasutusele paindlikkusinstrumendi vahendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast kõigi võimaluste uurimist rubriigi 1b alusel tehtavate kulukohustuste assigneeringute ümberjaotamiseks näib vajalik võtta kulukohustuste assigneeringute osas kasutusele paindlikkusinstrumendi vahendid;

| B. | arvestades, et komisjon tegi ettepaneku võtta Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve täiendavaks rahastamiseks kasutusele paindlikkusinstrumendi vahendeid 78 miljoni euro ulatuses, ületades seega rubriigi 1b ülemmäära, et rahastada Küprosele ette nähtud struktuurifondide programme, eraldades struktuurifondidest Küprosele 2014. aastal täiendavalt kokku 100 miljonit eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon tegi ettepaneku võtta Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve täiendavaks rahastamiseks kasutusele paindlikkusinstrumendi vahendeid 78 miljoni euro ulatuses, ületades seega rubriigi 1b ülemmäära, et rahastada Küprosele ette nähtud struktuurifondide programme, eraldades struktuurifondidest Küprosele 2014. aastal täiendavalt kokku 100 miljonit eurot;

| 1. | märgib, et vaatamata kulukohustuste piiratud suurendamisele mõnel eelarvereal ja mitmetele kärbetele muudel eelarveridadel ei võimalda 2014. aasta ülemmäärad alamrubriigi 1b kulukohustuste osas piisavalt rahastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu teostatavaid liidu tähtsaid ja kiireloomulisi poliitilisi prioriteete; |
| --- | --- |

1.

märgib, et vaatamata kulukohustuste piiratud suurendamisele mõnel eelarvereal ja mitmetele kärbetele muudel eelarveridadel ei võimalda 2014. aasta ülemmäärad alamrubriigi 1b kulukohustuste osas piisavalt rahastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu teostatavaid liidu tähtsaid ja kiireloomulisi poliitilisi prioriteete;

| 2. | nõustub paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega kulukohustuste osas – alamrubriigi 1b alusel – Küprose struktuurifondi programmide rahastamiseks kokku 89 330 000 euro suuruses summas; |
| --- | --- |

2.

nõustub paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega kulukohustuste osas – alamrubriigi 1b alusel – Küprose struktuurifondi programmide rahastamiseks kokku 89 330 000 euro suuruses summas;

| 3. | kordab, et selle instrumendi kasutuselevõtmisega, nagu on ette nähtud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklis 11, toonitatakse veel kord, et liidu eelarve peab olema järjest paindlikum; |
| --- | --- |

3.

kordab, et selle instrumendi kasutuselevõtmisega, nagu on ette nähtud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklis 11, toonitatakse veel kord, et liidu eelarve peab olema järjest paindlikum;

| 4. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

4.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2014/97/EL).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/162

---

P7_TA(2013)0474

Paranduseelarve projekt nr 9/2013: ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine Rumeenia toetuseks (põud ja metsatulekahjud 2012. aastal) ning Saksamaa, Austria ja Tšehhi Vabariigi toetuseks (üleujutused 2013. aasta mais ja juunis)

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2013. aasta paranduseelarve projekti nr 9/2013 kohta, III jagu – Komisjon (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

(2016/C 436/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (2),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) („institutsioonidevaheline kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) („institutsioonidevaheline kokkulepe“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 9/2013, mille komisjon võttis vastu 3. oktoobril 2013. aastal (COM(2013)0691), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 9/2013, mille komisjon võttis vastu 3. oktoobril 2013. aastal (COM(2013)0691),

| — | võttes arvesse 30. oktoobril 2013. aastal vastu võetud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 9/2013 kohta (14872/2013 – C7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. oktoobril 2013. aastal vastu võetud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 9/2013 kohta (14872/2013 – C7-0388/2013),

| — | võttes arvesse lepituskomitees 12. novembril 2013. aastal heaks kiidetud ühiseid järeldusi (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees 12. novembril 2013. aastal heaks kiidetud ühiseid järeldusi (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 75b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 75b,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0390/2013),

| A. | arvestades, et 2013. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 9 sisuks on ELi Solidaarsusfondi („fond“) kasutuselevõtmine 400,5 miljoni euro ulatuses kulukohustuste ja maksete assigneeringutena seoses põua ja metsatulekahjudega 2012. aasta suvel Rumeenias ning üleujutustega 2013. aasta mais ja juunis Saksamaal, Austrias ja Tšehhi Vabariigis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2013. aasta eelarve paranduseelarve projekti nr 9 sisuks on ELi Solidaarsusfondi („fond“) kasutuselevõtmine 400,5 miljoni euro ulatuses kulukohustuste ja maksete assigneeringutena seoses põua ja metsatulekahjudega 2012. aasta suvel Rumeenias ning üleujutustega 2013. aasta mais ja juunis Saksamaal, Austrias ja Tšehhi Vabariigis;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 9/2013 eesmärk on ametlikult korrigeerida 2013. aasta eelarvet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 9/2013 eesmärk on ametlikult korrigeerida 2013. aasta eelarvet;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 9/2013; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 9/2013;

| 2. | nõuab, et nõukogu teeks lõpu Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 314 lõike 3 kohaste seisukohtade esitamisele õigusaktide vormis (st otsusena), kuna see ei ole kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 314, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus oma 17. septembri 2013. aasta otsuses kohtuasjas C-77/11 nõukogu v Euroopa Parlament; meenutab, et ELi toimimise lepingu artikli 314 lõike 3 kohane seisukoht on ettevalmistav akt ja kehtib alates vastuvõtmise kuupäevast; toonitab, et Euroopa Parlament lükkab tagasi ja eirab iga punkti, millega nõukogu proovib kehtestada oma seisukoha kehtivuse tingimuseks eelarvemenetluses erineva eelarve, paranduseelarve või seadusandliku akti eelneva heakskiitmise parlamendis; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et nõukogu teeks lõpu Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 314 lõike 3 kohaste seisukohtade esitamisele õigusaktide vormis (st otsusena), kuna see ei ole kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 314, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus oma 17. septembri 2013. aasta otsuses kohtuasjas C-77/11 nõukogu v Euroopa Parlament; meenutab, et ELi toimimise lepingu artikli 314 lõike 3 kohane seisukoht on ettevalmistav akt ja kehtib alates vastuvõtmise kuupäevast; toonitab, et Euroopa Parlament lükkab tagasi ja eirab iga punkti, millega nõukogu proovib kehtestada oma seisukoha kehtivuse tingimuseks eelarvemenetluses erineva eelarve, paranduseelarve või seadusandliku akti eelneva heakskiitmise parlamendis;

| 3. | taunib nõukogu seisukohta paranduseelarve nr 9/2013 kohta, millega muudetakse komisjoni ettepanekut eesmärgiga rahastada fondi kasutuselevõtmist täielikult ümberpaigutamistega eelarveridadelt, millele prognoositakse alatäitmist 2013. aasta lõpu seisuga, millele komisjon osutas 2013. aasta koondümberpaigutamise ettepanekus (DEC 26/2013); |
| --- | --- |

3.

taunib nõukogu seisukohta paranduseelarve nr 9/2013 kohta, millega muudetakse komisjoni ettepanekut eesmärgiga rahastada fondi kasutuselevõtmist täielikult ümberpaigutamistega eelarveridadelt, millele prognoositakse alatäitmist 2013. aasta lõpu seisuga, millele komisjon osutas 2013. aasta koondümberpaigutamise ettepanekus (DEC 26/2013);

| 4. | toetab 12. novembril 2013. aastal lepituskomitee raames saavutatud kokkulepet, mille eesmärk on rahastada fondi kasutuselevõtmist maksete assigneeringutena 2013. aastal kuni 250,5 miljoni euro ulatuses ümberpaigutamiste kaudu ja 150 miljoni euro ulatuses 2014. aastal uute assigneeringute abil; märgib rahuloluga, et see võimaldab rahastada koondümberpaigutamises tuvastatud teadustegevusega seotud vajadusi 200 miljoni euro ulatuses, mis võimaldab eelkõige allkirjastada mitmeid uusi teadusuuringute lepinguid veel käesoleval aastal; |
| --- | --- |

4.

toetab 12. novembril 2013. aastal lepituskomitee raames saavutatud kokkulepet, mille eesmärk on rahastada fondi kasutuselevõtmist maksete assigneeringutena 2013. aastal kuni 250,5 miljoni euro ulatuses ümberpaigutamiste kaudu ja 150 miljoni euro ulatuses 2014. aastal uute assigneeringute abil; märgib rahuloluga, et see võimaldab rahastada koondümberpaigutamises tuvastatud teadustegevusega seotud vajadusi 200 miljoni euro ulatuses, mis võimaldab eelkõige allkirjastada mitmeid uusi teadusuuringute lepinguid veel käesoleval aastal;

| 5. | rõhutab siiski, et Euroopa Parlament jääb kindlaks oma põhimõttele, et fondi sarnaste erivahendite rahastamiseks tuleks kanda eelarvesse assigneeringuid, mis ületavad mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid, ja ei toeta 2014. aasta eelarvet käsitlevatele ühistele järeldustele lisatud nõukogu ühepoolset avaldust maksete assigneeringute kohta; |
| --- | --- |

5.

rõhutab siiski, et Euroopa Parlament jääb kindlaks oma põhimõttele, et fondi sarnaste erivahendite rahastamiseks tuleks kanda eelarvesse assigneeringuid, mis ületavad mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid, ja ei toeta 2014. aasta eelarvet käsitlevatele ühistele järeldustele lisatud nõukogu ühepoolset avaldust maksete assigneeringute kohta;

| 6. | muudab seetõttu nõukogu seisukohta järgmiselt:









  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| Eelarverida | Kirjeldus | KA | MA |
| 06 06 02 03 | Ühisettevõte SESAR | | 12,458 |
| 08 02 02 | Koostöö – Tervis – Innovatiivsete Ravimite Algatuse ühisettevõte | | 17,981 |
| 08 04 01 | Koostöö – Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad | | 19,936 |
| 08 06 01 | Koostöö – Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus) | | 2,804 |
| 08 10 01 | Ideed | | 41,884 |
| 08 19 01 | Võimekus – Teaduspoliitika ühtse arendamise toetamine | | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja sidetehnoloogiad — Koostöö) | | 40,813 |
| 10 03 01 | Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus | | 0,406 |
| 15 07 77 | Inimesed | | 63,313 |
| 13 06 01 | Euroopa Liidu Solidaarsusfond — Liikmesriigid | | - 150,000 |
| 01 03 02 | Makromajanduslik finantsabi | | -10,000 |
| 04 05 01 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) | | -13,116 |
| 08 01 04 31 | Teadusuuringute Rakendusamet (REA) | -3,915 | -3,915 |
| 08 01 05 01 | Teadustöötajatega seotud kulud | -7,230 | -7,230 |
| 08 01 05 03 | Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud | -15,739 | -15,739 |
| KOKKU | - 26,884 | 0 |

6.

muudab seetõttu nõukogu seisukohta järgmiselt:

(miljonites eurodes)

Eelarverida

Kirjeldus

KA

MA

06 06 02 03

Ühisettevõte SESAR

12,458

08 02 02

Koostöö – Tervis – Innovatiivsete Ravimite Algatuse ühisettevõte

17,981

08 04 01

Koostöö – Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

19,936

08 06 01

Koostöö – Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus)

2,804

08 10 01

Ideed

41,884

08 19 01

Võimekus – Teaduspoliitika ühtse arendamise toetamine

0,406

09 04 01 01

Info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja sidetehnoloogiad — Koostöö)

40,813

10 03 01

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus

0,406

15 07 77

Inimesed

63,313

13 06 01

Euroopa Liidu Solidaarsusfond — Liikmesriigid

- 150,000

01 03 02

Makromajanduslik finantsabi

-10,000

04 05 01

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

-13,116

08 01 04 31

Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

-3,915

-3,915

08 01 05 01

Teadustöötajatega seotud kulud

-7,230

-7,230

08 01 05 03

Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud

-15,739

-15,739

KOKKU

- 26,884

0

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 66, 8.3.2013.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4)  20. novembri 2013. aasta P7_TA(2013)0472 lisa.

---

EELARVE LISA:

PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 9/2013

KULUD — KULUD

Arvandmed

| Jaotis | Rubriik | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |
| 02 | Ettevõtlus | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 | | | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 |
| 03 | Konkurents | 92 219 149 | 92 219 149 | | | 92 219 149 | 92 219 149 |
| 04 | Tööhõive ja sotsiaalküsimused | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu arendamine | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |
| 07 | Keskkond ja kliimameetmed | 498 383 275 | 404 177 073 | | | 498 383 275 | 404 177 073 |
| 08 | Teadusuuringud | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |
| 09 | Sidevõrgud, edastatav sisu ja sidetehnoloogia | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 508 097 196 | | | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 548 909 877 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 919 262 394 | 763 270 938 | | | 919 262 394 | 763 270 938 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 | | | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 |
| 12 | Siseturg | 103 313 472 | 101 938 194 | | | 103 313 472 | 101 938 194 |
| 40 02 41 | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 | | | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 |
| 13 | Regionaalpoliitika | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 144 620 394 | 127 227 655 | | | 144 620 394 | 127 227 655 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |
| 16 | Teabevahetus | 265 992 159 | 252 703 941 | | | 265 992 159 | 252 703 941 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 634 370 124 | 598 986 674 | | | 634 370 124 | 598 986 674 |
| 18 | Siseasjad | 1 227 109 539 | 906 396 228 | | | 1 227 109 539 | 906 396 228 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 | | | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 |
| 19 | Välissuhted | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 | | | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 |
| 20 | Kaubandus | 107 473 453 | 104 177 332 | | | 107 473 453 | 104 177 332 |
| 21 | Areng ja suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 | | | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 |
| 22 | Laienemine | 1 091 261 928 | 913 197 071 | | | 1 091 261 928 | 913 197 071 |
| 23 | Humanitaarabi | 917 322 828 | 979 489 048 | | | 917 322 828 | 979 489 048 |
| 24 | Pettustevastane võitlus | 75 427 800 | 69 443 664 | | | 75 427 800 | 69 443 664 |
| 40 01 40 | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 | | | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 193 336 661 | 194 086 661 | | | 193 336 661 | 194 086 661 |
| 26 | Komisjoni haldus | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 | | | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 |
| 27 | Eelarve | 142 450 570 | 142 450 570 | | | 142 450 570 | 142 450 570 |
| 28 | Audit | 11 879 141 | 11 879 141 | | | 11 879 141 | 11 879 141 |
| 29 | Statistika | 82 071 571 | 114 760 614 | | | 82 071 571 | 114 760 614 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 | | | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 | | | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 |
| 31 | Keeletalitused | 396 815 433 | 396 815 433 | | | 396 815 433 | 396 815 433 |
| 32 | Energeetika | 738 302 781 | 814 608 051 | | | 738 302 781 | 814 608 051 |
| 33 | Õigusküsimused | 218 238 524 | 184 498 972 | | | 218 238 524 | 184 498 972 |
| 40 | Reservid | 1 049 836 185 | 231 697 385 | | | 1 049 836 185 | 231 697 385 |
| | Kogusumma | 148 190 800 171 | 140 923 582 776 | 373 635 089 | | 148 564 435 260 | 140 923 582 776 |
| | Reservidest: 40 01 40, 40 02 41 | 285 721 185 | 151 697 385 | | | 285 721 185 | 151 697 385 |

Jaotis

Rubriik

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

02

Ettevõtlus

1 157 245 386

1 376 115 339

1 157 245 386

1 376 115 339

03

Konkurents

92 219 149

92 219 149

92 219 149

92 219 149

04

Tööhõive ja sotsiaalküsimused

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

05

Põllumajandus ja maaelu arendamine

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

06

Liikuvus ja transport

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

07

Keskkond ja kliimameetmed

498 383 275

404 177 073

498 383 275

404 177 073

08

Teadusuuringud

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

09

Sidevõrgud, edastatav sisu ja sidetehnoloogia

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

10

Otsene teadustegevus

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

11

Merendus ja kalandus

919 262 394

763 270 938

919 262 394

763 270 938

40 01 40, 40 02 41

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

12

Siseturg

103 313 472

101 938 194

103 313 472

101 938 194

40 02 41

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

13

Regionaalpoliitika

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

14

Maksukorraldus ja tolliliit

144 620 394

127 227 655

144 620 394

127 227 655

15

Haridus ja kultuur

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

16

Teabevahetus

265 992 159

252 703 941

265 992 159

252 703 941

17

Tervise- ja tarbijakaitse

634 370 124

598 986 674

634 370 124

598 986 674

18

Siseasjad

1 227 109 539

906 396 228

1 227 109 539

906 396 228

40 01 40, 40 02 41

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

19

Välissuhted

5 001 226 243

3 292 737 301

5 001 226 243

3 292 737 301

20

Kaubandus

107 473 453

104 177 332

107 473 453

104 177 332

21

Areng ja suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega

1 571 699 626

1 235 408 520

1 571 699 626

1 235 408 520

22

Laienemine

1 091 261 928

913 197 071

1 091 261 928

913 197 071

23

Humanitaarabi

917 322 828

979 489 048

917 322 828

979 489 048

24

Pettustevastane võitlus

75 427 800

69 443 664

75 427 800

69 443 664

40 01 40

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

193 336 661

194 086 661

193 336 661

194 086 661

26

Komisjoni haldus

1 030 021 548

1 023 305 407

1 030 021 548

1 023 305 407

27

Eelarve

142 450 570

142 450 570

142 450 570

142 450 570

28

Audit

11 879 141

11 879 141

11 879 141

11 879 141

29

Statistika

82 071 571

114 760 614

82 071 571

114 760 614

40 01 40, 40 02 41

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

31

Keeletalitused

396 815 433

396 815 433

396 815 433

396 815 433

32

Energeetika

738 302 781

814 608 051

738 302 781

814 608 051

33

Õigusküsimused

218 238 524

184 498 972

218 238 524

184 498 972

40

Reservid

1 049 836 185

231 697 385

1 049 836 185

231 697 385

Kogusumma

148 190 800 171

140 923 582 776

373 635 089

148 564 435 260

140 923 582 776

Reservidest: 40 01 40, 40 02 41

285 721 185

151 697 385

285 721 185

151 697 385

JAOTIS XX — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA

Arvandmed

Klassifikatsioon liigi järgi

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX 01 | Halduskulud poliitikavaldkondade kaupa | | | | |
| XX 01 01 | Eri poliitikavaldkondades alaliselt töötava personaliga seotud kulud | | | | |
| XX 01 01 01 | Institutsioonis alaliselt töötava personaliga seotud kulud | | | | |
| XX 01 01 01 01 | Töötasud ja toetused | 5 | 1 835 168 000 | | 1 835 168 000 |
| XX 01 01 01 02 | Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud kulud ja toetused | 5 | 14 878 000 | | 14 878 000 |
| XX 01 01 01 03 | Töötasude korrigeerimine | 5 | 15 496 000 | | 15 496 000 |
| | Vahesumma | | 1 865 542 000 | | 1 865 542 000 |
| XX 01 01 02 | Liidu delegatsioonides alaliselt töötava komisjoni personaliga seotud kulud | | | | |
| XX 01 01 02 01 | Töötasud ja toetused | 5 | 110 428 000 | | 110 428 000 |
| XX 01 01 02 02 | Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud kulud ja toetused | 5 | 7 462 000 | | 7 462 000 |
| XX 01 01 02 03 | Assigneeringud töötasude korrigeerimiseks | 5 | 871 000 | | 871 000 |
| | Vahesumma | | 118 761 000 | | 118 761 000 |
| | Artikkel XX 01 01 — Vahesumma | | 1 984 303 000 | | 1 984 303 000 |
| XX 01 02 | Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud | | | | |
| XX 01 02 01 | Institutsiooni heaks töötavad koosseisuvälised töötajad | | | | |
| XX 01 02 01 01 | Lepingulised töötajad | 5 | 66 373 486 | | 66 373 486 |
| XX 01 02 01 02 | Renditud tööjõud ning eri tegevusalade tehniline ja haldustugi | 5 | 23 545 000 | | 23 545 000 |
| XX 01 02 01 03 | Ajutiselt institutsiooni juurde lähetatud riiklikud avalikud teenistujad | 5 | 39 727 000 | | 39 727 000 |
| | Vahesumma | | 129 645 486 | | 129 645 486 |
| XX 01 02 02 | Komisjoni koosseisuvälised töötajad liidu delegatsioonides | | | | |
| XX 01 02 02 01 | Muu personali töötasud | 5 | 7 619 000 | | 7 619 000 |
| XX 01 02 02 02 | Noorte ekspertide ja riikide lähetatud ekspertide koolitamine | 5 | 2 300 000 | | 2 300 000 |
| XX 01 02 02 03 | Muu personali ja muude teenustega seotud kulud | 5 | 256 000 | | 256 000 |
| | Vahesumma | | 10 175 000 | | 10 175 000 |
| XX 01 02 11 | Institutsiooni muud juhtimiskulud | | | | |
| XX 01 02 11 01 | Lähetus- ja esinduskulud | 5 | 56 391 000 | | 56 391 000 |
| XX 01 02 11 02 | Konverentside ja koosolekutega seotud kulud | 5 | 27 008 000 | | 27 008 000 |
| XX 01 02 11 03 | Komiteede koosolekud | 5 | 12 863 000 | | 12 863 000 |
| XX 01 02 11 04 | Uuringud ja konsultatsioonid | 5 | 6 400 000 | | 6 400 000 |
| XX 01 02 11 05 | Info- ja juhtimissüsteemid | 5 | 26 985 000 | | 26 985 000 |
| XX 01 02 11 06 | Täiendus- ja juhtimiskoolitus | 5 | 13 500 000 | | 13 500 000 |
| | Vahesumma | | 143 147 000 | | 143 147 000 |
| XX 01 02 12 | Muud juhtimiskulud seoses liidu delegatsioonides töötava komisjoni personaliga | | | | |
| XX 01 02 12 01 | Lähetus-, konverentsi- ja esinduskulud | 5 | 6 328 000 | | 6 328 000 |
| XX 01 02 12 02 | Delegatsioonide töötajate lisakoolitus | 5 | 500 000 | | 500 000 |
| | Vahesumma | | 6 828 000 | | 6 828 000 |
| | Artikkel XX 01 02 — Vahesumma | | 289 795 486 | | 289 795 486 |
| XX 01 03 | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja hoonetega seotud kulud | | | | |
| XX 01 03 01 | Komisjoni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud | | | | |
| XX 01 03 01 03 | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmed | 5 | 54 525 000 | | 54 525 000 |
| XX 01 03 01 04 | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused | 5 | 63 545 000 | | 63 545 000 |
| | Vahesumma | | 118 070 000 | | 118 070 000 |
| XX 01 03 02 | Hooned ja liidu delegatsioonides töötava komisjoni personaliga seotud muud kulud | | | | |
| XX 01 03 02 01 | Soetamine, üürimine ja sellega seotud kulud | 5 | 46 908 000 | | 46 908 000 |
| XX 01 03 02 02 | Seadmed, sisustus, varustus ja teenused | 5 | 9 638 000 | | 9 638 000 |
| | Vahesumma | | 56 546 000 | | 56 546 000 |
| | Artikkel XX 01 03 — Vahesumma | | 174 616 000 | | 174 616 000 |
| XX 01 05 | Kaudse teadustegevuse alaliselt töötava personaliga seotud kulud | | | | |
| XX 01 05 01 | Kaudse teadustegevuse alaliselt töötava personaliga seotud töötasud ja toetused | 1.1 | 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |
| XX 01 05 02 | Kaudse teadustegevuse koosseisuvälised töötajad | 1.1 | 47 262 000 | | 47 262 000 |
| XX 01 05 03 | Muud kaudse teadustegevusega seotud juhtimiskulud | 1.1 | 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |
| | Artikkel XX 01 05 — Vahesumma | | 324 744 000 | -22 969 000 | 301 775 000 |
| | Peatükk XX 01 — Kogusumma | | 2 773 458 486 | -22 969 000 | 2 750 489 486 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

XX 01

Halduskulud poliitikavaldkondade kaupa

XX 01 01

Eri poliitikavaldkondades alaliselt töötava personaliga seotud kulud

XX 01 01 01

Institutsioonis alaliselt töötava personaliga seotud kulud

XX 01 01 01 01

Töötasud ja toetused

5

1 835 168 000

1 835 168 000

XX 01 01 01 02

Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud kulud ja toetused

5

14 878 000

14 878 000

XX 01 01 01 03

Töötasude korrigeerimine

5

15 496 000

15 496 000

Vahesumma

1 865 542 000

1 865 542 000

XX 01 01 02

Liidu delegatsioonides alaliselt töötava komisjoni personaliga seotud kulud

XX 01 01 02 01

Töötasud ja toetused

5

110 428 000

110 428 000

XX 01 01 02 02

Töölevõtmise, üleviimise ja teenistuse lõpetamisega seotud kulud ja toetused

5

7 462 000

7 462 000

XX 01 01 02 03

Assigneeringud töötasude korrigeerimiseks

5

871 000

871 000

Vahesumma

118 761 000

118 761 000

Artikkel XX 01 01 — Vahesumma

1 984 303 000

1 984 303 000

XX 01 02

Koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud

XX 01 02 01

Institutsiooni heaks töötavad koosseisuvälised töötajad

XX 01 02 01 01

Lepingulised töötajad

5

66 373 486

66 373 486

XX 01 02 01 02

Renditud tööjõud ning eri tegevusalade tehniline ja haldustugi

5

23 545 000

23 545 000

XX 01 02 01 03

Ajutiselt institutsiooni juurde lähetatud riiklikud avalikud teenistujad

5

39 727 000

39 727 000

Vahesumma

129 645 486

129 645 486

XX 01 02 02

Komisjoni koosseisuvälised töötajad liidu delegatsioonides

XX 01 02 02 01

Muu personali töötasud

5

7 619 000

7 619 000

XX 01 02 02 02

Noorte ekspertide ja riikide lähetatud ekspertide koolitamine

5

2 300 000

2 300 000

XX 01 02 02 03

Muu personali ja muude teenustega seotud kulud

5

256 000

256 000

Vahesumma

10 175 000

10 175 000

XX 01 02 11

Institutsiooni muud juhtimiskulud

XX 01 02 11 01

Lähetus- ja esinduskulud

5

56 391 000

56 391 000

XX 01 02 11 02

Konverentside ja koosolekutega seotud kulud

5

27 008 000

27 008 000

XX 01 02 11 03

Komiteede koosolekud

5

12 863 000

12 863 000

XX 01 02 11 04

Uuringud ja konsultatsioonid

5

6 400 000

6 400 000

XX 01 02 11 05

Info- ja juhtimissüsteemid

5

26 985 000

26 985 000

XX 01 02 11 06

Täiendus- ja juhtimiskoolitus

5

13 500 000

13 500 000

Vahesumma

143 147 000

143 147 000

XX 01 02 12

Muud juhtimiskulud seoses liidu delegatsioonides töötava komisjoni personaliga

XX 01 02 12 01

Lähetus-, konverentsi- ja esinduskulud

5

6 328 000

6 328 000

XX 01 02 12 02

Delegatsioonide töötajate lisakoolitus

5

500 000

500 000

Vahesumma

6 828 000

6 828 000

Artikkel XX 01 02 — Vahesumma

289 795 486

289 795 486

XX 01 03

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete, teenuste ja hoonetega seotud kulud

XX 01 03 01

Komisjoni info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud

XX 01 03 01 03

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmed

5

54 525 000

54 525 000

XX 01 03 01 04

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused

5

63 545 000

63 545 000

Vahesumma

118 070 000

118 070 000

XX 01 03 02

Hooned ja liidu delegatsioonides töötava komisjoni personaliga seotud muud kulud

XX 01 03 02 01

Soetamine, üürimine ja sellega seotud kulud

5

46 908 000

46 908 000

XX 01 03 02 02

Seadmed, sisustus, varustus ja teenused

5

9 638 000

9 638 000

Vahesumma

56 546 000

56 546 000

Artikkel XX 01 03 — Vahesumma

174 616 000

174 616 000

XX 01 05

Kaudse teadustegevuse alaliselt töötava personaliga seotud kulud

XX 01 05 01

Kaudse teadustegevuse alaliselt töötava personaliga seotud töötasud ja toetused

1.1

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

XX 01 05 02

Kaudse teadustegevuse koosseisuvälised töötajad

1.1

47 262 000

47 262 000

XX 01 05 03

Muud kaudse teadustegevusega seotud juhtimiskulud

1.1

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Artikkel XX 01 05 — Vahesumma

324 744 000

-22 969 000

301 775 000

Peatükk XX 01 — Kogusumma

2 773 458 486

-22 969 000

2 750 489 486

PEATÜKK XX 01 — HALDUSKULUD POLIITIKAVALDKONDADE KAUPA

Artikkel XX 01 05 — Kaudse teadustegevuse alaliselt töötava personaliga seotud kulud

Punkt XX 01 05 01 — Kaudse teadustegevuse alaliselt töötava personaliga seotud töötasud ja toetused

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

Märkused

Järgnevad märkused kehtivad kõikide poliitikavaldkondade kohta, mis on seotud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi kaudsete meetmetega (ettevõtlus, tööstus, liikuvus ja transport, teadustegevus, infoühiskond ja meedia, haridus ja kultuur, energeetika).

Assigneering katab kulud, mis on seotud töötajatega, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega, kelle suhtes kohaldatakse personalieeskirju ning kes töötavad kinnitatud ametikohtade loetelus esitatud ametikohtadel ja osalevad kaudsetes meetmetes nii tuumaprogrammide kui ka muude programmide raames.

Nimetatud personalikulude assigneeringud jaotuvad järgmiselt:

| Programm | Assigneering |
| --- | --- |
| Raamprogramm (tuumaenergia) | 22 840 000 |
| Raamprogramm (mis ei ole seotud tuumaenergiaga) | 167 159 000 |
| Kogusumma | 189 999 000 |

Programm

Assigneering

Raamprogramm (tuumaenergia)

22 840 000

Raamprogramm (mis ei ole seotud tuumaenergiaga)

167 159 000

Kogusumma

189 999 000

Punktis kirjendatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kirjendatud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e–g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva jaotise kulude eelarvestuse osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/970/Euratom, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (ELT L 400, 30.12.2006, lk 60).

Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).

Nõukogu otsus 2006/972/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 243).

Nõukogu otsus 2006/973/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Inimesed“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 270).

Nõukogu otsus 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 299).

Nõukogu otsus 2006/976/Euratom, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamise eriprogrammi (ELT L 400, 30.12.2006, lk 404).

Nõukogu otsus 2012/93/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 25).

Nõukogu määrus (Euratom) nr 139/2012, 19. detsember 2011, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 1).

Nõukogu otsus 2012/94/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi (ELT L 47, 18.2.2012, lk 33).

Punkt XX 01 05 03 — Muud kaudse teadustegevusega seotud juhtimiskulud

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Märkused

Järgnevad märkused kehtivad kõikide poliitikavaldkondade kohta, mis on seotud teadustegevuse seitsmenda raamprogrammi kaudsete meetmetega (ettevõtlus, tööstus, liikuvus ja transport, teadustegevus, infoühiskond ja meedia, haridus ja kultuur, energeetika).

Assigneering on ette nähtud teadusuuringute kaudsete meetmete juhtimisega kaasnevate, sealhulgas liidu delegatsioonidesse ametisse määratud töötajatega seotud muude halduskulude katmiseks tuumaprogrammide ja muude programmide raames.

Nimetatud personalikulude assigneeringud jaotuvad järgmiselt:

| Programm | Assigneering |
| --- | --- |
| Raamprogramm (tuumaenergia) | 10 984 000 |
| Raamprogramm (mis ei ole seotud tuumaenergiaga) | 53 530 000 |
| Kogusumma | 64 514 000 |

Programm

Assigneering

Raamprogramm (tuumaenergia)

10 984 000

Raamprogramm (mis ei ole seotud tuumaenergiaga)

53 530 000

Kogusumma

64 514 000

Punktis kirjendatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kirjendatud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e–g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva jaotise kulude eelarvestuse osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/970/Euratom, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (ELT L 400, 30.12.2006, lk 60).

Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).

Nõukogu otsus 2006/972/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 243).

Nõukogu otsus 2006/973/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Inimesed“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 270).

Nõukogu otsus 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 299).

Nõukogu otsus 2006/976/Euratom, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamise eriprogrammi (ELT L 400, 30.12.2006, lk 404).

Nõukogu otsus 2012/93/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 25).

Nõukogu määrus (Euratom) nr 139/2012, 19. detsember 2011, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 1).

Nõukogu otsus 2012/94/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi (ELT L 47, 18.2.2012, lk 33).

JAOTIS 01 — MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND

Arvandmed

| Jaotis Peatükk | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 01 01 | Majanduse ja rahanduse poliitikavaldkonna halduskulud | 5 | 82 524 796 | 82 524 796 | | | 82 524 796 | 82 524 796 |
| 01 02 | Majandus- ja rahaliit | | 13 000 000 | 12 953 676 | | | 13 000 000 | 12 953 676 |
| 01 03 | Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| 01 04 | Finantstehingud ja rahastamisvahendid | | 365 610 000 | 276 532 610 | | | 365 610 000 | 276 532 610 |
| | Jaotis 01 — Kogusumma | | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |

Jaotis Peatükk

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

01 01

Majanduse ja rahanduse poliitikavaldkonna halduskulud

5

82 524 796

82 524 796

82 524 796

82 524 796

01 02

Majandus- ja rahaliit

13 000 000

12 953 676

13 000 000

12 953 676

01 03

Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 04

Finantstehingud ja rahastamisvahendid

365 610 000

276 532 610

365 610 000

276 532 610

Jaotis 01 — Kogusumma

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

PEATÜKK 01 03 — RAHVUSVAHELISED MAJANDUS- JA RAHANDUSKÜSIMUSED

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 01 03 | Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused | | | | | | | |
| 01 03 01 | Osalus rahvusvaheliste finantsasutuste kapitalis | | | | | | | |
| 01 03 01 01 | Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank — Märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamine | 4 | — | — | | | — | — |
| 01 03 01 02 | Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank — Märgitud kapitali sissenõutav osa | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Artikkel 01 03 01 — Vahesumma | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 01 03 02 | Makromajanduslik finantsabi | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| | Peatükk 01 03 — Kogusumma | | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

01 03

Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused

01 03 01

Osalus rahvusvaheliste finantsasutuste kapitalis

01 03 01 01

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank — Märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamine

4

—

—

—

—

01 03 01 02

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank — Märgitud kapitali sissenõutav osa

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Artikkel 01 03 01 — Vahesumma

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 02

Makromajanduslik finantsabi

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Peatükk 01 03 — Kogusumma

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Artikkel 01 03 02 — Makromajanduslik finantsabi

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Märkused

Selle erakorralise abi eesmärk on leevendada finantsolukorda teatavates kolmandates riikides, kus esineb makromajanduslikke probleeme, millega kaasneb maksebilansi defitsiit ja/või tõsine eelarve tasakaalustamatus.

Sellise abi andmise otseseks tingimuseks on, et abi saavad riigid rakendaksid makromajandusliku stabiliseerimise ning struktuurilise kohandamise meetmeid. Üldjuhul täiendavad liidu meetmed Rahvusvahelise Valuutafondi tegevust, mida kooskõlastatakse muude kahepoolsete rahastajatega.

Komisjon teavitab kaks korda aastas eelarvepädevaid institutsioone abisaajariikide makromajanduslikust olukorrast ning annab kord aastas põhjalikult aru selle abi kasutamisest.

Artikli assigneeringuid kasutatakse ka sellise finantsabi rahastamiseks, mis on mõeldud Venemaaga toimunud konflikti ajal kannatada saanud piirkondade ülesehitamiseks Gruusias. Meetmed peaksid olema suunatud peamiselt riigi makromajanduslikule stabiliseerimisele. Abiks eraldatav kogusumma otsustati rahvusvahelisel rahastajate konverentsil 2008. aastal.

Õiguslik alus

Nõukogu otsus 2006/880/EÜ, 30. november 2006, ühenduse erakorralise finantsabi andmise kohta Kosovole (ELT L 339, 6.12.2006, lk 36).

Nõukogu otsus 2007/860/EÜ, 10. detsember 2007, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Liibanonile (ELT L 337, 21.12.2007, lk 111).

Nõukogu otsus 2009/889/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (ELT L 320, 5.12.2009, lk 1).

Nõukogu otsus 2009/890/EÜ, 30. november 2009, makromajandusliku finantsabi andmise kohta Armeeniale (ELT L 320, 5.12.2009, lk 3).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 938/2010/EL, 20. oktoober 2010, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi (ELT L 277, 21.10.2010, lk 1).

JAOTIS 04 — TÖÖHÕIVE JA SOTSIAALKÜSIMUSED

Arvandmed

| Jaotis Peatükk | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 04 01 | Tööhõive ja sotsiaalküsimuste poliitikavaldkonna halduskulud | | 94 756 546 | 94 756 546 | | | 94 756 546 | 94 756 546 |
| 04 02 | Euroopa Sotsiaalfond | 1 | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 | | | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 |
| 04 03 | Töötamine Euroopas — Sotsiaalne dialoog ja liikuvus | 1 | 79 097 000 | 58 354 054 | | | 79 097 000 | 58 354 054 |
| 04 04 | Tööhõive, sotsiaalne solidaarsus ja sooline võrdõiguslikkus | 1 | 122 286 000 | 108 376 020 | | | 122 286 000 | 108 376 020 |
| 04 05 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) | 1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| 04 06 | Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) — Inimressursside arendamine | 4 | 113 157 077 | 65 152 574 | | | 113 157 077 | 65 152 574 |
| | Jaotis 04 — Kogusumma | | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |

Jaotis Peatükk

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

04 01

Tööhõive ja sotsiaalküsimuste poliitikavaldkonna halduskulud

94 756 546

94 756 546

94 756 546

94 756 546

04 02

Euroopa Sotsiaalfond

1

11 804 862 310

13 358 557 851

11 804 862 310

13 358 557 851

04 03

Töötamine Euroopas — Sotsiaalne dialoog ja liikuvus

1

79 097 000

58 354 054

79 097 000

58 354 054

04 04

Tööhõive, sotsiaalne solidaarsus ja sooline võrdõiguslikkus

1

122 286 000

108 376 020

122 286 000

108 376 020

04 05

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 06

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) — Inimressursside arendamine

4

113 157 077

65 152 574

113 157 077

65 152 574

Jaotis 04 — Kogusumma

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

PEATÜKK 04 05 — GLOBALISEERUMISEGA KOHANEMISE EÜROOPA FOND (EGF)

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 04 05 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) | 1.1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| | Peatükk 04 05 — Kogusumma | | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

04 05

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

04 05 01

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

1.1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Peatükk 04 05 — Kogusumma

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Artikkel 04 05 01 — Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Märkused

Assigneering on ette nähtud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) rahastamiseks, et Euroopa Liidul oleks võimalik ajutiselt ja sihipäraselt abistada töötajaid, kes on kaotanud oma töö globaliseerumisest tingitud oluliste maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärjel, kui nimetatud koondamistel on märgatav kahjulik mõju piirkonna või kohalikule majandusele. Enne 31. detsembrit 2011 esitatud taotluste puhul võib fondi vahendeid kasutada ka nende töötajate toetamiseks, kelle koondamine on otseselt tingitud üleilmsest finants- ja majanduskriisist.

Fondi kulude summa ulatub maksimaalselt 500 miljoni euroni aastas.

Selle reservi eesmärk on vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28 anda täiendavat ajutist toetust töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tõttu, ning aidata neid tööturule tagasitulekul.

EGFi võetud meetmed peaksid täiendama ESFi võetud meetmeid. Tuleb vältida topeltrahastamist nende kahe finantsvahendi alusel.

Sellesse reservi assigneeringute kirjendamise ja fondi kasutuselevõtmise eeskirjad on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 ja määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 12.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1927/2006, 20. detsember 2006, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (ELT L 406, 30.12.2006, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 546/2009, 18. juuni 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (ELT L 167, 29.6.2009, lk 26).

Alusaktid

17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006, lk 1).

JAOTIS 05 — PÕLLUMAJANDUS JA MAAELU ARENDAMINE

Arvandmed

| Jaotis Peatükk | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 05 01 | Põllumajanduse ja maaelu arendamise poliitikavaldkonna halduskulud | | 133 234 504 | 133 234 504 | | | 133 234 504 | 133 234 504 |
| 05 02 | Sekkumised põllumajandusturgudel | 2 | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 | | | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 |
| 05 03 | Otsetoetused | 2 | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 | | | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 |
| 05 04 | Maaelu arendamine | 2 | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 | | | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 |
| 05 05 | Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelsed meetmed | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| 05 06 | Põllumajandus- ja maaelu arendamise poliitika rahvusvahelised küsimused | 4 | 6 629 000 | 5 069 602 | | | 6 629 000 | 5 069 602 |
| 05 07 | Põllumajanduskulude audit | 2 | -84 900 000 | -84 900 000 | | | -84 900 000 | -84 900 000 |
| 05 08 | Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna poliitiline strateegia ja koordineerimine | 2 | 27 307 342 | 33 470 205 | | | 27 307 342 | 33 470 205 |
| | Jaotis 05 — Kogusumma | | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |

Jaotis Peatükk

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

05 01

Põllumajanduse ja maaelu arendamise poliitikavaldkonna halduskulud

133 234 504

133 234 504

133 234 504

133 234 504

05 02

Sekkumised põllumajandusturgudel

2

2 773 440 000

2 772 526 798

2 773 440 000

2 772 526 798

05 03

Otsetoetused

2

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

05 04

Maaelu arendamine

2

14 804 955 797

13 022 586 520

14 804 955 797

13 022 586 520

05 05

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelsed meetmed

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 06

Põllumajandus- ja maaelu arendamise poliitika rahvusvahelised küsimused

4

6 629 000

5 069 602

6 629 000

5 069 602

05 07

Põllumajanduskulude audit

2

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

05 08

Põllumajanduse ja maaelu arengu poliitikavaldkonna poliitiline strateegia ja koordineerimine

2

27 307 342

33 470 205

27 307 342

33 470 205

Jaotis 05 — Kogusumma

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

PEATÜKK 05 05 — PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENDAMISE ÜHINEMISEELSED MEETMED

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 05 05 | Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelsed meetmed | | | | | | | |
| 05 05 01 | Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD) — Varasemate meetmete lõpuleviimine | | | | | | | |
| 05 05 01 01 | Ühinemiseelne rahastamisvahend SAPARD — Programmi lõpuleviimine (2000–2006) | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 01 02 | Ühinemiseelne rahastamisvahend SAPARD — Ühinemiseelse abi lõpuleviimine kaheksa kandidaatriigi suhtes | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Artikkel 05 05 01 — Vahesumma | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 02 | Ühinemiseelse abi rahastamisvahend maaelu arendamiseks (IPARD) | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| | Peatükk 05 05 — Kogusumma | | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

05 05

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelsed meetmed

05 05 01

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD) — Varasemate meetmete lõpuleviimine

05 05 01 01

Ühinemiseelne rahastamisvahend SAPARD — Programmi lõpuleviimine (2000–2006)

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 02

Ühinemiseelne rahastamisvahend SAPARD — Ühinemiseelse abi lõpuleviimine kaheksa kandidaatriigi suhtes

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Artikkel 05 05 01 — Vahesumma

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 02

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend maaelu arendamiseks (IPARD)

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Peatükk 05 05 — Kogusumma

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Artikkel 05 05 02 — Ühinemiseelse abi rahastamisvahend maaelu arendamiseks (IPARD)

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Märkused

Assigneering on ette nähtud selleks, et katta liidu abi ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga (IPA) hõlmatud kandidaatriikidele nende õigusaktide järkjärguliseks vastavusse viimiseks liidu standardite ja poliitikaga, sealhulgas vajaduse korral liidu õigustikuga, pidades seejuures silmas riikide tulevast liikmesust. Maaelu arendamise rahastamisvahendiga toetatakse riike ettevalmistamisel ühenduse ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ja haldamiseks ning selle vastavusse viimisel liidu struktuuride ja liidu rahastatud ühinemisjärgsete maaelu arengu programmidega.

Õiguslik alus

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1085/2006, 17. juuli 2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).

JAOTIS 06 — LIIKUVUS JA TRANSPORT

Arvandmed

| Jaotis Peatükk | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 06 01 | Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna halduskulud | | 68 011 011 | 68 011 011 | | | 68 011 011 | 68 011 011 |
| 06 02 | Sise-, õhu- ja meretransport | 1 | 201 808 724 | 151 320 581 | | | 201 808 724 | 151 320 581 |
| 06 03 | Üleeuroopalised võrgud | 1 | 1 410 000 000 | 721 545 956 | | | 1 410 000 000 | 721 545 956 |
| 06 06 | Transpordialased teadusuuringud | 1 | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |
| | Jaotis 06 — Kogusumma | | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |

Jaotis Peatükk

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

06 01

Liikuvuse ja transpordi poliitikavaldkonna halduskulud

68 011 011

68 011 011

68 011 011

68 011 011

06 02

Sise-, õhu- ja meretransport

1

201 808 724

151 320 581

201 808 724

151 320 581

06 03

Üleeuroopalised võrgud

1

1 410 000 000

721 545 956

1 410 000 000

721 545 956

06 06

Transpordialased teadusuuringud

1

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Jaotis 06 — Kogusumma

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

PEATÜKK 06 06 — TRANSPORDIALASED TEADUSUURINGUD

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 06 06 | Transpordialased teadusuuringud | | | | | | | |
| 06 06 02 | Transpordialased teadusuuringud (kaasa arvatud lennundus) | | | | | | | |
| 06 06 02 01 | Transpordialased teadusuuringud (kaasa arvatud lennundus) | 1.1 | p.m. | 10 542 392 | | | p.m. | 10 542 392 |
| 06 06 02 02 | Transpordialane uurimistegevus (kaasa arvatud lennundus) — Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte | 1.1 | 2 656 000 | 2 305 982 | | | 2 656 000 | 2 305 982 |
| 06 06 02 03 | Ühisettevõte SESAR | 1.1 | 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |
| | Artikkel 06 06 02 — Vahesumma | | 60 980 795 | 42 500 948 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 54 958 505 |
| 06 06 04 | Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 06 06 05 | Varasemate programmide lõpuleviimine | | | | | | | |
| 06 06 05 01 | Enne 2003. aastat alustatud programmide lõpuleviimine | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 06 06 05 02 | EÜ kuuenda raamprogrammi (2003–2006) lõpuleviimine | 1.1 | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Artikkel 06 06 05 — Vahesumma | | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Peatükk 06 06 — Kogusumma | | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

06 06

Transpordialased teadusuuringud

06 06 02

Transpordialased teadusuuringud (kaasa arvatud lennundus)

06 06 02 01

Transpordialased teadusuuringud (kaasa arvatud lennundus)

1.1

p.m.

10 542 392

p.m.

10 542 392

06 06 02 02

Transpordialane uurimistegevus (kaasa arvatud lennundus) — Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte

1.1

2 656 000

2 305 982

2 656 000

2 305 982

06 06 02 03

Ühisettevõte SESAR

1.1

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Artikkel 06 06 02 — Vahesumma

60 980 795

42 500 948

12 457 557

60 980 795

54 958 505

06 06 04

Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

06 06 05

Varasemate programmide lõpuleviimine

06 06 05 01

Enne 2003. aastat alustatud programmide lõpuleviimine

1.1

—

p.m.

—

p.m.

06 06 05 02

EÜ kuuenda raamprogrammi (2003–2006) lõpuleviimine

1.1

—

582 998

—

582 998

Artikkel 06 06 05 — Vahesumma

—

582 998

—

582 998

Peatükk 06 06 — Kogusumma

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Märkused

Käesolevad märkused kehtivad kõikide käesoleva peatüki eelarveridade kohta.

Neid assigneeringuid kasutatakse Euroopa Ühenduse teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust aastatel 2007–2013 käsitleva seitsmenda raamprogrammi jaoks.

Selle elluviimise eesmärk on saavutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 179 kirjeldatud eesmärgid, et aidata kaasa Euroopa teadusruumil põhineva teadmusühiskonna loomisele, s.t toetada riikidevahelist koostööd kõikidel tasanditel kogu liidus, muuta Euroopa teadusuuringud dünaamilisemaks ja loovamaks ning parandada nende taset vastavalt teadmiste tasemele, tugevdada teadusuuringute ja tehnoloogiaga seotud inimressursse kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt ning teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas ja tagada selle optimaalne kasutamine.

Nendesse artiklitesse ja punktidesse kirjendatakse ka komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvad kõrgetasemeliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, samuti kõrgetasemeliste teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning liidu nimel korraldatavate hindamiste rahastamine, mille eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad, muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.

Assigneeringud katavad ka halduskulud, sealhulgas personali halduskulud, samuti teabe, trükiste, haldus- ja tehniliste toimingutega seotud kulud ning teatavad muud kuluartiklid, mis kuuluvad sisemise infrastruktuuri juurde ja on seotud selle meetme eesmärgi saavutamisega, mille lahutamatuks osaks nad on, kaasa arvatud toimingud ja meetmed, mida on vaja liidu teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse strateegia ettevalmistamiseks ja järelevalveks.

Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa koostöös teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Rahaline toetus kirjendatakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 1 5 ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.

Euroopa tasandil teaduslikus ja tehnilises uurimistöös osalevatelt riikidelt saadavad tulud kirjendatakse tulude eelarvestuse punkti 6 0 1 6 ja nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.

Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide või Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide osamaksetest seoses liidu programmides osalemisega ja kirjendatud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e–g.

Liiduväliste asutuste osamaksetest saadav tulu kirjendatakse tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.

Täiendavad assigneeringud avatakse artiklis 06 06 04.

Artikkel 06 06 02 — Transpordialased teadusuuringud (kaasa arvatud lennundus)

Punkt 06 06 02 03 — Ühisettevõte SESAR

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Märkused

Assigneering on ette nähtud programmi SESAR arendusetapi rahastamiseks, et rakendada ühtse Euroopa õhuruumi poliitika (SESAR) tehnoloogiaosa, sh ühisettevõtte SESAR tegevuse rahastamiseks.

Punktis kirjendatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kirjendatud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e–g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse asjakohaseid assigneeringuid vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).

Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, 27. veebruar 2007, ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1).

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008, 16. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12).

JAOTIS 08 — TEADUSUURINGUD

Arvandmed

| Jaotis Peatükk | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 08 01 | Teadusuuringute poliitikavaldkonna halduskulud | | 346 871 798 | 346 871 798 | -26 884 000 | -26 884 000 | 319 987 798 | 319 987 798 |
| 08 02 | Koostöö — Tervis | 1 | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |
| 08 03 | Koostöö — Toit, põllumajandus ja kalandus ning biotehnoloogia | 1 | 363 076 419 | 323 404 000 | | | 363 076 419 | 323 404 000 |
| 08 04 | Koostöö — Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad | 1 | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |
| 08 05 | Koostöö — Energeetika | 1 | 218 718 047 | 165 048 655 | | | 218 718 047 | 165 048 655 |
| 08 06 | Koostöö — Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus) | 1 | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |
| 08 07 | Koostöö — Transport (kaasa arvatud lennundus) | 1 | 560 200 746 | 444 884 572 | | | 560 200 746 | 444 884 572 |
| 08 08 | Koostöö — Sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteadused | 1 | 112 677 988 | 67 955 934 | | | 112 677 988 | 67 955 934 |
| 08 09 | Koostöö — Riskijagamisrahastu | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 08 10 | Ideed | 1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| 08 12 | Võimekus — Teadusuuringute infrastruktuurid | 1 | 74 993 775 | 128 562 844 | | | 74 993 775 | 128 562 844 |
| 08 13 | Võimekus — Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) huvides tehtavad teadusuuringud | 1 | 274 436 455 | 236 286 122 | | | 274 436 455 | 236 286 122 |
| 08 14 | Võimekus — Teadmiste piirkonnad | 1 | 27 351 639 | 19 269 599 | | | 27 351 639 | 19 269 599 |
| 08 15 | Võimekus — Teadusuuringute potentsiaal | 1 | 74 266 567 | 56 254 471 | | | 74 266 567 | 56 254 471 |
| 08 16 | Võimekus — Teadus ühiskonnas | 1 | 63 656 771 | 40 164 131 | | | 63 656 771 | 40 164 131 |
| 08 17 | Võimekus — Rahvusvaheline koostöö | 1 | 39 858 805 | 27 329 402 | | | 39 858 805 | 27 329 402 |
| 08 18 | Võimekus — Riskijagamisrahastu | 1 | 50 221 512 | 50 237 726 | | | 50 221 512 | 50 237 726 |
| 08 19 | Võimekus — Teaduspoliitika ühtse arendamise toetamine | 1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| 08 20 | Euratom — Termotuumaenergeetika | 1 | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |
| 08 21 | Euratom — Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse | 1 | 56 086 380 | 54 244 745 | | | 56 086 380 | 54 244 745 |
| 08 22 | Varasemate raamprogrammide ja muu tegevuse lõpuleviimine | 1 | p.m. | 31 815 789 | | | p.m. | 31 815 789 |
| 08 23 | Söe ja terase teadusfondi uurimisprogramm | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Jaotis 08 — Kogusumma | | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |

Jaotis Peatükk

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

08 01

Teadusuuringute poliitikavaldkonna halduskulud

346 871 798

346 871 798

-26 884 000

-26 884 000

319 987 798

319 987 798

08 02

Koostöö — Tervis

1

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 03

Koostöö — Toit, põllumajandus ja kalandus ning biotehnoloogia

1

363 076 419

323 404 000

363 076 419

323 404 000

08 04

Koostöö — Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

1

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 05

Koostöö — Energeetika

1

218 718 047

165 048 655

218 718 047

165 048 655

08 06

Koostöö — Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus)

1

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 07

Koostöö — Transport (kaasa arvatud lennundus)

1

560 200 746

444 884 572

560 200 746

444 884 572

08 08

Koostöö — Sotsiaal-, majandus- ja humanitaarteadused

1

112 677 988

67 955 934

112 677 988

67 955 934

08 09

Koostöö — Riskijagamisrahastu

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 10

Ideed

1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 12

Võimekus — Teadusuuringute infrastruktuurid

1

74 993 775

128 562 844

74 993 775

128 562 844

08 13

Võimekus — Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) huvides tehtavad teadusuuringud

1

274 436 455

236 286 122

274 436 455

236 286 122

08 14

Võimekus — Teadmiste piirkonnad

1

27 351 639

19 269 599

27 351 639

19 269 599

08 15

Võimekus — Teadusuuringute potentsiaal

1

74 266 567

56 254 471

74 266 567

56 254 471

08 16

Võimekus — Teadus ühiskonnas

1

63 656 771

40 164 131

63 656 771

40 164 131

08 17

Võimekus — Rahvusvaheline koostöö

1

39 858 805

27 329 402

39 858 805

27 329 402

08 18

Võimekus — Riskijagamisrahastu

1

50 221 512

50 237 726

50 221 512

50 237 726

08 19

Võimekus — Teaduspoliitika ühtse arendamise toetamine

1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 20

Euratom — Termotuumaenergeetika

1

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 21

Euratom — Tuuma lõhustumine ja kiirguskaitse

1

56 086 380

54 244 745

56 086 380

54 244 745

08 22

Varasemate raamprogrammide ja muu tegevuse lõpuleviimine

1

p.m.

31 815 789

p.m.

31 815 789

08 23

Söe ja terase teadusfondi uurimisprogramm

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Jaotis 08 — Kogusumma

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

Märkused

Need märkused kehtivad kõigi selle jaotise eelarverubriikide puhul (välja arvatud peatükk 08 22).

Neid assigneeringuid kasutatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1), ja nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrusele (Euratom) nr 1908/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 400, 30.12.2006, lk 1).

Kõikide selle jaotise all ette nähtud assigneeringute puhul kasutatakse samasugust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) definitsiooni, mida kasutatakse ka sama raamprogrammi VKEde horisontaalsete eriprogrammide puhul. Nimetatud definitsioon on järgmine: „Abikõlblik VKE on juriidiline isik, mis vastab komisjoni soovituses 2003/361/EÜ toodud VKE definitsioonile ning ei ole uurimiskeskus, uurimisinstituut, lepinguline uurimisorganisatsioon ega nõustamisfirma.“ Kõik seitsmenda raamprogrammi alla kuuluvad teadusuuringud peavad toimuma olulisi eetikapõhimõtteid järgides (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1982/2006/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1)) artikli 6 lõikele 1), kaasa arvatud loomade heaolu nõuded. Siia kuuluvad eelkõige Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtted. Eriti võetakse arvesse vajadust suurendada naiste osalemist ja osakaalu teadus- ja uurimistöös.

Nendesse artiklitesse ja punktidesse arvestatakse ka komisjoni korraldatavate üleeuroopalist huvi pakkuvate kõrgetasemeliste teadus- ja tehnoloogiaalaste kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, samuti eri- ja raamprogrammide raames toimuvate uuringute, toetuste, järel- ja hindamismeetmete rahastamine ning kõrgetasemeliste teaduslike ja tehnoloogiliste analüüside ning liidu nimel korraldatavate hindamiste rahastamine, mille eesmärk on välja selgitada liidu jaoks sobilikud uurimisvaldkonnad muu hulgas seoses Euroopa teadusruumiga, ning meetmed programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.

Need assigneeringud katavad ka halduskulud, sealhulgas personalihalduse kulud, olenemata sellest, kas kõnealuse personali suhtes kohaldatakse personalieeskirju või mitte, samuti teabe, trükiste, haldus- ja tehniliste toimingutega seotud kulud ning teatavad muud kuluartiklid, mis kuuluvad sisemise infrastruktuuri juurde ja on seotud selle meetme eesmärgi saavutamisega, mille lahutamatuks osaks nad on, kaasa arvatud toimingud ja algatused, mida on vaja liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse strateegia ettevalmistamiseks ja järelevalveks.

Šveitsi ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheliste koostöölepingute või Euroopa termotuumasünteesi arendamise mitmepoolse kokkuleppe alusel saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 1 ja 6 0 1 2 ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.

Teatavate projektide puhul on ette nähtud võimalus kolmandate riikide ning neist pärit instituutide osalemiseks Euroopa teadus- ja tehnikauuringutealases koostöös. Rahaline toetus kantakse tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3 ja 6 0 1 5 ning nende alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.

Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogrammis osalevatelt riikidelt saadav tulu kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 0 1 6 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.

Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide osamaksetest seoses liidu programmides osalemisega ja kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e–g.

Tulu, mis on saadud kolmandatelt isikutelt seoses liidu tegevuses osalemisega, kantakse tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 3 ning selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.

Täiendavad assigneeringud avatakse artiklis 08 22 04.

Et saavutada eesmärk, mille kohaselt nendest assigneeringutest rahastatavates projektides peaksid 15 % ulatuses osalema VKEd (nagu on ette nähtud otsusega nr 1982/2006/EÜ), on vaja rohkem erimeetmeid. VKEsid käsitlevate eriprogrammide raames ellu viidavad rahastamiskõlblikud projektid peaksid olema rahastamiskõlblikud temaatilise programmi raames, kui need vastavad esitatud (temaatilistele) nõuetele.

PEATÜKK 08 01 — TEADUSUURINGUTE POLIITIKAVALDKONNA HALDUSKULUD

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 08 01 | Teadusuuringute poliitikavaldkonna halduskulud | | | | |
| 08 01 01 | Teadusuuringute poliitikavaldkonna töötava personaliga seotud kulud | 5 | 8 879 594 | | 8 879 594 |
| 08 01 02 | Teadusuuringute poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud | | | | |
| 08 01 02 01 | Koosseisuvälised töötajad | 5 | 265 716 | | 265 716 |
| 08 01 02 11 | Muud juhtimiskulud | 5 | 394 554 | | 394 554 |
| | Artikkel 08 01 02 — Vahesumma | | 660 270 | | 660 270 |
| 08 01 03 | Teadusuuringute poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud | 5 | 561 934 | | 561 934 |
| 08 01 04 | Teadusuuringute poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud | | | | |
| 08 01 04 30 | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | 1.1 | 39 000 000 | | 39 000 000 |
| 08 01 04 31 | Teadusuuringute Rakendusamet | 1.1 | 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |
| 08 01 04 40 | ITERi Euroopa ühisettevõte — Tuumasünteesienergeetika (F4E) — Halduskorralduskulud | 1.1 | 39 390 000 | | 39 390 000 |
| | Artikkel 08 01 04 — Vahesumma | | 127 690 000 | -3 915 000 | 123 775 000 |
| 08 01 05 | Teadusuuringute poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud | | | | |
| 08 01 05 01 | Teadustöötajatega seotud kulud | 1.1 | 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |
| 08 01 05 02 | Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad | 1.1 | 26 287 000 | | 26 287 000 |
| 08 01 05 03 | Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud | 1.1 | 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |
| | Artikkel 08 01 05 — Vahesumma | | 209 080 000 | -22 969 000 | 186 111 000 |
| | Peatükk 08 01 — Kogusumma | | 346 871 798 | -26 884 000 | 319 987 798 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

08 01

Teadusuuringute poliitikavaldkonna halduskulud

08 01 01

Teadusuuringute poliitikavaldkonna töötava personaliga seotud kulud

5

8 879 594

8 879 594

08 01 02

Teadusuuringute poliitikavaldkonna koosseisuvälised töötajad ja muud juhtimiskulud

08 01 02 01

Koosseisuvälised töötajad

5

265 716

265 716

08 01 02 11

Muud juhtimiskulud

5

394 554

394 554

Artikkel 08 01 02 — Vahesumma

660 270

660 270

08 01 03

Teadusuuringute poliitikavaldkonna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete ja teenustega seotud kulud

5

561 934

561 934

08 01 04

Teadusuuringute poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud

08 01 04 30

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

1.1

39 000 000

39 000 000

08 01 04 31

Teadusuuringute Rakendusamet

1.1

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

08 01 04 40

ITERi Euroopa ühisettevõte — Tuumasünteesienergeetika (F4E) — Halduskorralduskulud

1.1

39 390 000

39 390 000

Artikkel 08 01 04 — Vahesumma

127 690 000

-3 915 000

123 775 000

08 01 05

Teadusuuringute poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud

08 01 05 01

Teadustöötajatega seotud kulud

1.1

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 02

Teadustööga tegelevad koosseisuvälised töötajad

1.1

26 287 000

26 287 000

08 01 05 03

Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud

1.1

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

Artikkel 08 01 05 — Vahesumma

209 080 000

-22 969 000

186 111 000

Peatükk 08 01 — Kogusumma

346 871 798

-26 884 000

319 987 798

Artikkel 08 01 04 — Teadusuuringute poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud

Punkt 08 01 04 31 — Teadusuuringute Rakendusamet

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

Märkused

Assigneering on ette nähtud Teadusuuringute Rakendusameti nende tegevuskulude katmiseks, mis tulenevad ameti ülesannetest hallata eriprogramme „Inimesed“, „Võimekus“ ja „Koostöö“ teadusuuringute valdkonnas.

Punktis kajastatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kantud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e–g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.

Ameti ametikohtade loetelu on esitatud III jao „Komisjoni“ osas „Ametikohtade loetelus sisalduv personal“ (3. köide).

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).

Nõukogu otsus 2006/973/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Inimesed“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 270).

Nõukogu otsus 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 299).

Alusaktid

Komisjoni otsus 2008/46/EÜ, 14. detsember 2007, millega luuakse teadusuuringute rakendusamet, et juhtida ühenduse eriprogrammide „Inimesed“, „Võimekus“ ja „Koostöö“ teatavaid osasid teadusuuringute valdkonnas vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 (ELT L 11, 15.1.2008, lk 9).

Artikkel 08 01 05 — Teadusuuringute poliitikavaldkonna meetmete toetuskulud

Punkt 08 01 05 01 — Teadustöötajatega seotud kulud

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

Punkt 08 01 05 03 — Muud teadustegevusega seotud juhtimiskulud

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

PEATÜKK 08 02 — KOOSTÖÖ — TERVIS

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 08 02 | Koostöö — Tervis | | | | | | | |
| 08 02 01 | Koostöö — Tervis | 1.1 | 799 767 530 | 737 750 113 | | | 799 767 530 | 737 750 113 |
| 08 02 02 | Koostöö — Tervis — Innovatiivsete Ravimite Algatuse ühisettevõte | 1.1 | 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |
| 08 02 03 | Koostöö — Tervis — Innovatiivsete Ravimite Algatuse ühisettevõtte toetamise kulud | 1.1 | 4 240 000 | 4 190 897 | | | 4 240 000 | 4 190 897 |
| | Peatükk 08 02 — Kogusumma | | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

08 02

Koostöö — Tervis

08 02 01

Koostöö — Tervis

1.1

799 767 530

737 750 113

799 767 530

737 750 113

08 02 02

Koostöö — Tervis — Innovatiivsete Ravimite Algatuse ühisettevõte

1.1

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

08 02 03

Koostöö — Tervis — Innovatiivsete Ravimite Algatuse ühisettevõtte toetamise kulud

1.1

4 240 000

4 190 897

4 240 000

4 190 897

Peatükk 08 02 — Kogusumma

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

Artikkel 08 02 02 — Koostöö — Tervis — Innovatiivsete Ravimite Algatuse ühisettevõte

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

Märkused

Innovatiivsete Ravimite Algatuse ühisettevõte aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige seitsmenda raamprogrammi rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ teema „Tervis“ rakendamisele. IMI ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada Euroopa ravimisektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:

| — | toetada konkurentsieelset ravimitealast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides, võttes koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks; |
| --- | --- |

—

toetada konkurentsieelset ravimitealast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides, võttes koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks;

| — | toetada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas (edaspidi „teadusuuringute kava“) sätestatud teadusuuringute prioriteete, eelkõige määrates projektikonkursside alusel toetusi; |
| --- | --- |

—

toetada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas (edaspidi „teadusuuringute kava“) sätestatud teadusuuringute prioriteete, eelkõige määrates projektikonkursside alusel toetusi;

| — | tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammi muude tegevustega; |
| --- | --- |

—

tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammi muude tegevustega;

| — | toimida avaliku ja erasektori partnerlusena, mille eesmärk on suurendada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid teadusinvesteeringuid vahendite ühendamise ning avaliku ja erasektori vahelise koostöö tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

—

toimida avaliku ja erasektori partnerlusena, mille eesmärk on suurendada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid teadusinvesteeringuid vahendite ühendamise ning avaliku ja erasektori vahelise koostöö tugevdamise kaudu;

| — | edendada ühisettevõtte tegevuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega. |
| --- | --- |

—

edendada ühisettevõtte tegevuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega.

Artiklis kirjendatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kirjendatud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e–g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).

Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ELT L 30, 4.2.2008, lk 38).

PEATÜKK 08 04 — KOOSTÖÖ — NANOTEADUSED, NANOTEHNOLOOGIA, MATERJALID JA UUED TOOTMISTEHNOLOOGIAD

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 08 04 | Koostöö — Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad | | | | | | | |
| 08 04 01 | Koostöö — Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad | 1.1 | 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |
| 08 04 02 | Koostöö — Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad — Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte | 1.1 | 8 792 000 | 7 107 722 | | | 8 792 000 | 7 107 722 |
| | Peatükk 08 04 — Kogusumma | | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

08 04

Koostöö — Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

08 04 01

Koostöö — Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

1.1

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

08 04 02

Koostöö — Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad — Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte

1.1

8 792 000

7 107 722

8 792 000

7 107 722

Peatükk 08 04 — Kogusumma

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

Artikkel 08 04 01 — Koostöö — Nanoteadused, nanotehnoloogia, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

Märkused

Kõnealuses valdkonnas võetud meetmete eesmärk on aidata saavutada suutlikkus, mis on vajalik, et edaspidi arendada ja kasutada tipptehnoloogiat teadmistel ja arukatel omadustel põhinevate toodete, teenuste ja tootmisprotsesside jaoks, eelkõige seoses ökotõhususe ja keskkonda paisatavate ohtlike ainete hulga vähendamisega.

Piisavad assigneeringud tuleb eraldada nanotehnoloogiaalasteks teadusuuringuteks seoses keskkonna- ja terviseriskide hindamisega, kuna praegu keskendub sellele üksnes 5–10 % maailmas läbiviidavatest nanotehnoloogiaalastest teadusuuringutest.

Piisavad assigneeringud tuleb eraldada teadusuuringuid ning ressursitõhusate protsesside ja tavade tekkimist edendatavate meetmete jaoks, sh ökodisain, taaskasutus, ringlussevõtt ning ohtlike või kriitiliste ainete asendamist puudutavad uuringud.

Hõlmatud on ka kulutused komisjoni korraldatavatele üleeuroopalist huvi pakkuvatele teaduslikult ja tehnoloogiliselt kõrgetasemelistele istungitele, konverentsidele, seminaridele ja kollokviumidele; uurimistööde, stipendiumide, eri- ja raamprogrammide järelmeetmete ja hindamise rahastamisele, samuti arukate tootmissüsteemide sekretariaadi rahastamisele, kulutused teaduslikult ja tehnoloogiliselt kõrgetasemelistele analüüsidele ja hindamistele ning eelnevate raamprogrammide konteksti kuuluvatele meetmetele.

Artiklis kirjendatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kirjendatud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e–g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).

PEATÜKK 08 06 — KOOSTÖÖ — KESKKOND (KAASA ARVATUD KLIIMAMUUTUS)

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 08 06 | Koostöö — Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus) | | | | | | | |
| 08 06 01 | Koostöö — Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus) | 1.1 | 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |
| 08 06 02 | Koostöö — Keskkond — Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte | 1.1 | 3 951 000 | 2 671 697 | | | 3 951 000 | 2 671 697 |
| | Peatükk 08 06 — Kogusumma | | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

08 06

Koostöö — Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus)

08 06 01

Koostöö — Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus)

1.1

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

08 06 02

Koostöö — Keskkond — Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte

1.1

3 951 000

2 671 697

3 951 000

2 671 697

Peatükk 08 06 — Kogusumma

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

Artikkel 08 06 01 — Koostöö — Keskkond (kaasa arvatud kliimamuutus)

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

Märkused

Seitsmenda raamprogrammi raames tehakse keskkonnauuringuid keskkonnaga (kaasa arvatud kliimamuutus) seotud meetmete kaudu. Eesmärk on soodustada loodus- ja elukeskkonna ning selle ressursside säästvat majandamist, edendades teadmisi biosfääri, ökosüsteemide ja inimtegevuse vastastikuse mõju kohta ning arendades uusi tehnoloogiaid, vahendeid ja teenuseid, et lahendada ülemaailmseid keskkonnaprobleeme integreeritud alustel. Keskendutakse kliima, ökosüsteemide ning maismaa ja ookeani süsteemide muutuste prognoosimisele ning vahenditele ja tehnoloogiatele, mis võimaldavad kontrollida, vältida või leevendada survet ja ohtu keskkonnale, kaasa arvatud ohtu inimeste tervisele, ning loodus- ja kultuurkeskkonna jätkusuutlikkusele.

Kõnealuse teema alusel tehtavad teadusuuringud aitavad rakendada rahvusvahelisi kohustusi ja algatusi, nt GEO (Global Earth Observation) algatus. Lisaks sellele peavad nad andma abimaterjali teadusuuringuteks, mis tulenevad olemasolevatest ja tulevastest liidu õigusaktidest ning poliitikasuundadest, nendega seotud temaatilistest strateegiatest ning keskkonnatehnoloogia ja keskkonna- ning tervisealastest tegevusplaanidest. Teadusuuringud aitavad kaasa ka tehnoloogia arengule, mis parandab Euroopa ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate seisundit keskkonnatehnoloogiate turul.

Artiklis kirjendatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kirjendatud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e–g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).

PEATÜKK 08 10 — IDEED

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 08 10 | Ideed | | | | | | | |
| 08 10 01 | Ideed | 1.1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| | Peatükk 08 10 — Kogusumma | | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

08 10

Ideed

08 10 01

Ideed

1.1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Peatükk 08 10 — Kogusumma

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Artikkel 08 10 01 — Ideed

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Märkused

Euroopa Teadusnõukogu loomisega eriprogrammi „Ideed“ raames võetud meetmete üldine eesmärk on kindlaks määrata parimad uurimisrühmad Euroopas ning soodustada teadustööd teadmiste piirialadel, rahastades suure riskiga valdkondadevahelisi projekte, kusjuures ainsaks hindamiskriteeriumiks on pädevus, mille üle otsustatakse erialakolleegi eksperdihinnangu alusel, ning julgustada eelkõige võrgustike loomist ei riikide uurimisrühmade vahel, selleks et edendada Euroopa teaduskogukonna väljakujunemist.

Artiklis kirjendatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kirjendatud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e–g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.

Assigneering katab ka kulud, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel eraldatakse täiendavaid assigneeringuid.

Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kirjendatud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/972/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 243).

PEATÜKK 08 19 — VÕIMEKUS — TEADUSPOLIITIKA ÜHTSE ARENDAMISE TOETAMINE

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 08 19 | Võimekus — Teaduspoliitika ühtse arendamise toetamine | | | | | | | |
| 08 19 01 | Võimekus — Teaduspoliitika ühtse arendamise toetamine | 1.1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| | Peatükk 08 19 — Kogusumma | | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

08 19

Võimekus — Teaduspoliitika ühtse arendamise toetamine

08 19 01

Võimekus — Teaduspoliitika ühtse arendamise toetamine

1.1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Peatükk 08 19 — Kogusumma

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Artikkel 08 19 01 — Võimekus — Teaduspoliitika ühtse arendamise toetamine

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Märkused

Strateegia „Euroopa 2020“ raames on esmatähtis suurendada uurimis- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid 3 protsendini ning tõhustada investeeringute mõju. Seega on riigiasutuste põhiülesanne töötada välja ühtne poliitika, mis suurendaks avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse. Käesoleva rubriigi meetmetega toetatakse ühtse ja tõhusa teaduspoliitika arendamist piirkondlikul, riiklikul ja liidu tasandil struktureeritud teabe, näitajate ja analüüside esitamise kaudu ning teaduspoliitika koordineerimiseks rakendatavate meetmete kaudu, mille eesmärk on eelkõige kohaldada teaduspoliitika suhtes avatud koordinatsioonimeetodit.

Artiklis kirjendatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kirjendatud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e–g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/974/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 299).

PEATÜKK 08 20 — EÜRATOM — TERMOTUUMAENERGEETIKA

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 08 20 | Euratom — Termotuumaenergeetika | | | | | | | |
| 08 20 01 | Euratom — Termotuumaenergeetika | 1.1 | 72 163 290 | 78 549 779 | | | 72 163 290 | 78 549 779 |
| 08 20 02 | Euratom — ITERi Euroopa ühisettevõte — Tuumasünteesienergeetika (F4E) | 1.1 | 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |
| | Peatükk 08 20 — Kogusumma | | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

08 20

Euratom — Termotuumaenergeetika

08 20 01

Euratom — Termotuumaenergeetika

1.1

72 163 290

78 549 779

72 163 290

78 549 779

08 20 02

Euratom — ITERi Euroopa ühisettevõte — Tuumasünteesienergeetika (F4E)

1.1

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Peatükk 08 20 — Kogusumma

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

Artikkel 08 20 02 — Euratom — ITERi Euroopa ühisettevõte — Tuumasünteesienergeetika (F4E)

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Märkused

Termotuumasünteesil on väljavaated peaaegu piiramatuks rohelise energia varuks ning ITER (rahvusvaheline katsetermotuumareaktor) on selle lõppeesmärgi poole liikumisel oluline järgmine samm. Sel eesmärgil loodi ühisettevõttena Euroopa ITERi ja termotuumaenergia arendamise organisatsioon. Euroopa ITERi ja termotuumaenergia (termotuumasüntees energia saamiseks) arendamise ühisettevõtte ülesanded on järgmised:

| a) | anda Euratomi panus ITERi rahvusvahelisse termotuumaenergia organisatsiooni; |
| --- | --- |

a)

anda Euratomi panus ITERi rahvusvahelisse termotuumaenergia organisatsiooni;

| b) | anda Euratomi panus laiema lähenemisviisi tegevustesse Jaapaniga termotuumaenergia kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

anda Euratomi panus laiema lähenemisviisi tegevustesse Jaapaniga termotuumaenergia kiireks kasutuselevõtuks;

| c) | rakendada tegevusprogrammi termotuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise termotuumasünteesimaterjalide kiiritusasutuse ehituse ettevalmistamiseks (IFMIF). |
| --- | --- |

c)

rakendada tegevusprogrammi termotuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise termotuumasünteesimaterjalide kiiritusasutuse ehituse ettevalmistamiseks (IFMIF).

Õiguslik alus

Nõukogu otsus, 25. september 2006, mis käsitleb ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu, ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu esialgse kohaldamise korra ning ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu sõlmimist komisjoni poolt.

Komisjoni otsus 2006/943/Euratom, 17. november 2006, ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu ja ITERi projekti ühiseks elluviimiseks loodava ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni eesõiguste ja puutumatuse lepingu esialgse kohaldamise kohta (ELT L 358, 16.12.2006, lk 60).

Nõukogu otsus 2006/970/Euratom, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (ELT L 400, 30.12.2006, lk 60).

Nõukogu määrus (Euratom) nr 1908/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 400, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/976/Euratom, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) rakendamise eriprogrammi (ELT L 400, 30.12.2006, lk 404).

Nõukogu otsus 2007/198/Euratom, 27. märts 2007, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).

Nõukogu otsus 2012/93/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 25).

Nõukogu määrus (Euratom) nr 139/2012, 19. detsember 2011, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 1).

Nõukogu otsus 2012/94/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) raames kaudsete meetmete kaudu rakendatavat eriprogrammi (ELT L 47, 18.2.2012, lk 33).

JAOTIS 09 — SIDEVÕRGUD, EDASTATAV SISU JA SIDETEHNOLOOGIA

Arvandmed

| Jaotis Peatükk | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 09 01 | Sidevõrkude, edastatava sisu ja sidetehnoloogia poliitikavaldkonna halduskulud | | 127 323 333 | 127 323 333 | | | 127 323 333 | 127 323 333 |
| 09 02 | Digitaalse tegevuskava õigusraamistik | | 18 137 969 | 25 484 774 | | | 18 137 969 | 25 484 774 |
| 40 02 41 | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 | | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 |
| 09 03 | Info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmine | 1 | 144 265 000 | 132 209 900 | | | 144 265 000 | 132 209 900 |
| 09 04 | Koostöö — Info- ja sidetehnoloogiad | 1 | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |
| 09 05 | Võimekus — Teadusuuringute infrastruktuurid | 1 | 37 403 000 | 53 948 802 | | | 37 403 000 | 53 948 802 |
| | Jaotis 09 — Kogusumma | | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| | 40 01 40, 40 02 41


  Kogusumma + reserv | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 508 097 196 | | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 548 909 877 |

Jaotis Peatükk

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

09 01

Sidevõrkude, edastatava sisu ja sidetehnoloogia poliitikavaldkonna halduskulud

127 323 333

127 323 333

127 323 333

127 323 333

09 02

Digitaalse tegevuskava õigusraamistik

18 137 969

25 484 774

18 137 969

25 484 774

40 02 41

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

09 03

Info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmine

1

144 265 000

132 209 900

144 265 000

132 209 900

09 04

Koostöö — Info- ja sidetehnoloogiad

1

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 05

Võimekus — Teadusuuringute infrastruktuurid

1

37 403 000

53 948 802

37 403 000

53 948 802

Jaotis 09 — Kogusumma

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

Kogusumma + reserv

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

PEATÜKK 09 04 — KOOSTÖÖ — INFO- JA SIDETEHNOLOOGIAD

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 09 04 | Koostöö — Info- ja sidetehnoloogiad | | | | | | | |
| 09 04 01 | Info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja sidetehnoloogiad — Koostöö) | | | | | | | |
| 09 04 01 01 | Info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja sidetehnoloogiad — Koostöö) | 1.1 | 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |
| 09 04 01 02 | Koostöö — Info- ja sidetehnoloogiad — Ühisettevõte ARTEMIS | 1.1 | 65 000 000 | 19 016 953 | | | 65 000 000 | 19 016 953 |
| 09 04 01 03 | Koostöö — Info- ja sidetehnoloogiad — Ühisettevõtte ARTEMIS toetuskulud | 1.1 | 911 793 | 901 234 | | | 911 793 | 901 234 |
| 09 04 01 04 | Koostöö – Info- ja sidetehnoloogiad — Ühisettevõte ENIAC | 1.1 | 110 000 000 | 35 143 790 | | | 110 000 000 | 35 143 790 |
| 09 04 01 05 | Koostöö — Info- ja sidetehnoloogiad — Ühisettevõtte ENIAC toetuskulud | 1.1 | 429 142 | 424 172 | | | 429 142 | 424 172 |
| | Artikkel 09 04 01 — Vahesumma | | 1 483 700 335 | 1 157 865 792 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 198 678 473 |
| 09 04 02 | Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 09 04 03 | Enne 2007. aastat alustatud Euroopa Ühenduse raamprogrammide lõpuleviimine | 1.1 | — | 10 872 610 | | | — | 10 872 610 |
| | Peatükk 09 04 — Kogusumma | | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

09 04

Koostöö — Info- ja sidetehnoloogiad

09 04 01

Info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja sidetehnoloogiad — Koostöö)

09 04 01 01

Info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja sidetehnoloogiad — Koostöö)

1.1

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

09 04 01 02

Koostöö — Info- ja sidetehnoloogiad — Ühisettevõte ARTEMIS

1.1

65 000 000

19 016 953

65 000 000

19 016 953

09 04 01 03

Koostöö — Info- ja sidetehnoloogiad — Ühisettevõtte ARTEMIS toetuskulud

1.1

911 793

901 234

911 793

901 234

09 04 01 04

Koostöö – Info- ja sidetehnoloogiad — Ühisettevõte ENIAC

1.1

110 000 000

35 143 790

110 000 000

35 143 790

09 04 01 05

Koostöö — Info- ja sidetehnoloogiad — Ühisettevõtte ENIAC toetuskulud

1.1

429 142

424 172

429 142

424 172

Artikkel 09 04 01 — Vahesumma

1 483 700 335

1 157 865 792

40 812 681

1 483 700 335

1 198 678 473

09 04 02

Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

09 04 03

Enne 2007. aastat alustatud Euroopa Ühenduse raamprogrammide lõpuleviimine

1.1

—

10 872 610

—

10 872 610

Peatükk 09 04 — Kogusumma

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

Artikkel 09 04 01 — Info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja sidetehnoloogiad — Koostöö)

Punkt 09 04 01 01 — Info- ja sidetehnoloogiaalase teaduskoostöö toetamine (Info- ja sidetehnoloogiad — Koostöö)

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

Märkused

Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning eriprogrammi „Koostöö“ teemavaldkonna „Info- ja sidetehnoloogiad“ eesmärk on suurendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ning võimaldada Euroopal info- ja sidetehnoloogia edasise arenguga kaasas käia ning seda kujundada vastavalt Euroopa pikaajalisele info- ja sidetehnoloogia strateegiale, et ühiskonna ja majanduse vajadused oleksid rahuldatud ning Euroopa standardid aitaksid kujundada ülemaailmset info- ja sidetehnoloogia arengut, nii et muud kasvavad ülemaailmsed turud selles osas ette ei jõuaks.

Meetmetega tugevdatakse Euroopa teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja tagatakse ülemaailmne liidripositsioon info- ja sidetehnoloogia valdkonnas, soodustades ja edendades innovatsiooni info- ja sidetehnoloogia abil, ning tagatakse, et info- ja sidetehnoloogia areng tooks kiiresti kasu Euroopa kodanikele, äriühingutele, tööstusele ja valitsusasutustele.

Kõnealuse info- ja sidetehnoloogia teemaga seatakse prioriteediks tehnoloogia põhiliste tugisammaste ümber koondunud strateegilised teadusuuringud, tagatakse tehnoloogiate läbiv integreerimine ning antakse teadmisi ja vahendeid mitmesuguste uuenduslike info- ja sidetehnoloogia rakenduste väljatöötamiseks.

Meetmetega võimendatakse tööstuslikke ja tehnoloogilisi edusamme info- ja sidetehnoloogia sektoris ning parandatakse tähtsate, info- ja sidetehnoloogiast tugevalt sõltuvate sektorite konkurentsivõimet – seda nii info- ja sidetehnoloogial põhinevate uuenduslike väärtuslike toodete ja teenuste kaudu kui ka tänu uutele või täiustatud organisatsioonilistele protsessidele ühtmoodi nii ettevõtetes kui ka valitsusasutustes. Info- ja sidetehnoloogia teemavaldkonnaga toetatakse ka muid liidu poliitikasuundi, mobiliseerides info- ja sidetehnoloogia, et täita riiklikke ja ühiskondlikke nõudmisi.

Meetmed hõlmavad koostööd ja parimate tavade vahetust eesmärgiga kehtestada liidus ühtsed standardid, mis on ülemaailmse standardiga kooskõlas või loovad selle, samuti võrkude loomist ja riiklike programmide kooskõlastamise algatusi. Assigneering on samuti ette nähtud katma kulusid, mis on seotud sõltumatute ekspertidega, kes abistavad ettepanekute hindamisel ning projektide läbivaatamisel, komisjoni korraldatud üleeuroopalist huvi pakkuvate ürituste, kohtumiste, konverentside, töörühmade ja seminaridega seotud kulud, kulutused uuringutele, analüüsidele ning hindamistele, eriotstarbeliste programmide ja raamprogrammide jälgimise ja hindamisega seotud kulud, samuti kulutused meetmetele programmide tulemuste järelevalveks ja nende tulemuste levitamiseks, kaasa arvatud eelmiste raamprogrammidega ette nähtud meetmed.

Punktis kirjendatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kirjendatud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e–g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.

Osa assigneeringutest on ette nähtud edendama ühtset lähenemisviisi peamistele ülemaailmsetele probleemidele, nagu info- ja sidetehnoloogia strateegia, mis ei suudaks mitte ainult konkureerida kiiresti kasvavate info- ja sidetehnoloogia turgudega nt Aasias, vaid luua Euroopa väärtuste edendamise huvides ka standardeid ülemaailmse info- ja sidetehnoloogia poliitika väljatöötamisel, ühendades vahendid ning toetades parimate uurimis- ja arendustegevuse tavade vahetamist info- ja sidetehnoloogia uurimis- ja arendustegevuse ja innovaatika valdkonnas. Meetmete eesmärk on parandada rahvusvahelise kogukonna tegevuse efektiivsust ja täiendada olemasolevaid vahendeid ja edukaid koostöösuhteid. Assigneeringuid kasutatakse Euroopa ja kolmandate riikide vaheliste uuenduslike algatuste rahastamiseks. Sellised algatused lähevad kaugemale sellest, mida üksik riik suudaks eraldi ette võtta, ja toovad kasu nii liidule kui selle partneritele nende juhtiva rolli ettevalmistamisel tulevaste info- ja sidetehnoloogia standardite kindlaksmääramisel. Meetme rakendamisel tagab komisjon toetuste tasakaalustatud jagamise. Samuti aitab see kaasata ülemaailmseid osalejaid teaduspartnerlusse innovatsiooni kiirendamiseks info- ja sidetehnoloogia valdkonnas.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/971/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 86).

JAOTIS 10 — OTSENE TEADUSTEGEVUS

Arvandmed

| Jaotis Peatükk | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 10 01 | Otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna halduskulud | 1 | 350 080 000 | 350 080 000 | | | 350 080 000 | 350 080 000 |
| 10 02 | Otsefinantseeritavate teadusuuringute tegevusassigneeringud — Seitsmes raamprogramm (2007–2013) — EL | 1 | 33 089 156 | 30 721 154 | | | 33 089 156 | 30 721 154 |
| 10 03 | Otsefinantseeritavate teadusuuringute tegevusassigneeringud — Seitsmes raamprogramm (2007–2011 ja 2012–2013) — Euratom | 1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 04 | Varasemate raamprogrammide ja muu tegevuse lõpuleviimine | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 10 05 | Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euratomi asutamislepingu alusel läbi viidud tuumaalasest tegevusest tulenevad varasemad kohustused | 1 | 30 900 000 | 29 204 688 | | | 30 900 000 | 29 204 688 |
| | Jaotis 10 — Kogusumma | | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |

Jaotis Peatükk

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

10 01

Otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna halduskulud

1

350 080 000

350 080 000

350 080 000

350 080 000

10 02

Otsefinantseeritavate teadusuuringute tegevusassigneeringud — Seitsmes raamprogramm (2007–2013) — EL

1

33 089 156

30 721 154

33 089 156

30 721 154

10 03

Otsefinantseeritavate teadusuuringute tegevusassigneeringud — Seitsmes raamprogramm (2007–2011 ja 2012–2013) — Euratom

1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 04

Varasemate raamprogrammide ja muu tegevuse lõpuleviimine

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 05

Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euratomi asutamislepingu alusel läbi viidud tuumaalasest tegevusest tulenevad varasemad kohustused

1

30 900 000

29 204 688

30 900 000

29 204 688

Jaotis 10 — Kogusumma

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

Märkused

Need märkused kehtivad otsese teadustegevuse poliitikavaldkonna kõigi eelarverubriikide kohta (v.a peatükk 10 05).

Assigneeringutest ei kaeta mitte ainult nende toimingute ja töötajatega seotud kulusid, kelle suhtes kehtivad personalieeskirjad, vaid ka kulusid personalile, lepingutele, infrastruktuurile, teabele ja trükistele ning muid halduskulusid, mis tulenevad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tegevusest, sealhulgas uurimuslik teadustöö.

Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 2 2 4 ja 6 2 2 5 kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.

Muid tulusid võib kasutada täiendavateks assigneeringuteks peatükkides 10 02, 10 03 või 10 04 või artiklis 10 01 05 vastavalt nende otstarbele.

Tulu alusel, mis on saadud kandidaatriikide ja Lääne-Balkani võimalike kandidaatriikide osamaksudest seoses liidu programmides osalemisega ja mis on kantud tulude eelarvestuse punkti 6 0 3 1, võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktidele e–g.

Mõne kõnealuse projekti jaoks on ette nähtud võimalus kaasata kolmandaid riike või kolmandate riikide organisatsioone, kes osalevad Euroopa teadus- ja tehnikauuringutealases koostöös. Rahaline toetus kantakse tulude eelarvestusse punkti 6 0 1 3 ja selle alusel võib eraldada täiendavaid assigneeringuid vastavalt finantsmääruse artiklile 21.

Täiendavad assigneeringud eraldatakse artiklite 10 02 02 ja 10 03 02 kohaselt.

Käesoleva jaotise assigneeringud katavad Teadusuuringute Ühiskeskuse finants- ja haldusosakondade töötajate kulud ja neile vajaliku toetuse (ligikaudu 15 % kuludest).

PEATÜKK 10 03 — OTSEFINANTSEERITAVATE TEADUSUURINGUTE TEGEVUSASSIGNEERINGUD — SEITSMES RAAMPROGRAMM (2007–2011 JA 2012–2013) — EÜRATOM

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 10 03 | Otsefinantseeritavate teadusuuringute tegevusassigneeringud — Seitsmes raamprogramm (2007–2011 ja 2012–2013) — Euratom | | | | | | | |
| 10 03 01 | Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus | 1.1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 03 02 | Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Peatükk 10 03 — Kogusumma | | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

10 03

Otsefinantseeritavate teadusuuringute tegevusassigneeringud — Seitsmes raamprogramm (2007–2011 ja 2012–2013) — Euratom

10 03 01

Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus

1.1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 02

Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Peatükk 10 03 — Kogusumma

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Artikkel 10 03 01 — Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalane tegevus

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Märkused

Assigneering on ette nähtud Teadusuuringute Ühiskeskuse tuumaenergiaalase eriprogrammi kohaselt rakendatavate teaduslike ja tehniliste toetusmeetmete ja teadustegevuse rahastamiseks järgmistes valdkondades:

| — | tuumajäätmete käitlemine, keskkonnamõju, põhiteadmised ja dekomisjoneerimisalased teadusuuringud; |
| --- | --- |

—

tuumajäätmete käitlemine, keskkonnamõju, põhiteadmised ja dekomisjoneerimisalased teadusuuringud;

| — | tuumaohutus; |
| --- | --- |

—

tuumaohutus;

| — | tuumaenergiaalane turvalisus. |
| --- | --- |

—

tuumaenergiaalane turvalisus.

See hõlmab toiminguid, mis on vajalikud nende kaitsemeetmete rakendamiseks vastavalt Euratomi asutamislepingu II jao 7. peatükile ja nende kohustuste täitmiseks, mis tulenevad tõkestamislepingust ja Rahvusvahelist Aatomienergiaagentuuri toetava komisjoni programmi rakendamisest.

See hõlmab erikulusid, mis on seotud kõnealuse teadus- ja toetustegevusega (kõik ostutehingute liigid ja lepingud). See hõlmab asjaomaste projektidega vahetult seotud teadusinfrastruktuurialaseid kulusid.

Lisaks on assigneering ette nähtud mis tahes liiki kulude katmiseks seoses teadustegevusega, mis on seotud käesoleva artikli alusel Teadusuuringute Ühiskeskusele usaldatud tegevustega konkurentsitingimuste alusel kaudsetes meetmetes osalemise raames.

Vastavalt finantsmääruse artiklile 21 ja artikli 183 lõikele 2 võib tulude eelarvestuse punktide 6 2 2 3 ja 6 2 2 6 kantud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.

Õiguslik alus

Nõukogu otsus 2006/970/Euratom, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (ELT L 400, 30.12.2006, lk 60).

Nõukogu otsus 2006/977/Euratom, 19. detsember 2006, mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) eriprogrammi (ELT L 400, 30.12.2006, lk 434).

Nõukogu määrus (Euratom) nr 1908/2006, 19. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2011) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 400, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2012/93/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 25).

Nõukogu määrus (Euratom) nr 139/2012, 19. detsember 2011, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013) (ELT L 47, 18.2.2012, lk 1).

Nõukogu otsus 2012/95/Euratom, 19. detsember 2011, milles käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu elluviidavat Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammi (2012–2013) eriprogrammi (ELT L 47, 18.2.2012, lk 40).

JAOTIS 13 — REGIONAALPOLIITIKA

Arvandmed

| Jaotis Peatükk | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 13 01 | Regionaalpoliitika valdkonna halduskulud | | 88 792 579 | 88 792 579 | | | 88 792 579 | 88 792 579 |
| 13 03 | Euroopa Regionaalarengu Fond ja muud piirkondlikud meetmed | 1 | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 | | | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 |
| 13 04 | Ühtekuuluvusfond | 1 | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 | | | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 |
| 13 05 | Struktuuripoliitikaga seotud ühinemiseelne tegevus | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |
| 13 06 | Solidaarsusfond | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| | Jaotis 13 — Kogusumma | | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |

Jaotis Peatükk

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

13 01

Regionaalpoliitika valdkonna halduskulud

88 792 579

88 792 579

88 792 579

88 792 579

13 03

Euroopa Regionaalarengu Fond ja muud piirkondlikud meetmed

1

30 639 878 699

31 410 089 436

30 639 878 699

31 410 089 436

13 04

Ühtekuuluvusfond

1

12 499 800 000

11 414 497 449

12 499 800 000

11 414 497 449

13 05

Struktuuripoliitikaga seotud ühinemiseelne tegevus

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 06

Solidaarsusfond

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Jaotis 13 — Kogusumma

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

PEATÜKK 13 05 — STRUKTUURIPOLIITIKAGA SEOTUD ÜHINEMISEELNE TEGEVUS

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 13 05 | Struktuuripoliitikaga seotud ühinemiseelne tegevus | | | | | | | |
| 13 05 01 | Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) — Varasemate projektide lõpuleviimine (2000–2006) | | | | | | | |
| 13 05 01 01 | Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) — Teiste varasemate projektide lõpuleviimine (2000–2006) | 4 | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 01 02 | Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend — Ühinemiseelse abi andmise lõpetamine kaheksa kandidaatriigi puhul | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Artikkel 13 05 01 — Vahesumma | | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 02 | Ühinemiseelne rahastamisvahend (IPA) — Regionaalarengu rahastamisvahend | 4 | 462 000 000 | 172 734 477 | | | 462 000 000 | 172 734 477 |
| 13 05 03 | Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) — Piiriülene koostöö | | | | | | | |
| 13 05 03 01 | Piiriülene koostöö — Panus alamrubriigist 1b | 1.2 | 51 491 401 | 50 000 000 | | | 51 491 401 | 50 000 000 |
| 13 05 03 02 | Piiriülene koostöö ning kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide osalemine struktuurifondide riikidevahelistes ja piirkondadevahelistes koostööprogrammides — Toetus rubriigist 4 | 4 | 36 279 051 | 34 675 735 | | | 36 279 051 | 34 675 735 |
| | Artikkel 13 05 03 — Vahesumma | | 87 770 452 | 84 675 735 | | | 87 770 452 | 84 675 735 |
| | Peatükk 13 05 — Kogusumma | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

13 05

Struktuuripoliitikaga seotud ühinemiseelne tegevus

13 05 01

Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) — Varasemate projektide lõpuleviimine (2000–2006)

13 05 01 01

Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) — Teiste varasemate projektide lõpuleviimine (2000–2006)

4

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 01 02

Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend — Ühinemiseelse abi andmise lõpetamine kaheksa kandidaatriigi puhul

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Artikkel 13 05 01 — Vahesumma

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 02

Ühinemiseelne rahastamisvahend (IPA) — Regionaalarengu rahastamisvahend

4

462 000 000

172 734 477

462 000 000

172 734 477

13 05 03

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA) — Piiriülene koostöö

13 05 03 01

Piiriülene koostöö — Panus alamrubriigist 1b

1.2

51 491 401

50 000 000

51 491 401

50 000 000

13 05 03 02

Piiriülene koostöö ning kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide osalemine struktuurifondide riikidevahelistes ja piirkondadevahelistes koostööprogrammides — Toetus rubriigist 4

4

36 279 051

34 675 735

36 279 051

34 675 735

Artikkel 13 05 03 — Vahesumma

87 770 452

84 675 735

87 770 452

84 675 735

Peatükk 13 05 — Kogusumma

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

Artikkel 13 05 01 — Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) — Varasemate projektide lõpuleviimine (2000–2006)

Märkused

Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi (ISPA) eraldatav toetus oli ette nähtud Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikide liiduga ühinemise toetamiseks. ISPA vahendeid kasutati abi saavates riikides liidu õigustiku nõuete täitmiseks keskkonna ja transpordi valdkonnas.

Punkt 13 05 01 01 — Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (ISPA) — Teiste varasemate projektide lõpuleviimine (2000–2006)

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

Märkused

Assigneering on ette nähtud ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi (ISPA) kaudu makstud toetuse ja väljaspool komisjoni antud tehnilise abi katteks, mida oli vaja rakendada Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides.

Toetuse saajast olenemata ei ole sellest punktist halduskulude katmine lubatud.

Õiguslik alus

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1266/1999, 21. juuni 1999, kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 68).

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999, 21. juuni 1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73).

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2257/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 3906/89, (EÜ) nr 1267/1999, (EÜ) nr 1268/1999 ja (EÜ) nr 2666/2000, et võtta arvesse Horvaatia kandidaadistaatust (ELT L 389, 30.12.2004, lk 1).

PEATÜKK 13 06 — SOLIDAARSUSFOND

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 13 06 | Solidaarsusfond | | | | | | | |
| 13 06 01 | Euroopa Liidu Solidaarsusfond — Liikmesriigid | 3.2 | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| 13 06 02 | Euroopa Liidu Solidaarsusfond — Ühinemisläbirääkimisi pidavad riigid | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Peatükk 13 06 — Kogusumma | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

13 06

Solidaarsusfond

13 06 01

Euroopa Liidu Solidaarsusfond — Liikmesriigid

3.2

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 02

Euroopa Liidu Solidaarsusfond — Ühinemisläbirääkimisi pidavad riigid

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Peatükk 13 06 — Kogusumma

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Artikkel 13 06 01 — Euroopa Liidu Solidaarsusfond — Liikmesriigid

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Märkused

Artikkel on ette nähtud liikmesriikides suurõnnetuste korral kasutusele võetavate Euroopa Liidu Solidaarsusfondist tulenevate assigneeringute kirjendamiseks. Abi tuleks eelkõige anda seoses loodusõnnetustega, kuid asjaomastele liikmesriikidele võib abi anda ka siis, kui olukorra pakilisus seda nõuab, nähes määratud finantsabi kasutamiseks ette lõpptähtpäeva ning sätestades abisaajariikide kohustuse põhjendada saadud abi kasutamist. Saadud abi, mis hiljem tasaarvestatakse näiteks „saastaja maksab“ põhimõtte alusel kolmandate isikute maksetega või mis on kahjude lõpliku hindamise põhjal ettenähtust suurem, tuleks tagasi nõuda.

Assigneeringute eraldamine otsustatakse paranduseelarves, mille ainus eesmärk on Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine.

Õiguslik alus

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

Alusaktid

Komisjoni 6. aprilli 2005. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (COM(2005)0108).

17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006, lk 1).

JAOTIS 15 — HARIDUS JA KULTUUR

Arvandmed

| Jaotis Peatükk | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 15 01 | Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonna halduskulud | | 123 603 923 | 123 603 923 | | | 123 603 923 | 123 603 923 |
| 15 02 | Elukestev õpe, kaasa arvatud mitmekeelsus | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 | | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 |
| 15 04 | Kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonna koostöö arendamine Euroopas | | 175 715 000 | 159 896 411 | | | 175 715 000 | 159 896 411 |
| 15 05 | Noorsoo- ja spordialase koostöö ergutamine ja edendamine | 3 | 149 539 000 | 130 166 227 | | | 149 539 000 | 130 166 227 |
| 15 07 | Inimesed — Teadlaste liikuvuse programm | 1 | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |
| | Jaotis 15 — Kogusumma | | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |

Jaotis Peatükk

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

15 01

Hariduse ja kultuuri poliitikavaldkonna halduskulud

123 603 923

123 603 923

123 603 923

123 603 923

15 02

Elukestev õpe, kaasa arvatud mitmekeelsus

1 417 215 664

1 379 114 216

1 417 215 664

1 379 114 216

15 04

Kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonna koostöö arendamine Euroopas

175 715 000

159 896 411

175 715 000

159 896 411

15 05

Noorsoo- ja spordialase koostöö ergutamine ja edendamine

3

149 539 000

130 166 227

149 539 000

130 166 227

15 07

Inimesed — Teadlaste liikuvuse programm

1

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Jaotis 15 — Kogusumma

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

PEATÜKK 15 07 — INIMESED — TEADLASTE LIIKUVUSE PROGRAMM

Arvandmed

| Jaotis Peatükk Artikkel Punkt | Rubriik | FR | Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 15 07 | Inimesed — Teadlaste liikuvuse programm | | | | | | | |
| 15 07 77 | Inimesed | 1.1 | 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |
| 15 07 78 | Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 15 07 79 | Katseprojekt — Teadmuspartnerlused | 1.1 | p.m. | 499 900 | | | p.m. | 499 900 |
| | Peatükk 15 07 — Kogusumma | | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |

Jaotis Peatükk Artikkel Punkt

Rubriik

FR

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

15 07

Inimesed — Teadlaste liikuvuse programm

15 07 77

Inimesed

1.1

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

15 07 78

Assigneeringud, mis tulenevad Euroopa Majanduspiirkonna väliste kolmandate riikide osalemisest teadusuuringutes ja tehnoloogia arendamises

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

15 07 79

Katseprojekt — Teadmuspartnerlused

1.1

p.m.

499 900

p.m.

499 900

Peatükk 15 07 — Kogusumma

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Artikkel 15 07 77 — Inimesed

Arvandmed

| Eelarve 2013 | paranduseelarve projekt nr 9/2013 | Uus summa |
| --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |

Eelarve 2013

paranduseelarve projekt nr 9/2013

Uus summa

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

Märkused

Euroopa peab teadlaste jaoks atraktiivsemaks muutuma, et suurendada Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogia võimekust ja tulemuslikkust ning et konsolideerida ja veelgi arendada Euroopa teadusruumi. Ülemaailmselt kasvava konkurentsi taustal on vaja teadlaste jaoks arendada Euroopa avatud ja konkurentsivõimelist tööturgu, kus pakutakse mitmekesiseid ja atraktiivseid karjäärivõimalusi.

Eriprogrammi „Inimesed“ toetusmeetmetega (nn „Marie Curie“ meetmed, projekt „Teadlaste öö“ ja EURAXESSi võrgustik) edendatakse teadlaste rahvusvahelist ja valdkondadevahelist liikuvust, mis on Euroopa innovatsiooni põhiteguriks. „Marie Curie“ meetmed soodustavad ka eri riikide haridussüsteemide ja teadusringkondade ning ettevõtete vahel toimuvat teadlaste koolitamise ning karjääri alast koostööd, mille eesmärk on laiendada teadlaste oskusi ja valmistada neid ette edaspidiste töökohtade jaoks. „Marie Curie“ meetmed aitavad tihendada partnerlusi haridusasutuste ja ettevõtete vahel, et suurendada teadmiste siiret ja tugevdada tööstuse vajadustega kohandatud doktoriõpet. Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohaste töölevõtmise tingimuste tutvustamise kaudu aitavad need meetmed muuta teadlasekarjääri Euroopas veelgi atraktiivsemaks.

Artiklis kirjendatud assigneeringutele tuleb lisada EFTA riikide osamaksed vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingule, eriti selle artiklile 82 ja protokollile 32. Teadmiseks: nimetatud summad on saadud EFTA riikide osamaksetest, mis on kirjendatud tulude eelarvestuse artiklisse 6 3 0 ja mis moodustavad finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punktide e–g kohaselt sihtotstarbelise tulu; selle tulu alusel eraldatakse ja rakendatakse vastavaid assigneeringuid vastavalt käesoleva eelarvejao kulude eelarvestuse käesoleva osa lisale „Euroopa Majanduspiirkond“, mis on üldeelarve lahutamatu osa.

Assigneering katab ka kulud, mis vastavad teaduse ja tehnoloogia arengu valdkonna projektides osalevatelt (Euroopa Majanduspiirkonna välistelt) kolmandatelt isikutelt või riikidelt saadavatele tuludele, mille alusel avatakse täiendavaid assigneeringuid.

Finantsmääruse artikli 21 kohaselt võib tulude eelarvestuse punktidesse 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ja 6 0 3 3 kirjendatud tulu alusel eraldada täiendavaid assigneeringuid.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1906/2006, 18. detsember 2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (ELT L 391, 30.12.2006, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

Nõukogu otsus 2006/973/EÜ, 19. detsember 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Inimesed“ (ELT L 400, 30.12.2006, lk 270).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/203 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/203

---

P7_TA(2013)0475

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: põud ja metsatulekahjud Rumeenias ning üleujutused Saksamaal, Austrias ja Tšehhi Vabariigis

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26 (põud ja metsatulekahjud Rumeenias ning üleujutused Saksamaal, Austrias ja Tšehhi Vabariigis) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

(2016/C 436/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0692 – C7-0343/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0692 – C7-0343/2013),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni solidaarsusfondi kohta, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni solidaarsusfondi kohta, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0369/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0369/2013),

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2014/95/EL).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/204

---

P7_TA(2013)0476

Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve täiendavaks rahastamiseks paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmine, et suurendada Euroopa Sotsiaalfondist Prantsusmaale, Itaaliale ja Hispaaniale eraldatavaid assigneeringuid

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

(2016/C 436/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 12. detsembril 2012. aastal (1),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 7/2013, mille komisjon esitas 25. juulil 2013. aastal (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 7/2013, mille komisjon esitas 25. juulil 2013. aastal (COM(2013)0557),

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 27, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 27,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0559 – C7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0559 – C7-0235/2013),

| — | võttes arvesse nõukogu seisukohta, mis võeti vastu 7. oktoobril 2013. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu seisukohta, mis võeti vastu 7. oktoobril 2013. aastal,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0370/2013),

| A. | arvestades, et pärast kõigi võimaluste uurimist jaotada kulukohustuste assigneeringud ümber rubriigi 1b piires on selge, et kasutusele on vaja võtta paindlikkusinstrument; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast kõigi võimaluste uurimist jaotada kulukohustuste assigneeringud ümber rubriigi 1b piires on selge, et kasutusele on vaja võtta paindlikkusinstrument;

| B. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmiseks, et täiendada Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet üle rubriigi 1b ülemmäära summas 134 049 037 eurot Euroopa Sotsiaalfondi rahastamiseks, et suurendada 2013. aasta eraldisi Prantsusmaale, Itaaliale ja Hispaaniale kogusummas 150 miljonit eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmiseks, et täiendada Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvet üle rubriigi 1b ülemmäära summas 134 049 037 eurot Euroopa Sotsiaalfondi rahastamiseks, et suurendada 2013. aasta eraldisi Prantsusmaale, Itaaliale ja Hispaaniale kogusummas 150 miljonit eurot;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku ületada rubriigi 1b ülemmäära 134 049 037 euro võrra, et suurenda Euroopa Sotsiaalfondi eraldisi Prantsusmaale, Itaaliale ja Hispaaniale 2013. aastal kokku 150 miljoni euro suuruses summas, ning võtta vastavalt kasutusele paindlikkusinstrument; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku ületada rubriigi 1b ülemmäära 134 049 037 euro võrra, et suurenda Euroopa Sotsiaalfondi eraldisi Prantsusmaale, Itaaliale ja Hispaaniale 2013. aastal kokku 150 miljoni euro suuruses summas, ning võtta vastavalt kasutusele paindlikkusinstrument;

| 2. | nõustub paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega kulukohustustena summas kuni 134 049 037 eurot, selleks et rahastada rubriigi 1b raames nimetatud lisaeraldisi; |
| --- | --- |

2.

nõustub paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega kulukohustustena summas kuni 134 049 037 eurot, selleks et rahastada rubriigi 1b raames nimetatud lisaeraldisi;

| 3. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

3.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 66, 8.3.2013.

(2)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega 2014/94/EL).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/206

---

P7_TA(2013)0477

Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemid ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0814), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0814),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0464/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 172, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0464/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 11. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, eelarvekomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjon arvamusi (A7-0321/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, eelarvekomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjon arvamusi (A7-0321/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 179.

---

P7_TC1-COD(2011)0392

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1285/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni

ühisavaldus

GALILEO INSTITUTSIOONIDEVAHELISE TOIMKONNA („GIP“) kohta

| 1. | Arvestades Euroopa GNSS programmide tähtsust, ainulaadsust ja keerukust, programmidest tulenevate süsteemide kuulumist liidu omandisse ning programmide täielikku rahastamist liidu eelarvest aastatel 2014–2020, tunnistavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nimetatud kolme institutsiooni vahelise tiheda koostöö vajadust. |
| --- | --- |

1.

Arvestades Euroopa GNSS programmide tähtsust, ainulaadsust ja keerukust, programmidest tulenevate süsteemide kuulumist liidu omandisse ning programmide täielikku rahastamist liidu eelarvest aastatel 2014–2020, tunnistavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nimetatud kolme institutsiooni vahelise tiheda koostöö vajadust.

| 2. | Galileo institutsioonidevaheline toimkond (GIP) teenib eesmärki hõlbustada igal liidu institutsioonil oma asjaomaste ülesannete täitmist. Seda eesmärki silmas pidades asutatakse GIP selleks, et hoolikalt jälgida






  a) | edusamme Euroopa GNSSi programmide rakendamisel, eelkõige seoses hangete korraldamist ja lepingute sõlmimist käsitlevate kokkulepetega ja eriti seoses ESAga; |
| --- | --- | --- |

2.

Galileo institutsioonidevaheline toimkond (GIP) teenib eesmärki hõlbustada igal liidu institutsioonil oma asjaomaste ülesannete täitmist. Seda eesmärki silmas pidades asutatakse GIP selleks, et hoolikalt jälgida

a)

edusamme Euroopa GNSSi programmide rakendamisel, eelkõige seoses hangete korraldamist ja lepingute sõlmimist käsitlevate kokkulepetega ja eriti seoses ESAga;

| b) | rahvusvahelisi lepinguid kolmandate riikidega, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelisi lepinguid kolmandate riikidega, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaldamist;

| c) | satelliitnavigatsiooniturgude ettevalmistamist; |
| --- | --- |

c)

satelliitnavigatsiooniturgude ettevalmistamist;

| d) | halduskorra tõhusust; ning |
| --- | --- |

d)

halduskorra tõhusust; ning

| e) | tööprogrammi iga-aastast läbivaatust. |
| --- | --- |

e)

tööprogrammi iga-aastast läbivaatust.

| 3. | Kooskõlas kehtivate eeskirjadega järgib GIP diskreetsusevajadust, eelkõige pidades silmas andmete konfidentsiaalsust ja teatavate andmete tundlikku laadi. |
| --- | --- |

3.

Kooskõlas kehtivate eeskirjadega järgib GIP diskreetsusevajadust, eelkõige pidades silmas andmete konfidentsiaalsust ja teatavate andmete tundlikku laadi.

| 4. | Komisjon arvestab GIPi väljendatud seisukohtadega. |
| --- | --- |

4.

Komisjon arvestab GIPi väljendatud seisukohtadega.

| 5. | GIP koosneb seitsmest esindajast, kellest






  — | 3 esindavad nõukogu, |
| --- | --- | --- |

5.

GIP koosneb seitsmest esindajast, kellest

—

3 esindavad nõukogu,

| — | 3 esindavad Euroopa Parlamenti, |
| --- | --- |

—

3 esindavad Euroopa Parlamenti,

| — | 1 esindab komisjoni,
  ning tuleb kokku korrapäraselt (põhimõtteliselt 4 korda aastas). |
| --- | --- |

—

1 esindab komisjoni,

ning tuleb kokku korrapäraselt (põhimõtteliselt 4 korda aastas).

| 6. | GIP ei mõjuta varem kindlaksmääratud vastutusalasid ega institutsioonidevahelisi suhteid. |
| --- | --- |

6.

GIP ei mõjuta varem kindlaksmääratud vastutusalasid ega institutsioonidevahelisi suhteid.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/208

---

P7_TA(2013)0478

Makromajanduslik finantsabi Jordaaniale ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0242), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0242),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 212, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0119/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0335/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0335/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2013)0128

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL makromajandusliku finantsabi andmise kohta Jordaania Hašimiidi Kuningriigile

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 1351/2013/EL) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/209

---

P7_TA(2013)0479

ELi ja Venemaa vaheline narkootikumide lähteaineid käsitlev leping ***

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise narkootikumide lähteaineid käsitleva lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 436/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12221/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12221/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise narkootikumide lähteaineid käsitleva lepingu eelnõu (08178/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise narkootikumide lähteaineid käsitleva lepingu eelnõu (08178/2013),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0308/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0308/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja õiguskomisjoni arvamust (A7-0342/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja õiguskomisjoni arvamust (A7-0342/2013),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/210

---

P7_TA(2013)0480

Kolmandad riigid ja organisatsioonid, kellega Europol sõlmib kokkulepped *

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu, millega muudetakse otsust 2009/935/JSK seoses nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loeteluga, kellega Europol sõlmib kokkulepped (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

(Konsulteerimine)

(2016/C 436/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16229/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (16229/2012),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega luuakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eelkõige selle artikli 26 lõike 1 punkti a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsust 2009/371/JSK, millega luuakse Euroopa Politseiamet (Europol) (1), eelkõige selle artikli 26 lõike 1 punkti a, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0011/2013),

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JHA, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/934/JHA, millega võetakse vastu rakenduseeskirjad, millega reguleeritakse Europoli suhteid partneritega, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetamist (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsust 2009/935/JSK, millega määratakse kindlaks nende kolmandate riikide ja organisatsioonide loetelu, kellega Europol sõlmib kokkulepped (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0351/2013),

| 1. | lükkab nõukogu otsuse eelnõu tagasi; |
| --- | --- |

1.

lükkab nõukogu otsuse eelnõu tagasi;

| 2. | palub nõukogul otsust mitte vastu võtta, kuna komisjon esitas hiljuti ettepaneku võtta vastu uus Europoli määrus (komisjoni 27. märtsi 2013. aasta ettepanek võtta vastu määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ametit (Europol) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK (COM(2013)0173)), mille kohaselt tuleb muuta kolmandate riikide ja organisatsioonidega kokkulepete sõlmimist käsitlevaid sätteid ning nende sõlmimise korda; seepärast ei peaks otsuse 2009/371/JSK rakendusmeetmetesse muudatusi tegema; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul otsust mitte vastu võtta, kuna komisjon esitas hiljuti ettepaneku võtta vastu uus Europoli määrus (komisjoni 27. märtsi 2013. aasta ettepanek võtta vastu määrus, mis käsitleb Euroopa Liidu õiguskaitsekoostöö ja -koolituse ametit (Europol) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsused 2009/371/JSK ja 2005/681/JSK (COM(2013)0173)), mille kohaselt tuleb muuta kolmandate riikide ja organisatsioonidega kokkulepete sõlmimist käsitlevaid sätteid ning nende sõlmimise korda; seepärast ei peaks otsuse 2009/371/JSK rakendusmeetmetesse muudatusi tegema;

| 3. | palub, et Europoli direktor ja haldusnõukogu hoiduksid nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmise korral operatiivkoostöö kokkulepete üle läbirääkimiste alustamisest loetelus nimetatud riikidega, kuna mõnes nõukogu otsuse eelnõus loetletud riigis ei ole andmekaitse tase piisav ja seega ei ole võimalik tagada põhiõiguseks olevat isikuandmete kaitset; rõhutab, et isikuandmete vahetamisel kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega tuleb alati tagada ranged kaitsemeetmed eraelu puutumatuse ja põhiõiguste kaitseks; |
| --- | --- |

3.

palub, et Europoli direktor ja haldusnõukogu hoiduksid nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmise korral operatiivkoostöö kokkulepete üle läbirääkimiste alustamisest loetelus nimetatud riikidega, kuna mõnes nõukogu otsuse eelnõus loetletud riigis ei ole andmekaitse tase piisav ja seega ei ole võimalik tagada põhiõiguseks olevat isikuandmete kaitset; rõhutab, et isikuandmete vahetamisel kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega tuleb alati tagada ranged kaitsemeetmed eraelu puutumatuse ja põhiõiguste kaitseks;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Europolile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja Europolile.

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(2)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 6.

(3)  ELT L 325, 11.12.2009, lk 12.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/211

---

P7_TA(2013)0481

Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi käsitlev õiguslik raamistik *

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 436/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0682),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 187 ja 188, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 187 ja 188, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0421/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0331/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0331/2013),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/212

---

P7_TA(2013)0482

Euroopa fonde käsitlevad ühissätted ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0615) ning muudetud ettepanekuid (COM(2012)0496, COM(2013)0146 ja COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0615) ning muudetud ettepanekuid (COM(2012)0496, COM(2013)0146 ja COM(2013)0246),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille kohaselt esitas komisjon ettepaneku parlamendile (C7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille kohaselt esitas komisjon ettepaneku parlamendile (C7-0107/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Itaalia Esindajatekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia Esindajatekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta, 12. detsembri 2012. aasta ja 22. mai 2013. aasta arvamusi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta, 12. detsembri 2012. aasta ja 22. mai 2013. aasta arvamusi (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta ja 29. novembri 2012. aasta arvamusi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta ja 29. novembri 2012. aasta arvamusi (2),

| — | võttes arvesse kontrollikoja 15. detsembri 2011. aasta, 13. detsembri 2012. aasta ja 18. juuli 2013. aasta arvamusi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 15. detsembri 2011. aasta, 13. detsembri 2012. aasta ja 18. juuli 2013. aasta arvamusi (3),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0274/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0274/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud ühisavaldused; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud ühisavaldused;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu ja komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu ja komisjoni avaldused;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 30, ELT C 44, 15.2.2013, lk 76 ja ELT C 271, 19.9.2013, lk 101.

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 58 ja ELT C 17, 19.1.2013, lk 56.

(3)  ELT C 47, 17.2.2012, lk 1, ELT C 13, 16.1.2013, lk 1 ja ELT C 267, 17.9.2013, lk 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0276

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1303/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 läbivaatamise kohta, mis on seotud assigneeringute uuesti kasutusele võtmisega

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on leppinud kokku lisada finantsmääruse läbivaatamisse, mis ühtlustab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 mitmeaastase finantsraamistikuga aastateks 2014–2020, sätted, mis on vajalikud tulemusreservi eraldamise korraks ning seoses artikli 39 (VKEsid käsitlev algatus) kohase rahastamisvahendite rakendamisega määruse raames, millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätted, mis käsitlevad järgmiste assigneeringute uuesti kasutusele võtmist:

| i) | programmide tulemusreserviga seoses kulukohustustega seotud assigneeringud, mis tuli vabastada, kuna nende programmide prioriteetide vahe-eesmärke ei saavutatud ning |
| --- | --- |

i)

programmide tulemusreserviga seoses kulukohustustega seotud assigneeringud, mis tuli vabastada, kuna nende programmide prioriteetide vahe-eesmärke ei saavutatud ning

| ii) | artikli 39 lõike 4 punktis b osutatud eriprogrammide kulukohustustega seotud assigneeringud, mis tuli vabastada, kuna liikmesriigi rahaline osalus rahastamisvahendis tuli lõpetada. |
| --- | --- |

ii)

artikli 39 lõike 4 punktis b osutatud eriprogrammide kulukohustustega seotud assigneeringud, mis tuli vabastada, kuna liikmesriigi rahaline osalus rahastamisvahendis tuli lõpetada.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus artikli 1 kohta

Kui on vaja täiendavaid ühiste eeskirjade põhjendatud erandeid, et võtta arvesse EMKFi ja EAFRD eripära, kohustuvad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon neid erandeid võimaldama, tehes nõuetekohase hoolsusega vajalikud muudatused määruses, millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätted.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus artikli 5 lõike 3 kohaldamisega seotud tagasiulatuvuse välistamise kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu lepivad kokku, et:

| — | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse artikli 14 lõike 2, artikli 15 lõike 1 punkti c ja artikli 26 lõike 2 kohaldamise osas sisaldavad liikmesriikide võetud meetmed artikli 5 lõikes 1 nimetatud partnerite kaasamiseks partnerluslepingu ja artikli 5 lõikes 2 nimetatud programmide ettevalmistamisse kõiki liikmesriikide praktilisel tasandil võetud meetmeid sõltumata nende ajastusest ning meetmeid, mida nad on võtnud enne nimetatud määruse jõustumist ja enne sama määruse artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetud Euroopa käitumisjuhendit käsitleva delegeeritud õigusakti jõustumist, liikmesriigi programmitöö menetluse ettevalmistavas etapis, eeldusel et määruses sätestatud partnerluspõhimõtte eesmärgid saavutatakse; seoses sellega teevad liikmesriigid vastavalt oma riiklikule ja piirkondlikule pädevusele otsuse nii kavandatava partnerluslepingu kui ka kavandatavate programmiprojektide sisu osas kooskõlas nimetatud määruse asjakohaste sätete ja fondispetsiifiliste eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse artikli 14 lõike 2, artikli 15 lõike 1 punkti c ja artikli 26 lõike 2 kohaldamise osas sisaldavad liikmesriikide võetud meetmed artikli 5 lõikes 1 nimetatud partnerite kaasamiseks partnerluslepingu ja artikli 5 lõikes 2 nimetatud programmide ettevalmistamisse kõiki liikmesriikide praktilisel tasandil võetud meetmeid sõltumata nende ajastusest ning meetmeid, mida nad on võtnud enne nimetatud määruse jõustumist ja enne sama määruse artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetud Euroopa käitumisjuhendit käsitleva delegeeritud õigusakti jõustumist, liikmesriigi programmitöö menetluse ettevalmistavas etapis, eeldusel et määruses sätestatud partnerluspõhimõtte eesmärgid saavutatakse; seoses sellega teevad liikmesriigid vastavalt oma riiklikule ja piirkondlikule pädevusele otsuse nii kavandatava partnerluslepingu kui ka kavandatavate programmiprojektide sisu osas kooskõlas nimetatud määruse asjakohaste sätete ja fondispetsiifiliste eeskirjadega;

| — | artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetud Euroopa käitumisjuhendit käsitlev delegeeritud õigusakt ei oma mingil juhul ning ei otseselt ega kaudselt mingit tagasiulatuvat mõju, eelkõige seoses partnerluslepingu ja programmide heakskiitmismenetlusega, kuna liidu seadusandja sooviks ei ole anda komisjonile volitusi lükata tagasi partnerluslepingu ja programmide heakskiitmist üksnes ja ainult artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetud Euroopa käitumisjuhendi mingit laadi rikkumise põhjal; |
| --- | --- |

—

artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetud Euroopa käitumisjuhendit käsitlev delegeeritud õigusakt ei oma mingil juhul ning ei otseselt ega kaudselt mingit tagasiulatuvat mõju, eelkõige seoses partnerluslepingu ja programmide heakskiitmismenetlusega, kuna liidu seadusandja sooviks ei ole anda komisjonile volitusi lükata tagasi partnerluslepingu ja programmide heakskiitmist üksnes ja ainult artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetud Euroopa käitumisjuhendi mingit laadi rikkumise põhjal;

| — | Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles tegema neile artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetava delegeeritud õigusakti eelnõu teksti kättesaadavaks nii varakult kui võimalik, kuid hiljemalt kuupäeval, mil nõukogu võtab vastu poliitilise kokkuleppe Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse kohta, või kuupäeval, mil nimetatud määrust käsitleva raporti projekti hääletatakse Euroopa Parlamendi täiskogul, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament ja nõukogu kutsuvad komisjoni üles tegema neile artikli 5 lõike 3 alusel vastu võetava delegeeritud õigusakti eelnõu teksti kättesaadavaks nii varakult kui võimalik, kuid hiljemalt kuupäeval, mil nõukogu võtab vastu poliitilise kokkuleppe Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse kohta, või kuupäeval, mil nimetatud määrust käsitleva raporti projekti hääletatakse Euroopa Parlamendi täiskogul, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

Nõukogu ja komisjoni ühisavaldus artikli 147 lõike 7 kohta

Nõukogu ja komisjon kinnitavad, et artikli 147 lõike 7 mõistes hõlmab viide terminile „kohaldatav õigus“ seoses suurte puudustega juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusas toimimises kõnealuse õiguse tõlgendamist Euroopa Liidu Kohtus, Euroopa Liidu Üldkohtus ja komisjonis (sh komisjoni tõlgendusmärkused), mida kohaldatakse ajal, mil komisjonile esitati asjaomased juhtkonna kinnitavad avaldused, iga-aastased kontrolliaruanded ja auditiarvamused.

Euroopa Parlamendi avaldus artikli 5 kohaldamise kohta

Euroopa Parlament võtab teadmiseks eesistuja poolt 2012. aasta 19. detsembril COREPERi arutelude järgselt edastatud teabe liikmesriikide kavatsuse kohta võtta programmitöö ettevalmistusetapis võimalikult palju arvesse kõnealuse teabe edastamise aegses määruse eelnõus (millega sätestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätted) kajastatud põhimõtteid, mis puudutavad strateegilise kavandamise blokki, sealhulgas artiklis 5 sätestatud partnerluse põhimõtte eesmärki ja sisu.

Komisjoni avaldus artikli 22 kohta

| 1. | Komisjon on seisukohal, et tulemusraamistiku peamine eesmärk on stimuleerida programmide tõhusat elluviimist kavandatud tulemuste saavutamiseks ning et seda eesmärki arvestades tuleks kohaldada lõigetes 6 ja 7 nimetatud meetmeid. |
| --- | --- |

1.

Komisjon on seisukohal, et tulemusraamistiku peamine eesmärk on stimuleerida programmide tõhusat elluviimist kavandatud tulemuste saavutamiseks ning et seda eesmärki arvestades tuleks kohaldada lõigetes 6 ja 7 nimetatud meetmeid.

| 2. | Kui komisjon on lõike 6 alusel peatanud kõik prioriteedile ette nähtud vahemaksed või osa vahemaksetest, võib liikmesriik jätkuvalt esitada prioriteedi kohta maksetaotlusi, et vältida programmi vabastamist kulukohustustest vastavalt artiklile 86. |
| --- | --- |

2.

Kui komisjon on lõike 6 alusel peatanud kõik prioriteedile ette nähtud vahemaksed või osa vahemaksetest, võib liikmesriik jätkuvalt esitada prioriteedi kohta maksetaotlusi, et vältida programmi vabastamist kulukohustustest vastavalt artiklile 86.

| 3. | Komisjon kinnitab, et ta kohaldab artikli 22 lõike 7 sätteid, et ära hoida vahendite kahekordset kaotust, mis tuleneb prioriteedi raames vahendite alakasutamisega seotud puudulikust eesmärkide saavutamisest. Kui osa programmiga seotud kulukohustustest on artiklite 86–88 kohaldamise tulemusena vabastatud, mille tagajärjel väheneb prioriteedile antava toetuse summa, või kui programmiperioodi lõpus on prioriteedile eraldatud summat alakasutatud, korrigeeritakse artikli 22 lõike 7 kohaldamisel tulemusraamistikus välja toodud asjakohaseid eesmärke proportsionaalselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon kinnitab, et ta kohaldab artikli 22 lõike 7 sätteid, et ära hoida vahendite kahekordset kaotust, mis tuleneb prioriteedi raames vahendite alakasutamisega seotud puudulikust eesmärkide saavutamisest. Kui osa programmiga seotud kulukohustustest on artiklite 86–88 kohaldamise tulemusena vabastatud, mille tagajärjel väheneb prioriteedile antava toetuse summa, või kui programmiperioodi lõpus on prioriteedile eraldatud summat alakasutatud, korrigeeritakse artikli 22 lõike 7 kohaldamisel tulemusraamistikus välja toodud asjakohaseid eesmärke proportsionaalselt.

Komisjoni avaldus, mis käsitleb kompromissteksti näitajate kohta

Komisjon kinnitab, et viib kolme kuu jooksul alates määruste vastuvõtmisest lõpule ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa territoriaalse koostöö ühisnäitajaid käsitlevate suuniste koostamise, konsulteerides seejuures asjaomaste hindamisvõrgustikega, mis koosnevad riiklikest hindamisekspertidest. Kõnealused suunised hõlmavad iga ühisnäitaja määratlust ning ühisnäitajaid käsitlevate andmete kogumise ja edastamise meetodeid.

Komisjoni avaldus partnerluslepingute ja rakenduskavade muutmise kohta seoses artikliga 23

Komisjon on arvamusel, et ta võib olenemata artikli 23 lõigetest 4 ja 5 teha vajaduse korral märkusi artikli 23 lõike 4 kohaselt liikmesriikide esitatud partnerluslepingute ja rakenduskavade muutmisettepanekute kohta, eelkõige juhul, kui need ei ole kooskõlas nende liikmesriikide poolt esitatud artikli 23 lõike 3 kohase varasema vastusega, ja igal juhul artiklite 16 ja 30 alusel. Komisjon leiab, et artikli 23 lõikes 5 sätestatud kolmekuuline otsuse vastuvõtmise tähtaeg, millega kiidetakse heaks partnerluslepingu ja asjakohaste programmide muutmine, algab lõike 4 kohaste muudatusettepanekute esitamisest, tingimusel et neis võetakse nõuetekohaselt arvesse komisjoni kõiki märkusi. Komisjon on samuti arvamusel, et artikli 23 lõikes 5 sätestatud asjaomastele programmidele tehtavate maksete osaline või täielik peatamise kolmekuuline tähtaeg algab partnerluslepingu ja rakenduskavade muutmisettepanekute kohta tehtud märkuste kuupäevast, kui komisjon on selliseid märkusi teinud.

Komisjoni deklaratsioon selle kohta, millist mõju avaldab kaasseadusandjate vahel tulemusreservi ja eelmaksete tasemete suhtes saavutatud kokkulepe maksete ülemmääradele

Komisjon on seisukohal, et täiendavad maksete assigneeringud, mida tulemusreservi ja eelmaksetega seotud muudatuste tulemusena võidakse vajada ajavahemikus 2014–2020, on üsna väikesed.

Tagajärjed on ilmselt hallatavad ning võimaldavad järgida mitmeaastase finantsraamistiku määruse eelnõu sätteid.

Maksete üldise taseme aastast kõikumist, mis muu hulgas on seotud eespool nimetatud muudatustega, tasandatakse maksete koguvaru ja nende erivahendite kasutamisega, mis lepiti kokku mitmeaastase finantsraamistiku määruse eelnõus.

Komisjon jälgib tähelepanelikult olukorda ja esitab oma hinnangu vahekokkuvõtte osana.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/216

---

P7_TA(2013)0483

Euroopa Sotsiaalfond ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0607/2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0607/2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 164, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0327/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 164, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0327/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1) ja 22. mai 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1) ja 22. mai 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0250/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0250/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 82.

(2)  ELT C 271, 19.9.2013, lk 101.

(3)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 127.

---

P7_TC1-COD(2011)0268

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1304/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/217

---

P7_TA(2013)0484

Euroopa Regionaalarengu Fond ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärk ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erisätteid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0614),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 178 ja 349, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0328/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 178 ja 349, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0328/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0268/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0268/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 44.

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 114.

---

P7_TC1-COD(2011)0275

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1301/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus ERFi määruse artikli 6, Euroopa territoriaalse koostöö määruse artikli 15 ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 4 kohaldamise kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks komisjoni kinnitused ELi seaduseandjale, et ERFi määruse, Euroopa territoriaalse koostöö määruse ja Ühtekuuluvusfondi määruse ühised väljundnäitajad, mis esitatakse iga nimetatud määruse lisas, on töötatud välja põhjaliku ettevalmistusprotsessi käigus, millesse on kaasatud nii komisjoni kui ka liikmesriikide hindamiseksperdid, ning et need näitajad peaksid eeldatavasti jääma stabiilseks.

Komisjoni avaldus

Komisjon nõustub Euroopa Parlamendi eesmärgiga lihtsustada riigiabi andmise menetlust seoses äärepoolseimates piirkondades asutatud ettevõtetele tegevusabi andmisega selles piirkonnas konkreetsest majanduslikust ja sotsiaalsest olukorrast tulenevate lisakulude hüvitamiseks.

Vastavalt ettepanekule võtta vastu uus üldise grupierandi määrus, mille avaldasid hiljuti komisjoni talitused (1), käsitletakse nendes piirkondades (2) asutatud abisaajate lisakulude hüvitamiseks ette nähtud tegevusabi siseturuga kokkusobivana määruses sätestatud tingimustel ning vabastatakse seega ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest. Komisjon on seisukohal, et see oleks kindel alus kavandatud lihtsustamiseks ning selles võetakse täielikult arvesse kõiki liikmesriikide tähelepanekuid käimasolevas konsulteerimisprotsessis eesmärgiga võtta määrus vastu 2014. aastal.

---

(1)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html

(2)  Äärepoolseimates piirkondades valmistatud toodete transpordikulud ja muud lisanduvad tootmis- ja tegevuskulud, mis ei ole transpordikulud.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/219

---

P7_TA(2013)0485

Euroopa Regionaalarengu Fond ja eesmärk „Euroopa territoriaalne koostöö“ ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus erisätete kohta, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist seoses eesmärgiga „Euroopa territoriaalne koostöö“ (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0611),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 178, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 178, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0326/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0280/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0280/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 49.

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 96.

---

P7_TC1-COD(2011)0273

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1299/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus ERFi määruse artikli 6, Euroopa territoriaalse koostöö määruse artikli 15 ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 4 kohaldamise kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks komisjoni kinnitused ELi seaduseandjale, et ERFi määruse, Euroopa territoriaalse koostöö määruse ja Ühtekuuluvusfondi määruse ühised väljundnäitajad, mis esitatakse iga nimetatud määruse lisas, on töötatud välja põhjaliku ettevalmistusprotsessi käigus, millesse on kaasatud nii komisjoni kui ka liikmesriikide hindamiseksperdid, ning et need näitajad peaksid eeldatavasti jääma stabiilseks.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/221

---

P7_TA(2013)0486

Ühtekuuluvusfond ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0612), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0612),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0325/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0270/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0270/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 38.

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0274

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1300/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus ERFi määruse artikli 6, Euroopa territoriaalse koostöö määruse artikli 15 ja Ühtekuuluvusfondi määruse artikli 4 kohaldamise kohta

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks komisjoni kinnitused ELi seaduseandjale, et ERFi määruse, Euroopa territoriaalse koostöö määruse ja Ühtekuuluvusfondi määruse ühised väljundnäitajad, mis esitatakse iga nimetatud määruse lisas, on töötatud välja põhjaliku ettevalmistusprotsessi käigus, millesse on kaasatud nii komisjoni kui ka liikmesriikide hindamiseksperdid, ning et need näitajad peaksid eeldatavasti jääma stabiilseks.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/223

---

P7_TA(2013)0487

Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja kasutamist (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0610/2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0610/2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 lõiget 3, artikli 209 lõiget 1 ja artikli 212 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 lõiget 3, artikli 209 lõiget 1 ja artikli 212 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0324/2011),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 175 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 175 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 15. veebruari 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 15. veebruari 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0309/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A7-0309/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldused; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldused;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 53.

(2)  ELT C 113, 18.4.2012, lk 22.

---

P7_TC1-COD(2011)0272

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1302/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus teadlikkuse tõstmise ning ETKRi määruse artiklite 4 ja 4a kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku paremini kooskõlastatud pingutuste tegemises teadlikkuse tõstmiseks institutsioonides ja liikmesriikides ning nende vahel, et teha nähtavamaks võimalused kasutada ETKRe kui olemasolevat vabatahtlikku vahendit territoriaalse koostöö tegemiseks kõigis ELi poliitikavaldkondades.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kutsuvad sellega seoses liikmesriike üles võtma eelkõige asjakohaseid kooskõlastamis- ja teabevahetusmeetmeid riigiasutustes ja eri liikmesriikide ametiasutuste vahel, et tagada selge, mõjus ja läbipaistev kord ETKRidele asutamisloa andmiseks kehtestatud tähtaegade jooksul.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus ETKRi määruse artikli 1 punkti 9 kohta

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad kokku, et liikmesriigid püüavad muudetud määruse (EÜ) nr 1082/2006 artikli 9 lõike 2 punkti i kohaldamisel kaaluda ETKRi töötajate suhtes kohaldatavate esialgses kokkuleppes soovitatud eeskirjade hindamisel olemasolevaid eri tööhõivesüsteemide võimalusi, mille ETKR valib välja kas era- või avaliku õiguse alusel.

Kui ETKRi töötajate töölepingud on sõlmitud eraõiguse alusel, võtavad liikmesriigid arvesse ka asjakohast ELi õigust, nt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrust (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma I), ning ETKRis esindatud muude liikmesriikide asjakohast õiguspraktikat.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon lepivad ühtlasi kokku selles, et kui ETKRi töötajate töölepingud on sõlmitud avaliku õiguse alusel, kohaldatakse selle liikmesriigi avaliku õiguse eeskirju, kus on vastava ETKRi organi asukoht. ETKRi registrijärgse asukoha liikmesriigi avaliku õiguse eeskirju võidakse siiski kohaldada nende ETKRi töötajate suhtes, kelle suhtes neid eeskirju kohaldati juba enne ETKRi tööle minemist.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus Regioonide Komitee rolli kohta ETKRe käsitleva teabeplatvormi raames

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtavad teadmiseks Regioonide Komitee väärtusliku tööpanuse seoses komitee jälgitava ETKRe käsitleva teabeplatvormiga ning julgustavad Regioonide Komiteed jälgima ka edaspidi olemasolevate ja asutamisel olevate ETKRide tegevust, korraldama parimate tavade vahetust ning tegema kindlaks ühiseid teemasid.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/225 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/225

---

P7_TA(2013)0488

Sooline tasakaal börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0614),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 157 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 157 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0382/2012),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Tšehhi Esindajatekoja, Madalmaade Parlamendi Esimese Koja, Madalmaade Parlamendi Teise Koja, Poola Seimi, Poola Senati, Rootsi Riksdagi, Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja ja Ühendkuningriigi Parlamendi Ülemkoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Esindajatekoja, Madalmaade Parlamendi Esimese Koja, Madalmaade Parlamendi Teise Koja, Poola Seimi, Poola Senati, Rootsi Riksdagi, Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja ja Ühendkuningriigi Parlamendi Ülemkoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid kodukorra artikli 51 alusel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ühisarutelusid kodukorra artikli 51 alusel,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0340/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0340/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2012)0299

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja artikli 3 lõike 3 kohaselt on naiste ja meeste võrdõiguslikkus liidu üks põhiväärtusi ja peamisi eesmärke. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 8 kohaselt on kõigi liidu meetmete puhul eesmärgiks meeste ja naiste ebavõrduse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. ELi toimimise lepingu artikli 157 lõige 3 on õiguslik alus liidu meetmetele, mille eesmärk on tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine tööhõive ja elukutsega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja artikli 3 lõike 3 kohaselt on naiste ja meeste võrdõiguslikkus liidu üks põhiväärtusi ja peamisi eesmärke. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 8 kohaselt on kõigi liidu meetmete puhul eesmärgiks meeste ja naiste ebavõrduse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. ELi toimimise lepingu artikli 157 lõige 3 on õiguslik alus liidu meetmetele, mille eesmärk on tagada meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine tööhõive ja elukutsega seotud küsimustes.

| (2) | Positiivse erikohtlemise põhimõtet ja selle tähtsust naiste ja meeste tegeliku võrdõiguslikkuse tagamisel tunnustatakse nii ELi toimimise lepingu artikli 157 lõikes 4 kui ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta (harta) artiklis 23, kus on sätestatud, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades ning et võrdõiguslikkuse põhimõte ei takista säilitamast või võtmast meetmeid, mis annavad alaesindatud soole erilisi eeliseid. |
| --- | --- |

(2)

Positiivse erikohtlemise põhimõtet ja selle tähtsust naiste ja meeste tegeliku võrdõiguslikkuse tagamisel tunnustatakse nii ELi toimimise lepingu artikli 157 lõikes 4 kui ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta (harta) artiklis 23, kus on sätestatud, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus tuleb tagada kõikides valdkondades ning et võrdõiguslikkuse põhimõte ei takista säilitamast või võtmast meetmeid, mis annavad alaesindatud soole erilisi eeliseid.

| (2a) | Selleks et saavutada sooline võrdõiguslikkus töökohal, peab sooliselt tasakaalustatud otsuste tegemise mudel eksisteerima kõigil äriühingu tasanditel, ühtlasi tuleb võtta meetmeid soolise palgaerinevuse kaotamiseks, millel on oluline roll vaesuse feminiseerumisel. [ME 1] |
| --- | --- |

(2a)

Selleks et saavutada sooline võrdõiguslikkus töökohal, peab sooliselt tasakaalustatud otsuste tegemise mudel eksisteerima kõigil äriühingu tasanditel, ühtlasi tuleb võtta meetmeid soolise palgaerinevuse kaotamiseks, millel on oluline roll vaesuse feminiseerumisel. [ME 1]

| (3) | Komisjoni soovituses 84/635/EMÜ (3) soovitati liikmesriikidel astuda samme, millega tagatakse, et positiivne lähenemisviis hõlmaks võimaluse korral ka selliseid meetmeid, mis suurendavad naiste aktiivset osalemist otsuseid tegevates organites. Nõukogu soovituses 96/694/EÜ (4) soovitati liikmesriikidel kutsuda erasektorit üles suurendama naiste osakaalu kõikidel otsustustasanditel, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse kavade ja positiivse erikohtlemise kavade raames või nende vastuvõtmise kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni soovituses 84/635/EMÜ (3) soovitati liikmesriikidel astuda samme, millega tagatakse, et positiivne lähenemisviis hõlmaks võimaluse korral ka selliseid meetmeid, mis suurendavad naiste aktiivset osalemist otsuseid tegevates organites. Nõukogu soovituses 96/694/EÜ (4) soovitati liikmesriikidel kutsuda erasektorit üles suurendama naiste osakaalu kõikidel otsustustasanditel, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse kavade ja positiivse erikohtlemise kavade raames või nende vastuvõtmise kaudu.

| (4) | Komisjon on viimastel aastatel esitanud mitu aruannet, milles käsitletakse soolise tasakaalu olukorda majandusotsuste tegemisel (5). Komisjon on kutsunud börsil noteeritud liidu äriühinguid üles suurendama naiste

  alaesindatud soost isikute
  osalust juhtorganites iseregulatsioonimeetmete ja konkreetsete vabatahtlike kohustuste võtmise kaudu (6) komisjon rõhutas 5. märtsil 2010 avaldatud naiste hartas, (7) et naistel ei ole ikka veel täielikku ligipääsu võimu ja otsuste tegemise juurde poliitilises ja majanduselus, ning kinnitas veel kord oma kavatsust kasutada oma volitusi selleks, et aidata kaasa naiste ja meeste võrdsema esindatuse tagamisele vastutavatel ametikohtadel. Komisjon määras teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (8) üheks oma prioriteediks soolise tasakaalu saavutamise otsuste tegemisel. [ME 2] |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on viimastel aastatel esitanud mitu aruannet, milles käsitletakse soolise tasakaalu olukorda majandusotsuste tegemisel (5). Komisjon on kutsunud börsil noteeritud liidu äriühinguid üles suurendama naiste

  alaesindatud soost isikute
  osalust juhtorganites iseregulatsioonimeetmete ja konkreetsete vabatahtlike kohustuste võtmise kaudu (6) komisjon rõhutas 5. märtsil 2010 avaldatud naiste hartas, (7) et naistel ei ole ikka veel täielikku ligipääsu võimu ja otsuste tegemise juurde poliitilises ja majanduselus, ning kinnitas veel kord oma kavatsust kasutada oma volitusi selleks, et aidata kaasa naiste ja meeste võrdsema esindatuse tagamisele vastutavatel ametikohtadel. Komisjon määras teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015“ (8) üheks oma prioriteediks soolise tasakaalu saavutamise otsuste tegemisel. [ME 2]

| (5) | Nõukogu tunnistas 7. märtsil 2011 vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse paktis 2011–2020, et soolise võrdõiguslikkuse poliitikasuunad on ülimalt tähtsad majanduskasvu, jõukuse ja konkurentsivõime tagamiseks, ning kinnitas veelkord, et ta on võtnud ülesande kaotada naiste ja meeste erinev kohtlemine, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid eelkõige kolmes valdkonnas, mis on soolise võrdõiguslikkuse seisukohast väga tähtsad – tööhõives, hariduses ja sotsiaalses kaasatuses, ning kutsus üles edendama naiste ja meeste võrdset osalemist otsuste tegemisel kõikidel tasanditel ja kõikides valdkondades, et kasutada täiel määral ära kogu võimekusressurssi

  olemasolevat võimekus-, teadmis- ja ideede ressurssi, suurendades seeläbi inimressurssi mitmekesisust ja täiustades ettevõtlusperspektiive
  . [ME 3] |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu tunnistas 7. märtsil 2011 vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse paktis 2011–2020, et soolise võrdõiguslikkuse poliitikasuunad on ülimalt tähtsad majanduskasvu, jõukuse ja konkurentsivõime tagamiseks, ning kinnitas veelkord, et ta on võtnud ülesande kaotada naiste ja meeste erinev kohtlemine, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid eelkõige kolmes valdkonnas, mis on soolise võrdõiguslikkuse seisukohast väga tähtsad – tööhõives, hariduses ja sotsiaalses kaasatuses, ning kutsus üles edendama naiste ja meeste võrdset osalemist otsuste tegemisel kõikidel tasanditel ja kõikides valdkondades, et kasutada täiel määral ära kogu võimekusressurssi

  olemasolevat võimekus-, teadmis- ja ideede ressurssi, suurendades seeläbi inimressurssi mitmekesisust ja täiustades ettevõtlusperspektiive
  . [ME 3]

| (6) | Euroopa Parlament nõuab oma 6. juuli 2011. aasta resolutsioonis naiste ja ärijuhtimise kohta (9) tungivalt, et äriühingud saavutaksid otsustava 30 %-lise naiste esindatuse määra juhtorganites 2015. aastaks ja 40 %-lise määra 2020. aastaks. Juhuks, kui äriühingute ja liikmesriikide võetavad meetmed peaksid osutuma ebapiisavaks, tegi Euroopa Parlament komisjonile ülesandeks esitada aastal 2012 kvoote sisaldav seadusandlik ettepanek
  , mis sisaldaks ajutiselt rakendatavaid kvoote eesmärgiga kiirendada muutusi ja kiireloomulisi reforme, et kaotada säilinud sooline ebavõrdsus ning stereotüübid majanduslikes otsustusprotsessides
  . Euroopa Parlament rõhutas õigusakti väljatöötamise vajadust 13. märtsi 2012. aasta resolutsioonis naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (10). [ME 4] |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament nõuab oma 6. juuli 2011. aasta resolutsioonis naiste ja ärijuhtimise kohta (9) tungivalt, et äriühingud saavutaksid otsustava 30 %-lise naiste esindatuse määra juhtorganites 2015. aastaks ja 40 %-lise määra 2020. aastaks. Juhuks, kui äriühingute ja liikmesriikide võetavad meetmed peaksid osutuma ebapiisavaks, tegi Euroopa Parlament komisjonile ülesandeks esitada aastal 2012 kvoote sisaldav seadusandlik ettepanek
  , mis sisaldaks ajutiselt rakendatavaid kvoote eesmärgiga kiirendada muutusi ja kiireloomulisi reforme, et kaotada säilinud sooline ebavõrdsus ning stereotüübid majanduslikes otsustusprotsessides
  . Euroopa Parlament rõhutas õigusakti väljatöötamise vajadust 13. märtsi 2012. aasta resolutsioonis naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011 (10). [ME 4]

| (6a) | ELi institutsioonid, organid, asutused ja ametid, näiteks Euroopa Keskpank, peaksid olema eeskujuks soolise võrdõiguslikkuse järgimises otsuste tegemisel, seades mh eesmärgiks sugude tasakaalustatud esindatuse kõigil tasanditel. Kõigi liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite sise- ja väliskonkurssidel tuleks viivitamata rakendada ja jälgida rangemaid eeskirju. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõrgema juhtkonna liikmete värbamispoliitikale. Liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid peaksid igal aastal avaldama oma selleteemalisi jõupingutusi käsitleva aruande. [ME 5] |
| --- | --- |

(6a)

ELi institutsioonid, organid, asutused ja ametid, näiteks Euroopa Keskpank, peaksid olema eeskujuks soolise võrdõiguslikkuse järgimises otsuste tegemisel, seades mh eesmärgiks sugude tasakaalustatud esindatuse kõigil tasanditel. Kõigi liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite sise- ja väliskonkurssidel tuleks viivitamata rakendada ja jälgida rangemaid eeskirju. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõrgema juhtkonna liikmete värbamispoliitikale. Liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid peaksid igal aastal avaldama oma selleteemalisi jõupingutusi käsitleva aruande. [ME 5]

| (7) | Inimkapitali tõhus kasutamine on majanduse konkurentsivõime
  , arengu ja kasvu
  kõige olulisem tegur ja aitab lahendada liidu rahvastikuprobleeme, võimaldab üleilmastunud majanduskeskkonnas edukalt konkureerida ning tagada suhtelised eelised kolmandate riikide ees. Väga hea ettevalmistuse ja kõrge kvalifikatsiooniga naiste hulk suureneb pidevalt, millest annab tunnistust asjaolu, et 60 % ülikooli lõpetanutest on naised. Kui naisi endiselt ei valita
  äriühingutes
  töökohtadele, mis on seotud majandusotsuste

  juhtimise ja otsuste
  tegemisega, tähendab see, et kvalifitseeritud inimkapitali ei kasutata täiel määral ära. [ME 6] |
| --- | --- |

(7)

Inimkapitali tõhus kasutamine on majanduse konkurentsivõime
  , arengu ja kasvu
  kõige olulisem tegur ja aitab lahendada liidu rahvastikuprobleeme, võimaldab üleilmastunud majanduskeskkonnas edukalt konkureerida ning tagada suhtelised eelised kolmandate riikide ees. Väga hea ettevalmistuse ja kõrge kvalifikatsiooniga naiste hulk suureneb pidevalt, millest annab tunnistust asjaolu, et 60 % ülikooli lõpetanutest on naised. Kui naisi endiselt ei valita
  äriühingutes
  töökohtadele, mis on seotud majandusotsuste

  juhtimise ja otsuste
  tegemisega, tähendab see, et kvalifitseeritud inimkapitali ei kasutata täiel määral ära. [ME 6]

| (7a) | Äriühingud ja ettevõtted peaksid kaaluma võimalust luua juhtimis- ja haldusvõimekate naiste stardirada, mis aitaks edendada, toetada ja arendada naiste andeid kõigil tasanditel ja kogu nende tööelu jooksul. [ME 7] |
| --- | --- |

(7a)

Äriühingud ja ettevõtted peaksid kaaluma võimalust luua juhtimis- ja haldusvõimekate naiste stardirada, mis aitaks edendada, toetada ja arendada naiste andeid kõigil tasanditel ja kogu nende tööelu jooksul. [ME 7]

| (7b) | Soolise võrdõiguslikkuse edendamise tagamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama sätted, mille alusel meestel ja naistel on võimalik ühitada töö- ja pereelu, hõlmates eelkõige hooldamiskohustustega isikutele suunatud paindlikku korda ja toetusi. [ME 8] |
| --- | --- |

(7b)

Soolise võrdõiguslikkuse edendamise tagamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama sätted, mille alusel meestel ja naistel on võimalik ühitada töö- ja pereelu, hõlmates eelkõige hooldamiskohustustega isikutele suunatud paindlikku korda ja toetusi. [ME 8]

| (7c) | Soolise võrdõiguslikkuse saavutamine ühiskonnas tervikuna hõlmab meestele ja naistele võrdsete akadeemiliste ja ametialaste õiguste ning jagatud perekondlike, lastehoiu- ja majapidamiskohustuste loomist. Asjaolu, et naised on tavaliselt vastutavad suurema osa perekondlike ja majapidamistööde eest, võib takistada nende jõudmist juhtivatele ametikohtadele. Meeste aktiivne osalemine perekondlikes kohustustes ja meeste kaasamine nendesse on otsustava tähtsusega töö- ja eraelu tasakaalu saavutamiseks ning nii meestele kui ka naistele võrdsete karjäärivõimaluste loomiseks. Tähelepanu tuleks pöörata sooliste stereotüüpide, paindumatu ja aegunud tööhõivepoliitika ning ebapiisavate vanemapuhkust reguleerivate sätete vastu võitlemisele. Tuleks võtta meetmed naiste ja meeste puhul töö- ja pereelu ühitamiseks, kui nad peaksid seda soovima. Liikmesriike tuleks ergutada tagama heaolu elementide rakendamist, näiteks õiglased vanemapuhkuse eraldised nii naistele kui ka meestele, laialdaseks korraldatud lastehoid ning jagatud vanemapuhkuse võimalused. [ME 9] |
| --- | --- |

(7c)

Soolise võrdõiguslikkuse saavutamine ühiskonnas tervikuna hõlmab meestele ja naistele võrdsete akadeemiliste ja ametialaste õiguste ning jagatud perekondlike, lastehoiu- ja majapidamiskohustuste loomist. Asjaolu, et naised on tavaliselt vastutavad suurema osa perekondlike ja majapidamistööde eest, võib takistada nende jõudmist juhtivatele ametikohtadele. Meeste aktiivne osalemine perekondlikes kohustustes ja meeste kaasamine nendesse on otsustava tähtsusega töö- ja eraelu tasakaalu saavutamiseks ning nii meestele kui ka naistele võrdsete karjäärivõimaluste loomiseks. Tähelepanu tuleks pöörata sooliste stereotüüpide, paindumatu ja aegunud tööhõivepoliitika ning ebapiisavate vanemapuhkust reguleerivate sätete vastu võitlemisele. Tuleks võtta meetmed naiste ja meeste puhul töö- ja pereelu ühitamiseks, kui nad peaksid seda soovima. Liikmesriike tuleks ergutada tagama heaolu elementide rakendamist, näiteks õiglased vanemapuhkuse eraldised nii naistele kui ka meestele, laialdaseks korraldatud lastehoid ning jagatud vanemapuhkuse võimalused. [ME 9]

| (8) | Mis puutub ettevõtlusse, siis on laialt levinud seisukoht, et naiste valimine juhtorganisse aitab parandada äriühingu üldjuhtimist, kuna see suurendab meeskonnatöö tulemuslikkust ja otsuste tegemise kvaliteeti tänu mitmekesisemale ja kollektiivile orienteeritud mõtteviisile, mis toob kaasa uusi vaatenurki
  ja ka proaktiivsema ärimudeli
  ning võimaldab seetõttu teha tasakaalukamaid otsuseid
  eesmärgiga kajastada paremini ühiskonna ja tarbijate olukorda
  . Paljud uuringud on näidanud, et koos parema soolise tasakaaluga tippjuhtide hulgas suureneb ka äriühingu finantssuutlikkus ja kasumlikkus. Naiste osaluse suurendamine börsil noteeritud ELi äriühingute juhtorganites võib seega
  , arvestades taoliste äriühingute suurt majanduslikku ja sotsiaalset vastutust,
  avaldada positiivset mõju nende äriühingute
  majanduslikule
  tulemuslikkusele.
  Seetõttu tuleks kehtestada meetmed, mis soodustaksid naiste karjääri edenemist kõigil juhtimistasanditel. [ME 10] |
| --- | --- |

(8)

Mis puutub ettevõtlusse, siis on laialt levinud seisukoht, et naiste valimine juhtorganisse aitab parandada äriühingu üldjuhtimist, kuna see suurendab meeskonnatöö tulemuslikkust ja otsuste tegemise kvaliteeti tänu mitmekesisemale ja kollektiivile orienteeritud mõtteviisile, mis toob kaasa uusi vaatenurki
  ja ka proaktiivsema ärimudeli
  ning võimaldab seetõttu teha tasakaalukamaid otsuseid
  eesmärgiga kajastada paremini ühiskonna ja tarbijate olukorda
  . Paljud uuringud on näidanud, et koos parema soolise tasakaaluga tippjuhtide hulgas suureneb ka äriühingu finantssuutlikkus ja kasumlikkus. Naiste osaluse suurendamine börsil noteeritud ELi äriühingute juhtorganites võib seega
  , arvestades taoliste äriühingute suurt majanduslikku ja sotsiaalset vastutust,
  avaldada positiivset mõju nende äriühingute
  majanduslikule
  tulemuslikkusele.
  Seetõttu tuleks kehtestada meetmed, mis soodustaksid naiste karjääri edenemist kõigil juhtimistasanditel. [ME 10]

| (8a) | Naiste nimetamist juhtorgani liikmeteks takistavad mitmed konkreetsed tegurid, mida saaks ületada mitte ainult sanktsioonide, vaid ka haridusalgatuste ja parimate tavade edendamise ergutamise abiga. Kõigepealt on tähtis suurendada ärikoolides ja –ülikoolides teadlikkust kasust, mida pakub sooline võrdõiguslikkus, suurendades äriühingute konkurentsivõimet. Samuti on vaja ergutada juhtorgani liikmete korrapärast vahetumist ja kehtestada positiivsed meetmed, et ergutada ja tasustada riikide ja äriühingute jõupingutusi võtta vastu kindlameelne lähenemine sellistele küsimustele kõige tähtsamates majanduslikke otsuseid tegevates organites liidu tasandil. Lisaks võivad nii maksustamine kui ka riigihanked anda sobiva kanali suurema soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks äriühingute juhtorganites. [ME 11] |
| --- | --- |

(8a)

Naiste nimetamist juhtorgani liikmeteks takistavad mitmed konkreetsed tegurid, mida saaks ületada mitte ainult sanktsioonide, vaid ka haridusalgatuste ja parimate tavade edendamise ergutamise abiga. Kõigepealt on tähtis suurendada ärikoolides ja –ülikoolides teadlikkust kasust, mida pakub sooline võrdõiguslikkus, suurendades äriühingute konkurentsivõimet. Samuti on vaja ergutada juhtorgani liikmete korrapärast vahetumist ja kehtestada positiivsed meetmed, et ergutada ja tasustada riikide ja äriühingute jõupingutusi võtta vastu kindlameelne lähenemine sellistele küsimustele kõige tähtsamates majanduslikke otsuseid tegevates organites liidu tasandil. Lisaks võivad nii maksustamine kui ka riigihanked anda sobiva kanali suurema soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks äriühingute juhtorganites. [ME 11]

| (9) | On ka tõendeid, mis osutavad sellele, et sooline võrdsus tööturul võib märkimisväärselt suurendada majanduskasvu. Naiste osaluse suurendamine börsil noteeritud ELi äriühingute juhtorganites ei paranda mitte ainult juhtorganisse määratud naiste positsiooni, vaid aitab äriühingul ligi tõmmata ka teisi võimekaid naisi ning tagab naiste suurema osaluse kõikidel juhtimistasanditel ning kogu töötajaskonna hulgas. Seepärast aitab

  peaks
  naiste osaluse suurendamine äriühingute juhtorganites vähendama nii naiste ja meeste tööhõive- kui ka palgaerinevusi. Naiste teadmiste ja oskuste täielikum ärakasutamine suurendaks hariduse tasuvust nii üksikisikute kui ka avaliku sektori seisukohalt. Naiste alaesindatus börsil noteeritud liidu äriühingute juhtorganites tähendab pikaajalise jätkusuutliku majanduskasvu saavutamise võimaluse kasutamata jätmist kõikides ELi liikmesriikides. [ME 12] |
| --- | --- |

(9)

On ka tõendeid, mis osutavad sellele, et sooline võrdsus tööturul võib märkimisväärselt suurendada majanduskasvu. Naiste osaluse suurendamine börsil noteeritud ELi äriühingute juhtorganites ei paranda mitte ainult juhtorganisse määratud naiste positsiooni, vaid aitab äriühingul ligi tõmmata ka teisi võimekaid naisi ning tagab naiste suurema osaluse kõikidel juhtimistasanditel ning kogu töötajaskonna hulgas. Seepärast aitab

  peaks
  naiste osaluse suurendamine äriühingute juhtorganites vähendama nii naiste ja meeste tööhõive- kui ka palgaerinevusi. Naiste teadmiste ja oskuste täielikum ärakasutamine suurendaks hariduse tasuvust nii üksikisikute kui ka avaliku sektori seisukohalt. Naiste alaesindatus börsil noteeritud liidu äriühingute juhtorganites tähendab pikaajalise jätkusuutliku majanduskasvu saavutamise võimaluse kasutamata jätmist kõikides ELi liikmesriikides. [ME 12]

| (10) | Hoolimata praegustest ELi õigusaktidest soolise diskrimineerimise vältimise ja selle vastu võitlemise kohta ning nõukogu soovitustest, mille põhieesmärk oli naiste osaluse suurendamine majandusotsuste tegemisel ning iseregulatsiooni soodustavate meetmete võtmine ELi tasandil, on naiste osakaal

  naised
  äriühingute kõrgemates otsuseid tegevates organites kogu ELi territooriumil endiselt väga väike

  alaesindatud
  . Soolise tasakaalu puudumine on kõige suurem ja teravam probleem erasektoris, eelkõige börsil noteeritud äriühingutes
  , samas kui ka teatud liidu institutsioonides, organites, asutustes ja ametites, nt Euroopa Keskpangas, on soolise tasakaaluga suuri probleeme
  . Komisjoni peamine sellealane statistiline näitaja, mis väljendab soolist esindatust äriühingute juhtorganites, osutab, et äriühingute kõrgeimal otsustustasandil tegutsevate naiste osakaal on endiselt väga väike. 2012. aasta jaanuaris oli liikmesriikides suuremate börsil noteeritud äriühingute juhtorganites naisi vaid 13,7 %. Tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas oli naiste osakaal ainult 15 %
  , mis näitab selgelt demokraatlikku defitsiiti ning naiste ebaõiglast ja diskrimineerivat esindatust, millega rikutakse liidu põhimõtteid seoses mõlema soo võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemisega töö saamisel ja kutsealale pääsemisel
  . [ME 13] |
| --- | --- |

(10)

Hoolimata praegustest ELi õigusaktidest soolise diskrimineerimise vältimise ja selle vastu võitlemise kohta ning nõukogu soovitustest, mille põhieesmärk oli naiste osaluse suurendamine majandusotsuste tegemisel ning iseregulatsiooni soodustavate meetmete võtmine ELi tasandil, on naiste osakaal

  naised
  äriühingute kõrgemates otsuseid tegevates organites kogu ELi territooriumil endiselt väga väike

  alaesindatud
  . Soolise tasakaalu puudumine on kõige suurem ja teravam probleem erasektoris, eelkõige börsil noteeritud äriühingutes
  , samas kui ka teatud liidu institutsioonides, organites, asutustes ja ametites, nt Euroopa Keskpangas, on soolise tasakaaluga suuri probleeme
  . Komisjoni peamine sellealane statistiline näitaja, mis väljendab soolist esindatust äriühingute juhtorganites, osutab, et äriühingute kõrgeimal otsustustasandil tegutsevate naiste osakaal on endiselt väga väike. 2012. aasta jaanuaris oli liikmesriikides suuremate börsil noteeritud äriühingute juhtorganites naisi vaid 13,7 %. Tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas oli naiste osakaal ainult 15 %
  , mis näitab selgelt demokraatlikku defitsiiti ning naiste ebaõiglast ja diskrimineerivat esindatust, millega rikutakse liidu põhimõtteid seoses mõlema soo võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemisega töö saamisel ja kutsealale pääsemisel
  . [ME 13]

| (11) | Naiste osakaal äriühingute juhtorganites suureneb väga aeglaselt ning viimastel aastatel on keskmine aastane kasv olnud vaid 0,6 protsendipunkti. Liikmesriigid ei ole olukorra parandamisel olnud võrdselt edukad ning seetõttu on ka tulemused väga erinevad. Olukord on oluliselt rohkem paranenud sellistes liikmesriikides, kus on kehtestatud siduvad meetmed

  nagu Prantsusmaa
  ,
  kes otsustas saavutada direktiivis seatud eesmärgid 2017
  .
  aastaks, jõudes vähem kui kahe aastaga 2014. aastaks seatud 20 %-ni, või sellistes riikides nagu Norra, kes saavutas seatud 40 % eesmärgi kolme aastaga. Mõlemal juhul saavutati need tulemused siduvate meetmete abiga
  . Erinevused liikmesriikide vahel süvenevad tulevikus tõenäoliselt veelgi, sest liikmesriigid rakendavad naiste osaluse suurendamiseks äriühingute juhtorganites väga erinevaid lähenemisviise. [ME 14] |
| --- | --- |

(11)

Naiste osakaal äriühingute juhtorganites suureneb väga aeglaselt ning viimastel aastatel on keskmine aastane kasv olnud vaid 0,6 protsendipunkti. Liikmesriigid ei ole olukorra parandamisel olnud võrdselt edukad ning seetõttu on ka tulemused väga erinevad. Olukord on oluliselt rohkem paranenud sellistes liikmesriikides, kus on kehtestatud siduvad meetmed

  nagu Prantsusmaa
  ,
  kes otsustas saavutada direktiivis seatud eesmärgid 2017
  .
  aastaks, jõudes vähem kui kahe aastaga 2014. aastaks seatud 20 %-ni, või sellistes riikides nagu Norra, kes saavutas seatud 40 % eesmärgi kolme aastaga. Mõlemal juhul saavutati need tulemused siduvate meetmete abiga
  . Erinevused liikmesriikide vahel süvenevad tulevikus tõenäoliselt veelgi, sest liikmesriigid rakendavad naiste osaluse suurendamiseks äriühingute juhtorganites väga erinevaid lähenemisviise. [ME 14]

| (11a) | Liikmesriigid peaksid võtma vastu strateegiad, millega saavutada oma soolist tasakaalu käsitlevates arusaamades sotsiokultuuriline nihe, kasutades erinevaid vahendeid, millega julgustada naisi osalema juhtkonna hierarhias ja tööandjaid rakendama proaktiivseid lähenemisviise ja meetmeid. Sellised vahendid võiksid muu hulgas hõlmata paindlike töögraafikute soodustamist ja peresõbralike töökohtade arendamist, võimaldades kasutada lastehoidu. [ME 15] |
| --- | --- |

(11a)

Liikmesriigid peaksid võtma vastu strateegiad, millega saavutada oma soolist tasakaalu käsitlevates arusaamades sotsiokultuuriline nihe, kasutades erinevaid vahendeid, millega julgustada naisi osalema juhtkonna hierarhias ja tööandjaid rakendama proaktiivseid lähenemisviise ja meetmeid. Sellised vahendid võiksid muu hulgas hõlmata paindlike töögraafikute soodustamist ja peresõbralike töökohtade arendamist, võimaldades kasutada lastehoidu. [ME 15]

| (12) | Kui liikmesriikide eeskirjad, millega reguleeritakse börsil noteeritud äriühingute juhtorganite soolist tasakaalu, on hajutatud ja lahknevad või puuduvad üldse, ei too see mitte ainult kaasa olukorra, kus naiste arv tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas on liikmesriigiti erinev ja olukorra paranemise tase on ebaühtlane, vaid seab ka tõkkeid siseturu toimimisele, esitades Euroopa börsil noteeritud äriühingutele erinevaid äriühingu üldjuhtimise nõudeid. Sellised erinevused äriühingute juhtorganite koosseisu käsitlevates õiguslikes ja iseregulatsiooni nõuetes võivad kaasa tuua praktilisi probleeme piiriülestele börsil noteeritud äriühingutele, eeskätt siis, kui on tegemist filiaalide loomise või ühinemiste ja ülevõtmistega, aga ka juhtorganisse kandideerivatele isikutele.
  Sellele vaatamata ei tohiks käesolevas direktiivis esitatud sätete jõustamine sõltuda erinevatest viisidest, kuidas Euroopa ettevõtete juhatustesse valitakse tegevjuhtkonda mittekuuluvaid liikmeid. [ME 16] |
| --- | --- |

(12)

Kui liikmesriikide eeskirjad, millega reguleeritakse börsil noteeritud äriühingute juhtorganite soolist tasakaalu, on hajutatud ja lahknevad või puuduvad üldse, ei too see mitte ainult kaasa olukorra, kus naiste arv tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas on liikmesriigiti erinev ja olukorra paranemise tase on ebaühtlane, vaid seab ka tõkkeid siseturu toimimisele, esitades Euroopa börsil noteeritud äriühingutele erinevaid äriühingu üldjuhtimise nõudeid. Sellised erinevused äriühingute juhtorganite koosseisu käsitlevates õiguslikes ja iseregulatsiooni nõuetes võivad kaasa tuua praktilisi probleeme piiriülestele börsil noteeritud äriühingutele, eeskätt siis, kui on tegemist filiaalide loomise või ühinemiste ja ülevõtmistega, aga ka juhtorganisse kandideerivatele isikutele.
  Sellele vaatamata ei tohiks käesolevas direktiivis esitatud sätete jõustamine sõltuda erinevatest viisidest, kuidas Euroopa ettevõtete juhatustesse valitakse tegevjuhtkonda mittekuuluvaid liikmeid. [ME 16]

| (12a) | Äriühingutes esinev sooline tasakaalustamatus on suurem kõrgematel tasanditel. Lisaks töötavad paljud kõrgemas juhtkonnas esindatud naised sellistes valdkondades nagu inimressursid ja kommunikatsioon, samas kui mehed tegelevad kõrgematel tasanditel tõenäolisemalt äriühingu üldjuhtimise või tasandijuhtimisega. Kuna äriühingute juhtorganite liikmete kohti täidetaks peamiselt suuresti kandidaatidega, kellel on kõrgemas juhtkonnas töötamise kogemus, on ülimalt oluline, et suurendataks niisuguste naiste arvu, kes jõuavad äriühingutes niisugustele juhtivatele ametikohtadele. [ME 17] |
| --- | --- |

(12a)

Äriühingutes esinev sooline tasakaalustamatus on suurem kõrgematel tasanditel. Lisaks töötavad paljud kõrgemas juhtkonnas esindatud naised sellistes valdkondades nagu inimressursid ja kommunikatsioon, samas kui mehed tegelevad kõrgematel tasanditel tõenäolisemalt äriühingu üldjuhtimise või tasandijuhtimisega. Kuna äriühingute juhtorganite liikmete kohti täidetaks peamiselt suuresti kandidaatidega, kellel on kõrgemas juhtkonnas töötamise kogemus, on ülimalt oluline, et suurendataks niisuguste naiste arvu, kes jõuavad äriühingutes niisugustele juhtivatele ametikohtadele. [ME 17]

| (12b) | Käesoleva direktiivi nõuetekohase rakendamise üks peamistest mõjuteguritest on see, kui tulemuslikult kasutatakse tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete valimise kriteeriume, mis kehtestatakse eelnevalt ja on täielikult läbipaistvad ning milles arvestatakse kandidaatide pädevusi võrdsel määral, sõltumata nende soost. [ME 18] |
| --- | --- |

(12b)

Käesoleva direktiivi nõuetekohase rakendamise üks peamistest mõjuteguritest on see, kui tulemuslikult kasutatakse tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete valimise kriteeriume, mis kehtestatakse eelnevalt ja on täielikult läbipaistvad ning milles arvestatakse kandidaatide pädevusi võrdsel määral, sõltumata nende soost. [ME 18]

| (12c) | Arvestades rahvastiku vananemist ja oskuste nappust, võib ettevõtete juhtorganites ELi elanikkonnast poole potentsiaali kasutamata jätmine aeglustada liidu majanduse arenguvõimalusi ja finantsstruktuuride taastumist. Kui juhtivate ametikohtade puhul pooli kandidaate isegi ei kaaluta, võib see seada ohtu ametissenimetamise protsessi ja kvaliteedi enda, mis suurendab usaldamatust ettevõtete võimustruktuuride vastu ning võib kaasa tuua languse olemasoleva inimkapitali rakendamise tõhususes. Süstemaatiline sobivate eri soost kandidaatide kaasamine tagab selle, et uued juhtorgani liikmed valitakse parimate nais- ja meeskandidaatide seast ning ühiskond on ettevõtete otsustusprotsessides õiglaselt esindatud. [ME 19] |
| --- | --- |

(12c)

Arvestades rahvastiku vananemist ja oskuste nappust, võib ettevõtete juhtorganites ELi elanikkonnast poole potentsiaali kasutamata jätmine aeglustada liidu majanduse arenguvõimalusi ja finantsstruktuuride taastumist. Kui juhtivate ametikohtade puhul pooli kandidaate isegi ei kaaluta, võib see seada ohtu ametissenimetamise protsessi ja kvaliteedi enda, mis suurendab usaldamatust ettevõtete võimustruktuuride vastu ning võib kaasa tuua languse olemasoleva inimkapitali rakendamise tõhususes. Süstemaatiline sobivate eri soost kandidaatide kaasamine tagab selle, et uued juhtorgani liikmed valitakse parimate nais- ja meeskandidaatide seast ning ühiskond on ettevõtete otsustusprotsessides õiglaselt esindatud. [ME 19]

| (13) | Praegune olukord, kus enamikus liikmesriikides puudub juhtorganisse võetavate isikute kvalifikatsiooninõuete ja valikumenetluse läbipaistvus, takistab olulisel määral parema soolise tasakaalu kujunemist juhtorganite liikmeskonnas ja mõjutab negatiivselt nii juhtorganite liikmete karjääri ja liikumisvabadust kui ka investorite otsuseid. Läbipaistvuse puudumine ei võimalda potentsiaalsetel kandidaatidel kandideerida juhtorganitesse, kus nende kutseoskusi kõige rohkem vaja oleks, ega vaidlustada sooliselt kallutatud valikuid, piirates sel viisil nende liikumisvabadust siseturul. Investoritel omakorda on mitmesugused investeerimisstrateegiad, mis eeldavad ka teavet juhtorgani liikmete oskuste ja pädevuse kohta. Juhtorganite liikmete läbipaistvamad kvalifikatsiooninõuded ja valikumenetlused võimaldavad investoritel paremini hinnata äriühingu äristrateegiat ja teha kaalutletud otsuseid.
  Seetõttu on oluline, et juhtorgani liikmeks määramise menetlused oleksid selged ja läbipaistvad ning et kandidaate hinnataks objektiivselt nende individuaalsete omaduste põhjal, sõltumata soolisest kuuluvusest. [ME 20] |
| --- | --- |

(13)

Praegune olukord, kus enamikus liikmesriikides puudub juhtorganisse võetavate isikute kvalifikatsiooninõuete ja valikumenetluse läbipaistvus, takistab olulisel määral parema soolise tasakaalu kujunemist juhtorganite liikmeskonnas ja mõjutab negatiivselt nii juhtorganite liikmete karjääri ja liikumisvabadust kui ka investorite otsuseid. Läbipaistvuse puudumine ei võimalda potentsiaalsetel kandidaatidel kandideerida juhtorganitesse, kus nende kutseoskusi kõige rohkem vaja oleks, ega vaidlustada sooliselt kallutatud valikuid, piirates sel viisil nende liikumisvabadust siseturul. Investoritel omakorda on mitmesugused investeerimisstrateegiad, mis eeldavad ka teavet juhtorgani liikmete oskuste ja pädevuse kohta. Juhtorganite liikmete läbipaistvamad kvalifikatsiooninõuded ja valikumenetlused võimaldavad investoritel paremini hinnata äriühingu äristrateegiat ja teha kaalutletud otsuseid.
  Seetõttu on oluline, et juhtorgani liikmeks määramise menetlused oleksid selged ja läbipaistvad ning et kandidaate hinnataks objektiivselt nende individuaalsete omaduste põhjal, sõltumata soolisest kuuluvusest. [ME 20]

| (14) | Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole küll juhtorganite liikmete valikumenetlust ja nende kvalifikatsiooninõudeid reguleerivaid siseriiklikke eeskirju kõigis üksikasjades ühtlustada, ent siiski on vaja kehtestada teatavad miinimumnõuded, mis võimaldaksid kohustada selliseid börsil noteeritud äriühinguid, kus puudub sooline tasakaal, võtma tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme ametissenimetamise üle otsustamisel aluseks
  läbipaistev ja selgelt kindlaks määratud valikumenetlus ning
  kandidaatide kvalifikatsiooni objektiivne võrdlushinnang, mis hõlmab sobivust, pädevust ja ametialast suutlikkust; see on vajalik soolise tasakaalu saavutamiseks tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas. Üksnes liidu tasandi
  siduva
  meetmega on võimalik tõhusalt tagada konkurentsipõhised võrdsed võimalused kogu liidus ja ära hoida probleeme igapäevases äritegevuses. [ME 21] |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole küll juhtorganite liikmete valikumenetlust ja nende kvalifikatsiooninõudeid reguleerivaid siseriiklikke eeskirju kõigis üksikasjades ühtlustada, ent siiski on vaja kehtestada teatavad miinimumnõuded, mis võimaldaksid kohustada selliseid börsil noteeritud äriühinguid, kus puudub sooline tasakaal, võtma tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme ametissenimetamise üle otsustamisel aluseks
  läbipaistev ja selgelt kindlaks määratud valikumenetlus ning
  kandidaatide kvalifikatsiooni objektiivne võrdlushinnang, mis hõlmab sobivust, pädevust ja ametialast suutlikkust; see on vajalik soolise tasakaalu saavutamiseks tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas. Üksnes liidu tasandi
  siduva
  meetmega on võimalik tõhusalt tagada konkurentsipõhised võrdsed võimalused kogu liidus ja ära hoida probleeme igapäevases äritegevuses. [ME 21]

| (15) | Tööhõive ja majanduskasvu strateegias „Euroopa 2020“ (11) kinnitati, et naissoost töötajate osaluse suurendamine aitab kaasa majanduskasvu edendamisele ning rahvastikuprobleemide lahendamisele Euroopas. Strateegia põhieesmärk on tagada 2020. aastaks 20–64 aastaste naiste ja meeste 75 % tööhõive määr ning seda on võimalik saavutada ainult juhul, kui selgelt järgitakse sugudevahelise võrdsuse
  ning püsiva soolise palgalõhe kaotamise
  põhimõtet ning tehakse kõik selleks, et kõrvaldada tõkked, mis takistavad naiste osalemist tööturul
  , sealhulgas olemasolev nn klaaslae nähtus
  . Praegune majanduskriis on suurendanud Euroopa üha kasvavat vajadust tugineda teadmistele, oskustele ja innovatsioonile ning kasutada täiel määral ära
  nii naiste kui ka meeste
  kogu olemasolev võimekusressurss. Eeldatakse, et naiste osaluse suurendamisel majandusotsuste tegemisel, eelkõige äriühingute juhtorganites, on ka laiem positiivne mõju, mis suurendab naiste tööhõive määra asjaomastes äriühingutes ja majandustegevuses üldiselt. [ME 22] |
| --- | --- |

(15)

Tööhõive ja majanduskasvu strateegias „Euroopa 2020“ (11) kinnitati, et naissoost töötajate osaluse suurendamine aitab kaasa majanduskasvu edendamisele ning rahvastikuprobleemide lahendamisele Euroopas. Strateegia põhieesmärk on tagada 2020. aastaks 20–64 aastaste naiste ja meeste 75 % tööhõive määr ning seda on võimalik saavutada ainult juhul, kui selgelt järgitakse sugudevahelise võrdsuse
  ning püsiva soolise palgalõhe kaotamise
  põhimõtet ning tehakse kõik selleks, et kõrvaldada tõkked, mis takistavad naiste osalemist tööturul
  , sealhulgas olemasolev nn klaaslae nähtus
  . Praegune majanduskriis on suurendanud Euroopa üha kasvavat vajadust tugineda teadmistele, oskustele ja innovatsioonile ning kasutada täiel määral ära
  nii naiste kui ka meeste
  kogu olemasolev võimekusressurss. Eeldatakse, et naiste osaluse suurendamisel majandusotsuste tegemisel, eelkõige äriühingute juhtorganites, on ka laiem positiivne mõju, mis suurendab naiste tööhõive määra asjaomastes äriühingutes ja majandustegevuses üldiselt. [ME 22]

| (15a) | Nende eesmärkide saavutamine on ülioluline, et tagada Euroopa majanduse konkurentsivõime, ergutada innovatsiooni ja edendada erialastandardeid äriühingute juhtorganites. Vastavalt sellele on liit kuulutanud võrdse kohtlemise tööturul ja järjest suureneva soolise võrdsuse äriühingute juhtorganites Euroopa aastakümne võrdsuse alasteks eesmärkideks ning uurib võimalusi suurendamaks teadlikkust selles valdkonnas tehtud edusammudest. [ME 23] |
| --- | --- |

(15a)

Nende eesmärkide saavutamine on ülioluline, et tagada Euroopa majanduse konkurentsivõime, ergutada innovatsiooni ja edendada erialastandardeid äriühingute juhtorganites. Vastavalt sellele on liit kuulutanud võrdse kohtlemise tööturul ja järjest suureneva soolise võrdsuse äriühingute juhtorganites Euroopa aastakümne võrdsuse alasteks eesmärkideks ning uurib võimalusi suurendamaks teadlikkust selles valdkonnas tehtud edusammudest. [ME 23]

| (16) | Seega peaks EL püstitama eesmärgi suurendada
  kõigis liikmesriikides
  naiste osalust äriühingu juhtorganites, et edendada majanduskasvu
  , soodustada liikuvust tööturul
  ning suurendada Euroopa äriühingute konkurentsivõimet ning saavutada tööturul tegelik sooline võrdõiguslikkus. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks positiivse erikohtlemise suhtes kehtestada miinimumnõuded selliste siduvate meetmete vormis, mille ülesandeks on saavutada börsil noteeritud äriühingute juhtorganite soolise koosseisu kvantitatiivne eesmärk, arvestades, et kõnealust või sellega sarnanevat vahendit kasutanud liikmesriigid ja muud riigid on saavutanud kõige paremaid tulemusi majandusotsuste tegemisel osalevate naiste osakaalu suurendamisel. [ME 24] |
| --- | --- |

(16)

Seega peaks EL püstitama eesmärgi suurendada
  kõigis liikmesriikides
  naiste osalust äriühingu juhtorganites, et edendada majanduskasvu
  , soodustada liikuvust tööturul
  ning suurendada Euroopa äriühingute konkurentsivõimet ning saavutada tööturul tegelik sooline võrdõiguslikkus. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks positiivse erikohtlemise suhtes kehtestada miinimumnõuded selliste siduvate meetmete vormis, mille ülesandeks on saavutada börsil noteeritud äriühingute juhtorganite soolise koosseisu kvantitatiivne eesmärk, arvestades, et kõnealust või sellega sarnanevat vahendit kasutanud liikmesriigid ja muud riigid on saavutanud kõige paremaid tulemusi majandusotsuste tegemisel osalevate naiste osakaalu suurendamisel. [ME 24]

| (16a) | Börsil noteeritud äriühingud peaksid töötama välja soopoliitika, et saavutada tasakaalustatum sooline esindatus kogu asjaomases äriühingus. See poliitika võib hõlmata vastavas äriühingus rakendatavate asjaomaste meetmete kirjeldust, näiteks nii nais- kui ka meeskandidaadi nimetamine otsustava tähtsusega ametikohtadele, juhenduskavad ja karjääri kujundamise alane nõustamine naiste jaoks ning inimressursside strateegiad, mille eesmärk on ergutada mitmekesist töölevõtmist. Lisaks võib see hõlmata paindlike töötingimuste pakkumist kõikidele töötajatele, näiteks abi vanemapuhkuse ajaks ning majapidamistööde ja lastehoiu korraldamisel. Iga äriühing võib valida poliitika, mis sobib tema tegevusega kõige paremini, ning peaks võtma meetmeid, et suurendada alaesindatud soo osakaalu äriühingu juhtkonnas. [ME 25] |
| --- | --- |

(16a)

Börsil noteeritud äriühingud peaksid töötama välja soopoliitika, et saavutada tasakaalustatum sooline esindatus kogu asjaomases äriühingus. See poliitika võib hõlmata vastavas äriühingus rakendatavate asjaomaste meetmete kirjeldust, näiteks nii nais- kui ka meeskandidaadi nimetamine otsustava tähtsusega ametikohtadele, juhenduskavad ja karjääri kujundamise alane nõustamine naiste jaoks ning inimressursside strateegiad, mille eesmärk on ergutada mitmekesist töölevõtmist. Lisaks võib see hõlmata paindlike töötingimuste pakkumist kõikidele töötajatele, näiteks abi vanemapuhkuse ajaks ning majapidamistööde ja lastehoiu korraldamisel. Iga äriühing võib valida poliitika, mis sobib tema tegevusega kõige paremini, ning peaks võtma meetmeid, et suurendada alaesindatud soo osakaalu äriühingu juhtkonnas. [ME 25]

| (17) | Börsil noteeritud äriühingud on majandusliku tähtsuse, nähtavuse ja turumõju seisukohalt eriti tähtsal positsioonil. Seepärast tuleks käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmeid kohaldada selliste börsil noteeritud äriühingute suhtes, mida käsitatakse kui liikmesriigis asutatud äriühinguid,
  mille asukoht on ühes liikmesriigis ja
  mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (12) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses. Börsil noteeritud äriühingud on eeskujuks kogu majandusvaldkonnale ning nende toimimisviisi järgivad tõenäoliselt ka teised äriühingud. Börsil noteeritud äriühingute avalik olemus nõuab, et nende tegevust tuleks seoses avaliku huviga reguleerida rohkem.
  [ME 26] |
| --- | --- |

(17)

Börsil noteeritud äriühingud on majandusliku tähtsuse, nähtavuse ja turumõju seisukohalt eriti tähtsal positsioonil. Seepärast tuleks käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmeid kohaldada selliste börsil noteeritud äriühingute suhtes, mida käsitatakse kui liikmesriigis asutatud äriühinguid,
  mille asukoht on ühes liikmesriigis ja
  mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (12) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses. Börsil noteeritud äriühingud on eeskujuks kogu majandusvaldkonnale ning nende toimimisviisi järgivad tõenäoliselt ka teised äriühingud. Börsil noteeritud äriühingute avalik olemus nõuab, et nende tegevust tuleks seoses avaliku huviga reguleerida rohkem.
  [ME 26]

| (18) | Käesolevat direktiivi ei kohaldata mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) suhtes, nii nagu need on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (13), isegi kui tegemist on börsil noteeritud äriühingutega.
  Liikmesriikidel tuleks siiski kehtestada kord VKEde toetamiseks ja stimuleerimiseks, et märkimisväärselt parandada soolist tasakaalu kõigil juhtimistasanditel ja juhtorganites. [ME 27] |
| --- | --- |

(18)

Käesolevat direktiivi ei kohaldata mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) suhtes, nii nagu need on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (13), isegi kui tegemist on börsil noteeritud äriühingutega.
  Liikmesriikidel tuleks siiski kehtestada kord VKEde toetamiseks ja stimuleerimiseks, et märkimisväärselt parandada soolist tasakaalu kõigil juhtimistasanditel ja juhtorganites. [ME 27]

| (19) | Börsil noteeritud ELi äriühingutes kasutatakse eri juhtimisstruktuure, mis erinevad üksteisest peamiselt selle poolest, kas äriühingul on eraldi juhtimis- ja järelevalveorgan (nn kahetasandiline süsteem) või ainult üks juhtimisorgan, mis täidab nii juhtimise kui ka järelevalvega seotud ülesandeid (nn ühetasandiline süsteem). Samuti on kasutusel segasüsteemid, mis hõlmavad mõlema süsteemi elemente või võimaldavad äriühingutel valida eri mudelite vahel. Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmeid tuleks kohaldada kõikide liikmesriikides kasutusel olevate juhtimisstruktuuride suhtes. |
| --- | --- |

(19)

Börsil noteeritud ELi äriühingutes kasutatakse eri juhtimisstruktuure, mis erinevad üksteisest peamiselt selle poolest, kas äriühingul on eraldi juhtimis- ja järelevalveorgan (nn kahetasandiline süsteem) või ainult üks juhtimisorgan, mis täidab nii juhtimise kui ka järelevalvega seotud ülesandeid (nn ühetasandiline süsteem). Samuti on kasutusel segasüsteemid, mis hõlmavad mõlema süsteemi elemente või võimaldavad äriühingutel valida eri mudelite vahel. Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmeid tuleks kohaldada kõikide liikmesriikides kasutusel olevate juhtimisstruktuuride suhtes.

| (20) | Kõikide juhtimissüsteemide puhul eristatakse tegevjuhtkonna liikmeid, kes osalevad äriühingu igapäevases juhtimises, ning tegevjuhtkonda mittekuuluvaid juhtorgani liikmeid, kes ei osale äriühingu igapäevases juhtimises, kuid täidavad järelevalveülesandeid. Käesolevas direktiivis sätestatud kvantitatiivseid eesmärke tuleks kohaldada ainult tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete suhtes, et tasakaalustada omavahel vajadus suurendada naiste osalust äriühingute juhtorganites ja vajadus võimalikult vähe sekkuda äriühingu igapäevasesse juhtimisse. Kuna tegevjuhtkonda mittekuuluvad juhtorgani liikmed täidavad järelevalveülesandeid, on ka lihtsam leida kvalifitseeritud kandidaate väljaspool äriühingut ning enamasti ka väljaspool sektorit, milles äriühing tegutseb; see kaalutlus on oluline selliste valdkondade puhul, kus üks sugudest on töötajaskonnas eriti alaesindatud. |
| --- | --- |

(20)

Kõikide juhtimissüsteemide puhul eristatakse tegevjuhtkonna liikmeid, kes osalevad äriühingu igapäevases juhtimises, ning tegevjuhtkonda mittekuuluvaid juhtorgani liikmeid, kes ei osale äriühingu igapäevases juhtimises, kuid täidavad järelevalveülesandeid. Käesolevas direktiivis sätestatud kvantitatiivseid eesmärke tuleks kohaldada ainult tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete suhtes, et tasakaalustada omavahel vajadus suurendada naiste osalust äriühingute juhtorganites ja vajadus võimalikult vähe sekkuda äriühingu igapäevasesse juhtimisse. Kuna tegevjuhtkonda mittekuuluvad juhtorgani liikmed täidavad järelevalveülesandeid, on ka lihtsam leida kvalifitseeritud kandidaate väljaspool äriühingut ning enamasti ka väljaspool sektorit, milles äriühing tegutseb; see kaalutlus on oluline selliste valdkondade puhul, kus üks sugudest on töötajaskonnas eriti alaesindatud.

| (21) | Mitmes liikmesriigis on võimalus või kohustus määrata või valida teatav osa tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest äriühingu töötajate ja/või töötajate organisatsiooni liikmete hulgast kooskõlas asjaomase liikmesriigi õiguse või tavadega. Käesolevas direktiivis sätestatud kvantitatiivseid eesmärke tuleks kohaldada kõikide tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete, kaasa arvatud töötajate esindajate suhtes. Asjaomased liikmesriigid peaksid välja töötama kõnealuste eesmärkide täitmiseks vajalikud praktilised menetlused, võttes arvesse asjaolu, et tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulka kuuluvad ka mõned töötajate esindajad.

  Direktiivis tuleks arvesse võtta valikumenetluste mitmekesisust ja riiklikku eripära liikmesriikides. [ME 28] |
| --- | --- |

(21)

Mitmes liikmesriigis on võimalus või kohustus määrata või valida teatav osa tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest äriühingu töötajate ja/või töötajate organisatsiooni liikmete hulgast kooskõlas asjaomase liikmesriigi õiguse või tavadega. Käesolevas direktiivis sätestatud kvantitatiivseid eesmärke tuleks kohaldada kõikide tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete, kaasa arvatud töötajate esindajate suhtes. Asjaomased liikmesriigid peaksid välja töötama kõnealuste eesmärkide täitmiseks vajalikud praktilised menetlused, võttes arvesse asjaolu, et tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulka kuuluvad ka mõned töötajate esindajad.

  Direktiivis tuleks arvesse võtta valikumenetluste mitmekesisust ja riiklikku eripära liikmesriikides. [ME 28]

| (22) | Börsil noteeritud liidu äriühingutele tuleks panna kohustus kehtestada asjakohased menetlused, mille abil täita konkreetsed eesmärgid oma juhtorganite soolise koosseisu suhtes. Kui

  äriühingud peaksid püüdma saavutada 1. jaanuariks 2020 eesmärgi, et vähemalt 40 % tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmetest oleksid alaesindatud soo liikmed. Selle eesmärgi saavutamiseks peaksid need
  börsil noteeritud äriühingu

  äriühingud, kelle
  tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas on alaesindatud soost liikmeid vähem kui 40 %, peaks ta

  olema kohustatud
  kasutama asjaomaste

  nende
  ametikohtade täitmisel kõikide kandidaatide kvalifikatsiooni võrdlevat

  täitmiseks eelvaliku- või valikumenetlust, võttes aluseks võrdleva
  analüüsi, mis põhineb eelnevalt kindlaks määratud, selgetel, neutraalselt sõnastatud ja üheselt mõistetavatel kriteeriumidel, et saavutada kavandatud osalusmäär hiljemalt 1. jaanuariks 2020. Seega on käesoleva direktiivi eesmärk, et nimetatud kuupäevaks oleks vähemalt 40 % tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest alaesindatud soost. See eesmärk kehtib põhimõtteliselt üksnes tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete üldise soolise tasakaalu kohta ja seda ei võeta arvesse igal üksikjuhul, kui toimub konkreetse liikme valimine nais- ja meessoost kandidaatide hulgast. Eeskätt ei takista see kedagi kandideerimast juhtorgani liikme kohale ega sunni äriühinguid ega aktsionäre valima teatavat isikut juhtorgani liikmeks. Seega on endiselt äriühingute ja aktsionäride otsustada, kes juhtorgani liikmeks sobib. [ME 29] |
| --- | --- |

(22)

Börsil noteeritud liidu äriühingutele tuleks panna kohustus kehtestada asjakohased menetlused, mille abil täita konkreetsed eesmärgid oma juhtorganite soolise koosseisu suhtes. Kui

  äriühingud peaksid püüdma saavutada 1. jaanuariks 2020 eesmärgi, et vähemalt 40 % tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmetest oleksid alaesindatud soo liikmed. Selle eesmärgi saavutamiseks peaksid need
  börsil noteeritud äriühingu

  äriühingud, kelle
  tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas on alaesindatud soost liikmeid vähem kui 40 %, peaks ta

  olema kohustatud
  kasutama asjaomaste

  nende
  ametikohtade täitmisel kõikide kandidaatide kvalifikatsiooni võrdlevat

  täitmiseks eelvaliku- või valikumenetlust, võttes aluseks võrdleva
  analüüsi, mis põhineb eelnevalt kindlaks määratud, selgetel, neutraalselt sõnastatud ja üheselt mõistetavatel kriteeriumidel, et saavutada kavandatud osalusmäär hiljemalt 1. jaanuariks 2020. Seega on käesoleva direktiivi eesmärk, et nimetatud kuupäevaks oleks vähemalt 40 % tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest alaesindatud soost. See eesmärk kehtib põhimõtteliselt üksnes tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete üldise soolise tasakaalu kohta ja seda ei võeta arvesse igal üksikjuhul, kui toimub konkreetse liikme valimine nais- ja meessoost kandidaatide hulgast. Eeskätt ei takista see kedagi kandideerimast juhtorgani liikme kohale ega sunni äriühinguid ega aktsionäre valima teatavat isikut juhtorgani liikmeks. Seega on endiselt äriühingute ja aktsionäride otsustada, kes juhtorgani liikmeks sobib. [ME 29]

| (22a) | See eesmärk kehtib põhimõtteliselt üksnes tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete üldise soolise tasakaalu kohta ja seda ei võeta arvesse igal üksikjuhul, kui toimub konkreetse liikme valimine nais- ja meessoost kandidaatide hulgast. Eeskätt ei takista see kedagi kandideerimast juhtorgani liikme kohale ega sunni äriühinguid ega aktsionäre valima teatavat isikut juhtorgani liikmeks. Seega on endiselt äriühingute ja aktsionäride otsustada, kes juhtorgani liikmeks sobib. [ME 30] |
| --- | --- |

(22a)

See eesmärk kehtib põhimõtteliselt üksnes tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete üldise soolise tasakaalu kohta ja seda ei võeta arvesse igal üksikjuhul, kui toimub konkreetse liikme valimine nais- ja meessoost kandidaatide hulgast. Eeskätt ei takista see kedagi kandideerimast juhtorgani liikme kohale ega sunni äriühinguid ega aktsionäre valima teatavat isikut juhtorgani liikmeks. Seega on endiselt äriühingute ja aktsionäride otsustada, kes juhtorgani liikmeks sobib. [ME 30]

| (22b) | Börsil noteeritud äriühingud peaksid soolise tasakaalu saavutamise ühe vahendina kaaluma alaesindatud soost isikuid hõlmavate koolitus- ja juhendamisprogrammide kasutamist juhul, kui juhtorgani liikmete kandidaatide valikurühmas on naiste ja meeste selge arvuline erinevus. [ME 31] |
| --- | --- |

(22b)

Börsil noteeritud äriühingud peaksid soolise tasakaalu saavutamise ühe vahendina kaaluma alaesindatud soost isikuid hõlmavate koolitus- ja juhendamisprogrammide kasutamist juhul, kui juhtorgani liikmete kandidaatide valikurühmas on naiste ja meeste selge arvuline erinevus. [ME 31]

| (23) | Liikmesriigid rakendavad valitsevat mõju börsil noteeritud riigi osalusega äriühingute suhtes komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (14) artikli 2 punkti b tähenduses. Sellest valitsevast mõjust tulenevalt on liikmesriikide käsutuses vahendid, mis aitavad vajalikke muudatusi kiiremini ellu viia. Seepärast tuleks
  vastavalt asjakohastele mehhanismidele, mille liikmesriigid kooskõlas kõnealuse direktiiviga kasutusele võtavad,
  kõnealuste äriühingute suhtes kehtestada varasem tähtaeg nimetatud eesmärgi saavutamiseks, mille kohaselt vähemalt 40 % tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest peavad olema alaesindatud soost. [ME 32] |
| --- | --- |

(23)

Liikmesriigid rakendavad valitsevat mõju börsil noteeritud riigi osalusega äriühingute suhtes komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (14) artikli 2 punkti b tähenduses. Sellest valitsevast mõjust tulenevalt on liikmesriikide käsutuses vahendid, mis aitavad vajalikke muudatusi kiiremini ellu viia. Seepärast tuleks
  vastavalt asjakohastele mehhanismidele, mille liikmesriigid kooskõlas kõnealuse direktiiviga kasutusele võtavad,
  kõnealuste äriühingute suhtes kehtestada varasem tähtaeg nimetatud eesmärgi saavutamiseks, mille kohaselt vähemalt 40 % tegevjuhtkonda mittekuuluvatest juhtorgani liikmetest peavad olema alaesindatud soost. [ME 32]

| (23a) | Tulenevalt oma olemusest peaksid riigi osalusega äriühingud, olgu nad siis börsil noteeritud või mitte, olema eeskujuks erasektorile. Seetõttu peaks komisjon hindama olukorda liikmesriikides ning kaaluma, kas riigi osalusega äriühingud, mis ei mahu VKE määratluse alla, võiksid kuuluda käesoleva direktiivi kohaldusalasse mingil hilisemal ajahetkel. [ME 33] |
| --- | --- |

(23a)

Tulenevalt oma olemusest peaksid riigi osalusega äriühingud, olgu nad siis börsil noteeritud või mitte, olema eeskujuks erasektorile. Seetõttu peaks komisjon hindama olukorda liikmesriikides ning kaaluma, kas riigi osalusega äriühingud, mis ei mahu VKE määratluse alla, võiksid kuuluda käesoleva direktiivi kohaldusalasse mingil hilisemal ajahetkel. [ME 33]

| (23b) | Komisjon peaks koguma andmeid ja arve soolise tasakaalu kohta sellistes börsil noteerimata suurtes äriühingutes, mis on samuti majanduse jaoks tähtsad, ning neid analüüsima. Seejärel tuleks läbi viia mõjuhinnang, et saada ülevaade selliste äriühingute olukorrast liikmesriikides, ning hinnata seda, milliseid meetmeid tuleb liidu tasandil võtta nende äriühingute toomiseks direktiivi kohaldamisalasse mingil hilisemal ajahetkel. Samal ajal peaks komisjon selgitama saadaolevaid valikuid, sest sellised äriühingud võivad riiklike eripärade tõttu vajada eriskeeme. [ME 34] |
| --- | --- |

(23b)

Komisjon peaks koguma andmeid ja arve soolise tasakaalu kohta sellistes börsil noteerimata suurtes äriühingutes, mis on samuti majanduse jaoks tähtsad, ning neid analüüsima. Seejärel tuleks läbi viia mõjuhinnang, et saada ülevaade selliste äriühingute olukorrast liikmesriikides, ning hinnata seda, milliseid meetmeid tuleb liidu tasandil võtta nende äriühingute toomiseks direktiivi kohaldamisalasse mingil hilisemal ajahetkel. Samal ajal peaks komisjon selgitama saadaolevaid valikuid, sest sellised äriühingud võivad riiklike eripärade tõttu vajada eriskeeme. [ME 34]

| (24) | Metoodika, mille alusel määratakse kindlaks tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete arv,

  Kui tegevjuhtkonda mittekuuluvaid juhtorgani liikmeid on ainult kolm
  ,
  siis on matemaatiliselt võimatu mõlema soo puhul saavutada osakaal,
  mis on vajalik eespool nimetatud eesmärgi täitmiseks, nõuab täiendavat täpsustamist, sest enamiku juhtorganite suurus on selline, et matemaatiliselt on võimalik saavutada ainult 40 %st väiksem või suurem osakaal. Seepärast peaks kõnealuse eesmärgi täitmiseks vajalik juhtorgani liikmete arv olema osakaalult võimalikult lähedal 40 %-le. Samas ei tohiks börsil noteeritud äriühinguid kohustada määrama alaesindatud soost juhtorgani liikmeid pooltele või enamatele tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete ametikohtadele, et vältida varem üleesindatud soo diskrimineerimist. Seega

  kui 40 %. Seetõttu
  peaksid alaesindatud soo esindajad
  nimetatud olukorras
  saama näiteks vähemalt ühe kolmest või neljast tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme kohast, vähemalt kaks viiest või kuuest ning vähemalt kolm seitsmest või kaheksast sellisest liikmekohast. [ME 35] |
| --- | --- |

(24)

Metoodika, mille alusel määratakse kindlaks tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete arv,

  Kui tegevjuhtkonda mittekuuluvaid juhtorgani liikmeid on ainult kolm
  ,
  siis on matemaatiliselt võimatu mõlema soo puhul saavutada osakaal,
  mis on vajalik eespool nimetatud eesmärgi täitmiseks, nõuab täiendavat täpsustamist, sest enamiku juhtorganite suurus on selline, et matemaatiliselt on võimalik saavutada ainult 40 %st väiksem või suurem osakaal. Seepärast peaks kõnealuse eesmärgi täitmiseks vajalik juhtorgani liikmete arv olema osakaalult võimalikult lähedal 40 %-le. Samas ei tohiks börsil noteeritud äriühinguid kohustada määrama alaesindatud soost juhtorgani liikmeid pooltele või enamatele tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete ametikohtadele, et vältida varem üleesindatud soo diskrimineerimist. Seega

  kui 40 %. Seetõttu
  peaksid alaesindatud soo esindajad
  nimetatud olukorras
  saama näiteks vähemalt ühe kolmest või neljast tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme kohast, vähemalt kaks viiest või kuuest ning vähemalt kolm seitsmest või kaheksast sellisest liikmekohast. [ME 35]

| (25) | Euroopa Liidu Kohus on leidnud oma otsustes, milles käsitletakse positiivset erikohtlemist ja selle kooskõla soolise diskrimineerimise keeluga (15) (mis on nüüd sätestatud ka harta artiklis 21), et teatavatel juhtudel võib töölevõtmise või edutamise puhul eelistada alaesindatud soost töötajat tingimusel, et ta on vastassoost kandidaadiga võrdne nii sobivuse, pädevuse kui ka ametialase suutlikkuse poolest, ning et kõnealune eelistamine ei toimu automaatselt ja tingimusteta, vaid seda võidakse eirata, kui teisest soost konkreetse kandidaadi omadused kallutavad tulemuse selle kandidaadi kasuks, ning et iga kandidaati tuleb objektiivselt hinnata, võttes arvesse kõiki konkreetset kandidaati iseloomustavaid kriteeriume. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa Liidu Kohus on leidnud oma otsustes, milles käsitletakse positiivset erikohtlemist ja selle kooskõla soolise diskrimineerimise keeluga (15) (mis on nüüd sätestatud ka harta artiklis 21), et teatavatel juhtudel võib töölevõtmise või edutamise puhul eelistada alaesindatud soost töötajat tingimusel, et ta on vastassoost kandidaadiga võrdne nii sobivuse, pädevuse kui ka ametialase suutlikkuse poolest, ning et kõnealune eelistamine ei toimu automaatselt ja tingimusteta, vaid seda võidakse eirata, kui teisest soost konkreetse kandidaadi omadused kallutavad tulemuse selle kandidaadi kasuks, ning et iga kandidaati tuleb objektiivselt hinnata, võttes arvesse kõiki konkreetset kandidaati iseloomustavaid kriteeriume.

| (26) | Vastavalt eespool nimetatud kohtulahenditele peavad liikmesriigid tagama, et kui valitakse parima kvalifikatsiooniga kandidaate tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme ametikohale, tuleb kasutada kõikide kandidaatide kvalifikatsiooni võrdlevat analüüsi eelnevalt kindlaks määratud, selgete, neutraalselt sõnastatud ja üheselt mõistetavate kriteeriumide alusel. Näiteks võiksid äriühingud valikukriteeriumidena rakendada erialast kogemust juhtival või järelevalvealasel ametikohal,
  rahvusvahelist kogemust, multidistsiplinaarsust,
  teadmisi mõnes asjaomases valdkonnas – näiteks rahanduses, kogemusi kontrolli ja personalijuhtimise valdkonnas, juhiomadusi ja suhtlemisoskust ning võrgustike loomise oskust. Alaesindatud soost kandidaati tuleks eelistada juhul, kui ta on vastassoost kandidaadiga võrdne nii sobivuse, pädevuse kui ka ametialase suutlikkuse poolest ning kui objektiivne hinnang, mille andmisel arvestatakse kõiki konkreetseid kandidaate iseloomustavaid kriteeriume, ei kalluta tulemust vastassoo esindaja kasuks. [ME 36] |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt eespool nimetatud kohtulahenditele peavad liikmesriigid tagama, et kui valitakse parima kvalifikatsiooniga kandidaate tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme ametikohale, tuleb kasutada kõikide kandidaatide kvalifikatsiooni võrdlevat analüüsi eelnevalt kindlaks määratud, selgete, neutraalselt sõnastatud ja üheselt mõistetavate kriteeriumide alusel. Näiteks võiksid äriühingud valikukriteeriumidena rakendada erialast kogemust juhtival või järelevalvealasel ametikohal,
  rahvusvahelist kogemust, multidistsiplinaarsust,
  teadmisi mõnes asjaomases valdkonnas – näiteks rahanduses, kogemusi kontrolli ja personalijuhtimise valdkonnas, juhiomadusi ja suhtlemisoskust ning võrgustike loomise oskust. Alaesindatud soost kandidaati tuleks eelistada juhul, kui ta on vastassoost kandidaadiga võrdne nii sobivuse, pädevuse kui ka ametialase suutlikkuse poolest ning kui objektiivne hinnang, mille andmisel arvestatakse kõiki konkreetseid kandidaate iseloomustavaid kriteeriume, ei kalluta tulemust vastassoo esindaja kasuks. [ME 36]

| (27) | Juhtorgani liikmete töölevõtmise
  , valimise
  ja määramise metoodika erineb nii liikmesriikide kui ka äriühingute lõikes. Üks võimalus on teha eelvalik enne kandidaatide tutvustamist aktsionäride koosolekul (seda võib teha näiteks ametissenimetamise komisjon), kuid juhtorgani liikme võivad ametisse määrata ka konkreetsed aktsionärid või toimub aktsionäride koosolekul hääletus konkreetse kandidaadi või kandidaatide nimekirja üle.
  Käesolevas direktiivis võetakse arvesse mitmekesiseid valikumenetlusi, mis peaksid põhinema läbipaistvusel ja tulemustel, kuid nõutakse samal ajal kindlalt juhtorganites alaesindatud soo osaluse suurendamise eesmärgi saavutamist.
  Kandidaatide valimise suhtes kehtestatud nõuded tuleks täita valimismenetluse asjakohases etapis kooskõlas asjaomase liikmesriigi seadustega ning asjaomase börsil noteeritud äriühingu põhikirjaga. Selles suhtes nähakse käesoleva direktiiviga ette üksnes valikumenetluse miinimumnõuete ühtlustamine, mis võimaldab kohaldada Euroopa Kohtu kohtulahendites sätestatud tingimusi

  võimaldab käesolev direktiiv valikumenetluste mitmekesisust
  , et saavutada eesmärk muuta börsil noteeritud äriühingute juhtorganite koosseis sooliselt tasakaalustatumaks.
  Käesoleva direktiivi sätted ei sekku liigselt igapäevasesse juhtimisse, kuna äriühingutel on vabadus valida kandidaate kvalifikatsiooni või teiste asjakohaste objektiivsete kaalutluste alusel. [ME 37] |
| --- | --- |

(27)

Juhtorgani liikmete töölevõtmise
  , valimise
  ja määramise metoodika erineb nii liikmesriikide kui ka äriühingute lõikes. Üks võimalus on teha eelvalik enne kandidaatide tutvustamist aktsionäride koosolekul (seda võib teha näiteks ametissenimetamise komisjon), kuid juhtorgani liikme võivad ametisse määrata ka konkreetsed aktsionärid või toimub aktsionäride koosolekul hääletus konkreetse kandidaadi või kandidaatide nimekirja üle.
  Käesolevas direktiivis võetakse arvesse mitmekesiseid valikumenetlusi, mis peaksid põhinema läbipaistvusel ja tulemustel, kuid nõutakse samal ajal kindlalt juhtorganites alaesindatud soo osaluse suurendamise eesmärgi saavutamist.
  Kandidaatide valimise suhtes kehtestatud nõuded tuleks täita valimismenetluse asjakohases etapis kooskõlas asjaomase liikmesriigi seadustega ning asjaomase börsil noteeritud äriühingu põhikirjaga. Selles suhtes nähakse käesoleva direktiiviga ette üksnes valikumenetluse miinimumnõuete ühtlustamine, mis võimaldab kohaldada Euroopa Kohtu kohtulahendites sätestatud tingimusi

  võimaldab käesolev direktiiv valikumenetluste mitmekesisust
  , et saavutada eesmärk muuta börsil noteeritud äriühingute juhtorganite koosseis sooliselt tasakaalustatumaks.
  Käesoleva direktiivi sätted ei sekku liigselt igapäevasesse juhtimisse, kuna äriühingutel on vabadus valida kandidaate kvalifikatsiooni või teiste asjakohaste objektiivsete kaalutluste alusel. [ME 37]

| (27a) | Kui kandidaatide eelvalik põhineb valimisel või hääletusel (nt töötajate või nende esindajate poolt), tuleb kogu protsessi vältel menetlused vastavusse viia juhtorganis suurema soolise tasakaalu saavutamise eesmärgiga, tagades samal ajal, et sellise menetluste käigus valitava juhtorgani liikme sugu ei ole mingil juhul etteantud. [ME 38] |
| --- | --- |

(27a)

Kui kandidaatide eelvalik põhineb valimisel või hääletusel (nt töötajate või nende esindajate poolt), tuleb kogu protsessi vältel menetlused vastavusse viia juhtorganis suurema soolise tasakaalu saavutamise eesmärgiga, tagades samal ajal, et sellise menetluste käigus valitava juhtorgani liikme sugu ei ole mingil juhul etteantud. [ME 38]

| (28) | Käesoleva direktiivi eesmärk on parandada soolist tasakaalu börsil noteeritud äriühingute juhtorganite liikmete hulgas ja sel viisil aidata ellu viia meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet, mis on tunnistatud üheks liidu põhiõiguseks. Seepärast peaksid börsil noteeritud äriühingud mitteeduka kandidaadi vastava taotluse korral avaldama nii valiku aluseks olnud kvalifikatsioonikriteeriumid kui ka nende kriteeriumide objektiivse võrdlushinnangu ja, kui see on asjakohane, kaalutlused, mille põhjal otsustati selle kandidaadi kasuks, kes ei olnud alaesindatud soost. Nimetatud piirangute seadmine harta artiklites 7 ja 8 sätestatud eraelu puutumatusele seoses isikuandmete töötlemisega ja kohustuse kehtestamine, mille kohaselt börsil noteeritud äriühingud peavad esitama mitteedukale kandidaadile tema taotluse korral kõnealust teavet, on vajalikud ja kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning vastavad üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele. Seepärast on need kooskõlas piirangute suhtes kehtivate nõuetega, mis on sätestatud harta artikli 52 lõikes 1, ja Euroopa Kohtu asjakohaste kohtulahenditega. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva direktiivi eesmärk on parandada soolist tasakaalu börsil noteeritud äriühingute juhtorganite liikmete hulgas ja sel viisil aidata ellu viia meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet, mis on tunnistatud üheks liidu põhiõiguseks. Seepärast peaksid börsil noteeritud äriühingud mitteeduka kandidaadi vastava taotluse korral avaldama nii valiku aluseks olnud kvalifikatsioonikriteeriumid kui ka nende kriteeriumide objektiivse võrdlushinnangu ja, kui see on asjakohane, kaalutlused, mille põhjal otsustati selle kandidaadi kasuks, kes ei olnud alaesindatud soost. Nimetatud piirangute seadmine harta artiklites 7 ja 8 sätestatud eraelu puutumatusele seoses isikuandmete töötlemisega ja kohustuse kehtestamine, mille kohaselt börsil noteeritud äriühingud peavad esitama mitteedukale kandidaadile tema taotluse korral kõnealust teavet, on vajalikud ja kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning vastavad üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele. Seepärast on need kooskõlas piirangute suhtes kehtivate nõuetega, mis on sätestatud harta artikli 52 lõikes 1, ja Euroopa Kohtu asjakohaste kohtulahenditega.

| (29) | Kui alaesindatud soost mitteedukas kandidaat teeb kindlaks, et tal oli liikmeks määratud vastassoost kandidaadiga võrdne kvalifikatsioon, tuleks kõnealuselt börsil noteeritud äriühingult nõuda, et ta tõendaks tehtud valiku õiguspärasust. |
| --- | --- |

(29)

Kui alaesindatud soost mitteedukas kandidaat teeb kindlaks, et tal oli liikmeks määratud vastassoost kandidaadiga võrdne kvalifikatsioon, tuleks kõnealuselt börsil noteeritud äriühingult nõuda, et ta tõendaks tehtud valiku õiguspärasust.

| (30) | Liikmesriigid peaksid käesoleva direktiivi

  käesolevas direktiivis sätestatud avatud ja läbipaistva menetluse
  nõuete rikkumise puhuks ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid, mis võivad muu hulgas hõlmata haldustrahve
  , avalikest pakkumismenetlustest väljajätmist, osalist ilmajätmist liidu struktuurifondidest eraldatavatest vahenditest
  ning tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete määramise või valimise kehtetuks tunnistamist kohtorganite poolt, juhul kui kõnealune määramine või valimine on vastuolus artikli 4 lõike 1 kohaselt vastu võetud siseriiklike sätetega.
  Liikmesriikidel peaks olema võimalik rakendada rangemaid sanktsioone kui on ette nähtud käesoleva direktiivi mittetäielikus nimekirjas ning muu hulgas ka kohaldada tõsiste ja korduvate rikkumiste korral pädeva kohtuorgani poolt nõutud äriühingu sundlaialisaatmist, mis on täielikult kooskõlas nõuetekohaste menetluslike kaitsemeetmetega. [ME 39] |
| --- | --- |

(30)

Liikmesriigid peaksid käesoleva direktiivi

  käesolevas direktiivis sätestatud avatud ja läbipaistva menetluse
  nõuete rikkumise puhuks ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid, mis võivad muu hulgas hõlmata haldustrahve
  , avalikest pakkumismenetlustest väljajätmist, osalist ilmajätmist liidu struktuurifondidest eraldatavatest vahenditest
  ning tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete määramise või valimise kehtetuks tunnistamist kohtorganite poolt, juhul kui kõnealune määramine või valimine on vastuolus artikli 4 lõike 1 kohaselt vastu võetud siseriiklike sätetega.
  Liikmesriikidel peaks olema võimalik rakendada rangemaid sanktsioone kui on ette nähtud käesoleva direktiivi mittetäielikus nimekirjas ning muu hulgas ka kohaldada tõsiste ja korduvate rikkumiste korral pädeva kohtuorgani poolt nõutud äriühingu sundlaialisaatmist, mis on täielikult kooskõlas nõuetekohaste menetluslike kaitsemeetmetega. [ME 39]

| (31) | Kuna töötajaskonna soolisel koosseisul on otsene mõju alaesindatud soost kandidaatide olemasolule, võivad liikmesriigid ette näha, et juhul kui alaesindatud soost töötajaid on alla 10 protsendi töötajaskonnast, ei pea asjaomane äriühing käesolevas direktiivis sätestatud eesmärki täitma.
  [ME 40] |
| --- | --- |

(31)

Kuna töötajaskonna soolisel koosseisul on otsene mõju alaesindatud soost kandidaatide olemasolule, võivad liikmesriigid ette näha, et juhul kui alaesindatud soost töötajaid on alla 10 protsendi töötajaskonnast, ei pea asjaomane äriühing käesolevas direktiivis sätestatud eesmärki täitma.
  [ME 40]

| (32) | Kuna börsil noteeritud äriühingud peaksid püüdma suurendada alaesindatud soo osakaalu kõigil otsuste tegemisega seotud ametikohtadel, võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevas direktiivis sätestatud eesmärk loetakse täidetuks, kui börsil noteeritud äriühing tõendab, et alaesindatud soost liikmetega on täidetud vähemalt üks kolmandik kõikidest juhtorgani liikmete kohtadest, olenemata sellest, kas tegemist on tegevjuhtkonna liikme või tegevjuhtkonda mittekuulva liikmega.
  Sellised äriühingud peaksid aga olema jätkuvalt kohustatud kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 5 esitama oma iga-aastastes aruannetes ja veebisaitidel soolise tasakaalu oma tegevjuhtkonna liikmete ja tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ning oma poliitika selles valdkonnas. [ME 41] |
| --- | --- |

(32)

Kuna börsil noteeritud äriühingud peaksid püüdma suurendada alaesindatud soo osakaalu kõigil otsuste tegemisega seotud ametikohtadel, võivad liikmesriigid ette näha, et käesolevas direktiivis sätestatud eesmärk loetakse täidetuks, kui börsil noteeritud äriühing tõendab, et alaesindatud soost liikmetega on täidetud vähemalt üks kolmandik kõikidest juhtorgani liikmete kohtadest, olenemata sellest, kas tegemist on tegevjuhtkonna liikme või tegevjuhtkonda mittekuulva liikmega.
  Sellised äriühingud peaksid aga olema jätkuvalt kohustatud kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 5 esitama oma iga-aastastes aruannetes ja veebisaitidel soolise tasakaalu oma tegevjuhtkonna liikmete ja tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ning oma poliitika selles valdkonnas. [ME 41]

| (33) | Lisaks meetmetele, mis on seotud tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmetega, ning selleks, et parandada soolist tasakaalu ka äriühingu igapäevase juhtimisega tegeleva tegevjuhtkonna seas, tuleks börsil noteeritud äriühingutelt nõuda, et nad võtaksid mõlema soo esindatuse tagamiseks tegevjuhtkonnas individuaalseid kohustusi, mis tuleb täita hiljemalt 1. jaanuariks 2020. Selliste kohustuste eesmärk on saavutada konkreetse äriühingu soolise tasakaalu parandamisel käegakatsutavat edu. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks meetmetele, mis on seotud tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmetega, ning selleks, et parandada soolist tasakaalu ka äriühingu igapäevase juhtimisega tegeleva tegevjuhtkonna seas, tuleks börsil noteeritud äriühingutelt nõuda, et nad võtaksid mõlema soo esindatuse tagamiseks tegevjuhtkonnas individuaalseid kohustusi, mis tuleb täita hiljemalt 1. jaanuariks 2020. Selliste kohustuste eesmärk on saavutada konkreetse äriühingu soolise tasakaalu parandamisel käegakatsutavat edu.

| (34) | Liikmesriigid peaksid nõudma, et börsil noteeritud äriühingud esitaksid liikmeriigi pädevale asutusele igal aastal teabe oma juhtorganite soolise koosseisu kohta ning selle kohta, kuidas on kulgenud käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide täitmine, et oleks võimalik hinnata iga börsil noteeritud äriühingu edusamme juhtorgani liikmete soolise tasakaalu saavutamisel. See teave tuleks
  lisada äriühingu aastaaruandesse ning
  avaldada
  asjakohases
  ja
  kergesti juurdepääsetavas vormis tema veebilehel
  ,
  ja
  kui asjaomane äriühing ei ole eesmärki saavutanud, tuleb aruandesse
  täpselt
  märkida, missuguseid
  konkreetseid
  meetmeid on äriühing eesmärgi täitmiseks juba võtnud ja missuguseid meetmeid kavatseb ta võtta edaspidi.
  Lisaks peaksid äriühingud, kes ei ole suutnud eesmärke saavutada või endale võetud kohustusi täita, selgitama asjaomaseid põhjuseid ning kirjeldama konkreetseid meetmeid, mida nad nende eesmärkide saavutamiseks ja kohustuste täitmiseks juba on võtnud ja meetmeid, mida nad kavatsevad võtta edaspidi. [ME 42] |
| --- | --- |

(34)

Liikmesriigid peaksid nõudma, et börsil noteeritud äriühingud esitaksid liikmeriigi pädevale asutusele igal aastal teabe oma juhtorganite soolise koosseisu kohta ning selle kohta, kuidas on kulgenud käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide täitmine, et oleks võimalik hinnata iga börsil noteeritud äriühingu edusamme juhtorgani liikmete soolise tasakaalu saavutamisel. See teave tuleks
  lisada äriühingu aastaaruandesse ning
  avaldada
  asjakohases
  ja
  kergesti juurdepääsetavas vormis tema veebilehel
  ,
  ja
  kui asjaomane äriühing ei ole eesmärki saavutanud, tuleb aruandesse
  täpselt
  märkida, missuguseid
  konkreetseid
  meetmeid on äriühing eesmärgi täitmiseks juba võtnud ja missuguseid meetmeid kavatseb ta võtta edaspidi.
  Lisaks peaksid äriühingud, kes ei ole suutnud eesmärke saavutada või endale võetud kohustusi täita, selgitama asjaomaseid põhjuseid ning kirjeldama konkreetseid meetmeid, mida nad nende eesmärkide saavutamiseks ja kohustuste täitmiseks juba on võtnud ja meetmeid, mida nad kavatsevad võtta edaspidi. [ME 42]

| (35) | Võib juhtuda, et liikmesriigid on juba enne käesoleva direktiivi jõustumist võtnud meetmeid, mille abil tagada naiste ja meeste tasakaalustatum esindatus äriühingute juhtorganites. Sellistele liikmesriikidele tuleks anda võimalus rakendada ametissenimetamisega seotud menetlusnõuete asemel kõnealuseid meetmeid, kui nad suudavad tõendada, et võetud meetmed võimaldavad samavõrra saavutada eesmärki, mille kohaselt peab börsil noteeritud äriühingute puhul hiljemalt 1. jaanuariks 2020 ja börsil noteeritud riigi osalusega äriühingute puhul hiljemalt 1. jaanuariks 2018 olema alaesindatud soost liikmete osakaal tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas vähemalt 40 %. |
| --- | --- |

(35)

Võib juhtuda, et liikmesriigid on juba enne käesoleva direktiivi jõustumist võtnud meetmeid, mille abil tagada naiste ja meeste tasakaalustatum esindatus äriühingute juhtorganites. Sellistele liikmesriikidele tuleks anda võimalus rakendada ametissenimetamisega seotud menetlusnõuete asemel kõnealuseid meetmeid, kui nad suudavad tõendada, et võetud meetmed võimaldavad samavõrra saavutada eesmärki, mille kohaselt peab börsil noteeritud äriühingute puhul hiljemalt 1. jaanuariks 2020 ja börsil noteeritud riigi osalusega äriühingute puhul hiljemalt 1. jaanuariks 2018 olema alaesindatud soost liikmete osakaal tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas vähemalt 40 %.

| (36) | Käesolevas direktiivis arvestatakse põhiõigustega ja järgitakse hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige aitab see edendada harta artiklis 23 sätestatud naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning harta artiklis 15 sätestatud õigust teha tööd ja tegutseda vabalt valitud kutsealal. Direktiivi eesmärk on tagada, et täielikult austataks harta artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Harta artiklis 16 sätestatud ettevõtlusvabaduse ja artikli 17 lõikes 1 sätestatud omandiõiguse suhtes kohaldatavad piirangud arvestavad nimetatud õiguste ja vabaduste põhiolemust ning on vajalikud ja proportsionaalsed. Need piirangud vastavad oma olemuselt Euroopa Liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele ning vajadusele kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(36)

Käesolevas direktiivis arvestatakse põhiõigustega ja järgitakse hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige aitab see edendada harta artiklis 23 sätestatud naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning harta artiklis 15 sätestatud õigust teha tööd ja tegutseda vabalt valitud kutsealal. Direktiivi eesmärk on tagada, et täielikult austataks harta artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Harta artiklis 16 sätestatud ettevõtlusvabaduse ja artikli 17 lõikes 1 sätestatud omandiõiguse suhtes kohaldatavad piirangud arvestavad nimetatud õiguste ja vabaduste põhiolemust ning on vajalikud ja proportsionaalsed. Need piirangud vastavad oma olemuselt Euroopa Liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele ning vajadusele kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi.

| (37) | Samal ajal kui mõned liikmesriigid on kehtestanud eeskirju või toetanud iseregulatsiooni, mille puhul on saavutatud erinevaid tulemusi, ei ole enamik liikmesriike võtnud ühtegi meedet ega ilmutanud valmisolekut tegutseda viisil, mis võiks olukorda piisaval määral parandada. Prognoosid, mis põhinevad nii varasemaid kui ka praeguseid suundumusi ja kavatsusi käsitleva teabe igakülgsel analüüsil, näitavad, et lähemas tulevikus ei saavuta liikmesriigid eraldi tegutsedes käesoleva direktiivi eesmärki tagada kogu liidus sugude tasakaalustatud esindatus tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas. Arvestades eespool nimetatud asjaolusid ja seda, et naiste ja meeste esindatus äriühingute juhtorganites on liikmesriigiti väga erinev, tuleb soolise tasakaalu parandamiseks kõikide ELi äriühingute juhtorganites kohaldada ühist lähenemisviisi; peale selle on soolise võrdõiguslikkuse,
  praeguse soolise palgalõhe kaotamise ning
  konkurentsivõime ja majanduskasvu
  suurendamise
  potentsiaali võimalik paremini saavutada ELi tasandil kui liikmesriikide algatuste kaudu, mis erinevad üksteisest nii ulatuse, taotluste kui ka tulemuslikkuse poolest. Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva direktiivi eesmärke piisaval määral saavutada ning need on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit vastu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. [ME 43] |
| --- | --- |

(37)

Samal ajal kui mõned liikmesriigid on kehtestanud eeskirju või toetanud iseregulatsiooni, mille puhul on saavutatud erinevaid tulemusi, ei ole enamik liikmesriike võtnud ühtegi meedet ega ilmutanud valmisolekut tegutseda viisil, mis võiks olukorda piisaval määral parandada. Prognoosid, mis põhinevad nii varasemaid kui ka praeguseid suundumusi ja kavatsusi käsitleva teabe igakülgsel analüüsil, näitavad, et lähemas tulevikus ei saavuta liikmesriigid eraldi tegutsedes käesoleva direktiivi eesmärki tagada kogu liidus sugude tasakaalustatud esindatus tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas. Arvestades eespool nimetatud asjaolusid ja seda, et naiste ja meeste esindatus äriühingute juhtorganites on liikmesriigiti väga erinev, tuleb soolise tasakaalu parandamiseks kõikide ELi äriühingute juhtorganites kohaldada ühist lähenemisviisi; peale selle on soolise võrdõiguslikkuse,
  praeguse soolise palgalõhe kaotamise ning
  konkurentsivõime ja majanduskasvu
  suurendamise
  potentsiaali võimalik paremini saavutada ELi tasandil kui liikmesriikide algatuste kaudu, mis erinevad üksteisest nii ulatuse, taotluste kui ka tulemuslikkuse poolest. Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva direktiivi eesmärke piisaval määral saavutada ning need on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad liidu tasandil, võib liit vastu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. [ME 43]

| (38) | Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdub käesolev direktiiv ühiste põhimõtete ja eesmärkide seadmisega ega lähe kaugemale sellest, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks. Liikmesriikidele antakse piisavalt vabadust otsustada, kuidas oleks kõige parem saavutada käesoleva direktiivi eesmärke, võttes arvesse asjaomases liikmesriigis valitsevat olukorda, eelkõige juhtorgani liikmete töölevõtmise eeskirju ja tavasid. Käesolev direktiiv ei piira äriühingute vabadust määrata ametisse kõige kõrgema kvalifikatsiooniga liikmed ning tagab kõikidele börsil noteeritud äriühingutele
  paindliku raamistiku ja
  piisavalt pika kohanemisperioodi. [ME 44] |
| --- | --- |

(38)

Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdub käesolev direktiiv ühiste põhimõtete ja eesmärkide seadmisega ega lähe kaugemale sellest, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks. Liikmesriikidele antakse piisavalt vabadust otsustada, kuidas oleks kõige parem saavutada käesoleva direktiivi eesmärke, võttes arvesse asjaomases liikmesriigis valitsevat olukorda, eelkõige juhtorgani liikmete töölevõtmise eeskirju ja tavasid. Käesolev direktiiv ei piira äriühingute vabadust määrata ametisse kõige kõrgema kvalifikatsiooniga liikmed ning tagab kõikidele börsil noteeritud äriühingutele
  paindliku raamistiku ja
  piisavalt pika kohanemisperioodi. [ME 44]

| (39) | Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaks börsil noteeritud äriühingutele seatud eesmärk olema ajaliselt piiratud ning kehtima vaid niikaua, kuni on jõutud kestlike tulemusteni soolise tasakaalu eesmärgi saavutamisel äriühingute juhtorganites. Seepärast peaks komisjon käesoleva direktiivi kohaldamist korrapäraselt läbi vaatama ning esitama aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Käesolev direktiiv peaks kehtima kuni 31. detsembrini 2028. Komisjon peaks direktiivi nõuete täitmise läbivaatamise järel hindama, kas direktiivi kehtivust on vaja pikendada.
  Liikmesriigid peaksid tegema koostööd tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonnaga, et teavitada neid tõhusalt kõnealuse direktiivi tähtsusest, ülevõtmisest ja rakendamisest. Teabekampaaniad panustaksid suurel määral börsil noteerimata äriühingute teadlikkuse tõstmisesse ja ergutaks neid proaktiivselt soolise tasakaalu saavutamisega tegelema. Liikmesriike tuleks ergutada vahetama kogemusi ja häid tavasid käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise valdkonnas. [ME 45] |
| --- | --- |

(39)

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaks börsil noteeritud äriühingutele seatud eesmärk olema ajaliselt piiratud ning kehtima vaid niikaua, kuni on jõutud kestlike tulemusteni soolise tasakaalu eesmärgi saavutamisel äriühingute juhtorganites. Seepärast peaks komisjon käesoleva direktiivi kohaldamist korrapäraselt läbi vaatama ning esitama aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Käesolev direktiiv peaks kehtima kuni 31. detsembrini 2028. Komisjon peaks direktiivi nõuete täitmise läbivaatamise järel hindama, kas direktiivi kehtivust on vaja pikendada.
  Liikmesriigid peaksid tegema koostööd tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonnaga, et teavitada neid tõhusalt kõnealuse direktiivi tähtsusest, ülevõtmisest ja rakendamisest. Teabekampaaniad panustaksid suurel määral börsil noteerimata äriühingute teadlikkuse tõstmisesse ja ergutaks neid proaktiivselt soolise tasakaalu saavutamisega tegelema. Liikmesriike tuleks ergutada vahetama kogemusi ja häid tavasid käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise valdkonnas. [ME 45]

| (40) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (16) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et kõnealuste dokumentide edastamine on põhjendatud, |
| --- | --- |

(40)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (16) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et kõnealuste dokumentide edastamine on põhjendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse meetmed, mille eesmärk on tagada naiste ja meeste tasakaalustatum esindatus börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas, rakendades selleks
  tulemuslikke
  meetmeid, mis aitavad kiirendada soolise tasakaalu saavutamist, andes samas äriühingutele piisavalt aega vajalike ümberkorralduste tegemiseks. [ME 46]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „börsil noteeritud äriühing“ – liikmesriigis asutatud äriühing, mille
  asukoht on ühes liikmesriigis ja mille
  väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses; [ME 47] |
| --- | --- |

1)

„börsil noteeritud äriühing“ – liikmesriigis asutatud äriühing, mille
  asukoht on ühes liikmesriigis ja mille
  väärtpaberitega on lubatud kaubelda ühe või mitme liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses; [ME 47]

| 2) | „juhtorgan“ – äriühingu haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan; |
| --- | --- |

2)

„juhtorgan“ – äriühingu haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan;

| 3) | „juhtkonna liige“ – juhtorgani liige, sh töötajate esindaja; |
| --- | --- |

3)

„juhtkonna liige“ – juhtorgani liige, sh töötajate esindaja;

| 4) | „tegevjuhtkonna liige“ – ühetasandilise juhtimissüsteemi puhul juhtorgani liige, kes tegeleb äriühingu igapäevase juhtimisega, ja kahetasandilise juhtimissüsteemi puhul juhatuse liige; |
| --- | --- |

4)

„tegevjuhtkonna liige“ – ühetasandilise juhtimissüsteemi puhul juhtorgani liige, kes tegeleb äriühingu igapäevase juhtimisega, ja kahetasandilise juhtimissüsteemi puhul juhatuse liige;

| 5) | „tegevjuhtkonda mittekuuluv juhtorgani liige“ – ühetasandilise juhtimissüsteemi puhul juhtorgani liige, kes ei ole tegevjuhtkonna liige, ja kahetasandilise juhtimissüsteemi puhul nõukogu liige; |
| --- | --- |

5)

„tegevjuhtkonda mittekuuluv juhtorgani liige“ – ühetasandilise juhtimissüsteemi puhul juhtorgani liige, kes ei ole tegevjuhtkonna liige, ja kahetasandilise juhtimissüsteemi puhul nõukogu liige;

| 6) | „ühetasandiline juhtimissüsteem“ – süsteem, mille puhul äriühingu juhtimis- ja järelevalvefunktsioone täidab sama juhtorgan; |
| --- | --- |

6)

„ühetasandiline juhtimissüsteem“ – süsteem, mille puhul äriühingu juhtimis- ja järelevalvefunktsioone täidab sama juhtorgan;

| 7) | „kahetasandiline juhtimissüsteem“ – süsteem, mille puhul äriühingu juhtimis- ja järelevalvefunktsioone täidavad eri juhtorganid; |
| --- | --- |

7)

„kahetasandiline juhtimissüsteem“ – süsteem, mille puhul äriühingu juhtimis- ja järelevalvefunktsioone täidavad eri juhtorganid;

| 8) | „väike ja keskmise suurusega ettevõtja“ ehk „VKE“– äriühing, kus on alla 250 töötaja ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa kokku 43 miljonit eurot või, kui VKE asub liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastavaid summasid selle liikmesriigi vääringus; |
| --- | --- |

8)

„väike ja keskmise suurusega ettevõtja“ ehk „VKE“– äriühing, kus on alla 250 töötaja ja kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot või kelle aastane bilansimaht ei ületa kokku 43 miljonit eurot või, kui VKE asub liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, vastavaid summasid selle liikmesriigi vääringus;

| 9) | „riigi osalusega äriühing“ – äriühing, kelle suhtes ametiasutused võivad otseselt või kaudselt rakendada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või äriühingu suhtes kehtivate eeskirjade alusel. Ametiasutuste valitsevat mõju eeldatakse juhul, kui sellistel asutustel on otseselt või kaudselt:






  — | enamusosalus äriühingu märgitud kapitalis; või |
| --- | --- | --- |

9)

„riigi osalusega äriühing“ – äriühing, kelle suhtes ametiasutused võivad otseselt või kaudselt rakendada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või äriühingu suhtes kehtivate eeskirjade alusel. Ametiasutuste valitsevat mõju eeldatakse juhul, kui sellistel asutustel on otseselt või kaudselt:

—

enamusosalus äriühingu märgitud kapitalis; või

| — | kontroll äriühingu emiteeritud aktsiatega/osadega määratud häälte enamuse üle; või |
| --- | --- |

—

kontroll äriühingu emiteeritud aktsiatega/osadega määratud häälte enamuse üle; või

| — | nad saavad ametisse nimetada enam kui poole äriühingu haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest. |
| --- | --- |

—

nad saavad ametisse nimetada enam kui poole äriühingu haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest.

Artikkel 3

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate väljajätmine

Käesolevat direktiivi ei kohaldata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) suhtes.

Artikkel 4

Eesmärgid tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete suhtes

1.   Liikmesriigid tagavad, et need börsil noteeritud äriühingud, kelle tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas on alaesindatud soost liikmeid vähem kui 40 %, kasutavad asjaomaste ametikohtade täitmisel kõikide

  kohandavad oma töölevõtmise, sealhulgas kandideerimistaotlustele kutsuva ametikoha vabanemise teadete, eelvaliku, valiku ja ametissenimetamise menetlusi selliselt, et panustada tõhusalt nimetatud osalusmäära saavutamisse 1. jaanuariks 2020 või riigi osalusega äriühingute puhul 1. jaanuariks 2018. Eelkõige tagavad liikmesriigid, et äriühingud valivad juhtorganite liikmete parima kvalifikatsiooniga kandidaadid sooliselt tasakaalustatud valikurühmast ja
  kandidaatide kvalifikatsiooni võrdlevat

  võrdleva
  analüüsi
  põhjal
  , mis põhineb eelnevalt kindlaks määratud, selgetel, neutraalselt sõnastatud
  , mittediskrimineerivatel
  ja üheselt mõistetavatel kriteeriumidel, et saavutada kavandatud osalusmäär hiljemalt 1. jaanuariks 2020, börsil noteeritud riigi osalusega äriühingute puhul aga hiljemalt 1. jaanuariks 2018.
  Valikumenetluse puhul tagavad liikmesriigid, et äriühingud kindlustavad esialgse kandidaatide loetelu soolise mitmekesisuse ning selle, et menetlusega valitava tegevjuhtkonda mittekuuluva juhtorgani liikme sugu ei ole mingil juhul ettemääratud.

Liikmesriigid tagavad nimetatud 40 % eesmärgi saavutamiseks ja kooskõlas harta artikli 23 lõikega 2, et tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete töölevõtmise, valiku või ametissenimetamise menetluste igas etapis eelistatakse alaesindatud soost kandidaati, kui ta on vastassoost kandidaadiga võrdne nii sobivuse, pädevuse kui ka ametialase suutlikkuse poolest ning kui objektiivne hinnang, mille andmisel arvestatakse kõiki konkreetseid kandidaate iseloomustavaid kriteeriume, ei kalluta tulemust vastassoo esindaja kasuks. [ME 48]

2.   Tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete arv, mis on vajalik lõikes 1 osutatud eesmärgi täitmiseks, peab olema osakaalult võimalikult lähedal 40 %-le, aga mitte üle 49 %

  vähemalt 40 %
  .
  Kui tegevjuhtkonda mittekuuluvaid juhtorgani liikmeid on ainult kolm, siis piisab suhtest üks kahele
  . [ME 49]

3.   Liikmesriigid tagavad lõikes 1 sätestatud eesmärgi täitmiseks, et tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete valimisel eelistatakse alaesindatud soost kandidaati, kui ta on vastassoost kandidaadiga võrdne nii sobivuse, pädevuse kui ka ametialase suutlikkuse poolest ning kui objektiivne hinnang, mille andmisel arvestatakse kõiki konkreetseid kandidaate iseloomustavaid kriteeriume, ei kalluta tulemust vastassoo esindaja kasuks.
  [ME 50]

4.   Liikmesriigid tagavad, et börsil noteeritud äriühingud kohustuvad mitteeduka kandidaadi vastava taotluse korral avaldama need

  mitteedukale kandidaadile, järgides kandidaatide anonüümsuse põhimõtet kooskõlas liidu andmekaitse-eeskirjadega, avaldama vähemalt kandidaatide valikurühma arvulise ja soolise koosseisu,
  kvalifikatsioonikriteeriumid, mille põhjal
  tehti
  valik tehti

  või toimus ametissenimetamine
  , kõnealuste kriteeriumide objektiivse võrdlushinnangu ja, kui see on asjakohane, kaalutlused, mille põhjal otsustati vastassoost kandidaadi kasuks. [ME 51]

5.   Liikmesriigid võtavad kooskõlas oma õigussüsteemiga vajalikud meetmed tagamaks, et juhul kui alaesindatud soost mitteedukas kandidaat teeb kindlaks asjaolud

  leiab, et teda on koheldud ebaõiglaselt, kuna tema suhtes ei ole kohaldatud lõiget 1, ning esitab kohtule või muule pädevale organile tõendid
  , millest võib järeldada, et tal oli liikmeks määratud vastassoost kandidaadiga võrdne kvalifikatsioon, on asjaomane börsil noteeritud äriühing kohustatud tõendama, et lõikes 3

  lõikes 1
  esitatud nõuet ei ole rikutud.

Käesolev lõige ei takista liikmesriikidel kehtestamast hagejale soodsamaid tõendamisreegleid. [ME 52]

6.   Liikmesriigid võivad ette näha, et börsil noteeritud äriühingud, kelle töötajaskonnas on alaesindatud soost töötajaid alla 10 protsendi, ei pea täitma lõikes 1 sätestatud eesmärki.
  [ME 53]

6a.
     
  Kui lõikes 1 osutatud valik tehakse osanike või töötajate hääletuse teel, tagavad äriühingud, et hääletuses osalejatele antakse nõuetekohane teave käesoleva direktiiviga sätestatud meetmete kohta, sh sanktsioonide kohta, mis kehtestatakse äriühingule nõuete mittejärgimise korral. [ME 54]

7.   Liikmesriigid võivad ette näha, et lõikes 1 sätestatud eesmärk loetakse täidetuks, kui börsil noteeritud äriühing tõendab, et alaesindatud soost liikmetega on täidetud vähemalt üks kolmandik kõikidest juhtorgani liikmete kohtadest, olenemata sellest, kas tegemist on tegevjuhtkonna liikme või tegevjuhtkonda mittekuulva liikmega.

Artikkel 5

Äriühingute ja aruandluse suhtes kohaldatavad täiendavad meetmed

1.   Liikmesriigid tagavad, et börsil noteeritud äriühingud võtavad seoses soolise tasakaalu saavutamisega tegevjuhtkonna liikmete seas individuaalsed kohustused, mis täidetakse hiljemalt 1. jaanuariks 2020, börsil noteeritud riigi osalusega äriühingute puhul aga hiljemalt 1. jaanuariks 2018.

2.   Liikmesriigid nõuavad, et börsil noteeritud äriühingud esitaksid liikmesriigi pädevale asutusele alates [kaks aastat pärast vastuvõtmist] korra aastas teabe oma juhtorganite soolise koosseisu kohta, eristades seejuures tegevjuhtkonna liikmeid ja tegevjuhtkonda mittekuuluvaid juhtorgani liikmeid, ning meetmete kohta, mis on võetud artikli 4 lõikes 1 ja käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, ning teeksid selle teabe asjakohasel viisil
  ja hõlpsalt
  üldsusele kättesaadavaks oma veebilehel
  ja aastaaruandes
  . [ME 55]

3.   Kui börsil noteeritud äriühing ei täida artikli 4 lõikes 1 sätestatud eesmärke või käesoleva artikli lõike 1 kohaselt
  endale
  võetud individuaalseid kohustusi, tuleb käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabesse lisada ka

  peab ta esitama
  eesmärkide
  mittesaavutamise
  või kohustuste täitmata jätmise põhjused ning kirjeldada

  põhjalikult kirjeldama
  meetmeid, mida asjaomane äriühing on eesmärkide
  saavutamiseks
  või kohustuste täitmiseks võtnud või kavatseb võtta.
  Nimetatud põhjendus moodustab osa käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabest. [ME 56]

4.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/54/EÜ (17) artikli 20 kohaselt määratud asutus või asutused on pädevad ka edendama, analüüsima, jälgima ja toetama soolist tasakaalu börsil noteeritud äriühingute juhtorganites.
  Sel eesmärgil teevad liikmesriigid tõhusat koostööd tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonnaga. [ME 57]

Artikkel 6

Sanktsioonid

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida rakendatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide

  artikli 4 lõikes 1 sätestatud avatud ja läbipaistva menetluse nõuete
  rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende sanktsioonide kohaldamine. [ME 58]

2.   Sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning võivad muu hulgas esineda järgmiste meetmete kujul

  sisaldavad vähemalt järgmisi meetmeid
  : [ME 59]

| a) | haldustrahvid; |
| --- | --- |

a)

haldustrahvid;

| aa) | avalikust pakkumismenetlusest kõrvalejätmine; [ME 60] |
| --- | --- |

aa)

avalikust pakkumismenetlusest kõrvalejätmine; [ME 60]

| ab) | osaline ilmajätmine liidu struktuurifondidest eraldatavatest vahenditest; [ME 61] |
| --- | --- |

ab)

osaline ilmajätmine liidu struktuurifondidest eraldatavatest vahenditest; [ME 61]

| b) | tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete määramise või valimise kehtetuks tunnistamine kohtuorgani poolt, juhul kui kõnealune määramine või valimine on vastuolus artikli 4 lõike 1 kohaselt vastu võetud siseriiklike sätetega. |
| --- | --- |

b)

tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete määramise või valimise kehtetuks tunnistamine kohtuorgani poolt, juhul kui kõnealune määramine või valimine on vastuolus artikli 4 lõike 1 kohaselt vastu võetud siseriiklike sätetega.

Artikkel 7

Miinimumnõuded

Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada käesoleva direktiivi sätetest soodsamaid sätteid, et tagada naiste ja meeste tasakaalustatum esindatus nende territooriumil asutatud äriühingutes, tingimusel et see ei too kaasa põhjendamatut diskrimineerimist
  soo
  ega
  muudel alustel ega
  takista siseturu nõuetekohast toimimist. [ME 62]

Artikkel 8

Rakendamine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [kaks aastat pärast vastuvõtmist]. Nad teavitavad sellest komisjoni viivitamatult.

2.   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra näevad ette liikmesriigid.

3.   Ilma et see piiraks artikli 4 lõigete 6 ja 7 kohaldamist, võivad liikmesriigid, kes on juba enne käesoleva direktiivi jõustumist võtnud meetmeid naiste ja meeste tasakaalustatuma esindatuse tagamiseks börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas, jätta kohaldamata ametissenimetamisega seotud menetlusnõuded, mis on esitatud artikli 4 lõigetes 1, 3, 4 ja 5, tingimusel et suudetakse tõendada, et kõnealuste meetmete kaudu on võimalik saavutada olukord, kus börsil noteeritud äriühingute puhul 1. jaanuariks 2020 ja börsil noteeritud riigi osalusega äriühingute puhul 1. jaanuariks 2018 on alaesindatud soost liikmete osakaal tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas vähemalt 40 %.

Asjaomane liikmesriik edastab sellekohase teabe komisjonile.
  Komisjon teatab sellisest teavitusest Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Sätete peatamine tühistatakse automaatselt, kui käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks tehtud edusammud on ebapiisavad, mis tähendab, et alaesindatud soost isikute osakaal on 2017. aastaks või riigi osalusega äriühingute puhul 2015. aastaks madalam kui 30 %. [ME 63]

4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 9

Läbivaatamine

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 1. jaanuariks 2017 ja pärast seda iga kahe aasta tagant aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta. Aruandes esitatakse muu hulgas põhjalik teave meetmete kohta, mida on võetud artikli 4 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, artikli 5 lõikega 2 ettenähtud teave ja teave börsil noteeritud äriühingute individuaalsete kohustuste kohta, mis on võetud artikli 5 lõike 1 kohaselt.

1a.
     
  Komisjon esitab 1. juuliks 2017. aastal hindamisaruande börsil noteeritud äriühingute suhtes kehtivate artikli 4 lõikes 1 ning artikli 5 lõigetes 1 ja 2 osutatud nõuete rakendamise kohta, võttes aluseks lõike 1 kohaselt liikmesriikide esitatud aruanded. Peale selle hõlmab komisjoni aruanne ülevaadet soolise tasakaalu olukorrast juhtorgani tasandil ja juhtimistasandil selliste börsil noteerimata äriühingute puhul, kes on ületanud artiklis 2 määratletud VKE künnise. [ME 64]

1b.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, kuidas käesoleva direktiivi põhimõtteid kohaldatakse kõikide liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite siseseid personalialaseid menetlusi käsitlevates eeskirjades ning kuidas need on nendesse eeskirjadesse lisatud. Selleks esitavad kõik liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid 31. detsembriks 2018 ja edaspidi igal aastal komisjonile aruande oma soolise statistika ja tehtud edusammude kohta. Komisjon teeb niisugused aruanded viivitamata oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks. Vajadusel kaasneb komisjoni aruandega seadusandlik ettepanek, millega laiendatakse käesoleva direktiivi reguleerimisala kõikidele liidu institutsioonidele, organitele, asutustele ja ametitele. [ME 65]

2.   Liikmesriigid, kes artikli 8 lõike 3 kohaselt ei kohalda ametissenimetamisega seotud menetlusnõudeid, mis on esitatud artikli 4 lõigetes 1, 3, 4 ja 5, lisavad lõikes 1 nimetatud aruandesse teabe artikli 8 lõikes 3 osutatud riigi tasandi meetmete konkreetsete tulemuste kohta. Seejärel esitab komisjon eriaruande, milles on antud hinnang sellele, kas kõnealused meetmed tõesti võimaldavad saavutada olukorra, kus börsil noteeritud riigi osalusega äriühingute puhul 1. jaanuariks 2018 ja muude börsil noteeritud äriühingute puhul 1. jaanuariks 2020 on tagatud, et alaesindatud soost isikuid oleks tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas vähemalt 40 %. Esimese sellise aruande esitab komisjon 1. juuliks 2017 ja edaspidised aruanded kuue kuu jooksul pärast seda, kui on saadud teade, et asjaomane liikmesriik on esitanud lõike 1 kohase aruande.

Asjaomased liikmesriigid tagavad, et börsil noteeritud äriühingud, kes ei ole artikli 8 lõikes 3 osutatud riiklike meetmete kohaldamise kaudu saavutanud olukorda, kus börsil noteeritud riigiosalusega äriühingute puhul 1. jaanuariks 2018 ja muude börsil noteeritud äriühingute puhul 1. jaanuariks 2020 on tegevjuhtkonda mittekuuluvateks juhtkonna liikmeteks määratud või valitud alaesindatud soost isikute osakaal vähemalt 40 %, hakkavad alates nimetatud kuupäevadest kohaldama ametissenimetamisega seotud menetlusnõudeid, mis on esitatud artikli 4 lõigetes 1, 3, 4 ja 5.

3.   Komisjon vaatab käesoleva direktiivi rakendamise läbi ja esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande 31. detsembriks 2021 ning pärast seda iga kahe aasta tagant. Komisjon hindab eelkõige, kas käesoleva direktiivi eesmärgid on saavutatud.

4.   Komisjon võtab oma aruandes arvesse muutusi, mis on toimunud meeste ja naiste esindatuses börsil noteeritud äriühingute juhtorganites ning eri otsustustasanditel kogu majanduses, ning seda, kas saavutatud edu on piisavalt kestlik, ja annab sellest lähtuvalt hinnangu, kas direktiivi kehtivust tuleks pikendada, nii et see kehtiks ka pärast käesoleva direktiivi artikli 10 lõikes 2 sätestatud kuupäeva, või kas direktiivi tuleks muuta.
  Samuti kaalub komisjon, kas käesoleva direktiivi kohaldusala tuleks laiendada ka börsil noteerimata riigi osalusega äriühingutele, mis ei mahu VKE määratluse alla, börsil noteerimata suurtele äriühingutele ja börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonna liikmetele. [ME 66]

Artikkel 10

Jõustumine ja kehtivuse kaotamine

1.   Käesolev direktiiv jõustub [kahekümnendal] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Selle kehtivus lõpeb 31. detsembril 2028.

Artikkel 11

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 133, 9.5.2013, lk 68.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  Nõukogu 13. detsembri 1984. aasta soovitus 84/635/EMÜ naiste suhtes kohaldatava positiivse erikohtlemise edendamise kohta (EÜT L 331, 19.12.1984, lk 34).

3

(4)  Nõukogu 2. detsembri 1996. aasta soovitus 96/694/EÜ naiste ja meeste võrdse osakaalu saavutamise kohta otsustamisprotsessis (EÜT L 319, 10.12.1996, lk 11).

4

(5)  Komisjoni aruanne „Rohkem naisi juhtivatel kohtadel“ (2010); 1. märtsi 2011. aasta komisjoni talituste töödokument „Sooline tasakaal ärijuhtimises“ (SEK(2011)0246 (lõplik)); 5. märtsi 2012. aasta eduaruanne „Naised majanduse otsustusprotsessis liidus“; 16. aprilli 2012. aasta komisjoni talituste töödokument „Edusammud meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse saavutamisel aastal 2011“, (SWD(2012)0085).

5

(6)  „Women on the Board Pledge for Europe“, IP/11/124.

6

(7)  COM(2010)0078.

7

(8)  COM(2010)0491.

8

(9)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 134.

9

(10)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 1.

10

(11)  COM(2010)2020.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

12

(13)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

13

(14)  Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17).

14

(15)  Kohtuasi C-450/93: Kalanke (EKL 1995, lk I-3051), kohtuasi C-409/95: Marschall (EKL 1997, lk I-6363), kohtuasi C-158/97: Badeck (EKL 2000, lk I-1875), kohtuasi C-407/98: Abrahamsson (EKL 2000, lk I-5539).

15

Kalanke

Marschall

Badeck

Abrahamsson

(16)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23).

17

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/241

---

P7_TA(2013)0489

Investeerimistoodete põhiteabe dokumendid ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembril 2013. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/44)

[Muudatusettepanek nr 1]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (*1)

komisjoni ettepanekule

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

investeerimistoodete põhiteabe dokumentide kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (3),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Investeerimissooviga jaeinvestoritele pakutakse üha laiemat valikut eri liiki investeerimistooteid. Sellised tooted
  võivad olla
  suunatud konkreetselt jaeinvestorite investeerimisvajadustele, kuid tihti on need keerukad ja neist on raske aru saada. Praegu on investoritele selliste investeerimistoodete kohta avaldatav teave kooskõlastamata ning tihti ei aita see jaeinvestoritel eri tooteid võrrelda ega toodete omadustest aru saada
  ega aita suurendada investorite finantsteadmisi
  . Selle tagajärjel on jaeinvestorid tihti investeerinud toodetesse, millega seotud riske ja kulusid nad täielikult ei mõistnud, ning on seetõttu mõnikord kandnud ettenägematuid kahjusid. |
| --- | --- |

(1)

Investeerimissooviga jaeinvestoritele pakutakse üha laiemat valikut eri liiki investeerimistooteid. Sellised tooted
  võivad olla
  suunatud konkreetselt jaeinvestorite investeerimisvajadustele, kuid tihti on need keerukad ja neist on raske aru saada. Praegu on investoritele selliste investeerimistoodete kohta avaldatav teave kooskõlastamata ning tihti ei aita see jaeinvestoritel eri tooteid võrrelda ega toodete omadustest aru saada
  ega aita suurendada investorite finantsteadmisi
  . Selle tagajärjel on jaeinvestorid tihti investeerinud toodetesse, millega seotud riske ja kulusid nad täielikult ei mõistnud, ning on seetõttu mõnikord kandnud ettenägematuid kahjusid.

| (2) | Jaeinvestoritele pakutavate investeerimistoodete läbipaistvust käsitlevate sätete parandamine on oluline meede investorite kaitsmiseks ning eeldus selleks, et taastada jaeinvestorite usaldus finantsturu vastu
  , eriti pärast finantskriisi
  . Esimesed sammud selles suunas on liidu tasandil astutud investoritele esitatava põhiteabe korra kehtestamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiviga 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Jaeinvestoritele pakutavate investeerimistoodete läbipaistvust käsitlevate sätete parandamine on oluline meede investorite kaitsmiseks ning eeldus selleks, et taastada jaeinvestorite usaldus finantsturu vastu
  , eriti pärast finantskriisi
  . Esimesed sammud selles suunas on liidu tasandil astutud investoritele esitatava põhiteabe korra kehtestamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiviga 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta.

| (3) | Erinevad eeskirjad investeerimistooteid pakkuvates sektorites ning siseriiklik reguleerimine kõnealuses valdkonnas loovad eri toodetele ja turustuskanalitele ebavõrdsed võimalused ning lisatõkkeid finantsteenuste ja -toodete ühtsele turule. Liikmesriigid on juba võtnud erinevaid ja kooskõlastamata meetmeid investorite kaitses esinevate puuduste kõrvaldamiseks ning selline areng tõenäoliselt jätkuks. Erinev lähenemisviis investeerimistooteid käsitleva teabe avaldamisele takistab võrdsete võimaluste loomist investeerimistoodete koostajatele ja müüjatele ning moonutab seega konkurentsi. Samuti viiks see investorite huvide kaitse ebaühtlase taseme väljakujunemiseni liidus. Sellised erinevused takistavad ühtse turu loomist ja sujuvat toimimist. Seega on asjaomane õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114 tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga. |
| --- | --- |

(3)

Erinevad eeskirjad investeerimistooteid pakkuvates sektorites ning siseriiklik reguleerimine kõnealuses valdkonnas loovad eri toodetele ja turustuskanalitele ebavõrdsed võimalused ning lisatõkkeid finantsteenuste ja -toodete ühtsele turule. Liikmesriigid on juba võtnud erinevaid ja kooskõlastamata meetmeid investorite kaitses esinevate puuduste kõrvaldamiseks ning selline areng tõenäoliselt jätkuks. Erinev lähenemisviis investeerimistooteid käsitleva teabe avaldamisele takistab võrdsete võimaluste loomist investeerimistoodete koostajatele ja müüjatele ning moonutab seega konkurentsi. Samuti viiks see investorite huvide kaitse ebaühtlase taseme väljakujunemiseni liidus. Sellised erinevused takistavad ühtse turu loomist ja sujuvat toimimist. Seega on asjaomane õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114 tõlgendatuna kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga.

| (4) | Et vältida erinevate lähenemisviiside väljakujunemist
  ning vähendada toodete koostajate ja turustajate kulusid ja ebakindlust
  , tuleb liidu tasandil kehtestada ühtsed investeerimistoodete läbipaistvuse eeskirjad, mida kohaldatakse kõigi turuosaliste suhtes. Selleks, et tagada põhiteabe ühise standardi kehtestamine ühtsel viisil, mis võimaldaks ühtlustada kõnealuste dokumentide vormingut ja sisu, on vaja vastu võtta määrus. Määruse vahetult kohaldatavad eeskirjad peaksid tagama, et investeerimistoodete turu kõigi osaliste suhtes kohaldatakse samu nõudeid. See peaks tagama teabe avaldamise ühtsed tingimused, sest sellega välditakse direktiivi ülevõtmisest tulenevat siseriiklike nõuete erinevust. Määruse kasutamine on asjakohane ka selleks, et investeerimistoodete kõigi müüjate suhtes kohaldataks seoses jaeinvestoritele põhiteabedokumendi esitamisega ühtseid nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Et vältida erinevate lähenemisviiside väljakujunemist
  ning vähendada toodete koostajate ja turustajate kulusid ja ebakindlust
  , tuleb liidu tasandil kehtestada ühtsed investeerimistoodete läbipaistvuse eeskirjad, mida kohaldatakse kõigi turuosaliste suhtes. Selleks, et tagada põhiteabe ühise standardi kehtestamine ühtsel viisil, mis võimaldaks ühtlustada kõnealuste dokumentide vormingut ja sisu, on vaja vastu võtta määrus. Määruse vahetult kohaldatavad eeskirjad peaksid tagama, et investeerimistoodete turu kõigi osaliste suhtes kohaldatakse samu nõudeid. See peaks tagama teabe avaldamise ühtsed tingimused, sest sellega välditakse direktiivi ülevõtmisest tulenevat siseriiklike nõuete erinevust. Määruse kasutamine on asjakohane ka selleks, et investeerimistoodete kõigi müüjate suhtes kohaldataks seoses jaeinvestoritele põhiteabedokumendi esitamisega ühtseid nõudeid.

| (5) | Investeerimistooteid käsitleva teabe avaldamine on jaeinvestorite usalduse taastamiseks finantsturgude vastu küll väga oluline, kuid sama oluline on selliste toodete müügiprotsesside tõhus reguleerimine. Käesoleva määrusega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/39/EÜ (4) sätestatud turustamismeetmeid
  (kaasa arvatud nõuanded investeerimiseks, investorite kaitsmise meetmed ja muud müügiteenused)
  . Samuti täiendatakse sellega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/92/EÜ (5) sätestatud kindlustustoodete turustamismeetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Investeerimistooteid käsitleva teabe avaldamine on jaeinvestorite usalduse taastamiseks finantsturgude vastu küll väga oluline, kuid sama oluline on selliste toodete müügiprotsesside tõhus reguleerimine. Käesoleva määrusega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/39/EÜ (4) sätestatud turustamismeetmeid
  (kaasa arvatud nõuanded investeerimiseks, investorite kaitsmise meetmed ja muud müügiteenused)
  . Samuti täiendatakse sellega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/92/EÜ (5) sätestatud kindlustustoodete turustamismeetmeid.

| (6) | Määrust tuleks kohaldada kõigi finantsteenuste sektoris koostatud ja jaeinvestorite investeerimisvõimalusena kavandatud toodete
  või alusinvesteeringute
  suhtes, olenemata nende vormist või ülesehitusest, kui investorile pakutav tulu sõltub ühe või mitme ▌vara või alusväärtuse tootlusest ▌. Selline määratlus hõlmaks selliseid investeerimistooteid nagu investeerimisfondid
  ja
  elukindlustuslepingud
  ning nende investeerimisfondide ja elukindlustuslepingute alusinvesteeringud ning jaeinvesteerimistooted, kaasa arvatud varad, mida vallatakse otseselt, nagu riigivõlakirjad ja -aktsiad, mida avalikkusele ei pakuta või millega on lubatud kaubelda mõnes liikmesriigis asuval või tegutseval reguleeritud turul
  .
  Kombineeritud struktureeritud jaetooted
  kujutavad endast investori ja turu vahendamist, mis põhineb varade kombineerimisel või kokkusidumisel, nii et tulemuseks on varade otsese valdamisega võrreldes mitmekesisem risk, erinevad tooteomadused või erinev kulustruktuur. Selline kombineerimine võimaldab jaeinvestoritel kasutada investeerimisstrateegiaid, mis oleksid muidu neile kättesaamatud või ebaotstarbekad; samas võib sellega kaasneda vajadus täiendava teabe järele, eelkõige selleks, et võimaldada investeeringute erinevaid kombineerimisviise võrrelda
  ning tagada, et jaeinvestorid saavad aru jaeinvesteerimistoodete põhijoontest ja riskidest
  . |
| --- | --- |

(6)

Määrust tuleks kohaldada kõigi finantsteenuste sektoris koostatud ja jaeinvestorite investeerimisvõimalusena kavandatud toodete
  või alusinvesteeringute
  suhtes, olenemata nende vormist või ülesehitusest, kui investorile pakutav tulu sõltub ühe või mitme ▌vara või alusväärtuse tootlusest ▌. Selline määratlus hõlmaks selliseid investeerimistooteid nagu investeerimisfondid
  ja
  elukindlustuslepingud
  ning nende investeerimisfondide ja elukindlustuslepingute alusinvesteeringud ning jaeinvesteerimistooted, kaasa arvatud varad, mida vallatakse otseselt, nagu riigivõlakirjad ja -aktsiad, mida avalikkusele ei pakuta või millega on lubatud kaubelda mõnes liikmesriigis asuval või tegutseval reguleeritud turul
  .
  Kombineeritud struktureeritud jaetooted
  kujutavad endast investori ja turu vahendamist, mis põhineb varade kombineerimisel või kokkusidumisel, nii et tulemuseks on varade otsese valdamisega võrreldes mitmekesisem risk, erinevad tooteomadused või erinev kulustruktuur. Selline kombineerimine võimaldab jaeinvestoritel kasutada investeerimisstrateegiaid, mis oleksid muidu neile kättesaamatud või ebaotstarbekad; samas võib sellega kaasneda vajadus täiendava teabe järele, eelkõige selleks, et võimaldada investeeringute erinevaid kombineerimisviise võrrelda
  ning tagada, et jaeinvestorid saavad aru jaeinvesteerimistoodete põhijoontest ja riskidest
  .

| (6a) | Käesolev määrus peaks kehtima ka selliste eriotstarbeliste ettevõtete ja valdusettevõtjate aktsiate või osakute kohta, mida investeerimistoodete koostajad võivad kasutada käesolevast määrusest möödahiilimiseks. |
| --- | --- |

(6a)

Käesolev määrus peaks kehtima ka selliste eriotstarbeliste ettevõtete ja valdusettevõtjate aktsiate või osakute kohta, mida investeerimistoodete koostajad võivad kasutada käesolevast määrusest möödahiilimiseks.

| (6b) | Kombineeritud investeerimistooted peaksid pakkuma jaeinvestoritele selget kasu, näiteks investeerimisriskide hajutamist eri majandussektorite või mitmete alusvarade vahel. Kombineerimistehnikaid võib aga kasutada ka selliste investeerimistoodete omaduste loomiseks, mille eesmärk on investeerimisotsuseid tegevaid tarbijaid eksitada. Teatavad peibutavate intressimääradega tooted kasutavad ära jaeinvestorite käitumismustreid, antud juhul kalduvust eelistada atraktiivset lühiajalist kasumlikkust. Toodetele selliste nimede andmisega, mis viitavad suuremale turvalisusele, kui see on reaalselt võimalik, kasutatakse samuti ära jaeinvestorite käitumuslikke eelarvamusi, olles suunatud tarbijate vastumeelsusele riskide võtmise suhtes. Seega tekitatakse selliste kombineerimistehnikate abil oht, et investor keskendub põhiliselt lühiajalisele finantskasule, mõistmata täies ulatuses tootega seotud riske tulevikus. Käesoleva määruse eesmärk peaks olema vältida selliseid kombineerimiselemente, mis kasutavad ära investorite käitumismustreid otsuste tegemisel, et edendada läbipaistvust ja kombineeritud jaeinvesteerimistoodetega seotud riskide paremat mõistmist. |
| --- | --- |

(6b)

Kombineeritud investeerimistooted peaksid pakkuma jaeinvestoritele selget kasu, näiteks investeerimisriskide hajutamist eri majandussektorite või mitmete alusvarade vahel. Kombineerimistehnikaid võib aga kasutada ka selliste investeerimistoodete omaduste loomiseks, mille eesmärk on investeerimisotsuseid tegevaid tarbijaid eksitada. Teatavad peibutavate intressimääradega tooted kasutavad ära jaeinvestorite käitumismustreid, antud juhul kalduvust eelistada atraktiivset lühiajalist kasumlikkust. Toodetele selliste nimede andmisega, mis viitavad suuremale turvalisusele, kui see on reaalselt võimalik, kasutatakse samuti ära jaeinvestorite käitumuslikke eelarvamusi, olles suunatud tarbijate vastumeelsusele riskide võtmise suhtes. Seega tekitatakse selliste kombineerimistehnikate abil oht, et investor keskendub põhiliselt lühiajalisele finantskasule, mõistmata täies ulatuses tootega seotud riske tulevikus. Käesoleva määruse eesmärk peaks olema vältida selliseid kombineerimiselemente, mis kasutavad ära investorite käitumismustreid otsuste tegemisel, et edendada läbipaistvust ja kombineeritud jaeinvesteerimistoodetega seotud riskide paremat mõistmist.

| (7) | ▌Määruse reguleerimisalast
  tuleks
  välja jätta kindlustustooted, millega ei kaasne investeerimisvõimalust ▌. Kuna käesolev määrus keskendub jaeinvestoritele müüdavaid investeerimistooteid käsitleva teabe võrreldavuse ja mõistetavuse parandamisele, ▌tuleks ▌määruse reguleerimisalast välja jätta
  tööandjapensioni- ja erapensionitooted
  , tingimusel et siseriikliku õiguse alusel nõutakse tööandja rahalist osalemist ning
  tööandja ja
  töötaja ei saa pensionitoote pakkujat valida. Käesoleva määruse reguleerimisalast jäävad välja institutsioonilistele investoritele suunatud investeerimisfondid, mida ei turustata jaeinvestoritele. Investeerimistooted, mida kasutatakse erapensioniks säästude kogumiseks, peaksid siiski reguleerimisalasse jääma, sest need konkureerivad tihti teiste käesoleva määrusega reguleeritud toodetega ning neid turustatakse jaeinvestorile sarnasel viisil. |
| --- | --- |

(7)

▌Määruse reguleerimisalast
  tuleks
  välja jätta kindlustustooted, millega ei kaasne investeerimisvõimalust ▌. Kuna käesolev määrus keskendub jaeinvestoritele müüdavaid investeerimistooteid käsitleva teabe võrreldavuse ja mõistetavuse parandamisele, ▌tuleks ▌määruse reguleerimisalast välja jätta
  tööandjapensioni- ja erapensionitooted
  , tingimusel et siseriikliku õiguse alusel nõutakse tööandja rahalist osalemist ning
  tööandja ja
  töötaja ei saa pensionitoote pakkujat valida. Käesoleva määruse reguleerimisalast jäävad välja institutsioonilistele investoritele suunatud investeerimisfondid, mida ei turustata jaeinvestoritele. Investeerimistooted, mida kasutatakse erapensioniks säästude kogumiseks, peaksid siiski reguleerimisalasse jääma, sest need konkureerivad tihti teiste käesoleva määrusega reguleeritud toodetega ning neid turustatakse jaeinvestorile sarnasel viisil.

| (8) | Et tuua selgemalt välja seosed käesoleva määrusega ette nähtud kohustuste ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivides
  2003/71/EÜ (6) ▌ja ▌2009/138/EÜ (7) sätestatud kohustuste vahel, tuleb ette näha, et
  kõnealused direktiivid täiendavad käesolevat määrust
  .
  Eelkõige peaks pärast käesoleva määruse läbivaatamist põhiteabedokument sisaldama põhiteavet hõlmavat kokkuvõtet, nagu sellele on viidatud direktiivi 2003/71/EÜ artikli 5 lõikes 2. |
| --- | --- |

(8)

Et tuua selgemalt välja seosed käesoleva määrusega ette nähtud kohustuste ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivides
  2003/71/EÜ (6) ▌ja ▌2009/138/EÜ (7) sätestatud kohustuste vahel, tuleb ette näha, et
  kõnealused direktiivid täiendavad käesolevat määrust
  .
  Eelkõige peaks pärast käesoleva määruse läbivaatamist põhiteabedokument sisaldama põhiteavet hõlmavat kokkuvõtet, nagu sellele on viidatud direktiivi 2003/71/EÜ artikli 5 lõikes 2.

| (8a) | Investeerimistoote koostajad peaksid tagama, et nende koostatavad investeerimistooted on kooskõlas jaeinvestorite profiiliga, kellele need tooted on suunatud. Seetõttu peaksid nad kehtestama toote heakskiitmise menetluse, tagamaks et nende jaeinvestoritele mõeldud investeerimistooted ei põhineks alusvaral, mille riski ja tootluse profiilist ei ole kerge aru saada. |
| --- | --- |

(8a)

Investeerimistoote koostajad peaksid tagama, et nende koostatavad investeerimistooted on kooskõlas jaeinvestorite profiiliga, kellele need tooted on suunatud. Seetõttu peaksid nad kehtestama toote heakskiitmise menetluse, tagamaks et nende jaeinvestoritele mõeldud investeerimistooted ei põhineks alusvaral, mille riski ja tootluse profiilist ei ole kerge aru saada.

| (8b) | Pädevatele asutustele ja Euroopa järelevalveasutustele (ESAd) tuleks nende nõudmisel esitada kogu vajalik teave, et kontrollida põhiteabedokumentide sisu, hinnata vastavust käesolevale määrusele ning tagada klientide ja investorite kaitse finantsturgudel. Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) volitused tuleks viia järjepidevalt kooskõlla Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) volitustega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ [finantsinstrumentide turgude direktiiv]. |
| --- | --- |

(8b)

Pädevatele asutustele ja Euroopa järelevalveasutustele (ESAd) tuleks nende nõudmisel esitada kogu vajalik teave, et kontrollida põhiteabedokumentide sisu, hinnata vastavust käesolevale määrusele ning tagada klientide ja investorite kaitse finantsturgudel. Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) volitused tuleks viia järjepidevalt kooskõlla Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) volitustega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile finantsinstrumentide turgude kohta, millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ [finantsinstrumentide turgude direktiiv].

| (9) | Investeerimistooteid käsitleva põhiteabedokumendi peaksid koostama nende investeerimistoodete koostajad, näiteks fondivalitsejad, kindlustusandjad, väärtpaberite emitendid, krediidiasutused ja investeerimisühingud, kuna nemad tunnevad oma toodet kõige paremini ning vastutavad selle eest.
  Investeerimistoote koostaja peaks andma vastava põhiteabedokumendi investeerimistoote müüjate käsutusse.
  Investeerimistoote koostaja peaks põhiteabedokumendi
  ja investeerimistoodet müüv isik lisa (sh ka tasud)
  koostama enne seda, kui tooteid saab hakata jaeinvestoritele müüma. Kui toodet jaeinvestoritele ei müüda, ei ole põhiteabedokumendi koostamine vajalik, ja kui põhiteabedokumendi koostamine investeerimistoote koostaja poolt ei ole otstarbekas, võib selle ülesande delegeerida teistele.
  Kui põhiteabedokumendi koostamine delegeeritakse osaliselt või täielikult kolmandale isikule, peaks üldine vastutus selle koostamise ja sisu eest jääma siiski investeerimistoote koostajale.
  Põhiteabedokumentide laialdase levitamise ja kättesaadavuse tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada, et investeerimistoote koostaja võib selle avaldada enda valitud veebisaidil. |
| --- | --- |

(9)

Investeerimistooteid käsitleva põhiteabedokumendi peaksid koostama nende investeerimistoodete koostajad, näiteks fondivalitsejad, kindlustusandjad, väärtpaberite emitendid, krediidiasutused ja investeerimisühingud, kuna nemad tunnevad oma toodet kõige paremini ning vastutavad selle eest.
  Investeerimistoote koostaja peaks andma vastava põhiteabedokumendi investeerimistoote müüjate käsutusse.
  Investeerimistoote koostaja peaks põhiteabedokumendi
  ja investeerimistoodet müüv isik lisa (sh ka tasud)
  koostama enne seda, kui tooteid saab hakata jaeinvestoritele müüma. Kui toodet jaeinvestoritele ei müüda, ei ole põhiteabedokumendi koostamine vajalik, ja kui põhiteabedokumendi koostamine investeerimistoote koostaja poolt ei ole otstarbekas, võib selle ülesande delegeerida teistele.
  Kui põhiteabedokumendi koostamine delegeeritakse osaliselt või täielikult kolmandale isikule, peaks üldine vastutus selle koostamise ja sisu eest jääma siiski investeerimistoote koostajale.
  Põhiteabedokumentide laialdase levitamise ja kättesaadavuse tagamiseks tuleks käesolevas määruses sätestada, et investeerimistoote koostaja võib selle avaldada enda valitud veebisaidil.

| (10) | Jaeinvestorite vajadusi silmas pidades tuleb tagada, et investeerimistooteid käsitlev teave oleks täpne, aus ja selge ega oleks investorite jaoks eksitav. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada põhiteabedokumendi koostamise ühised standardid, mis aitaks tagada, et dokument oleks jaeinvestoritele
  mõistetav
  . Arvestades seda, et paljudele jaeinvestoritele valmistab raskusi finantsterminitest arusaamine, tuleks erilist tähelepanu pöörata dokumendis kasutatavale sõnavarale ja kirjutamisstiilile. Samuti tuleks kehtestada eeskirjad keele kohta, milles kõnealune dokument koostatakse.
  Arusaadaval viisil tuleks selgitada ka tekkida võivate kulude arvutamist.
  Lisaks peaks jaeinvestoritel olema võimalik põhiteabest aru saada eraldi dokumendina, ilma vajaduseta tutvuda muu teabega.
  Siiski ei tohiks see välistada põhiteabedokumendis muudele sellistele dokumentidele osutavate ristviidete kasutamist, milles sisalduv täiendav teave võib mõnedele jaeinvestoritele huvi pakkuda. |
| --- | --- |

(10)

Jaeinvestorite vajadusi silmas pidades tuleb tagada, et investeerimistooteid käsitlev teave oleks täpne, aus ja selge ega oleks investorite jaoks eksitav. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada põhiteabedokumendi koostamise ühised standardid, mis aitaks tagada, et dokument oleks jaeinvestoritele
  mõistetav
  . Arvestades seda, et paljudele jaeinvestoritele valmistab raskusi finantsterminitest arusaamine, tuleks erilist tähelepanu pöörata dokumendis kasutatavale sõnavarale ja kirjutamisstiilile. Samuti tuleks kehtestada eeskirjad keele kohta, milles kõnealune dokument koostatakse.
  Arusaadaval viisil tuleks selgitada ka tekkida võivate kulude arvutamist.
  Lisaks peaks jaeinvestoritel olema võimalik põhiteabest aru saada eraldi dokumendina, ilma vajaduseta tutvuda muu teabega.
  Siiski ei tohiks see välistada põhiteabedokumendis muudele sellistele dokumentidele osutavate ristviidete kasutamist, milles sisalduv täiendav teave võib mõnedele jaeinvestoritele huvi pakkuda.

| (11) | Jaeinvestoritele tuleks anda teavet, mida nad vajavad teadliku investeerimisotsuse tegemiseks ning eri investeerimistoodete võrdlemiseks, kuid selline teave peab olema lühike ja kokkuvõtlik – muidu tekib oht, et investorid ei hakka seda kasutama. Seepärast peaks põhiteabedokument hõlmama ainult põhilist teavet, esmajoones toote laad ja omadused, sh teave selle kohta, kas tootega kaasneb kapitali kaotamise võimalus, kulud ning
  riski- ja kasumiprofiil, väljendatuna koondnäitajana
  , samuti
  toote alusinvesteering ja
  tootlus ning muu teave, mis võib osutuda vajalikuks konkreetsete toodete, sh pensioni planeerimiseks mõeldud toodete omaduste mõistmiseks.
  Komisjon peaks kaaluma võimalust, et Euroopa avalik reitinguagentuur, millele on viidatud 16. jaanuaril 2013. aastal esimesel lugemisel vastu võetud Euroopa Parlamendi seisukohas eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta

   (8)

  , võiks anda põhiteavet Euroopa Liidu liikmesriikide poolt välja antud riigivõlakirjade riskiprofiili kohta. |
| --- | --- |

(11)

Jaeinvestoritele tuleks anda teavet, mida nad vajavad teadliku investeerimisotsuse tegemiseks ning eri investeerimistoodete võrdlemiseks, kuid selline teave peab olema lühike ja kokkuvõtlik – muidu tekib oht, et investorid ei hakka seda kasutama. Seepärast peaks põhiteabedokument hõlmama ainult põhilist teavet, esmajoones toote laad ja omadused, sh teave selle kohta, kas tootega kaasneb kapitali kaotamise võimalus, kulud ning
  riski- ja kasumiprofiil, väljendatuna koondnäitajana
  , samuti
  toote alusinvesteering ja
  tootlus ning muu teave, mis võib osutuda vajalikuks konkreetsete toodete, sh pensioni planeerimiseks mõeldud toodete omaduste mõistmiseks.
  Komisjon peaks kaaluma võimalust, et Euroopa avalik reitinguagentuur, millele on viidatud 16. jaanuaril 2013. aastal esimesel lugemisel vastu võetud Euroopa Parlamendi seisukohas eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta

   (8)

  , võiks anda põhiteavet Euroopa Liidu liikmesriikide poolt välja antud riigivõlakirjade riskiprofiili kohta.

| (11a) | Investoritele tuleks anda selge ettekujutus kuludest ja tasudest, mis tekivad seoses nende investeeringuga mitte ainult tehingu tegemise hetkel, vaid kogu investeerimise perioodi vältel. Tasud tuleks täies ulatuses avalikustada nii kumulatiivselt, tervikuna kui ka rahalises väljenduses. Tasu nõuannete eest tuleks arvutada lihtsamal viisil, et investoril oleks kergem mõista, mis see neile maksma läheb. |
| --- | --- |

(11a)

Investoritele tuleks anda selge ettekujutus kuludest ja tasudest, mis tekivad seoses nende investeeringuga mitte ainult tehingu tegemise hetkel, vaid kogu investeerimise perioodi vältel. Tasud tuleks täies ulatuses avalikustada nii kumulatiivselt, tervikuna kui ka rahalises väljenduses. Tasu nõuannete eest tuleks arvutada lihtsamal viisil, et investoril oleks kergem mõista, mis see neile maksma läheb.

| (11b) | EBA, EIOPA ja ESMA peaksid välja töötama internetipõhise fondianalüsaatori, mis võimaldaks investoritel arvutada investeeringu lõppväärtuse pärast tasude ja kulude maha arvestamist. |
| --- | --- |

(11b)

EBA, EIOPA ja ESMA peaksid välja töötama internetipõhise fondianalüsaatori, mis võimaldaks investoritel arvutada investeeringu lõppväärtuse pärast tasude ja kulude maha arvestamist.

| (12) | Põhiteabedokumendi vorming peab võimaldama jaeinvestoritel eri investeerimistooteid võrrelda, kuna tarbimiskäitumine ja -suutlikkus on sellised, et teabe vorm, esitusviis ja sisu tuleb hoolega
  kavandada ja koostada
  , et see
  suurendaks maksimaalselt põhiteabedokumendi kasutamist ja seeläbi aitaks arendada finantsteadmisi ning
  oleks võimalikult lihtsalt mõistetav ja kasutatav. Kõigi dokumentide puhul peavad jaotiste järjekord ja jaotiste pealkirjad olema samad. Lisaks tuleks eri tooteid käsitlevate põhiteabedokumentide üksikasju ja teabe esitusviisi veelgi ühtlustada delegeeritud õigusaktidega, mille koostamisel võetakse arvesse läbiviidud ja käimasolevaid tarbijakäitumise uuringuid, sealhulgas selliste uuringute tulemusi, mille eesmärk on testida tarbijatele teabe esitamise eri viiside tõhusust. Lisaks saab jaeinvestor mõnede investeerimistoodete puhul alusinvesteeringute vahel valida
  ja nendega võib kaasneda kulusid ja tasusid, mis sõltuvad kliendiga seotud individuaalsetest teguritest, näiteks tema vanusest või valitud investeerimissummast
  . Põhiteabe vormingut käsitlevates sätetes tuleks arvesse võtta ka selliseid tooteid. |
| --- | --- |

(12)

Põhiteabedokumendi vorming peab võimaldama jaeinvestoritel eri investeerimistooteid võrrelda, kuna tarbimiskäitumine ja -suutlikkus on sellised, et teabe vorm, esitusviis ja sisu tuleb hoolega
  kavandada ja koostada
  , et see
  suurendaks maksimaalselt põhiteabedokumendi kasutamist ja seeläbi aitaks arendada finantsteadmisi ning
  oleks võimalikult lihtsalt mõistetav ja kasutatav. Kõigi dokumentide puhul peavad jaotiste järjekord ja jaotiste pealkirjad olema samad. Lisaks tuleks eri tooteid käsitlevate põhiteabedokumentide üksikasju ja teabe esitusviisi veelgi ühtlustada delegeeritud õigusaktidega, mille koostamisel võetakse arvesse läbiviidud ja käimasolevaid tarbijakäitumise uuringuid, sealhulgas selliste uuringute tulemusi, mille eesmärk on testida tarbijatele teabe esitamise eri viiside tõhusust. Lisaks saab jaeinvestor mõnede investeerimistoodete puhul alusinvesteeringute vahel valida
  ja nendega võib kaasneda kulusid ja tasusid, mis sõltuvad kliendiga seotud individuaalsetest teguritest, näiteks tema vanusest või valitud investeerimissummast
  . Põhiteabe vormingut käsitlevates sätetes tuleks arvesse võtta ka selliseid tooteid.

| (12a) | Keerukate toodete puhul, mida peetakse jaeinvestorile sobimatuks, peaks põhiteabedokumendi ülaosas olema keerukusmärgis. Selline täiendav läbipaistvusmeede aitab tarbijatel teha teadlikke otsuseid võetava riski taseme kohta, samuti aitab see vältida ebasobivate toodete müüki. |
| --- | --- |

(12a)

Keerukate toodete puhul, mida peetakse jaeinvestorile sobimatuks, peaks põhiteabedokumendi ülaosas olema keerukusmärgis. Selline täiendav läbipaistvusmeede aitab tarbijatel teha teadlikke otsuseid võetava riski taseme kohta, samuti aitab see vältida ebasobivate toodete müüki.

| (13) | Aina sagedamini ei ole finantstulu ainus jaeinvestorite investeerimisotsuseid mõjutav tegur. Tihti lähtuvad jaeinvestorid ka sotsiaalsetest või keskkonnaga seotud eesmärkidest. Lisaks võib jätkusuutlikke ja pikaajalisi investeerimisvõimalusi otsivate investorite silmis olla oluline ka teave investeeringute mitterahaliste aspektide kohta. Teavet investeerimistoote koostaja sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja juhtimisega seotud eesmärkide kohta võib olla raske võrrelda või selline teave võib puududa. Seepärast tuleks veelgi ühtlustada teavet selle kohta, kas käsitletud on ka sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja juhtimisega seotud küsimusi, ning kui seda on tehtud, siis kuidas. |
| --- | --- |

(13)

Aina sagedamini ei ole finantstulu ainus jaeinvestorite investeerimisotsuseid mõjutav tegur. Tihti lähtuvad jaeinvestorid ka sotsiaalsetest või keskkonnaga seotud eesmärkidest. Lisaks võib jätkusuutlikke ja pikaajalisi investeerimisvõimalusi otsivate investorite silmis olla oluline ka teave investeeringute mitterahaliste aspektide kohta. Teavet investeerimistoote koostaja sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja juhtimisega seotud eesmärkide kohta võib olla raske võrrelda või selline teave võib puududa. Seepärast tuleks veelgi ühtlustada teavet selle kohta, kas käsitletud on ka sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja juhtimisega seotud küsimusi, ning kui seda on tehtud, siis kuidas.

| (14) | Põhiteabedokument peaks olema selgelt eristatav ja eraldatud mis tahes reklaamteadetest. Muud dokumendid ei tohiks põhiteabedokumendi tähtsust vähendada.
  Jaeinvestor peaks kinnitama selle kättesaamist. |
| --- | --- |

(14)

Põhiteabedokument peaks olema selgelt eristatav ja eraldatud mis tahes reklaamteadetest. Muud dokumendid ei tohiks põhiteabedokumendi tähtsust vähendada.
  Jaeinvestor peaks kinnitama selle kättesaamist.

| (15) | Selleks et tagada põhiteabedokumendi usaldusväärsus, tuleks käesoleva määrusega nõuda investeerimistoodete koostajatelt
  ja investeerimistooteid müüvatelt isikutelt
  põhiteabedokumendi ajakohastamist.
  Ka üksus, kes esitab või müüb põhiteabedokumenti, peaks jaeinvesteerimiseks ette nähtud teavet ajakohastama.
  Selleks peab komisjon vastu võtma delegeeritud õigusakti, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad teabe läbivaatamise tingimuste ja sageduse ning põhiteabedokumendi
  ja selle lisa
  muutmise kohta.
  Põhiteabedokument ja kõik selle ajakohastused tuleb edastada pädevale asutusele. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada põhiteabedokumendi usaldusväärsus, tuleks käesoleva määrusega nõuda investeerimistoodete koostajatelt
  ja investeerimistooteid müüvatelt isikutelt
  põhiteabedokumendi ajakohastamist.
  Ka üksus, kes esitab või müüb põhiteabedokumenti, peaks jaeinvesteerimiseks ette nähtud teavet ajakohastama.
  Selleks peab komisjon vastu võtma delegeeritud õigusakti, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad teabe läbivaatamise tingimuste ja sageduse ning põhiteabedokumendi
  ja selle lisa
  muutmise kohta.
  Põhiteabedokument ja kõik selle ajakohastused tuleb edastada pädevale asutusele.

| (16) | Põhiteabedokumendid on jaeinvestorite investeerimisotsuste alus. Seepärast vastutavad investeerimistoodete koostajad
  ja investeerimistooteid müüvad isikud
  jaeinvestorite ees käesoleva määruse eeskirjade täitmise eest. Sellest tulenevalt on tähtis tagada, et jaeinvestoritel, kes oma investeerimisotsustes lähtusid põhiteabedokumendist, oleks õigus nõuda kahju heastamist. Samuti tuleks tagada, et kõigil jaeinvestoritel üle liidu oleksid samad õigused nõuda sellise kahju hüvitamist, mida nad kannavad seetõttu, et investeerimistoodete koostajad ei ole täitnud käesolevas määruses sätestatud nõudeid. Seepärast tuleks ühtlustada investeerimistoodete koostajate vastutust reguleerivaid sätteid.
  Samuti tuleb ühtsuse tagamiseks sisse viia ühtlustatud lähenemisviis karistustele.
  Käesoleva määrusega tuleks ette näha, et jaeinvestoril peaks olema võimalik pidada toote koostajat vastutavaks käesoleva määruse rikkumise eest, kui kahju on kantud
  sellise
  põhiteabedokumendi kasutamise tõttu
  , mis oli eksitav, ebatäpne, prospektiga kokkusobimatu või, kui prospekti ei koostatud, ei vastanud toote tingimustele
  . |
| --- | --- |

(16)

Põhiteabedokumendid on jaeinvestorite investeerimisotsuste alus. Seepärast vastutavad investeerimistoodete koostajad
  ja investeerimistooteid müüvad isikud
  jaeinvestorite ees käesoleva määruse eeskirjade täitmise eest. Sellest tulenevalt on tähtis tagada, et jaeinvestoritel, kes oma investeerimisotsustes lähtusid põhiteabedokumendist, oleks õigus nõuda kahju heastamist. Samuti tuleks tagada, et kõigil jaeinvestoritel üle liidu oleksid samad õigused nõuda sellise kahju hüvitamist, mida nad kannavad seetõttu, et investeerimistoodete koostajad ei ole täitnud käesolevas määruses sätestatud nõudeid. Seepärast tuleks ühtlustada investeerimistoodete koostajate vastutust reguleerivaid sätteid.
  Samuti tuleb ühtsuse tagamiseks sisse viia ühtlustatud lähenemisviis karistustele.
  Käesoleva määrusega tuleks ette näha, et jaeinvestoril peaks olema võimalik pidada toote koostajat vastutavaks käesoleva määruse rikkumise eest, kui kahju on kantud
  sellise
  põhiteabedokumendi kasutamise tõttu
  , mis oli eksitav, ebatäpne, prospektiga kokkusobimatu või, kui prospekti ei koostatud, ei vastanud toote tingimustele
  .

| (17) | Kuna jaeinvestorid ei ole üldiselt eriti kursis investeerimistoodete koostajate sisekorraga,
  ei peaks
  tõendamiskoormis
  lasuma jaeinvestoril
  .
  Jaeinvestor peaks osutama, millises osas
  põhiteabedokument
  ei vasta tema meelest
  käesoleva määruse
  nõuetele
  .
  Pärast seda lasub kohustus kõnealusele kaebusele vastata toote koostajal. |
| --- | --- |

(17)

Kuna jaeinvestorid ei ole üldiselt eriti kursis investeerimistoodete koostajate sisekorraga,
  ei peaks
  tõendamiskoormis
  lasuma jaeinvestoril
  .
  Jaeinvestor peaks osutama, millises osas
  põhiteabedokument
  ei vasta tema meelest
  käesoleva määruse
  nõuetele
  .
  Pärast seda lasub kohustus kõnealusele kaebusele vastata toote koostajal.

| (18) | Investeerimistoote koostaja
  tsiviilvastutust
  , mida käesolev määrus ei hõlma, tuleks reguleerida kohaldatava siseriikliku õigusega, mis määratakse kindlaks rahvusvahelise eraõiguse asjaomaste eeskirjade alusel. Jaeinvestori esitatud tsiviilvastutust käsitleva kaebuse kohta otsuse tegemiseks pädev kohus tuleks määrata rahvusvahelise kohtualluvuse asjaomaste eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(18)

Investeerimistoote koostaja
  tsiviilvastutust
  , mida käesolev määrus ei hõlma, tuleks reguleerida kohaldatava siseriikliku õigusega, mis määratakse kindlaks rahvusvahelise eraõiguse asjaomaste eeskirjade alusel. Jaeinvestori esitatud tsiviilvastutust käsitleva kaebuse kohta otsuse tegemiseks pädev kohus tuleks määrata rahvusvahelise kohtualluvuse asjaomaste eeskirjade alusel.

| (19) | Selleks et jaeinvestor saaks teha teadliku investeerimisotsuse, tuleks investeerimistoodete müüjatelt nõuda põhiteabedokumendi esitamist aegsasti enne mis tahes tehingu sõlmimist.
  Investor peaks andma kirjaliku või elektroonilise allkirja, millega ta kinnitab, et on põhiteabedokumendi kätte saanud.
  Seda nõuet tuleks kohaldada ▌olenemata tehingu toimumise kohast ja viisist.
  Nõustaja või
  müüja mõiste hõlmab nii turustajat kui ka investeerimistoote koostajat ennast, kui ta otsustab
  anda toote kohta nõu või
  müüa toodet jaeinvestoritele otse.
  Käesolev artikkel ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/65/EÜ

   (9)

  kehtivust. Võimaluse korral tuleks investoritele jätta järelemõtlemisperiood, mille jooksul nad võivad otsustada tehingust loobuda. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et jaeinvestor saaks teha teadliku investeerimisotsuse, tuleks investeerimistoodete müüjatelt nõuda põhiteabedokumendi esitamist aegsasti enne mis tahes tehingu sõlmimist.
  Investor peaks andma kirjaliku või elektroonilise allkirja, millega ta kinnitab, et on põhiteabedokumendi kätte saanud.
  Seda nõuet tuleks kohaldada ▌olenemata tehingu toimumise kohast ja viisist.
  Nõustaja või
  müüja mõiste hõlmab nii turustajat kui ka investeerimistoote koostajat ennast, kui ta otsustab
  anda toote kohta nõu või
  müüa toodet jaeinvestoritele otse.
  Käesolev artikkel ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/65/EÜ

   (9)

  kehtivust. Võimaluse korral tuleks investoritele jätta järelemõtlemisperiood, mille jooksul nad võivad otsustada tehingust loobuda.

| (20) | Tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad, et investeerimistoote müüjal oleks teatav valik teabekandja osas, mille abil põhiteabedokument jaeinvestoritele esitatakse ning et oleks võimalik kasutada ka elektroonilist sidet, kui see on tehingu asjaolusid arvestades asjakohane. Jaeinvestorile tuleb siiski anda võimalus saada kõnealune dokument paberil. Tarbijale teabe kättesaadavuse tagamiseks tuleks põhiteabedokument alati esitada tasuta. |
| --- | --- |

(20)

Tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad, et investeerimistoote müüjal oleks teatav valik teabekandja osas, mille abil põhiteabedokument jaeinvestoritele esitatakse ning et oleks võimalik kasutada ka elektroonilist sidet, kui see on tehingu asjaolusid arvestades asjakohane. Jaeinvestorile tuleb siiski anda võimalus saada kõnealune dokument paberil. Tarbijale teabe kättesaadavuse tagamiseks tuleks põhiteabedokument alati esitada tasuta.

| (21) | Investeerimistoodete
  ja kogu finantsturu
  usaldusväärsuse kindlustamiseks jaeinvestorite silmis tuleks kehtestada nõuded asjakohaste sisemenetluste jaoks, millega tagatakse, et jaeinvestorid saavad investeerimistoote koostajalt kaebustele sisulise vastuse. |
| --- | --- |

(21)

Investeerimistoodete
  ja kogu finantsturu
  usaldusväärsuse kindlustamiseks jaeinvestorite silmis tuleks kehtestada nõuded asjakohaste sisemenetluste jaoks, millega tagatakse, et jaeinvestorid saavad investeerimistoote koostajalt kaebustele sisulise vastuse.

| (21a) | Investeerimistooteid käsitleva teabe parem avaldamine on jaeinvestorite usalduse taastamiseks finantsturgude vastu küll väga oluline, aga sama olulised on ka tootekujunduse eeskirjad, mis tagavad jaeinvestorite tõhusa kaitse. Finantsnõustajate antud nõuannete ebatäielikkus, erapoolikus otsustamisel ja tõendid selle kohta, et finantskäitumine sõltub eelkõige psühholoogilistest asjaoludest, põhjustavad probleeme, mis tuleb lahendada keerulisuse vähendamisega investeerimistoodete kombineerimisel. |
| --- | --- |

(21a)

Investeerimistooteid käsitleva teabe parem avaldamine on jaeinvestorite usalduse taastamiseks finantsturgude vastu küll väga oluline, aga sama olulised on ka tootekujunduse eeskirjad, mis tagavad jaeinvestorite tõhusa kaitse. Finantsnõustajate antud nõuannete ebatäielikkus, erapoolikus otsustamisel ja tõendid selle kohta, et finantskäitumine sõltub eelkõige psühholoogilistest asjaoludest, põhjustavad probleeme, mis tuleb lahendada keerulisuse vähendamisega investeerimistoodete kombineerimisel.

| (22) | Kohtuvälise lahendamise menetlused võimaldavad vaidluste kiiremat ja odavamat lahendamist kui kohtus ning vähendavad kohtusüsteemi koormust. Seepärast peaksid investeerimistoodete koostajad ja investeerimistooteid müüvad isikud olema kohustatud osalema sellistes jaeinvestorite algatatud menetlustes seoses käesoleva määrusega ette nähtud õiguste ja kohustustega, arvestades teatavaid tõhusa kohtuliku kaitse põhimõttest lähtuvaid kaitsemeetmeid. Eelkõige ei tohiks vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlused mõjutada selliste menetluste poolte õigusi kohtumenetluste algatamiseks.
  Käesolevast määrusest tulenevate vaidluste puhul tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/11/EL

   (10). |
| --- | --- |

(22)

Kohtuvälise lahendamise menetlused võimaldavad vaidluste kiiremat ja odavamat lahendamist kui kohtus ning vähendavad kohtusüsteemi koormust. Seepärast peaksid investeerimistoodete koostajad ja investeerimistooteid müüvad isikud olema kohustatud osalema sellistes jaeinvestorite algatatud menetlustes seoses käesoleva määrusega ette nähtud õiguste ja kohustustega, arvestades teatavaid tõhusa kohtuliku kaitse põhimõttest lähtuvaid kaitsemeetmeid. Eelkõige ei tohiks vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlused mõjutada selliste menetluste poolte õigusi kohtumenetluste algatamiseks.
  Käesolevast määrusest tulenevate vaidluste puhul tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/11/EL

   (10).

| (23) | Kuna põhiteabedokumendi investeerimistoodete kohta peaksid esitama finantsturgude pangandus-, kindlustus-, väärtpaberi ja fondisektorites tegutsevad üksused, on väga oluline sujuv koostöö investeerimistoodete koostajate eri järelevalveasutuste vahel ning nende ühine arusaam käesoleva määruse kohaldamisest. |
| --- | --- |

(23)

Kuna põhiteabedokumendi investeerimistoodete kohta peaksid esitama finantsturgude pangandus-, kindlustus-, väärtpaberi ja fondisektorites tegutsevad üksused, on väga oluline sujuv koostöö investeerimistoodete koostajate eri järelevalveasutuste vahel ning nende ühine arusaam käesoleva määruse kohaldamisest.

| (23a) | Liidu ja riiklikele järelevalveasutustele antud suuremaid volitusi ja pädevusi tuleks toetada piisava töötajate arvu ja asjakohaste rahaliste vahenditega. |
| --- | --- |

(23a)

Liidu ja riiklikele järelevalveasutustele antud suuremaid volitusi ja pädevusi tuleks toetada piisava töötajate arvu ja asjakohaste rahaliste vahenditega.

| (24) | Kooskõlas komisjoni 2010. aasta detsembrikuu teatisega sanktsioonide tõhustamise kohta finantsteenuste sektoris ning selleks, et tagada käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmine, on oluline, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid, millega nähakse ette, et määruse rikkumise puhul kohaldatakse asjakohaseid halduskaristusi ja -meetmeid. Selleks et tagada sanktsioonide üldine hoiatav mõju ning tugevdada investorite kaitset, hoiatades neid investeerimistoodete eest, mille turustamisel rikutakse käesoleva määruse sätteid, tuleks sanktsioonid ja meetmed ▌avaldada ▌. |
| --- | --- |

(24)

Kooskõlas komisjoni 2010. aasta detsembrikuu teatisega sanktsioonide tõhustamise kohta finantsteenuste sektoris ning selleks, et tagada käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmine, on oluline, et liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid, millega nähakse ette, et määruse rikkumise puhul kohaldatakse asjakohaseid halduskaristusi ja -meetmeid. Selleks et tagada sanktsioonide üldine hoiatav mõju ning tugevdada investorite kaitset, hoiatades neid investeerimistoodete eest, mille turustamisel rikutakse käesoleva määruse sätteid, tuleks sanktsioonid ja meetmed ▌avaldada ▌.

| (25) | Käesoleva määruse eesmärkide täitmiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 üksikasjade kindlaks määramiseks seoses põhiteabedokumendi esitamisviisi ja formaadiga, põhiteabedokumendi sisuga, põhiteabedokumendi esitamise ajastamise üksikasjalike nõuetega ning põhiteabedokumendi muutmise ja läbivaatamisega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone
  ja tarbijauuringuid
  . Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel saatma asjaomased dokumendid korraga õigel ajal ja nõudeid järgides Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määruse eesmärkide täitmiseks tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 üksikasjade kindlaks määramiseks seoses põhiteabedokumendi esitamisviisi ja formaadiga, põhiteabedokumendi sisuga, põhiteabedokumendi esitamise ajastamise üksikasjalike nõuetega ning põhiteabedokumendi muutmise ja läbivaatamisega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone
  ja tarbijauuringuid
  . Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel saatma asjaomased dokumendid korraga õigel ajal ja nõudeid järgides Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (26) | Komisjon peaks ELi toimimise lepingu artikli 290 alusel ja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1093/2010, 1094/2010 ja 1095/2010 (11) vastavate artiklitega 10–14 võtma artikli 8 kohaselt vastu ESMA, EBA ja EIOPA välja töötatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud seoses riski ja tootluse selgitamise ja kulude arvutamise aluseks olevate
  meetodite ning keskkonnaalaste, sotsiaalsete või juhtimisega seotud kriteeriumidega
  . |
| --- | --- |

(26)

Komisjon peaks ELi toimimise lepingu artikli 290 alusel ja kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1093/2010, 1094/2010 ja 1095/2010 (11) vastavate artiklitega 10–14 võtma artikli 8 kohaselt vastu ESMA, EBA ja EIOPA välja töötatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud seoses riski ja tootluse selgitamise ja kulude arvutamise aluseks olevate
  meetodite ning keskkonnaalaste, sotsiaalsete või juhtimisega seotud kriteeriumidega
  .

| (27) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta reguleeritakse isikuandmete töötlemist liikmesriikides käesoleva määruse kontekstis ja pädevate asutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta reguleeritakse isikuandmete töötlemist ESAde poolt käesoleva määruse alusel ja Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. Isikuandmete töötlemine käesoleva määruse raames, näiteks isikuandmete vahetamine või edastamine pädevate asutuste poolt, peaks toimuma kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ning mis tahes teabe vahetamine või edastamine ESAde poolt peaks toimuma kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

(27)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta reguleeritakse isikuandmete töötlemist liikmesriikides käesoleva määruse kontekstis ja pädevate asutuste järelevalve all. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta reguleeritakse isikuandmete töötlemist ESAde poolt käesoleva määruse alusel ja Euroopa andmekaitseinspektori järelevalve all. Isikuandmete töötlemine käesoleva määruse raames, näiteks isikuandmete vahetamine või edastamine pädevate asutuste poolt, peaks toimuma kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ ning mis tahes teabe vahetamine või edastamine ESAde poolt peaks toimuma kooskõlas määrusega (EÜ) nr 45/2001.

| (28) | Eurofondide osakud on käesoleva määruse tähenduses küll investeerimistooted, kuid direktiiviga 2009/65/EÜ hiljuti kehtestatud nõuded investoritele esitatava põhiteabe kohta tähendavad, et proportsionaalsuse huvides oleks asjakohane kohaldada eurofondide osakute suhtes pärast käesoleva määruse jõustumist viieaastast üleminekuperioodi, mille jooksul käesolevat määrust kõnealuste toodete suhtes ei kohaldata. Selle ajavahemiku möödumisel hakatakse nende suhtes käesolevat määrust kohaldama, kui üleminekuperioodi ei pikendata.
  Sama erandit tuleks kohaldada ka muude kui eurofondide suhtes, kui nende kohta nõutakse juba siseriiklike õigusaktidega investorite põhiteabedokumendi koostamist, mille vorm ja sisu on kindlaks määratud direktiivi 2009/65/EÜ artiklites 78–81. |
| --- | --- |

(28)

Eurofondide osakud on käesoleva määruse tähenduses küll investeerimistooted, kuid direktiiviga 2009/65/EÜ hiljuti kehtestatud nõuded investoritele esitatava põhiteabe kohta tähendavad, et proportsionaalsuse huvides oleks asjakohane kohaldada eurofondide osakute suhtes pärast käesoleva määruse jõustumist viieaastast üleminekuperioodi, mille jooksul käesolevat määrust kõnealuste toodete suhtes ei kohaldata. Selle ajavahemiku möödumisel hakatakse nende suhtes käesolevat määrust kohaldama, kui üleminekuperioodi ei pikendata.
  Sama erandit tuleks kohaldada ka muude kui eurofondide suhtes, kui nende kohta nõutakse juba siseriiklike õigusaktidega investorite põhiteabedokumendi koostamist, mille vorm ja sisu on kindlaks määratud direktiivi 2009/65/EÜ artiklites 78–81.

| (29) | Käesolev määrus tuleks läbi vaadata neli aastat pärast selle jõustumist, et võtta arvesse turu arengut, näiteks uut laadi investeerimistoodete turule tulekut, ning samuti liidu õiguse muude valdkondade arengut ja liikmesriikide kogemusi. Läbivaatamise käigus tuleks hinnata, kas võetud meetmed on parandanud keskmise jaeinvestori
  kaitset ja
  teadmisi investeerimistoodete kohta
  , tema finantsteadmisi
  ning toodete võrreldavust. Samuti tuleks kaaluda, kas eurofondide suhtes kohaldatavat üleminekuperioodi tuleks pikendada või kas selliste fondide käsitlemisel võiks tulla kõne alla ka muud võimalused. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlikud ettepanekud. |
| --- | --- |

(29)

Käesolev määrus tuleks läbi vaadata neli aastat pärast selle jõustumist, et võtta arvesse turu arengut, näiteks uut laadi investeerimistoodete turule tulekut, ning samuti liidu õiguse muude valdkondade arengut ja liikmesriikide kogemusi. Läbivaatamise käigus tuleks hinnata, kas võetud meetmed on parandanud keskmise jaeinvestori
  kaitset ja
  teadmisi investeerimistoodete kohta
  , tema finantsteadmisi
  ning toodete võrreldavust. Samuti tuleks kaaluda, kas eurofondide suhtes kohaldatavat üleminekuperioodi tuleks pikendada või kas selliste fondide käsitlemisel võiks tulla kõne alla ka muud võimalused. Komisjon peaks läbivaatamise põhjal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlikud ettepanekud.

| (30) | Et anda investeerimistoodete koostajatele ja müüjatele piisavalt aega käesoleva määruse nõuete praktikas rakendamise ettevalmistamiseks, tuleks määruse nõudeid hakata kohaldama alles kaks aastat pärast määruse jõustumist.
  Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada varem toimunud tehingute suhtes. |
| --- | --- |

(30)

Et anda investeerimistoodete koostajatele ja müüjatele piisavalt aega käesoleva määruse nõuete praktikas rakendamise ettevalmistamiseks, tuleks määruse nõudeid hakata kohaldama alles kaks aastat pärast määruse jõustumist.
  Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada varem toimunud tehingute suhtes.

| (31) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(31)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

| (32) | Kuna käesoleva määruse eesmärki – suurendada jaeinvestorite kaitset ja nende usaldust kombineeritud jaeinvesteerimistoodete vastu
  ning tegeleda tuvastatud puudustega
  , sealhulgas siis, kui tooteid müüakse piiriüleselt – ei suuda liikmesriigid üksinda saavutada, küll aga saab seda selle mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(32)

Kuna käesoleva määruse eesmärki – suurendada jaeinvestorite kaitset ja nende usaldust kombineeritud jaeinvesteerimistoodete vastu
  ning tegeleda tuvastatud puudustega
  , sealhulgas siis, kui tooteid müüakse piiriüleselt – ei suuda liikmesriigid üksinda saavutada, küll aga saab seda selle mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

REGULEERIMISESE, -ALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtsed eeskirjad
  ainuüksi
  investeerimistoodete koostajate poolt koostatava põhiteabedokumendi vormi ja sisu kohta
  , põhiteabedokumendi lisa kohta, mille vajadusel koostavad investeerimistoodete müüjad, teabe kohta, mida annavad investeerimistoodete müüjad [finantsinstrumentide turgude direktiivi] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu kindlustusvahenduse direktiivi [kindlustusvahenduse direktiivi] kohaselt jaeinvestoritele,
  ning ühtsed eeskirjad
  kõnealuste dokumentide
  esitamiseks jaeinvestoritele.
  Määruse eesmärk on võimaldada jaeinvestoritel mõista ja võrrelda investeerimistoodete põhiomadusi ja nendega seotud riske ning panna vastutus põhiteabedokumendi eest investeerimistoote koostajale ja põhiteabedokumendi lisa eest investeerimistoote müüjatele.

Artikkel 2

Käesolevat määrust kohaldatakse investeerimistoodete koostamise ja müügi suhtes.

Käesolevat direktiivi ei kohaldata siiski järgmiste toodete suhtes:

| a) | kindlustustooted, mis ei anna õigust tagasiostuväärtusele ▌; |
| --- | --- |

a)

kindlustustooted, mis ei anna õigust tagasiostuväärtusele ▌;

| b) | muud
  hoiused
  peale finantsinstrumentide turgude direktiivi artiklis 4 määratletud struktureeritud hoiuste
  ; |
| --- | --- |

b)

muud
  hoiused
  peale finantsinstrumentide turgude direktiivi artiklis 4 määratletud struktureeritud hoiuste
  ;

| c) | direktiivi 2003/71/EÜ artikli 1 lõike 2 punktides b–g, i ja j osutatud väärtpaberid; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2003/71/EÜ artikli 1 lõike 2 punktides b–g, i ja j osutatud väärtpaberid;

| d) | muud väärtpaberid, mis ei sisalda tuletisinstrumenti
  , välja arvatud ettevõtete võlakirjad ja eriotstarbeliste ettevõtete emiteeritud väärtpaberid
  ; |
| --- | --- |

d)

muud väärtpaberid, mis ei sisalda tuletisinstrumenti
  , välja arvatud ettevõtete võlakirjad ja eriotstarbeliste ettevõtete emiteeritud väärtpaberid
  ;

| e) | ametlikult tunnustatud
  tööandjapensioni skeemid
  ja individuaalsed
  pensionitooted, mille puhul siseriikliku õiguse alusel nõutakse tööandja rahalist osalemist ning töötaja ei saa pakkujat valida; |
| --- | --- |

e)

ametlikult tunnustatud
  tööandjapensioni skeemid
  ja individuaalsed
  pensionitooted, mille puhul siseriikliku õiguse alusel nõutakse tööandja rahalist osalemist ning töötaja ei saa pakkujat valida;

| f) | siseriikliku või liidu õiguse kohased ametlikult tunnustatud sotsiaalkindlustusskeemid
  . |
| --- | --- |

f)

siseriikliku või liidu õiguse kohased ametlikult tunnustatud sotsiaalkindlustusskeemid
  .

Artikkel 3

1.   Kui käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävad investeerimistoodete koostajad kuuluvad ka direktiivi 2003/71/EÜ reguleerimisalasse, kohaldatakse nii käesolevat määrust kui ka direktiivi 2003/71/EÜ
  , välja arvatud selle artikli 4 lõike 2 punkti h alapunkti v
  .

2.   Kui käesoleva määruse reguleerimisalasse jäävad investeerimistoodete koostajad kuuluvad ka direktiivi 2009/138/EÜ reguleerimisalasse, kohaldatakse nii käesolevat määrust kui ka direktiivi 2009/138/EÜ.

Artikkel 4

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „investeerimistoode“ –
  toode
  , mille
  abil isik saab teha finantsinvesteeringu, olenemata
  õiguslikust vormist
  ja sellest, kas
  tagasimakstav summa
  on fikseeritud või võib kõikuda, sh kui selline investeerimistoode omandatakse finantsinstrumentide või majandusüksuste otsese valdamise või otseste osaluste kaudu
  ; |
| --- | --- |

a)

„investeerimistoode“ –
  toode
  , mille
  abil isik saab teha finantsinvesteeringu, olenemata
  õiguslikust vormist
  ja sellest, kas
  tagasimakstav summa
  on fikseeritud või võib kõikuda, sh kui selline investeerimistoode omandatakse finantsinstrumentide või majandusüksuste otsese valdamise või otseste osaluste kaudu
  ;

| b) | „investeerimistoote koostaja“ –






  i) | mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes
  algselt
  koostab investeerimistoote; |
| --- | --- | --- |

b)

„investeerimistoote koostaja“ –

i)

mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes
  algselt
  koostab investeerimistoote;

| ii) | mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes muudab olemasolevat investeerimistoodet, muutes selle riski ja tootluse profiili või investeerimistootesse investeerimisega seotud kulusid; |
| --- | --- |

ii)

mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes muudab olemasolevat investeerimistoodet, muutes selle riski ja tootluse profiili või investeerimistootesse investeerimisega seotud kulusid;

| iia) | väärtpaberite emitent, kui investeerimistoode koosneb jaeinvestorite poolt otseselt vallatavatest vabalt võõrandatavatest väärtpaberitest, mida pakutakse üldsusele või millega lubatakse kaubelda reguleeritud turul tulenevalt direktiivist 2003/71/EÜ; |
| --- | --- |

iia)

väärtpaberite emitent, kui investeerimistoode koosneb jaeinvestorite poolt otseselt vallatavatest vabalt võõrandatavatest väärtpaberitest, mida pakutakse üldsusele või millega lubatakse kaubelda reguleeritud turul tulenevalt direktiivist 2003/71/EÜ;

| ba) | „investeerimistoodete müüja“ – isik, kes turustab, levitab või müüb investeerimistooteid jaeinvestorile või annab talle nende kohta nõu, turustaja või isik, kes tegutseb jaeinvestori investeeringu vahendajana; |
| --- | --- |

ba)

„investeerimistoodete müüja“ – isik, kes turustab, levitab või müüb investeerimistooteid jaeinvestorile või annab talle nende kohta nõu, turustaja või isik, kes tegutseb jaeinvestori investeeringu vahendajana;

| c) | „jaeinvestorid“ –






  i) | jaekliendid
  [viide finantsinstrumentide turgude direktiivile ja finantsinstrumentide turgude määrusele]
  tähenduses; |
| --- | --- | --- |

c)

„jaeinvestorid“ –

i)

jaekliendid
  [viide finantsinstrumentide turgude direktiivile ja finantsinstrumentide turgude määrusele]
  tähenduses;

| ii) | kliendid
  , kes ei ole professionaalsed kliendid [kindlustusvahenduse direktiivi I lisa] [...]
  tähenduses; |
| --- | --- |

ii)

kliendid
  , kes ei ole professionaalsed kliendid [kindlustusvahenduse direktiivi I lisa] [...]
  tähenduses;

| d) | „pensionitooted“ – tooted, mille esmane eesmärk on siseriikliku õiguse kohaselt tagada
  jaeinvestorile
  pensionipõlves sisetulek ning mis annavad
  jaeinvestorile
  õiguse teatavatele hüvitistele; |
| --- | --- |

d)

„pensionitooted“ – tooted, mille esmane eesmärk on siseriikliku õiguse kohaselt tagada
  jaeinvestorile
  pensionipõlves sisetulek ning mis annavad
  jaeinvestorile
  õiguse teatavatele hüvitistele;

| e) | „püsiv andmekandja“ – direktiivi 2009/65/EÜ artikli 2 punktis m määratletud püsiv andmekandja; |
| --- | --- |

e)

„püsiv andmekandja“ – direktiivi 2009/65/EÜ artikli 2 punktis m määratletud püsiv andmekandja;

| f) | „pädevad asutused“ – liikmesriikide riiklikud asutused, kellele on seadusega antud õigus teostada järelevalvet investeerimistoote koostaja või isiku üle, kes investeerimistoodet jaeinvestorile müüb. |
| --- | --- |

f)

„pädevad asutused“ – liikmesriikide riiklikud asutused, kellele on seadusega antud õigus teostada järelevalvet investeerimistoote koostaja või isiku üle, kes investeerimistoodet jaeinvestorile müüb.

II PEATÜKK

PÕHITEABEDOKUMENT

I JAOTIS

PÕHITEABEDOKUMENDI KOOSTAMINE

Artikkel 5

Investeerimistoote koostaja koostab kooskõlas käesoleva määruse sätetega põhiteabedokumendi iga koostatava investeerimistoote kohta ning avaldab
  põhiteabedokumendi (vajaduse korral koos prospektiga)
  oma
  veebisaidil ning asjaomase ESA ja asjaomase riikliku järelevalveasutuse loodaval ühtsel
  veebisaidil enne, kui vastavat investeerimistoodet saab
  turul levitada ja
  jaeinvestoritele müüa.

Kui see on asjakohane, kaasneb põhiteabedokumendiga lisa. Investeerimistoote müüja täiendab põhiteabedokumenti sellele lisa koostamisega. Dokument ja selle lisa on kättesaadavad ka paberil.

Investeerimistoote koostaja vastutab põhiteabedokumendi sisu eest ning toote müüja vastutab lisa koostamise ja dokumendi edastamise eest jaeinvestorile.

Artikkel 5a

Toote heakskiitmismenetlus

1.
     
  Investeerimistoote koostaja tagab, et asjakohased menetlused ja tegevuspõhimõtted näevad ette investeerimistoote väljatöötamise etapis investeerimistoote jaeinvestorite, klientide ja soodustatud isikute huvide tasakaalustatud arvestamise ja et investeerimistoode on saadud nende huvide ilmselge arvessevõtmise tulemusena.

2.
     
  Enne artikli 5 kohase põhiteabedokumendi koostamist hindab toote koostaja investeerimistoote kokkusobivust jaeinvestorite huvidega, luues toote heakskiitmise dokumenteeritud menetluse.

3.
     
  Toote heakskiitmise menetlusega tagatakse, et iga investeerimistoode vastab kindlaksmääratud tarbijaterühma vajadustele ning toote koostaja on viinud läbi kindlaksmääratud tarbijaterühma kõigi vajadustega seotud asjakohaste tõenäoliste riskide hindamise. Selline hindamine sisaldab investeerimistoote stressitestimist.

4.
     
  Toote heakskiitmise menetlusega tagatakse, et turul juba kättesaadavad investeerimistooted vaadatakse korrapäraselt läbi, tagamaks et toode vastab endiselt kindlaksmääratud tarbijaterühma huvidele.

5.
     
  Toote heakskiitmise menetlus vaadatakse läbi kord aastas. Investeerimistoote koostaja on igal ajahetkel suuteline esitama asjaomasele pädevale asutusele toote heakskiitmise menetluse olemuse ja üksikasjade ajakohastatud ja üksikasjaliku kirjelduse.

II JAOTIS

PÕHITEABEDOKUMENDI VORM JA SISU

Artikkel 6

1.   Põhiteabedokument on täpne, õiglane ja selge ning see ei ole eksitav.
  Põhiteabedokument ei tohi sisaldada tootereklaami, turundusmaterjali, isiklikke soovitusi või investeerimissoovitusi.

2.   Põhiteabedokument on eraldiseisev dokument, mis on selgelt eristatud turundusmaterjalist
  , kuid ei ole sellest vähetähtsam
  .
  See võib sisaldada viiteid muudele dokumentidele (nt prospektid), kui viidatakse teabele, mis täiendab teavet, mida põhiteabedokument käesoleva määruse kohaselt peab sisaldama. See ei tohi sisaldada viiteid turundusmaterjalile.

2a.
     
  Kui investeerimistoode pakub jaeinvestorile investeeringu tähtaja, konkreetsete hüvitiste või makstavate summade või põhiinvesteeringute valiku osas valikuvõimaluse või kui põhiteabedokumendi teabeelemendid võivad erineda ja sõltuda üksiku jaekliendiga seotud spetsiifilistest teguritest, võib artikli 8 lõikes 2 osutatud teavet esitada üldisena või tüüpnäidetena. Kui selline olukord tekib, tuleks põhiteabedokumendis selgelt nimetada dokumendid, milles on esitatud täpsem teave.

2b.
     
  Põhiteabedokumendis selgitatakse täpselt, kust ja kuidas on võimalik saada lisateavet kavandatava investeeringu kohta, sh kust ja kuidas saada prospekti. Prospekt tehakse vastava taotluse esitamise korral jaeinvesteerijatele mis tahes ajal tasuta kättesaadavaks keeles, milles see on olemas.

3.   Põhiteabedokument peab olema lühike dokument, mis
  koostatakse kokkuvõtvalt maksimaalselt kahel kahe poolega A4 lehel, millega kaasneb lisa ja mis võimaldab võrdlemist ning

| a) | mis
  esitatakse ja vormistatakse nii, et see oleks kergesti loetav, kasutades selleks loetavas suuruses tähemärke; |
| --- | --- |

a)

mis
  esitatakse ja vormistatakse nii, et see oleks kergesti loetav, kasutades selleks loetavas suuruses tähemärke;

| aa) | milles keskendutakse põhiteabele, mida investor vajab. |
| --- | --- |

aa)

milles keskendutakse põhiteabele, mida investor vajab.

| b) | mis
  on koostatud selges keeles, kasutades
  stiili
  ja väljendusviisi, , mis aitab jaeinvestoritel
  , eelkõige nendel, kellele dokument on suunatud,
  edastatavat teavet mõista ▌, eeskätt tähendab see selget, täpet ja arusaadavat keelekasutust.
  ▌ |
| --- | --- |

b)

mis
  on koostatud selges keeles, kasutades
  stiili
  ja väljendusviisi, , mis aitab jaeinvestoritel
  , eelkõige nendel, kellele dokument on suunatud,
  edastatavat teavet mõista ▌, eeskätt tähendab see selget, täpet ja arusaadavat keelekasutust.

▌

4.   Kui põhiteabedokumendis kasutatakse värve, ei tohiks need piirata teabe arusaadavust juhul, kui põhiteabedokument trükitakse või kopeeritakse must-valgelt.

5.   Kui põhiteabedokumendis kasutatakse investeerimistoote koostaja või grupi korporatiivse identiteedi tunnust või logo, ei tohi see jaeinvestori jaoks dokumendis sisalduvat teavet ja teksti hägustada.

Artikkel 7

Põhiteabedokument koostatakse liikmesriigi
  ametlikes keeltes
  või ühes
  nendest
  ametlikest keeltest,
  mida kasutatakse selles liikmesriigi osas,
  kus investeerimistoodet
  levitatakse
  , või keeles, mida kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused aktsepteerivad; mõnes muus keeles koostatud dokument tõlgitakse ühte osutatud keeltest.

Artikkel 7a

Kui põhiteabedokument puudutab kindlustuslepingut, on kindlustusettevõttel käesoleva määruse kohaselt kohustus ainult kindlustusvõtja ja mitte soodustatud või kindlustatud isiku ees.

Artikkel 8

1.   Põhiteabedokumendi esilehe ülaossa märgitakse selgesti eristatavalt pealkiri „Põhiteabedokument“.
  Põhiteabedokumendi, välja arvatud selle lisa, koostab üks pooltest. Põhiteabedokumendis märgitakse põhiteabedokumendi koostamise eest vastutava toote koostaja nimi ja sõnaselgelt see, et toote koostaja vastutab põhiteabedokumendi sisu eest. Sarnaselt eelmisele koostab lisa toote müüja ja selles märgitakse asjaomase isiku või üksuse nimi ja sõnaselgelt see, et ta vastutab lisa sisu eest.

Põhiteabedokumendi sisu esitatakse järgmistes lõigetes osutatud järjekorras.

Vahetult pealkirja all esitatakse seletuskiri. Selle sõnastus on järgmine:

„
  Te kavatsete osta investeerimistoote.

Käesolevas dokumendis esitatakse põhiteave
  , mis aitab mõista selle toote omadusi, selle tootega seotud riske, kulusid ning võimalikku kasu ja kahju; lisas tuuakse ära müüjale makstav tasu
  .

Käesolev dokument
  on ette nähtud õigusaktidega
  , ei ole turundusmaterjal ja on võrreldavuse eesmärgil standardvormingus
  .“

2.   Põhiteabedokument peab sisaldama järgmist teavet:

| a) | ▌investeerimistoote nimi ja investeerimistoote koostaja isikuandmed
  ning dokumendi eest juriidilist vastutust omav isik (nimi ja aadress)
  ; |
| --- | --- |

a)

▌investeerimistoote nimi ja investeerimistoote koostaja isikuandmed
  ning dokumendi eest juriidilist vastutust omav isik (nimi ja aadress)
  ;

ning dokumendi eest juriidilist vastutust omav isik (nimi ja aadress)

| b) | jaotises pealkirjaga „Milles investeering seisneb?“ kirjeldatakse investeerimistoote olemust ja põhiomadusi, mis hõlmavad järgmist:






  i) | investeerimistoote liik; |
| --- | --- | --- |

b)

jaotises pealkirjaga „Milles investeering seisneb?“ kirjeldatakse investeerimistoote olemust ja põhiomadusi, mis hõlmavad järgmist:

i)

investeerimistoote liik;

| ii) | investeerimistoote eesmärgid ja nende saavutamise vahendid; |
| --- | --- |

ii)

investeerimistoote eesmärgid ja nende saavutamise vahendid;

| iia) | teave toote eeldatava tarbijarühma kohta, sh lihtsas keeles kirjeldus selle kohta, millist tüüpi investoritele investeerimistoode on mõeldud, võttes arvesse nende riskivalmidust, investeerimisperioodi ja finantsteadmisi, ja mis põhineb toote heakskiitmise menetlusel, mille toote koostaja on investeerimistoote väljatöötamisel läbi viinud; |
| --- | --- |

iia)

iia)

teave toote eeldatava tarbijarühma kohta, sh lihtsas keeles kirjeldus selle kohta, millist tüüpi investoritele investeerimistoode on mõeldud, võttes arvesse nende riskivalmidust, investeerimisperioodi ja finantsteadmisi, ja mis põhineb toote heakskiitmise menetlusel, mille toote koostaja on investeerimistoote väljatöötamisel läbi viinud;

teave toote eeldatava tarbijarühma kohta, sh lihtsas keeles kirjeldus selle kohta, millist tüüpi investoritele investeerimistoode on mõeldud, võttes arvesse nende riskivalmidust, investeerimisperioodi ja finantsteadmisi, ja mis põhineb toote heakskiitmise menetlusel, mille toote koostaja on investeerimistoote väljatöötamisel läbi viinud;

| iii) | teave
  selle kohta, kas investeerimistoode on seotud ▌sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja juhtimisega seotud eesmärkidega
  või mitte, kaasa arvatud, kuid mitte ainult, CO2-jalajälje vähendamine, kuidas neid mõõdetakse ning kas toode on kaupade ja teenuste tootmisega seotud investeering või puudutab üksnes finantsturgudel tehtavaid toiminguid või sünteetilist indeksit
  ; |
| --- | --- |

iii)

teave
  selle kohta, kas investeerimistoode on seotud ▌sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja juhtimisega seotud eesmärkidega
  või mitte, kaasa arvatud, kuid mitte ainult, CO2-jalajälje vähendamine, kuidas neid mõõdetakse ning kas toode on kaupade ja teenuste tootmisega seotud investeering või puudutab üksnes finantsturgudel tehtavaid toiminguid või sünteetilist indeksit
  ;

teave

või mitte, kaasa arvatud, kuid mitte ainult, CO2

| iiia) | alusvarade portfelli jaotus otseselt või kaudselt rahastatud majandussektorite kaupa; |
| --- | --- |

iiia)

iiia)

alusvarade portfelli jaotus otseselt või kaudselt rahastatud majandussektorite kaupa;

alusvarade portfelli jaotus otseselt või kaudselt rahastatud majandussektorite kaupa;

▌

| c) | jaotises
  pealkirjaga „Milliseid otsuseid ma pean tegema?“ esitatakse teave erinevate otsuste kohta, mida jaeinvestor peab tegema näiteks seoses fondi valikuga, kestusega ja makse suurusega, sh see, millised muud soodustused või soodustuste võimalused on saadaval
  ;
  ▌ |
| --- | --- |

c)

jaotises
  pealkirjaga „Milliseid otsuseid ma pean tegema?“ esitatakse teave erinevate otsuste kohta, mida jaeinvestor peab tegema näiteks seoses fondi valikuga, kestusega ja makse suurusega, sh see, millised muud soodustused või soodustuste võimalused on saadaval
  ;

pealkirjaga „Milliseid otsuseid ma pean tegema?“ esitatakse teave erinevate otsuste kohta, mida jaeinvestor peab tegema näiteks seoses fondi valikuga, kestusega ja makse suurusega, sh see, millised muud soodustused või soodustuste võimalused on saadaval

▌

| d) | jaotises pealkirjaga ▌„Millised on riskid ja mis kasu ma võiksin saada?“ esitatakse, võttes arvesse investeerimistoote eesmärgiks olevat turu arengut:








  i) | investeerimistoote risk ja tootluse profiil, sh kõnealuse profiili koondnäitaja, milles selgelt ja arusaadavalt näidatakse investeerimistoote riski ja tootluse profiili; |
| --- | --- | --- |

d)

jaotises pealkirjaga ▌„Millised on riskid ja mis kasu ma võiksin saada?“ esitatakse, võttes arvesse investeerimistoote eesmärgiks olevat turu arengut:

i)

i)

investeerimistoote risk ja tootluse profiil, sh kõnealuse profiili koondnäitaja, milles selgelt ja arusaadavalt näidatakse investeerimistoote riski ja tootluse profiili;

investeerimistoote risk ja tootluse profiil, sh kõnealuse profiili koondnäitaja, milles selgelt ja arusaadavalt näidatakse investeerimistoote riski ja tootluse profiili;

| ii) | näitlikud netotootlusprognoosid, millele lisandub toote põhiriskide kirjeldav selgitus, et seada profiil õigesse konteksti; riskide kirjeldus peab olema arusaadav ja ülevaatlik; |
| --- | --- |

ii)

ii)

näitlikud netotootlusprognoosid, millele lisandub toote põhiriskide kirjeldav selgitus, et seada profiil õigesse konteksti; riskide kirjeldus peab olema arusaadav ja ülevaatlik;

näitlikud netotootlusprognoosid, millele lisandub toote põhiriskide kirjeldav selgitus, et seada profiil õigesse konteksti; riskide kirjeldus peab olema arusaadav ja ülevaatlik;

| iii) | pensionitoodete puhul alajaotises pealkirjaga „Mida ma võiksin pensionile jäädes saada?“ esitatakse võimalikud tulevikuprognoosid koos üksikasjaliku alajaotusega eri arengustsenaariumide kohta, mis hõlmab ka halvimat stsenaariumit, st väikseimat tootlust. |
| --- | --- |

iii)

iii)

pensionitoodete puhul alajaotises pealkirjaga „Mida ma võiksin pensionile jäädes saada?“ esitatakse võimalikud tulevikuprognoosid koos üksikasjaliku alajaotusega eri arengustsenaariumide kohta, mis hõlmab ka halvimat stsenaariumit, st väikseimat tootlust.

pensionitoodete puhul alajaotises pealkirjaga „Mida ma võiksin pensionile jäädes saada?“ esitatakse võimalikud tulevikuprognoosid koos üksikasjaliku alajaotusega eri arengustsenaariumide kohta, mis hõlmab ka halvimat stsenaariumit, st väikseimat tootlust.

Asjakohane Euroopa järelevalveasutus (ESA) töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles sätestatakse teatavate riskikategooriate täpne mõiste ja koondnäitaja esitamise standardid.

ESA esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt ...

Komisjonile antakse õigus võtta vastu teises lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14;

| e) | jaotises pealkirjaga
  „Mis võib minu investeeringuga juhtuda? Kas kaitsemeetmed on olemas ja mis nad maksavad?“ näidatakse selgelt, kas kapitali kaotus on võimalik:










  i) | mis tahes garantiid ja/või kapitalikaitse ning nende mis tahes piirangud, üldsumma ning vastutuse kandja isikuandmed; |
| --- | --- | --- |

e)

e)

jaotises pealkirjaga
  „Mis võib minu investeeringuga juhtuda? Kas kaitsemeetmed on olemas ja mis nad maksavad?“ näidatakse selgelt, kas kapitali kaotus on võimalik:

„Mis võib minu investeeringuga juhtuda? Kas kaitsemeetmed on olemas ja mis nad maksavad?“ näidatakse selgelt, kas kapitali kaotus on võimalik:

i)

i)

mis tahes garantiid ja/või kapitalikaitse ning nende mis tahes piirangud, üldsumma ning vastutuse kandja isikuandmed;

mis tahes garantiid ja/või kapitalikaitse ning nende mis tahes piirangud, üldsumma ning vastutuse kandja isikuandmed;

| ii) | kas investeerimistoode on hõlmatud mõne investeeringute hüvitis- või tagatisskeemiga ning kui, siis millisega, garandi nimi ja millised riskid on skeemiga kaetud ja millised mitte; |
| --- | --- |

ii)

ii)

kas investeerimistoode on hõlmatud mõne investeeringute hüvitis- või tagatisskeemiga ning kui, siis millisega, garandi nimi ja millised riskid on skeemiga kaetud ja millised mitte;

kas investeerimistoode on hõlmatud mõne investeeringute hüvitis- või tagatisskeemiga ning kui, siis millisega, garandi nimi ja millised riskid on skeemiga kaetud ja millised mitte;

| iii) | alajaotises pealkirjaga „Kas mul on kindlustuskate?“ märgitakse selgelt, kas investeerimistoode hõlmab kindlustust, ning kui kindlustuskate on olemas, esitatakse selle kohta teave; |
| --- | --- |

iii)

iii)

alajaotises pealkirjaga „Kas mul on kindlustuskate?“ märgitakse selgelt, kas investeerimistoode hõlmab kindlustust, ning kui kindlustuskate on olemas, esitatakse selle kohta teave;

alajaotises pealkirjaga „Kas mul on kindlustuskate?“ märgitakse selgelt, kas investeerimistoode hõlmab kindlustust, ning kui kindlustuskate on olemas, esitatakse selle kohta teave;

| iv) | vajaduse korral muud kaitsemeetmed, nagu fondi depositoorium, sealhulgas kaasatud osaliste isikuandmed ja funktsioon; |
| --- | --- |

iv)

iv)

vajaduse korral muud kaitsemeetmed, nagu fondi depositoorium, sealhulgas kaasatud osaliste isikuandmed ja funktsioon;

vajaduse korral muud kaitsemeetmed, nagu fondi depositoorium, sealhulgas kaasatud osaliste isikuandmed ja funktsioon;

| ea) | alajaotises pealkirjaga „Mis juhtub investeerimistoote koostaja või müüja kohustuste täitmata jätmise korral?“ kirjeldatakse lühidalt jaeinvestori maksimaalset kaotust ja seda, kas kaotust saab korvata jaeinvestori hüvitis- või tagatisskeemiga; |
| --- | --- |

ea)

ea)

alajaotises pealkirjaga „Mis juhtub investeerimistoote koostaja või müüja kohustuste täitmata jätmise korral?“ kirjeldatakse lühidalt jaeinvestori maksimaalset kaotust ja seda, kas kaotust saab korvata jaeinvestori hüvitis- või tagatisskeemiga;

alajaotises pealkirjaga „Mis juhtub investeerimistoote koostaja või müüja kohustuste täitmata jätmise korral?“ kirjeldatakse lühidalt jaeinvestori maksimaalset kaotust ja seda, kas kaotust saab korvata jaeinvestori hüvitis- või tagatisskeemiga;

| eb) | jaotises pealkirjaga „Mis saab siis, kui ma suren?“ esitatakse teave selle kohta, mis saab tootes või fondis hoitavast rahast, ning teave täiendava kindlustushüvitise kohta surma puhul; |
| --- | --- |

eb)

eb)

jaotises pealkirjaga „Mis saab siis, kui ma suren?“ esitatakse teave selle kohta, mis saab tootes või fondis hoitavast rahast, ning teave täiendava kindlustushüvitise kohta surma puhul;

jaotises pealkirjaga „Mis saab siis, kui ma suren?“ esitatakse teave selle kohta, mis saab tootes või fondis hoitavast rahast, ning teave täiendava kindlustushüvitise kohta surma puhul;

| f) | jaotises pealkirjaga „Millised on kulud?“ esitatakse kõnealusesse tootesse investeerimisega seotud nii otsesed kui ka kaudsed investori kantavad
  kogukulud
  , sealhulgas nende kulude koondnäitajad
  , sealhulgas
  ;








  i) | jaeinvestori kantavad sisenemis-, tegevus- ja väljumiskulud ning kindlustusmakse tasumise tingimused ja paindlikkus, eristades selgelt küsimusi, mille eest vastutab toote koostaja ja mille eest investeerimistoodete müüjad, sh selliste kulude koondnäitajad; |
| --- | --- | --- |

f)

jaotises pealkirjaga „Millised on kulud?“ esitatakse kõnealusesse tootesse investeerimisega seotud nii otsesed kui ka kaudsed investori kantavad
  kogukulud
  , sealhulgas nende kulude koondnäitajad
  , sealhulgas
  ;

kogukulud

, sealhulgas

i)

i)

jaeinvestori kantavad sisenemis-, tegevus- ja väljumiskulud ning kindlustusmakse tasumise tingimused ja paindlikkus, eristades selgelt küsimusi, mille eest vastutab toote koostaja ja mille eest investeerimistoodete müüjad, sh selliste kulude koondnäitajad;

jaeinvestori kantavad sisenemis-, tegevus- ja väljumiskulud ning kindlustusmakse tasumise tingimused ja paindlikkus, eristades selgelt küsimusi, mille eest vastutab toote koostaja ja mille eest investeerimistoodete müüjad, sh selliste kulude koondnäitajad;

| ii) | kõik iga-aastased tasud ja muud maksed, mida tootelt kindlaksmääratud aja jooksul võetakse, sh muutuvtasud (näiteks tehingukulud, börsimaksud), mida ei saa kulude arvestuses arvesse võtta. |
| --- | --- |

ii)

ii)

kõik iga-aastased tasud ja muud maksed, mida tootelt kindlaksmääratud aja jooksul võetakse, sh muutuvtasud (näiteks tehingukulud, börsimaksud), mida ei saa kulude arvestuses arvesse võtta.

kõik iga-aastased tasud ja muud maksed, mida tootelt kindlaksmääratud aja jooksul võetakse, sh muutuvtasud (näiteks tehingukulud, börsimaksud), mida ei saa kulude arvestuses arvesse võtta.

Kulud ja mahaarvamised esitatakse selliselt, et oleks näha nende kumulatiivne tervikmõju investeeringule representatiivsete investeerimisperioodide jooksul; võrreldavuse huvides tuleks kogukulusid väljendada rahaliselt, et näidata nende mõju investeeringule.

Kui investeerimistootel on võimaliku tulu ülemäär, millega vähendatakse investori netotulu ning antakse kogu seda määra ületav kasum toote koostajale, tuleb see selgelt välja tuua.

Esitatakse teave selle kohta, kuidas saada juurdepääs ESA kasutatavale sõltumatule elektroonilisele fondikalkulaatorile;

▌

| h) | jaotises pealkirjaga „Kas ma saan raha välja võtta?“:










  i) | investeerimistootega seotud järelemõtlemisperioodi võimalus; |
| --- | --- | --- |

h)

jaotises pealkirjaga „Kas ma saan raha välja võtta?“:

jaotises pealkirjaga „Kas ma saan raha välja võtta?“:

i)

i)

investeerimistootega seotud järelemõtlemisperioodi võimalus;

investeerimistootega seotud järelemõtlemisperioodi võimalus;

| ii) | märge soovitatava või nõutava minimaalse hoidmisaja kohta; |
| --- | --- |

ii)

ii)

märge soovitatava või nõutava minimaalse hoidmisaja kohta;

märge soovitatava või nõutava minimaalse hoidmisaja kohta;

| iii) | investeeringu ennetähtaegse lõpetamise võimalus ja tingimused, võttes arvesse investeerimistoote riski ja tootluse profiili ja selle eesmärgiks olevat turu arengut; |
| --- | --- |

iii)

iii)

investeeringu ennetähtaegse lõpetamise võimalus ja tingimused, võttes arvesse investeerimistoote riski ja tootluse profiili ja selle eesmärgiks olevat turu arengut;

investeeringu ennetähtaegse lõpetamise võimalus ja tingimused, võttes arvesse investeerimistoote riski ja tootluse profiili ja selle eesmärgiks olevat turu arengut;

| iv) | teave rahaks vahetamise võimalike tagajärgede kohta, kui seda tehakse enne tähtaega või soovitatava hoidmisaja lõpptähtaega; |
| --- | --- |

iv)

iv)

teave rahaks vahetamise võimalike tagajärgede kohta, kui seda tehakse enne tähtaega või soovitatava hoidmisaja lõpptähtaega;

teave rahaks vahetamise võimalike tagajärgede kohta, kui seda tehakse enne tähtaega või soovitatava hoidmisaja lõpptähtaega;

| v) | selgitus põhivarade portfelli keskmise investeerimisperioodi kohta, mis põhineb kaubeldavate väärtpaberite keskmisel käibel ja tagasimaksetähtajaga võlakirjade keskmisel tagasimaksetähtajal; |
| --- | --- |

v)

v)

selgitus põhivarade portfelli keskmise investeerimisperioodi kohta, mis põhineb kaubeldavate väärtpaberite keskmisel käibel ja tagasimaksetähtajaga võlakirjade keskmisel tagasimaksetähtajal;

selgitus põhivarade portfelli keskmise investeerimisperioodi kohta, mis põhineb kaubeldavate väärtpaberite keskmisel käibel ja tagasimaksetähtajaga võlakirjade keskmisel tagasimaksetähtajal;

| ha) | jaotises pealkirjaga „Kuidas ma saan teada, kuidas minu tootel läheb?“ märgitakse, et investeerimistoote koostaja annab tarbijale iga-aastases dokumendis läbipaistvat teavet investeerimistoote tootluse kohta. Selles dokumendis avalikustatakse tagantjärele teave investeerimistoote eelmise aasta tootluse kohta. Lisaks võrreldakse seda järelhinnatud tulu mõne teise investeerimistootega, millel on võrreldav riskiprofiil. Kui kliendil on mitmeid kindla koostaja koostatud ja käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid investeerimistooteid, kehtib eespool nimetatud teabe avalikustamine ja võrdlus kogu portfelli kohta. Avalikustatakse ka kõik investeerimistoote tootlust mõjutavad kulud; |
| --- | --- |

ha)

ha)

jaotises pealkirjaga „Kuidas ma saan teada, kuidas minu tootel läheb?“ märgitakse, et investeerimistoote koostaja annab tarbijale iga-aastases dokumendis läbipaistvat teavet investeerimistoote tootluse kohta. Selles dokumendis avalikustatakse tagantjärele teave investeerimistoote eelmise aasta tootluse kohta. Lisaks võrreldakse seda järelhinnatud tulu mõne teise investeerimistootega, millel on võrreldav riskiprofiil. Kui kliendil on mitmeid kindla koostaja koostatud ja käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid investeerimistooteid, kehtib eespool nimetatud teabe avalikustamine ja võrdlus kogu portfelli kohta. Avalikustatakse ka kõik investeerimistoote tootlust mõjutavad kulud;

jaotises pealkirjaga „Kuidas ma saan teada, kuidas minu tootel läheb?“ märgitakse, et investeerimistoote koostaja annab tarbijale iga-aastases dokumendis läbipaistvat teavet investeerimistoote tootluse kohta. Selles dokumendis avalikustatakse tagantjärele teave investeerimistoote eelmise aasta tootluse kohta. Lisaks võrreldakse seda järelhinnatud tulu mõne teise investeerimistootega, millel on võrreldav riskiprofiil. Kui kliendil on mitmeid kindla koostaja koostatud ja käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid investeerimistooteid, kehtib eespool nimetatud teabe avalikustamine ja võrdlus kogu portfelli kohta. Avalikustatakse ka kõik investeerimistoote tootlust mõjutavad kulud;

| hb) | jaotises pealkirjaga „Kuidas ma saan kaebust esitada?“ esitatakse teave selle kohta, kuidas ja kellele saab klient esitada kaebuse toote ja selle haldamise kohta; |
| --- | --- |

hb)

hb)

jaotises pealkirjaga „Kuidas ma saan kaebust esitada?“ esitatakse teave selle kohta, kuidas ja kellele saab klient esitada kaebuse toote ja selle haldamise kohta;

jaotises pealkirjaga „Kuidas ma saan kaebust esitada?“ esitatakse teave selle kohta, kuidas ja kellele saab klient esitada kaebuse toote ja selle haldamise kohta;

| hc) | jaotises pealkirjaga „Millised on muud selle tootega seotud juriidilised dokumendid?“ esitatakse lühikirjeldus dokumentidest (k.a vajaduse korral prospekt), välja arvatud turundusmaterjalid; |
| --- | --- |

hc)

hc)

jaotises pealkirjaga „Millised on muud selle tootega seotud juriidilised dokumendid?“ esitatakse lühikirjeldus dokumentidest (k.a vajaduse korral prospekt), välja arvatud turundusmaterjalid;

jaotises pealkirjaga „Millised on muud selle tootega seotud juriidilised dokumendid?“ esitatakse lühikirjeldus dokumentidest (k.a vajaduse korral prospekt), välja arvatud turundusmaterjalid;

| hd) | dokumendi lõpuossa lisatakse uus jaotis „Tooteinfo“, milles on (vajaduse korral) esitatud järgmised tooteandmed:










  i) | rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (ISIN kood); |
| --- | --- | --- |

hd)

hd)

dokumendi lõpuossa lisatakse uus jaotis „Tooteinfo“, milles on (vajaduse korral) esitatud järgmised tooteandmed:

dokumendi lõpuossa lisatakse uus jaotis „Tooteinfo“, milles on (vajaduse korral) esitatud järgmised tooteandmed:

i)

i)

rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (ISIN kood);

rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (ISIN kood);

| ii) | rahvusvahelised auditeerimisstandardid (ISA); |
| --- | --- |

ii)

ii)

rahvusvahelised auditeerimisstandardid (ISA);

rahvusvahelised auditeerimisstandardid (ISA);

| iii) | intressimäär; |
| --- | --- |

iii)

iii)

intressimäär;

intressimäär;

| iv) | tootega seotud börs; |
| --- | --- |

iv)

iv)

tootega seotud börs;

tootega seotud börs;

| v) | vääring; ning |
| --- | --- |

v)

v)

vääring; ning

vääring; ning

| vi) | väljastamiskuupäev. |
| --- | --- |

vi)

vi)

väljastamiskuupäev.

väljastamiskuupäev.

| he) | toodet reguleeriva pädeva ametiasutuse nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

he)

he)

toodet reguleeriva pädeva ametiasutuse nimi ja kontaktandmed;

toodet reguleeriva pädeva ametiasutuse nimi ja kontaktandmed;

| hf) | jaotises pealkirjaga „Kindlustushüvitised“ näidatakse ära, kas investeerimistoode pakub kindlustushüvitisi, ning kui see nii on, esitatakse nende kindlustushüvitiste üksikasjad vastavalt direktiivile 2009/138/EÜ, välja arvatud selle artikli 8 lõige 2. Kui leping võimaldab valida mitme investeerimisfondi tootlusega seotud investeerimisriskiga elukindlustuse vahel, esitatakse ka koondtabel, kus investeerimisfondide tootlus on nende riskantsuse alusel liigitatud kolme kategooriasse.



  Direktiivi 2009/138/EÜ arvesse võttes ja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8 antakse EIOPA-le õigus määrata kindlaks:









  i) | kindlustuslepingu põhiomadused; |
| --- | --- | --- |

hf)

hf)

jaotises pealkirjaga „Kindlustushüvitised“ näidatakse ära, kas investeerimistoode pakub kindlustushüvitisi, ning kui see nii on, esitatakse nende kindlustushüvitiste üksikasjad vastavalt direktiivile 2009/138/EÜ, välja arvatud selle artikli 8 lõige 2. Kui leping võimaldab valida mitme investeerimisfondi tootlusega seotud investeerimisriskiga elukindlustuse vahel, esitatakse ka koondtabel, kus investeerimisfondide tootlus on nende riskantsuse alusel liigitatud kolme kategooriasse.

jaotises pealkirjaga „Kindlustushüvitised“ näidatakse ära, kas investeerimistoode pakub kindlustushüvitisi, ning kui see nii on, esitatakse nende kindlustushüvitiste üksikasjad vastavalt direktiivile 2009/138/EÜ, välja arvatud selle artikli 8 lõige 2. Kui leping võimaldab valida mitme investeerimisfondi tootlusega seotud investeerimisriskiga elukindlustuse vahel, esitatakse ka koondtabel, kus investeerimisfondide tootlus on nende riskantsuse alusel liigitatud kolme kategooriasse.

Direktiivi 2009/138/EÜ arvesse võttes ja kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8 antakse EIOPA-le õigus määrata kindlaks:

i)

i)

kindlustuslepingu põhiomadused;

kindlustuslepingu põhiomadused;

| ii) | konkreetse kindlustusdokumendi täpne vorm; |
| --- | --- |

ii)

ii)

konkreetse kindlustusdokumendi täpne vorm;

konkreetse kindlustusdokumendi täpne vorm;

| iii) | konkreetse kindlustusdokumendi sisu, sealhulgas jaeinvestorile pakutavad varade jaotuse valikuvõimalused; |
| --- | --- |

iii)

iii)

konkreetse kindlustusdokumendi sisu, sealhulgas jaeinvestorile pakutavad varade jaotuse valikuvõimalused;

konkreetse kindlustusdokumendi sisu, sealhulgas jaeinvestorile pakutavad varade jaotuse valikuvõimalused;

| iv) | eeskirjad investeerimisfondide tootluse liigitamiseks kolme kategooriasse. |
| --- | --- |

iv)

iv)

eeskirjad investeerimisfondide tootluse liigitamiseks kolme kategooriasse.

eeskirjad investeerimisfondide tootluse liigitamiseks kolme kategooriasse.

Investeerimistoote koostaja väljastab põhiteabedokumendi kõikide käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kindlustuslepingute alusinvesteeringute kohta. Alusinvesteeringud hõlmavad arvestusühikuid ja/või vääringustatud osakuid, kui see on asjakohane, ning kõikide nende riskikategooriat.

3.   
  Põhiteabedokumendi lisas avalikustatakse investeerimistoote müüja nimi ja esitatakse vajaduse korral:

Põhiteabedokumendi lisas avalikustatakse investeerimistoote müüja nimi ja esitatakse vajaduse korral:

| a) | viide selle kohta, et investori päritoluliikmesriigi riiklikud maksualased õigusaktid mõjutavad tugevalt investeeringu oodatavat ja tegelikku tasuvust; |
| --- | --- |

a)

a)

viide selle kohta, et investori päritoluliikmesriigi riiklikud maksualased õigusaktid mõjutavad tugevalt investeeringu oodatavat ja tegelikku tasuvust;

viide selle kohta, et investori päritoluliikmesriigi riiklikud maksualased õigusaktid mõjutavad tugevalt investeeringu oodatavat ja tegelikku tasuvust;

| b) | investeerimistootega seotud kulud, kui tegemist on vahendajaga, sh toote koostaja või kolmanda osapoole makstavad tehinguga seotud komisjonitasud, retrotsessioonid või muud hüvitised, nagu on sätestatud direktiivis 2004/39/EÜ ja direktiivis 2002/39/EÜ

   (12). |
| --- | --- |

b)

b)

investeerimistootega seotud kulud, kui tegemist on vahendajaga, sh toote koostaja või kolmanda osapoole makstavad tehinguga seotud komisjonitasud, retrotsessioonid või muud hüvitised, nagu on sätestatud direktiivis 2004/39/EÜ ja direktiivis 2002/39/EÜ

   (12).

investeerimistootega seotud kulud, kui tegemist on vahendajaga, sh toote koostaja või kolmanda osapoole makstavad tehinguga seotud komisjonitasud, retrotsessioonid või muud hüvitised, nagu on sätestatud direktiivis 2004/39/EÜ ja direktiivis 2002/39/EÜ

12

3a.
     
  Asjaomane ESA töötab välja sõltumatu veebipõhise fondikalkulaatori, mis lisatakse selle veebisaidile. Fondikalkulaator võimaldab investoritel arvutada pakutava jaeinvesteerimistoote tootlust, sisestades teabe investeeringu oodatava kestuse, investeeringu summa ja alusinvesteeringu eeldatava tasuvuse kohta protsentides, et teha kindlaks investeeringu lõppväärtus pärast kulude mahaarvamist.

3a.

Asjaomane ESA töötab välja sõltumatu veebipõhise fondikalkulaatori, mis lisatakse selle veebisaidile. Fondikalkulaator võimaldab investoritel arvutada pakutava jaeinvesteerimistoote tootlust, sisestades teabe investeeringu oodatava kestuse, investeeringu summa ja alusinvesteeringu eeldatava tasuvuse kohta protsentides, et teha kindlaks investeeringu lõppväärtus pärast kulude mahaarvamist.

Fondikalkulaator kaasab oma arvutustesse kulud ja tasud, mida nõuavad erinevad investeerimistoote koostajad avalikkusele müüdava mis tahes fondi eest, koos mis tahes lisakulude või -tasudega, mida nõuavad vahendajad või investeerimisahela muud osalised ning mida ei hõlma juba toote koostajad.

Fondikalkulaator kaasab oma arvutustesse kulud ja tasud, mida nõuavad erinevad investeerimistoote koostajad avalikkusele müüdava mis tahes fondi eest, koos mis tahes lisakulude või -tasudega, mida nõuavad vahendajad või investeerimisahela muud osalised ning mida ei hõlma juba toote koostajad.

Investeerimistoote koostajad ja investeerimistooteid soovitavad või müüvad isikud peavad esitama asjaomasele ESA-le asjaomase teabe korra kvartalis kuni 60-päevase viivitusega.

Investeerimistoote koostajad ja investeerimistooteid soovitavad või müüvad isikud peavad esitama asjaomasele ESA-le asjaomase teabe korra kvartalis kuni 60-päevase viivitusega.

Asjaomasele ESA-le antakse vahendid kõnealuse ülesande täitmiseks. ESA teeb vajaduse korral tihedat koostööd muude Euroopa järelevalveasutustega.

Asjaomasele ESA-le antakse vahendid kõnealuse ülesande täitmiseks. ESA teeb vajaduse korral tihedat koostööd muude Euroopa järelevalveasutustega.

4.   Lõikes 2 osutatud teave esitatakse ühtlustatud vormis, sealhulgas ühtlustatud pealkirjade all, ja lõikes 2 kirjeldatud standardjärjestuses, et dokumenti oleks võimalik võrrelda mis tahes muu investeerimistoote põhiteabe dokumendiga,
  ning
  selles on silmapaistval kohal ühine sümbol, mis eristab seda teistest dokumentidest.

ning

5.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks iga lõigetes 2 osutatud teabeelemendi esitusviisi ja sisu üksikasjad,
  sh riskinäitajate kasutuselevõtu mõju, ning lõike 3 punktis a osutatud
  muu sellise teabe esitusviis ja üksikasjad, mida toote koostaja
  ja investeerimistoote müüja võivad
  lõike 3 kohaselt põhiteabedokumenti või selle lisasse lisada, ning ühise formaadi ja lõikes 4 osutatud ühise sümboli üksikasjad. Komisjon võtab arvesse erinevusi investeerimistoodete ja jaeinvestorite teadmiste vahel ning investeerimistoodete omadusi, mis võimaldavad jaeinvestoril teha valikut eri alusinvesteeringute vahel või pakuvad muid valikuvõimalusi, sealhulgas juhtudel, kui valikut saab teha eri ajahetkedel või edaspidi muuta.

sh riskinäitajate kasutuselevõtu mõju, ning lõike 3 punktis a osutatud

ja investeerimistoote müüja võivad

Komisjonil on ka õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega sätestatakse suunised liidu kriteeriumide väljatöötamiseks sotsiaalsete ja keskkonna-alaste investeerimistoodete kohta. Need kriteeriumid peaksid toetama majanduse pikaajalist rahastamist ja edendama finantsinvesteeringute jätkusuutlikku keskkonnaalast ja sotsiaalset arengut ning edendama üleliidulise jätkusuutliku investeerimismärgise loomist. Komisjonil on ka õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse standardid eelnimetatud võimalikest keskkonnaalastest ohtudest teavitamiseks.

Komisjonil on ka õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega sätestatakse suunised liidu kriteeriumide väljatöötamiseks sotsiaalsete ja keskkonna-alaste investeerimistoodete kohta. Need kriteeriumid peaksid toetama majanduse pikaajalist rahastamist ja edendama finantsinvesteeringute jätkusuutlikku keskkonnaalast ja sotsiaalset arengut ning edendama üleliidulise jätkusuutliku investeerimismärgise loomist. Komisjonil on ka õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse standardid eelnimetatud võimalikest keskkonnaalastest ohtudest teavitamiseks.

Enne käesolevas lõikes osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist viib komisjon läbi nõuetekohase tarbijauuringu, et valida välja jaeinvestorite jaoks kõige sobivamad meetmed. Komisjon koostab kolme Euroopa järelevalveasutusega tihedat koostööd tehes ka põhiteabedokumentide näidised, mille puhul võetakse arvesse investeerimistoodete erinevusi.

Enne käesolevas lõikes osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist viib komisjon läbi nõuetekohase tarbijauuringu, et valida välja jaeinvestorite jaoks kõige sobivamad meetmed. Komisjon koostab kolme Euroopa järelevalveasutusega tihedat koostööd tehes ka põhiteabedokumentide näidised, mille puhul võetakse arvesse investeerimistoodete erinevusi.

6.   Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) töötavad välja regulatiivsete standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks:

| a) | käesoleva artikli lõike 2 punktis e osutatud riski ja tootluse
  profiilide
  esitamise meetodid; |
| --- | --- |

a)

käesoleva artikli lõike 2 punktis e osutatud riski ja tootluse
  profiilide
  esitamise meetodid;

profiilide

| b) | käesoleva artikli lõike 2 punktis f osutatud kulude arvutamine
  , sealhulgas koondnäitajate täpsustamine; |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõike 2 punktis f osutatud kulude arvutamine
  , sealhulgas koondnäitajate täpsustamine;

, sealhulgas koondnäitajate täpsustamine;

| ba) | lõike 2 punkti b alapunktis iii osutatud keskkonnaalaste, sotsiaalsete või juhtimisega seotud eesmärkide puhul kasutatavad põhimõtted; |
| --- | --- |

ba)

ba)

lõike 2 punkti b alapunktis iii osutatud keskkonnaalaste, sotsiaalsete või juhtimisega seotud eesmärkide puhul kasutatavad põhimõtted;

lõike 2 punkti b alapunktis iii osutatud keskkonnaalaste, sotsiaalsete või juhtimisega seotud eesmärkide puhul kasutatavad põhimõtted;

| bb) | iga käesolevas artiklis osutatud küsimuse puhul tooted, mida need küsimused käsitlevad
  . |
| --- | --- |

bb)

bb)

iga käesolevas artiklis osutatud küsimuse puhul tooted, mida need küsimused käsitlevad
  .

iga käesolevas artiklis osutatud küsimuse puhul tooted, mida need küsimused käsitlevad

Regulatiivsete tehniliste standardite eelnõudes võetakse arvesse investeerimistoodete eri liike
  ning tööd, mis on juba tehtud [finantsinstrumentide turgude direktiivi], [kindlustusvahenduse direktiivi], direktiivi 2003/71/EÜ, direktiivi 2009/138/EÜ ja direktiivi 2009/65/EÜ raames, millega võeti kasutusele investorile esitatava põhiteabe dokument eurofondide puhul
  .

ning tööd, mis on juba tehtud [finantsinstrumentide turgude direktiivi], [kindlustusvahenduse direktiivi], direktiivi 2003/71/EÜ, direktiivi 2009/138/EÜ ja direktiivi 2009/65/EÜ raames, millega võeti kasutusele investorile esitatava põhiteabe dokument eurofondide puhul

Euroopa järelevalveasutused esitavad kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile [kuupäev].

Komisjonile antakse volitused võtta vastu
  esimeses lõigus osutatud
  regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1093/2010 artiklites 10–14, määruse (EL) nr 1094/2010 artiklites 10–14 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

esimeses lõigus osutatud

Artikkel 8a

Artikkel 8a

Keerukusmärgis

Keerukusmärgis

1.
     
  Investeerimistoodete puhul, mis on seotud ühe või mitme lõikes 2 kirjeldatud riskiga, avalikustatakse põhiteabedokumendi esilehe ülaosas selgelt nähtavas kirjas järgmine märge:

1.

Investeerimistoodete puhul, mis on seotud ühe või mitme lõikes 2 kirjeldatud riskiga, avalikustatakse põhiteabedokumendi esilehe ülaosas selgelt nähtavas kirjas järgmine märge:

Käesolevat toodet peetakse väga keerukaks ja see ei pruugi sobida kõigile jaeinvestoritele.”

2.
     
  Investeerimistooteid ei loeta jaeinvestoritele suunatud olevateks, kui on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest:

2.

Investeerimistooteid ei loeta jaeinvestoritele suunatud olevateks, kui on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest:

| a) | riski ja tootluse profiil või kulud on esitatud liiga keerulisel viisil; |
| --- | --- |

a)

a)

riski ja tootluse profiil või kulud on esitatud liiga keerulisel viisil;

riski ja tootluse profiil või kulud on esitatud liiga keerulisel viisil;

| b) | toote puhul investeeritakse alusvaradesse, millesse mittekutselised investorid tavaliselt ei investeeri; |
| --- | --- |

b)

b)

toote puhul investeeritakse alusvaradesse, millesse mittekutselised investorid tavaliselt ei investeeri;

toote puhul investeeritakse alusvaradesse, millesse mittekutselised investorid tavaliselt ei investeeri;

| c) | riski ja tootluse profiil sõltub vähemalt kahe eri varaklassiga seotud kahe või enama sündmuse samaaegsest esinemisest; |
| --- | --- |

c)

c)

riski ja tootluse profiil sõltub vähemalt kahe eri varaklassiga seotud kahe või enama sündmuse samaaegsest esinemisest;

riski ja tootluse profiil sõltub vähemalt kahe eri varaklassiga seotud kahe või enama sündmuse samaaegsest esinemisest;

| d) | lõpliku investeeringutasuvuse arvutamiseks kasutatakse mitut eri mehhanismi, suurendades jaeinvestoripoolse vääritimõistmise ohtu; |
| --- | --- |

d)

d)

lõpliku investeeringutasuvuse arvutamiseks kasutatakse mitut eri mehhanismi, suurendades jaeinvestoripoolse vääritimõistmise ohtu;

lõpliku investeeringutasuvuse arvutamiseks kasutatakse mitut eri mehhanismi, suurendades jaeinvestoripoolse vääritimõistmise ohtu;

| e) | investeeringutasuvus hõlmab kombineerimiselemente, mille puhul kasutatakse ära jaeinvestorite käitumuslikke kalduvusi, näiteks pakkudes peibutavat fikseeritud intressi, millele järgneb palju kõrgem tingimustega seotud ujuv intress, või iteratiivset valemit; |
| --- | --- |

e)

e)

investeeringutasuvus hõlmab kombineerimiselemente, mille puhul kasutatakse ära jaeinvestorite käitumuslikke kalduvusi, näiteks pakkudes peibutavat fikseeritud intressi, millele järgneb palju kõrgem tingimustega seotud ujuv intress, või iteratiivset valemit;

investeeringutasuvus hõlmab kombineerimiselemente, mille puhul kasutatakse ära jaeinvestorite käitumuslikke kalduvusi, näiteks pakkudes peibutavat fikseeritud intressi, millele järgneb palju kõrgem tingimustega seotud ujuv intress, või iteratiivset valemit;

| f) | finantstoote üldrisk, mida mõõdetakse selle igakuise riskiväärtuse alusel usaldusvahemikus 99 % tehingu sooritamise hetkel, on suurem kui 20 %. |
| --- | --- |

f)

f)

finantstoote üldrisk, mida mõõdetakse selle igakuise riskiväärtuse alusel usaldusvahemikus 99 % tehingu sooritamise hetkel, on suurem kui 20 %.

finantstoote üldrisk, mida mõõdetakse selle igakuise riskiväärtuse alusel usaldusvahemikus 99 % tehingu sooritamise hetkel, on suurem kui 20 %.

3.
     
  EBA, EIOPA ja ESMA. Euroopa järelevalveasutused töötavad välja lõikes 2 osutatud tingimuste kohta suunised.

3.

EBA, EIOPA ja ESMA. Euroopa järelevalveasutused töötavad välja lõikes 2 osutatud tingimuste kohta suunised.

Euroopa järelevalveasutused esitavad need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile ... [6 kuud pärast käesoleva määruse ELTs avaldamist].

Euroopa järelevalveasutused esitavad need regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile ... [6 kuud pärast käesoleva määruse ELTs avaldamist].

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruste (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Komisjonile antakse volitused võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruste (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 9

Artikkel 9

Reklaamteade ▌investeerimistoote kohta ei tohi sisaldada avaldusi, mis oleks vastuolus põhiteabedokumendis esitatud teabega või vähendaks põhiteabedokumendi olulisust. Reklaamteadetes
  antakse teada
  , et põhiteabedokument
  on avaldatud pädeva asutuse ametlikul veebisaidil, ja esitatakse ka otselink
  .
  Soovi korral võidakse koostajale või investeerimistooteid müüvatele isikutele edastada tasuta paberkoopia.

antakse teada

on avaldatud pädeva asutuse ametlikul veebisaidil, ja esitatakse ka otselink

Soovi korral võidakse koostajale või investeerimistooteid müüvatele isikutele edastada tasuta paberkoopia.

Artikkel 10

Artikkel 10

1.   Investeerimistoote koostaja vaatab põhiteabedokumendis sisalduva teabe korrapäraselt läbi ning muudab
  dokumenti, kui läbivaatamine näitab, et vastavalt artiklile 8 on vaja teha olulisi muudatusi, eelkõige kui tootes on tehtud olulise tähtsusega muudatusi ning eriti seoses riskide hindamise või väärtuse loomisega investeeringute juhtimises ja asjaomase riski kujunemisega investeeringute juhtimises, ning teeb muudetud versiooni otsekohe kättesaadavaks. Selline muutmine hõlmab niisuguste investeerimistoote põhiteabedokumentides määratletud standardite kasutamist, mis näitavad muudatuste tegemise vajadust. See esitatakse selgelt, lühidalt ja arusaadavalt iga-aastase aruande kirjeldavas osas ning see hõlmab õiget ja õiglast kokkuvõtet investeeringuvarade tootlusest, kogusummast, kuludest, investeeringute juhtimise strateegiatest, väärtuse loomisest investeeringute juhtimises ja asjaomase riski kujunemisest investeeringute juhtimises, hõlmates standardeid, mis on määratletud investeerimistoote põhiteabedokumentides.

dokumenti, kui läbivaatamine näitab, et vastavalt artiklile 8 on vaja teha olulisi muudatusi, eelkõige kui tootes on tehtud olulise tähtsusega muudatusi ning eriti seoses riskide hindamise või väärtuse loomisega investeeringute juhtimises ja asjaomase riski kujunemisega investeeringute juhtimises, ning teeb muudetud versiooni otsekohe kättesaadavaks. Selline muutmine hõlmab niisuguste investeerimistoote põhiteabedokumentides määratletud standardite kasutamist, mis näitavad muudatuste tegemise vajadust. See esitatakse selgelt, lühidalt ja arusaadavalt iga-aastase aruande kirjeldavas osas ning see hõlmab õiget ja õiglast kokkuvõtet investeeringuvarade tootlusest, kogusummast, kuludest, investeeringute juhtimise strateegiatest, väärtuse loomisest investeeringute juhtimises ja asjaomase riski kujunemisest investeeringute juhtimises, hõlmates standardeid, mis on määratletud investeerimistoote põhiteabedokumentides.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad põhiteabedokumendis sisalduva teabe läbi vaatamiseks ja põhiteabedokumendi muutmiseks
  investeerimistoote olemust puudutavates küsimustes
  seoses järgmisega:

investeerimistoote olemust puudutavates küsimustes

| a) | põhiteabedokumendis sisalduva teabe läbivaatamise tingimused ja sagedus; |
| --- | --- |

a)

põhiteabedokumendis sisalduva teabe läbivaatamise tingimused ja sagedus;

| b) | põhiteabedokumendis sisalduva teabe läbivaatamise tingimused ja tingimused muudetud põhiteabedokumendi kohustuslikuks või vabatahtlikuks taasavaldamiseks
  ja taaslevitamiseks
  ; |
| --- | --- |

b)

põhiteabedokumendis sisalduva teabe läbivaatamise tingimused ja tingimused muudetud põhiteabedokumendi kohustuslikuks või vabatahtlikuks taasavaldamiseks
  ja taaslevitamiseks
  ;

ja taaslevitamiseks

| c) | eritingimused, mille kohaselt tuleb põhiteabedokumendis sisalduv teave läbi vaadata või põhiteabedokumenti muuta, kui investeerimistoode ei ole jaeinvestoritele pidevalt kättesaadav; |
| --- | --- |

c)

eritingimused, mille kohaselt tuleb põhiteabedokumendis sisalduv teave läbi vaadata või põhiteabedokumenti muuta, kui investeerimistoode ei ole jaeinvestoritele pidevalt kättesaadav;

| d) | toote enda või turutingimustega seotud
  asjaolud, mille korral tuleb jaeinvestoreid teavitada nende ostetud investeerimistoote põhiteabedokumendi muutmisest. |
| --- | --- |

d)

toote enda või turutingimustega seotud
  asjaolud, mille korral tuleb jaeinvestoreid teavitada nende ostetud investeerimistoote põhiteabedokumendi muutmisest.

toote enda või turutingimustega seotud

Artikkel 11

Artikkel 11

1.   
  Investorile esitatav põhiteave on lepingueelne teave. Seetõttu peab see olema tõene ja selge ega või olla eksitav. Selles esitatakse põhiteave ja see peab olema kooskõlas võimalike muude siduvate lepingudokumentidega, pakkumisdokumentide asjaomaste osadega ning investeerimistoote tingimustega.
  Kui investeerimistoote koostaja on koostanud põhiteabedokumendi, mis ei vasta
  käesoleva määruse
  nõuetele, ning jaeinvestor on investeerimisotsust tehes sellisest dokumendist lähtunud, võib jaeinvestor nõuda investeerimistoote koostajalt hüvitust jaeinvestorile põhiteabedokumendi kasutamisest tuleneva mis tahes kahju eest
  ning teataval juhul investeerimistoote tagastada ja kahjude eest hüvitust saada
  .
  Kui investeerimistoote müüja on koostanud põhiteabedokumendile lisa, mis ei vasta käesoleva määruse nõuetele, ning jaeinvestor on investeerimisotsust tehes sellisest lisast lähtunud, võib jaeinvestor nõuda investeerimistoote müüjalt hüvitust jaeinvestorile lisa kasutamisest tuleneva mis tahes kahju eest ning teataval juhul investeerimistoote tagastada ja kahjude eest hüvitust saada.

Investorile esitatav põhiteave on lepingueelne teave. Seetõttu peab see olema tõene ja selge ega või olla eksitav. Selles esitatakse põhiteave ja see peab olema kooskõlas võimalike muude siduvate lepingudokumentidega, pakkumisdokumentide asjaomaste osadega ning investeerimistoote tingimustega.

käesoleva määruse

ning teataval juhul investeerimistoote tagastada ja kahjude eest hüvitust saada

Kui investeerimistoote müüja on koostanud põhiteabedokumendile lisa, mis ei vasta käesoleva määruse nõuetele, ning jaeinvestor on investeerimisotsust tehes sellisest lisast lähtunud, võib jaeinvestor nõuda investeerimistoote müüjalt hüvitust jaeinvestorile lisa kasutamisest tuleneva mis tahes kahju eest ning teataval juhul investeerimistoote tagastada ja kahjude eest hüvitust saada.

2.   Kui jaeinvestor tõendab
  saadud
  kahju
  ja seda, et põhiteabedokumendis sisalduv teatav teave oli eksitav
  , peab investeerimistoote koostaja
  või investeerimistoodete müüja
  tõendama, et põhiteabedokument on koostatud käesoleva määruse artiklite 6, 7 ja 8 kohaselt.
  Investeerimistoote koostaja tsiviilvastutus tekib sellistel juhtudel põhiteabedokumendi, sh selle võimalike tõlgete põhjal.

saadud

ja seda, et põhiteabedokumendis sisalduv teatav teave oli eksitav

või investeerimistoodete müüja

Investeerimistoote koostaja tsiviilvastutus tekib sellistel juhtudel põhiteabedokumendi, sh selle võimalike tõlgete põhjal.

3.   
  Investeerimistoote koostaja kannab tsiviilvastutust, kui jaeinvestor saab kahju seetõttu, et tugines põhiteabedokumendile, mis ei vastanud lõike 1 või 2 nõuetele. Nimetatud vastutust ei piirata ega välistata lepingutingimustega või pädeva asutuse otsusega.

Investeerimistoote koostaja kannab tsiviilvastutust, kui jaeinvestor saab kahju seetõttu, et tugines põhiteabedokumendile, mis ei vastanud lõike 1 või 2 nõuetele. Nimetatud vastutust ei piirata ega välistata lepingutingimustega või pädeva asutuse otsusega.

III JAOTIS

III JAOTIS

PÕHITEABEDOKUMENDI ESITAMINE

PÕHITEABEDOKUMENDI ESITAMINE

Artikkel 12

Artikkel 12

1.   Isik, kes müüb jaeinvestoritele investeerimistoodet, esitab neile
  viivitamata ja
  aegsasti enne investeerimistootega seotud
  mis tahes kohustuse võtmist
  põhiteabedokumendi
  , mille on koostanud investeerimistoote koostaja
  .
  Kui kliendile investeerimistoodet soovitatakse, esitatakse talle põhiteabedokument kohe.

viivitamata ja

mis tahes kohustuse võtmist

, mille on koostanud investeerimistoote koostaja

Kui kliendile investeerimistoodet soovitatakse, esitatakse talle põhiteabedokument kohe.

1a.
     
  Enne põhiteabedokumendi esitamist jaeinvestorile peab isik selleks investeerimistoote koostajalt kirjaliku loa saama. Toote koostaja võib anda loa määramata pikkusega või kindlaks ajavahemikuks või teatavate tingimuste täitmisel. Kui mõni seatud tingimustest on täitmata, tähendab see seda, et käesoleva lõike kohast luba ei anta.

1a.

Enne põhiteabedokumendi esitamist jaeinvestorile peab isik selleks investeerimistoote koostajalt kirjaliku loa saama. Toote koostaja võib anda loa määramata pikkusega või kindlaks ajavahemikuks või teatavate tingimuste täitmisel. Kui mõni seatud tingimustest on täitmata, tähendab see seda, et käesoleva lõike kohast luba ei anta.

1b
  .   
  Jaeinvestor kinnitab kirjalikult või elektrooniliselt, et ta on põhiteabedokumendi kätte saanud.

1b

Jaeinvestor kinnitab kirjalikult või elektrooniliselt, et ta on põhiteabedokumendi kätte saanud.

2.   Erandina lõikest 1
  ja tingimusel, et artikli 13 lõikes 5 ei ole sätestatud teisiti, annab
  investeerimistoote müüja
  jaeinvestorile enne
  tehingu sõlmimist
  andmed põhiteabedokumenti sisaldava ametliku veebisaidi kohta
  , kui:

ja tingimusel, et artikli 13 lõikes 5 ei ole sätestatud teisiti, annab

jaeinvestorile enne

andmed põhiteabedokumenti sisaldava ametliku veebisaidi kohta

| a) | jaeinvestor on otsustanud kasutada lepingu sõlmimisel sidevahendeid, mille puhul; |
| --- | --- |

a)

jaeinvestor on otsustanud kasutada lepingu sõlmimisel sidevahendeid, mille puhul;

| b) | põhiteabedokumendi esitamine kooskõlas lõikega 1 ei ole võimalik; ▌ |
| --- | --- |

b)

põhiteabedokumendi esitamine kooskõlas lõikega 1 ei ole võimalik; ▌

| ba) | jaeinvestor soovib põhiteabedokumenti saada kohe pärast tehingu sooritamist, selle asemel et tehing dokumendi saamist oodates edasi lükata
  .
  Investeerimistoote müüja või investeerimistoote kohta nõu andev isik ei paku seda võimalust välja enne, kui jaeinvestor avaldab selle kohta soovi; |
| --- | --- |

ba)

ba)

jaeinvestor soovib põhiteabedokumenti saada kohe pärast tehingu sooritamist, selle asemel et tehing dokumendi saamist oodates edasi lükata
  .
  Investeerimistoote müüja või investeerimistoote kohta nõu andev isik ei paku seda võimalust välja enne, kui jaeinvestor avaldab selle kohta soovi;

jaeinvestor soovib põhiteabedokumenti saada kohe pärast tehingu sooritamist, selle asemel et tehing dokumendi saamist oodates edasi lükata

Investeerimistoote müüja või investeerimistoote kohta nõu andev isik ei paku seda võimalust välja enne, kui jaeinvestor avaldab selle kohta soovi;

| c) | investeerimistoote müüja on jaeinvestorit sellest asjaolust teavitanud. |
| --- | --- |

c)

investeerimistoote müüja on jaeinvestorit sellest asjaolust teavitanud.

3.   Kui sama investeerimistoote suhtes sõlmitakse jaeinvestori nimel järjestikused tehingud kooskõlas juhistega, mis kõnealune jaeinvestor on investeerimistoote müüjale enne esimest tehingut andnud, kohaldatakse 1. lõike kohast põhiteabedokumendi esitamise kohustust ainult esimese tehingu suhtes
  , välja arvatud juhul, kui põhiteabedokumenti on pärast esimest tehingut ajakohastatud või on kättesaadav uus aastaaruanne
  .

, välja arvatud juhul, kui põhiteabedokumenti on pärast esimest tehingut ajakohastatud või on kättesaadav uus aastaaruanne

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakte, millega täpsustatakse:

| a) | tingimused põhiteabedokumendi aegsasti esitamise nõude täitmiseks kooskõlas lõikega 1; |
| --- | --- |

a)

tingimused põhiteabedokumendi aegsasti esitamise nõude täitmiseks kooskõlas lõikega 1;

| b) | meetod ja tähtaeg põhiteabedokumendi esitamiseks kooskõlas lõikega 2. |
| --- | --- |

b)

meetod ja tähtaeg põhiteabedokumendi esitamiseks kooskõlas lõikega 2.

Artikkel 13

Artikkel 13

1.   Investeerimistoote müüja esitab põhiteabedokumendi jaeinvestorile tasuta
  ja enne temaga siduva lepingu sõlmimist
  .
  Kui antakse personaalselt investeerimissoovitusi või osutatakse vahendusteenust, esitatakse tasuta paberkoopia.

ja enne temaga siduva lepingu sõlmimist

Kui antakse personaalselt investeerimissoovitusi või osutatakse vahendusteenust, esitatakse tasuta paberkoopia.

2.   
  Investeerimistoote müüja, vahendaja või investeerimistoote kohta nõu andev isik
  esitab põhiteabedokumendi jaeinvestoritele ühel järgmistest andmekandjatest,
  mida jaeinvestor peab saama ka tegelikult kasutada
  :

Investeerimistoote müüja, vahendaja või investeerimistoote kohta nõu andev isik

mida jaeinvestor peab saama ka tegelikult kasutada

| a) | paberil; |
| --- | --- |

a)

paberil;

| b) | mõnel muul püsival andmekandjal kui paber, kui lõikes 4 sätestatud tingimused on täidetud; või |
| --- | --- |

b)

mõnel muul püsival andmekandjal kui paber, kui lõikes 4 sätestatud tingimused on täidetud; või

| c) | veebisaidi kaudu, kui lõikes 5 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

c)

veebisaidi kaudu, kui lõikes 5 sätestatud tingimused on täidetud.

3.   Kui põhiteabedokument esitatakse muul püsival andmekandjal kui paber või veebisaidi kaudu, esitatakse jaeinvestoritele nende soovi korral ka tasuta paberkoopia.

4.   Põhiteabedokumendi võib esitada mõnel muul püsival andmekandjal kui paber, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | sellise püsiva andmekandja kasutamine on investeerimistoote müüja
  , vahendaja või investeerimistoote kohta nõu andva isiku
  ja jaeinvestori vahelises äritegevuses asjakohane ning |
| --- | --- |

a)

sellise püsiva andmekandja kasutamine on investeerimistoote müüja
  , vahendaja või investeerimistoote kohta nõu andva isiku
  ja jaeinvestori vahelises äritegevuses asjakohane ning

, vahendaja või investeerimistoote kohta nõu andva isiku

| b) | jaeinvestorile on antud võimalus valida, kas ta soovib teavet paberil või asjaomasel muul püsival andmekandjal, ja ta on valinud muu andmekandja. |
| --- | --- |

b)

jaeinvestorile on antud võimalus valida, kas ta soovib teavet paberil või asjaomasel muul püsival andmekandjal, ja ta on valinud muu andmekandja.

5.   Põhiteabedokumendi võib esitada veebisaidi kaudu, kui põhiteabedokument on adresseeritud jaeinvestorile isiklikult või kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | põhiteabedokumendi esitamine veebisaidi kaudu on investeerimistoote müüja
  või vahendaja või investeerimistoote kohta nõua andva isiku
  ja jaeinvestori vahelises äritegevuses asjakohane; |
| --- | --- |

a)

põhiteabedokumendi esitamine veebisaidi kaudu on investeerimistoote müüja
  või vahendaja või investeerimistoote kohta nõua andva isiku
  ja jaeinvestori vahelises äritegevuses asjakohane;

või vahendaja või investeerimistoote kohta nõua andva isiku

| b) | jaeinvestor on nõustunud põhiteabedokumendi esitamisega veebisaidi kaudu; |
| --- | --- |

b)

jaeinvestor on nõustunud põhiteabedokumendi esitamisega veebisaidi kaudu;

| c) | jaeinvestorit on elektrooniliselt teavitatud veebisaidi aadressist ja kohast veebisaidil, kust põhiteabele juurde pääseb; |
| --- | --- |

c)

jaeinvestorit on elektrooniliselt teavitatud veebisaidi aadressist ja kohast veebisaidil, kust põhiteabele juurde pääseb;

| d) | kui põhiteabedokumenti on artikli 10 kohaselt muudetud,
  esitatakse
  jaeinvestorile
  ka kõige viimane versioon
  ;
  jaeinvestori taotlusel esitatakse talle ka varasemad versioonid; |
| --- | --- |

d)

kui põhiteabedokumenti on artikli 10 kohaselt muudetud,
  esitatakse
  jaeinvestorile
  ka kõige viimane versioon
  ;
  jaeinvestori taotlusel esitatakse talle ka varasemad versioonid;

esitatakse

ka kõige viimane versioon

jaeinvestori taotlusel esitatakse talle ka varasemad versioonid;

| e) | tagatakse, et põhiteabedokument jääb veebisaidil ligipääsetavaks sellise ajavahemiku jooksul, kui jaeinvestoril võib olla põhjendatud vajadus sellega tutvumiseks. |
| --- | --- |

e)

tagatakse, et põhiteabedokument jääb veebisaidil ligipääsetavaks sellise ajavahemiku jooksul, kui jaeinvestoril võib olla põhjendatud vajadus sellega tutvumiseks.

6.   Lõigete 4 ja 5 kohaldamisel loetakse põhiteabe esitamist muul püsival andmekandjal kui paberil või veebisaidi kaudu investeerimistoote müüja ja jaeinvestori vahelises äritegevuses asjakohaseks, kui saab tõendada, et jaeinvestoril on olemas pidev juurdepääs internetile. Sellise tõendina käsitatakse seda, kui jaeinvestor annab kõnealuse äritegevuse läbiviimiseks oma e-posti aadressi.

IIa PEATÜKK

IIa PEATÜKK

TOODETESSE SEKKUMINE

TOODETESSE SEKKUMINE

Artikkel 13a

Artikkel 13a

ESAde õigus sekkuda

ESAde õigus sekkuda

1.
     
  Kooskõlas määruste (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 2 jälgivad ESAd liidus turustatavaid, levitatavaid ja müüdavaid investeerimistooteid ja finantsinstrumente. ESAd võivad enne seda, kui uusi investeerimistooteid või finantsinstrumente hakatakse liidus turustama, levitama või müüma, neid koostöös pädevate asutustega kontrollida.

1.

Kooskõlas määruste (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 2 jälgivad ESAd liidus turustatavaid, levitatavaid ja müüdavaid investeerimistooteid ja finantsinstrumente. ESAd võivad enne seda, kui uusi investeerimistooteid või finantsinstrumente hakatakse liidus turustama, levitama või müüma, neid koostöös pädevate asutustega kontrollida.

2.
     
  Kooskõlas määruste (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 5 võib ESA, kui ta on põhjendatult veendunud, et käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 nimetatud tingimused on täidetud, investeerimistoodete või finantsinstrumentide liidus turustamise, levitamise või müümise ajutiselt keelata või seda piirata.

2.

Kooskõlas määruste (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010 artikli 9 lõikega 5 võib ESA, kui ta on põhjendatult veendunud, et käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 nimetatud tingimused on täidetud, investeerimistoodete või finantsinstrumentide liidus turustamise, levitamise või müümise ajutiselt keelata või seda piirata.

ESAd võivad täpsustada, millistel tingimustel tuleb keeldu või piirangut kohaldada ja millistel tingimustel kehtestatakse keelu või piirangu suhtes erandid.

ESAd võivad täpsustada, millistel tingimustel tuleb keeldu või piirangut kohaldada ja millistel tingimustel kehtestatakse keelu või piirangu suhtes erandid.

3.
     
  ESA teeb lõike 2 kohase otsuse ainult siis, kui kõik alljärgnevad tingimused on täidetud:

3.

ESA teeb lõike 2 kohase otsuse ainult siis, kui kõik alljärgnevad tingimused on täidetud:

| a) | kavandatav meede maandab tõsist ohtu jaeinvestorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele; |
| --- | --- |

a)

a)

kavandatav meede maandab tõsist ohtu jaeinvestorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele;

kavandatav meede maandab tõsist ohtu jaeinvestorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele;

| b) | vastava investeerimistoote, finantsinstrumendi või tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguse regulatiivsed nõuded ei maanda seda ohtu; |
| --- | --- |

b)

b)

vastava investeerimistoote, finantsinstrumendi või tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguse regulatiivsed nõuded ei maanda seda ohtu;

vastava investeerimistoote, finantsinstrumendi või tegevuse suhtes kohaldatavad liidu õiguse regulatiivsed nõuded ei maanda seda ohtu;

| c) | pädev(ad) asutus(ed) ei ole võtnud selle ohu kõrvaldamiseks meetmeid või võetud meetmed ei maanda seda ohtu piisavalt. |
| --- | --- |

c)

c)

pädev(ad) asutus(ed) ei ole võtnud selle ohu kõrvaldamiseks meetmeid või võetud meetmed ei maanda seda ohtu piisavalt.

pädev(ad) asutus(ed) ei ole võtnud selle ohu kõrvaldamiseks meetmeid või võetud meetmed ei maanda seda ohtu piisavalt.

Kui esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud, võib ESA kehtestada lõikes 2 nimetatud keelu või piirangu.

Kui esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud, võib ESA kehtestada lõikes 2 nimetatud keelu või piirangu.

4.
     
  Meetme võtmisel vastavalt käesolevale artiklile võtab ESA arvesse ulatust, mil määral see meede:

4.

Meetme võtmisel vastavalt käesolevale artiklile võtab ESA arvesse ulatust, mil määral see meede:

| a) | ei kahjusta meetme kasulikkusega võrreldes ebaproportsionaalsel määral finantsturgude tõhusust ega jaeinvestoreid; ega |
| --- | --- |

a)

a)

ei kahjusta meetme kasulikkusega võrreldes ebaproportsionaalsel määral finantsturgude tõhusust ega jaeinvestoreid; ega

ei kahjusta meetme kasulikkusega võrreldes ebaproportsionaalsel määral finantsturgude tõhusust ega jaeinvestoreid; ega

| b) | põhjusta õigusnormide erinevuste ärakasutamise ohtu.



  Juhul kui pädev(ad) asutus(ed) on võtnud meetme vastavalt artiklile 13b, võib ESA võtta lõikes 2 nimetatud mis tahes meetme, ilma et ta peaks esitama artiklis 13c sätestatud arvamuse. |
| --- | --- |

b)

b)

põhjusta õigusnormide erinevuste ärakasutamise ohtu.

põhjusta õigusnormide erinevuste ärakasutamise ohtu.

Juhul kui pädev(ad) asutus(ed) on võtnud meetme vastavalt artiklile 13b, võib ESA võtta lõikes 2 nimetatud mis tahes meetme, ilma et ta peaks esitama artiklis 13c sätestatud arvamuse.

5.
     
  Enne kui ESA otsustab käesoleva artikli kohase meetme võtta, teavitab ta kavandatavast meetmest pädevaid asutusi.

5.

Enne kui ESA otsustab käesoleva artikli kohase meetme võtta, teavitab ta kavandatavast meetmest pädevaid asutusi.

6.
     
  Enne lõike 2 kohase otsuse tegemist teatab ESA oma kavatsusest keelata mingi investeerimistoode või finantsinstrument või piirata selle kasutamist, juhul kui asjaomase investeerimistoote või finantsinstrumendi omadusi kindlaks tähtajaks teataval kindlal viisil ei muudeta.

6.

Enne lõike 2 kohase otsuse tegemist teatab ESA oma kavatsusest keelata mingi investeerimistoode või finantsinstrument või piirata selle kasutamist, juhul kui asjaomase investeerimistoote või finantsinstrumendi omadusi kindlaks tähtajaks teataval kindlal viisil ei muudeta.

7.
     
  Iga ESA avaldab oma veebisaidil teate iga otsuse kohta, mis käsitleb käesoleva artikli kohaste meetmete võtmist. Teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad ning näidatakse, millise aja möödumisel teate avaldamisest meetmed jõustuvad. Keeld või piirang kehtib ainult meetmete jõustumise järgsete tegevuste suhtes.

7.

Iga ESA avaldab oma veebisaidil teate iga otsuse kohta, mis käsitleb käesoleva artikli kohaste meetmete võtmist. Teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad ning näidatakse, millise aja möödumisel teate avaldamisest meetmed jõustuvad. Keeld või piirang kehtib ainult meetmete jõustumise järgsete tegevuste suhtes.

8.
     
  Asjaomane ESA vaatab vastavalt lõikele 2 kohaldatud keelu või piirangu läbi asjakohaste ajavahemike tagant, kuid vähemalt kord kolme kuu jooksul. Keeld või piirang aegub, kui seda nimetatud kolmekuulise tähtaja möödudes ei pikendata.

8.

Asjaomane ESA vaatab vastavalt lõikele 2 kohaldatud keelu või piirangu läbi asjakohaste ajavahemike tagant, kuid vähemalt kord kolme kuu jooksul. Keeld või piirang aegub, kui seda nimetatud kolmekuulise tähtaja möödudes ei pikendata.

9.
     
  ESAde poolt käesoleva artikli alusel võetud meede on ülimuslik pädeva asutuse poolt võetud mis tahes varasema meetme suhtes.

9.

ESAde poolt käesoleva artikli alusel võetud meede on ülimuslik pädeva asutuse poolt võetud mis tahes varasema meetme suhtes.

10.
     
  Komisjon võtab vastavalt artiklile 23 vastu delegeeritud õigusaktid, milles täpsustatakse kriteeriumid ja tegurid, millega ESAd peavad arvestama, kui nad määravad kindlaks, millal tekib lõike 3 punktis a nimetatud oht jaeinvestorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele. Nimetatud delegeeritud õigusaktidega tagatakse, et ESAd saavad vajaduse korral toimida ennetavalt ega pea enne meetmete võtmist ära ootama, kuni investeerimistoodet või finantsinstrumenti hakatakse turustama, levitama või müüma või kuni tegevusviisi või tava hakatakse rakendama.

10.

Komisjon võtab vastavalt artiklile 23 vastu delegeeritud õigusaktid, milles täpsustatakse kriteeriumid ja tegurid, millega ESAd peavad arvestama, kui nad määravad kindlaks, millal tekib lõike 3 punktis a nimetatud oht jaeinvestorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele. Nimetatud delegeeritud õigusaktidega tagatakse, et ESAd saavad vajaduse korral toimida ennetavalt ega pea enne meetmete võtmist ära ootama, kuni investeerimistoodet või finantsinstrumenti hakatakse turustama, levitama või müüma või kuni tegevusviisi või tava hakatakse rakendama.

Artikkel 13b

Artikkel 13b

Toodetesse sekkumine pädevate asutuste poolt

Toodetesse sekkumine pädevate asutuste poolt

1.
     
  Investeerimistoote koostajad edastavad investeerimistoote põhiteabedokumendi pädevale asutusele, kes reguleerib kõnealust toodet liikmesriigis, kus seda turustatakse, levitatakse või müüakse.

1.

Investeerimistoote koostajad edastavad investeerimistoote põhiteabedokumendi pädevale asutusele, kes reguleerib kõnealust toodet liikmesriigis, kus seda turustatakse, levitatakse või müüakse.

2.
     
  Investeerimistoote koostajad edastavad pädevale asutusele, kes reguleerib kõnealust toodet liikmesriigis, kus seda turustatakse, levitatakse või müüakse, sellised põhiteabedokumendi muudatused, mis on ESA(de) määratluse kohaselt olulised.

2.

Investeerimistoote koostajad edastavad pädevale asutusele, kes reguleerib kõnealust toodet liikmesriigis, kus seda turustatakse, levitatakse või müüakse, sellised põhiteabedokumendi muudatused, mis on ESA(de) määratluse kohaselt olulised.

3.
     
  Pädev asutus võib enne investeerimistoote turustamist, levitamist või müümist tagada põhiteabedokumendi sisu vastavuse käesoleva määruse II peatüki sätetele.

3.

Pädev asutus võib enne investeerimistoote turustamist, levitamist või müümist tagada põhiteabedokumendi sisu vastavuse käesoleva määruse II peatüki sätetele.

4.
     
  Pädev asutus võib uusi investeerimistooteid või finantsinstrumente enne liikmesriigis või liikmesriigist turustamist, levitamist või müümist kontrollida.

4.

Pädev asutus võib uusi investeerimistooteid või finantsinstrumente enne liikmesriigis või liikmesriigist turustamist, levitamist või müümist kontrollida.

5.
     
  Pädev asutus võib keelata või piirata liikmesriigis või liikmesriigist toimuvat:

5.

Pädev asutus võib keelata või piirata liikmesriigis või liikmesriigist toimuvat:

| (a) | investeerimistoodete või finantsinstrumentide turustamist, levitamist või müümist; |
| --- | --- |

(a)

(a)

investeerimistoodete või finantsinstrumentide turustamist, levitamist või müümist;

investeerimistoodete või finantsinstrumentide turustamist, levitamist või müümist;

| (b) | teatud liiki finantstegevust või -tava. |
| --- | --- |

(b)

(b)

teatud liiki finantstegevust või -tava.

teatud liiki finantstegevust või -tava.

6.
     
  Pädev asutus võib võtta lõikes 6 nimetatud meetme, kui ta on põhjendatult veendunud, et:

6.

Pädev asutus võib võtta lõikes 6 nimetatud meetme, kui ta on põhjendatult veendunud, et:

| a) | investeerimistoode, finantsinstrument või tegevus või tava tekitab märkimisväärseid probleeme seoses investorite kaitsega või kujutab endast tõsist ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele ühes või mitmes liikmesriigis, sealhulgas investeerimistoote või finantsinstrumendiga seotud turustamise, levitamise, tasustamise või hüvede pakkumise kaudu; |
| --- | --- |

a)

a)

investeerimistoode, finantsinstrument või tegevus või tava tekitab märkimisväärseid probleeme seoses investorite kaitsega või kujutab endast tõsist ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele ühes või mitmes liikmesriigis, sealhulgas investeerimistoote või finantsinstrumendiga seotud turustamise, levitamise, tasustamise või hüvede pakkumise kaudu;

investeerimistoode, finantsinstrument või tegevus või tava tekitab märkimisväärseid probleeme seoses investorite kaitsega või kujutab endast tõsist ohtu finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele ühes või mitmes liikmesriigis, sealhulgas investeerimistoote või finantsinstrumendiga seotud turustamise, levitamise, tasustamise või hüvede pakkumise kaudu;

| b) | tuletistootel on kahjulik mõju hindade kujunemise mehhanismile alusvara turul; |
| --- | --- |

b)

b)

tuletistootel on kahjulik mõju hindade kujunemise mehhanismile alusvara turul;

tuletistootel on kahjulik mõju hindade kujunemise mehhanismile alusvara turul;

| c) | olemasolevad vastava investeerimistoote, finantsinstrumendi või tegevuse või tava suhtes kohaldatavad liidu õiguse reguleerivad nõuded ei maanda punktis a osutatud riske piisavalt ning seda probleemi ei aitaks paremini lahendada kehtivate nõuete täitmise tõhusam järelevalve ega jõustamine; |
| --- | --- |

c)

c)

olemasolevad vastava investeerimistoote, finantsinstrumendi või tegevuse või tava suhtes kohaldatavad liidu õiguse reguleerivad nõuded ei maanda punktis a osutatud riske piisavalt ning seda probleemi ei aitaks paremini lahendada kehtivate nõuete täitmise tõhusam järelevalve ega jõustamine;

olemasolevad vastava investeerimistoote, finantsinstrumendi või tegevuse või tava suhtes kohaldatavad liidu õiguse reguleerivad nõuded ei maanda punktis a osutatud riske piisavalt ning seda probleemi ei aitaks paremini lahendada kehtivate nõuete täitmise tõhusam järelevalve ega jõustamine;

| d) | meede on proportsionaalne, arvestades tuvastatud riskide laadi, asjaomaste jaeinvestorite või turuosaliste asjatundlikkust ning meetme tõenäolist mõju jaeinvestoritele või turuosalistele, kes võivad kõnealust finantsinstrumenti omada, kasutada või selle pealt kasu teenida või tegelda kõnealuse tegevusega või selle pealt kasu teenida; |
| --- | --- |

d)

d)

meede on proportsionaalne, arvestades tuvastatud riskide laadi, asjaomaste jaeinvestorite või turuosaliste asjatundlikkust ning meetme tõenäolist mõju jaeinvestoritele või turuosalistele, kes võivad kõnealust finantsinstrumenti omada, kasutada või selle pealt kasu teenida või tegelda kõnealuse tegevusega või selle pealt kasu teenida;

meede on proportsionaalne, arvestades tuvastatud riskide laadi, asjaomaste jaeinvestorite või turuosaliste asjatundlikkust ning meetme tõenäolist mõju jaeinvestoritele või turuosalistele, kes võivad kõnealust finantsinstrumenti omada, kasutada või selle pealt kasu teenida või tegelda kõnealuse tegevusega või selle pealt kasu teenida;

| e) | pädev asutus on nõuetekohaselt konsulteerinud pädevate asutustega teistest liikmesriikidest, kellele meede võib olulist mõju avaldada, ning |
| --- | --- |

e)

e)

pädev asutus on nõuetekohaselt konsulteerinud pädevate asutustega teistest liikmesriikidest, kellele meede võib olulist mõju avaldada, ning

pädev asutus on nõuetekohaselt konsulteerinud pädevate asutustega teistest liikmesriikidest, kellele meede võib olulist mõju avaldada, ning

| f) | meede ei mõju diskrimineerivalt mõnest teisest liikmesriigist pakutavate teenuste või tegevuste suhtes. |
| --- | --- |

f)

f)

meede ei mõju diskrimineerivalt mõnest teisest liikmesriigist pakutavate teenuste või tegevuste suhtes.

meede ei mõju diskrimineerivalt mõnest teisest liikmesriigist pakutavate teenuste või tegevuste suhtes.

Kui esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud, võib pädev asutus kehtestada asjaomases liikmesriigis või sellest liikmesriigist turustatavale, levitatavale või müüdavale investeerimistootele või finantsinstrumendile keelu või piirangu.

Kui esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud, võib pädev asutus kehtestada asjaomases liikmesriigis või sellest liikmesriigist turustatavale, levitatavale või müüdavale investeerimistootele või finantsinstrumendile keelu või piirangu.

Keeldu või piirangut või sellega seotud erandeid võib kohaldada pädeva asutuse poolt kindlaks määratud asjaoludel.

Keeldu või piirangut või sellega seotud erandeid võib kohaldada pädeva asutuse poolt kindlaks määratud asjaoludel.

7.
     
  Enne lõike 5 kohase keelu või piirangu kehtestamist annab pädev asutus teada, et ta kavatseb mingi investeerimistoote või finantsinstrumendi keelata või selle kasutamist piirata, välja arvatud juhul, kui asjaomase investeerimistoote või finantsinstrumendi omadusi kindlaks tähtajaks teataval kindlal viisil muudetakse.

7.

Enne lõike 5 kohase keelu või piirangu kehtestamist annab pädev asutus teada, et ta kavatseb mingi investeerimistoote või finantsinstrumendi keelata või selle kasutamist piirata, välja arvatud juhul, kui asjaomase investeerimistoote või finantsinstrumendi omadusi kindlaks tähtajaks teataval kindlal viisil muudetakse.

8.
     
  Pädev asutus võib kehtestada käesoleva artikli alusel keelu või piirangu üksnes juhul, kui ta on teavitanud kõiki teisi asjaomaseid pädevaid asutusi ja ESAsid kirjalikult või muul asutuste vahel kokku lepitud viisil vähemalt üks kuu enne meetme võtmist järgmistest üksikasjadest:

8.

Pädev asutus võib kehtestada käesoleva artikli alusel keelu või piirangu üksnes juhul, kui ta on teavitanud kõiki teisi asjaomaseid pädevaid asutusi ja ESAsid kirjalikult või muul asutuste vahel kokku lepitud viisil vähemalt üks kuu enne meetme võtmist järgmistest üksikasjadest:

| a) | finantsinstrument, tegevus või tava, mille suhtes kavatsetakse meede võtta; |
| --- | --- |

a)

a)

finantsinstrument, tegevus või tava, mille suhtes kavatsetakse meede võtta;

finantsinstrument, tegevus või tava, mille suhtes kavatsetakse meede võtta;

| b) | kavandatud keelu või piirangu täpne laad ning kavandatav jõustumisaeg; ning |
| --- | --- |

b)

b)

kavandatud keelu või piirangu täpne laad ning kavandatav jõustumisaeg; ning

kavandatud keelu või piirangu täpne laad ning kavandatav jõustumisaeg; ning

| c) | tõendid, mille põhjal ta on otsuse teinud ja mille põhjal ta on veendunud, et kõik lõikes 6 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

c)

c)

tõendid, mille põhjal ta on otsuse teinud ja mille põhjal ta on veendunud, et kõik lõikes 6 sätestatud tingimused on täidetud.

tõendid, mille põhjal ta on otsuse teinud ja mille põhjal ta on veendunud, et kõik lõikes 6 sätestatud tingimused on täidetud.

9.
     
  Kui lõike 3 punkti e kohane konsultatsioonideks ette nähtud aeg ja lõikes 8 ette nähtud ühekuuline etteteatamisaeg võiks tekitada tarbijaile pöördumatut kahju, võib pädev asutus käesoleva artikli alusel meetmeid võtta ajutiselt ja mitte enam kui kolmeks kuuks. Sellisel juhul teavitab pädev asutus võetud meetmetest viivitamata kõiki teisi pädevaid asutusi ja ESAsid.

9.

Kui lõike 3 punkti e kohane konsultatsioonideks ette nähtud aeg ja lõikes 8 ette nähtud ühekuuline etteteatamisaeg võiks tekitada tarbijaile pöördumatut kahju, võib pädev asutus käesoleva artikli alusel meetmeid võtta ajutiselt ja mitte enam kui kolmeks kuuks. Sellisel juhul teavitab pädev asutus võetud meetmetest viivitamata kõiki teisi pädevaid asutusi ja ESAsid.

10.
     
  Pädev asutus avaldab oma veebisaidil teated kõigist lõikes 5 nimetatud mis tahes keelu või piirangu kehtestamise otsustest. Teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad, ajavahemik, mille möödumisel pärast teate avaldamist meetmed jõustuvad, ning tõendid, mille alusel pädev asutus on veendunud, et kõik lõikes 6 sätestatud tingimused on täidetud. Keeldu või piirangut kohaldatakse ainult nende tegevuste suhtes, mis toimuvad pärast teate avaldamist.

10.

Pädev asutus avaldab oma veebisaidil teated kõigist lõikes 5 nimetatud mis tahes keelu või piirangu kehtestamise otsustest. Teates esitatakse keelu või piirangu üksikasjad, ajavahemik, mille möödumisel pärast teate avaldamist meetmed jõustuvad, ning tõendid, mille alusel pädev asutus on veendunud, et kõik lõikes 6 sätestatud tingimused on täidetud. Keeldu või piirangut kohaldatakse ainult nende tegevuste suhtes, mis toimuvad pärast teate avaldamist.

11.
     
  Pädev asutus tühistab keelu või piirangu, kui lõikes 6 sätestatud tingimusi ei saa enam kohaldada.

11.

Pädev asutus tühistab keelu või piirangu, kui lõikes 6 sätestatud tingimusi ei saa enam kohaldada.

12.
     
  Komisjon võtab vastavalt artiklile 23 vastu delegeeritud õigusaktid, milles täpsustatakse kriteeriumid ja tegurid, millega pädevad asutused peavad arvestama, kui nad määravad kindlaks, millal tekib lõike 3 punktis a nimetatud oht investorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.

12.

Komisjon võtab vastavalt artiklile 23 vastu delegeeritud õigusaktid, milles täpsustatakse kriteeriumid ja tegurid, millega pädevad asutused peavad arvestama, kui nad määravad kindlaks, millal tekib lõike 3 punktis a nimetatud oht investorite kaitsele või finantsturgude korrakohasele toimimisele ja usaldusväärsusele või liidu finantssüsteemi kui terviku või selle osa stabiilsusele.

Artikkel 13c

Artikkel 13c

ESAde koordineeriv roll

ESAde koordineeriv roll

1.
     
  Kõik ESA-d hõlbustavad ja koordineerivad pädevate asutuste poolt artikli 13b põhjal võetud meetmete rakendamist. Eelkõige tagavad kõik ESAd, et pädevate asutuste võetavad meetmed oleksid põhjendatud ja proportsionaalsed ning et pädevad asutused järgiksid vajaduse korral järjekindlat lähenemisviisi.

1.

Kõik ESA-d hõlbustavad ja koordineerivad pädevate asutuste poolt artikli 13b põhjal võetud meetmete rakendamist. Eelkõige tagavad kõik ESAd, et pädevate asutuste võetavad meetmed oleksid põhjendatud ja proportsionaalsed ning et pädevad asutused järgiksid vajaduse korral järjekindlat lähenemisviisi.

2.
     
  Kui ESA-le on laekunud artikli 13b kohane teade mis tahes meetme kohta, mida kavatsetakse selle artikli alusel rakendada, esitab ESA arvamuse selle kohta, kas vastav keeld või piirang on põhjendatud ja proportsionaalne. Juhul kui ESA leiab, et kõnealuse riski kõrvaldamiseks on tarvis, et meetmeid võtaksid ka teised pädevad asutused, toob ta ka selle oma arvamuses välja. Arvamus avaldatakse ESA veebisaidil.

2.

Kui ESA-le on laekunud artikli 13b kohane teade mis tahes meetme kohta, mida kavatsetakse selle artikli alusel rakendada, esitab ESA arvamuse selle kohta, kas vastav keeld või piirang on põhjendatud ja proportsionaalne. Juhul kui ESA leiab, et kõnealuse riski kõrvaldamiseks on tarvis, et meetmeid võtaksid ka teised pädevad asutused, toob ta ka selle oma arvamuses välja. Arvamus avaldatakse ESA veebisaidil.

3.
     
  Juhul kui pädev asutus kavatseb võtta või võtab meetmeid, mis on vastuolus lõike 2 kohaselt vastu võetud ESA arvamusega, või loobub ESA arvamusest hoolimata meetmete võtmisest, avaldab ta viivitamata oma veebisaidil vastava teate, selgitades põhjalikult, miks ta nii käitub.

3.

Juhul kui pädev asutus kavatseb võtta või võtab meetmeid, mis on vastuolus lõike 2 kohaselt vastu võetud ESA arvamusega, või loobub ESA arvamusest hoolimata meetmete võtmisest, avaldab ta viivitamata oma veebisaidil vastava teate, selgitades põhjalikult, miks ta nii käitub.

Artikkel 13d

Artikkel 13d

Kulude ja teenustasude avalikustamine

Kulude ja teenustasude avalikustamine

Investeerimistoote müüja esitab põhiteabedokumendist eraldi dokumendis järgmise teabe.

Investeerimistoote müüja esitab põhiteabedokumendist eraldi dokumendis järgmise teabe.

| 1. | Kõik artikli 8 lõike 2 punktis c nimetatud teenustasud tuleb kumuleeruvalt avalikustada. Kui need esinevad investeeringu alumises kihis, ei või neid uuesti investeeringu osaks liigitada. |
| --- | --- |

1.

1.

Kõik artikli 8 lõike 2 punktis c nimetatud teenustasud tuleb kumuleeruvalt avalikustada. Kui need esinevad investeeringu alumises kihis, ei või neid uuesti investeeringu osaks liigitada.

Kõik artikli 8 lõike 2 punktis c nimetatud teenustasud tuleb kumuleeruvalt avalikustada. Kui need esinevad investeeringu alumises kihis, ei või neid uuesti investeeringu osaks liigitada.

| 2. | Kui investor sellega eelnevalt ei nõustu, ei võeta investeerimisnõustamise tasu kindla suurusega protsendimäärana. Kui kindla suurusega protsendimääras kokku lepitakse, avaldab investeerimistoote müüja täielikult, mida see tähendab kogu investeeringuaja või investori nõutud ajavahemiku kestel. |
| --- | --- |

2.

2.

Kui investor sellega eelnevalt ei nõustu, ei võeta investeerimisnõustamise tasu kindla suurusega protsendimäärana. Kui kindla suurusega protsendimääras kokku lepitakse, avaldab investeerimistoote müüja täielikult, mida see tähendab kogu investeeringuaja või investori nõutud ajavahemiku kestel.

Kui investor sellega eelnevalt ei nõustu, ei võeta investeerimisnõustamise tasu kindla suurusega protsendimäärana. Kui kindla suurusega protsendimääras kokku lepitakse, avaldab investeerimistoote müüja täielikult, mida see tähendab kogu investeeringuaja või investori nõutud ajavahemiku kestel.

| 3. | Investeerimistoote müüja või investori nõustaja esitab investorile üksikasjalikult nõustamise kallal töötamiseks kulunud aja tundides või minutites ning oma tunnitasu (kui ei lepitud kokku lõikes 2 nimetatud kindla suurusega protsendimääras). |
| --- | --- |

3.

3.

Investeerimistoote müüja või investori nõustaja esitab investorile üksikasjalikult nõustamise kallal töötamiseks kulunud aja tundides või minutites ning oma tunnitasu (kui ei lepitud kokku lõikes 2 nimetatud kindla suurusega protsendimääras).

Investeerimistoote müüja või investori nõustaja esitab investorile üksikasjalikult nõustamise kallal töötamiseks kulunud aja tundides või minutites ning oma tunnitasu (kui ei lepitud kokku lõikes 2 nimetatud kindla suurusega protsendimääras).

Artikkel 13e

Artikkel 13e

Riskijuhtimine

Riskijuhtimine

1.
     
  Investeerimistoote koostaja kasutab sellist riskijuhtimismenetlust, mis lubab tal igal ajal investeerimistoote riskiprofiili kontrollida ja mõõta.

1.

Investeerimistoote koostaja kasutab sellist riskijuhtimismenetlust, mis lubab tal igal ajal investeerimistoote riskiprofiili kontrollida ja mõõta.

Ta järgib börsiväliste tuletisinstrumentide väärtuse täpse ja sõltumatu hindamise korda.

Ta järgib börsiväliste tuletisinstrumentide väärtuse täpse ja sõltumatu hindamise korda.

Investeerimistoote koostaja teatab oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele korrapäraselt tuletisinstrumentide liigid, iga tuletisinstrumendi puhul sellega seotud riskid, koguselised piirmäärad ning tuletisinstrumendiga tehtavate tehingutega seotud riskide hindamise meetodid.

Investeerimistoote koostaja teatab oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele korrapäraselt tuletisinstrumentide liigid, iga tuletisinstrumendi puhul sellega seotud riskid, koguselised piirmäärad ning tuletisinstrumendiga tehtavate tehingutega seotud riskide hindamise meetodid.

2.
     
  Investeerimistoote koostaja tagab, et investeerimistoote üldrisk seoses tuletisinstrumentidega ei ületa investeerimistoote koguväärtust.

2.

Investeerimistoote koostaja tagab, et investeerimistoote üldrisk seoses tuletisinstrumentidega ei ületa investeerimistoote koguväärtust.

Riski arvutamisel võetakse arvesse alusvara nüüdisväärtust, vastaspoole riski, turu tulevikusuundumusi ning positsioonide rahaks vahetamise ajavaru.

Riski arvutamisel võetakse arvesse alusvara nüüdisväärtust, vastaspoole riski, turu tulevikusuundumusi ning positsioonide rahaks vahetamise ajavaru.

Kui vabalt võõrandatavad väärtpaberid või rahaturuinstrumendid sisaldavad tuletisinstrumenti, võetakse tuletusinstrumenti käesoleva artikli nõuete täitmisel arvesse.

Kui vabalt võõrandatavad väärtpaberid või rahaturuinstrumendid sisaldavad tuletisinstrumenti, võetakse tuletusinstrumenti käesoleva artikli nõuete täitmisel arvesse.

3.
     
  Riskiväärtuse arvutamisel tuleb kasutada järgmisi parameetreid:

3.

Riskiväärtuse arvutamisel tuleb kasutada järgmisi parameetreid:

| a) | ühesuunaline usaldusvahemik 99 %; |
| --- | --- |

a)

a)

ühesuunaline usaldusvahemik 99 %;

ühesuunaline usaldusvahemik 99 %;

| b) | hoiuaeg üks kuu (20 tööpäeva); ning |
| --- | --- |

b)

b)

hoiuaeg üks kuu (20 tööpäeva); ning

hoiuaeg üks kuu (20 tööpäeva); ning

| c) | riskitegurite tegelik vaatlusperiood (ajalugu) vähemalt kolm aastat (750 tööpäeva), v.a juhul, kui hinnakõikumiste märkimisväärse kasvu tõttu (nt äärmuslike turutingimuste tõttu) on õigustatud lühema vaatlusperioodi kasutamine. |
| --- | --- |

c)

c)

riskitegurite tegelik vaatlusperiood (ajalugu) vähemalt kolm aastat (750 tööpäeva), v.a juhul, kui hinnakõikumiste märkimisväärse kasvu tõttu (nt äärmuslike turutingimuste tõttu) on õigustatud lühema vaatlusperioodi kasutamine.

riskitegurite tegelik vaatlusperiood (ajalugu) vähemalt kolm aastat (750 tööpäeva), v.a juhul, kui hinnakõikumiste märkimisväärse kasvu tõttu (nt äärmuslike turutingimuste tõttu) on õigustatud lühema vaatlusperioodi kasutamine.

4.
     
  ESAd töötavad välja regulatiivsete standardite eelnõu, et määrata kindlaks:

4.

ESAd töötavad välja regulatiivsete standardite eelnõu, et määrata kindlaks:

| a) | suunised jaeinvestoritele müüdavate investeerimistoodete riski mõõtmiseks ja üldriski arvutamiseks; |
| --- | --- |

a)

a)

suunised jaeinvestoritele müüdavate investeerimistoodete riski mõõtmiseks ja üldriski arvutamiseks;

suunised jaeinvestoritele müüdavate investeerimistoodete riski mõõtmiseks ja üldriski arvutamiseks;

| b) | finantsindekseid käsitlevad suunised. |
| --- | --- |

b)

b)

finantsindekseid käsitlevad suunised.

finantsindekseid käsitlevad suunised.

ESAd esitavad kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile [kuupäev].

ESAd esitavad kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile [kuupäev].

Komisjonile antakse volitused võtta esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid vastu määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Komisjonile antakse volitused võtta esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid vastu määruse (EL) nr 1093/2010, määruse (EL) nr 1094/2010 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 13f

Artikkel 13f

Tootlust puudutavad eeskirjad

Tootlust puudutavad eeskirjad

1.
     
  Investeerimistoote tootlus ei tohi:

1.

Investeerimistoote tootlus ei tohi:

| a) | hõlmata mitmeid eri sündmusi, mehhanisme või eri liiki varasid, et mitte tekitada väärtõlgendamise ohtu; |
| --- | --- |

a)

a)

hõlmata mitmeid eri sündmusi, mehhanisme või eri liiki varasid, et mitte tekitada väärtõlgendamise ohtu;

hõlmata mitmeid eri sündmusi, mehhanisme või eri liiki varasid, et mitte tekitada väärtõlgendamise ohtu;

| b) | sõltuda jaeinvestorile tundmatute sündmuste toimumisest (nt finantseerimisasutuse seadusjärgne kapitalimäär); või |
| --- | --- |

b)

b)

sõltuda jaeinvestorile tundmatute sündmuste toimumisest (nt finantseerimisasutuse seadusjärgne kapitalimäär); või

sõltuda jaeinvestorile tundmatute sündmuste toimumisest (nt finantseerimisasutuse seadusjärgne kapitalimäär); või

| c) | hõlmata jaeinvestorite käitumist mõjutavaid kombineerimiserisusi. |
| --- | --- |

c)

c)

hõlmata jaeinvestorite käitumist mõjutavaid kombineerimiserisusi.

hõlmata jaeinvestorite käitumist mõjutavaid kombineerimiserisusi.

2.
     
  ESAd koostavad suunised, milles antakse lõikes 1 osutatud tingimuste kohta täpsemad juhised.

2.

ESAd koostavad suunised, milles antakse lõikes 1 osutatud tingimuste kohta täpsemad juhised.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

KAEBUSED, HEASTAMINE JA KOOSTÖÖ

KAEBUSED, HEASTAMINE JA KOOSTÖÖ

Artikkel 14

Artikkel 14

Investeerimistoote koostaja
  ja investeerimistoote
  müüja kehtestavad asjakohased menetlused ja korra, millega tagatakse, et:

ja investeerimistoote

| a) | jaeinvestoritel on tõhus võimalus investeerimistoote koostaja vastu kaebust esitada ja tõhus õiguskaitse; |
| --- | --- |

a)

a)

jaeinvestoritel on tõhus võimalus investeerimistoote koostaja vastu kaebust esitada ja tõhus õiguskaitse;

jaeinvestoritel on tõhus võimalus investeerimistoote koostaja vastu kaebust esitada ja tõhus õiguskaitse;

| b) | jaeinvestorid, kes on esitanud põhiteabedokumendiga
  või põhiteabedokumendi lisaga
  seotud kaebuse, saavad õigeaegselt ja nõuetekohaselt sisulise vastuse;
  ning |
| --- | --- |

b)

b)

jaeinvestorid, kes on esitanud põhiteabedokumendiga
  või põhiteabedokumendi lisaga
  seotud kaebuse, saavad õigeaegselt ja nõuetekohaselt sisulise vastuse;
  ning

või põhiteabedokumendi lisaga

ning

| c) | jaeinvestoritele on kättesaadavad tõhusad õiguskaitsemenetlused ka piiriüleste vaidluste korral, eriti juhul, kui investeerimistoote koostaja asub teises liikmesriigis või kolmandas riigis. |
| --- | --- |

c)

c)

jaeinvestoritele on kättesaadavad tõhusad õiguskaitsemenetlused ka piiriüleste vaidluste korral, eriti juhul, kui investeerimistoote koostaja asub teises liikmesriigis või kolmandas riigis.

jaeinvestoritele on kättesaadavad tõhusad õiguskaitsemenetlused ka piiriüleste vaidluste korral, eriti juhul, kui investeerimistoote koostaja asub teises liikmesriigis või kolmandas riigis.

Artikkel 15

Artikkel 15

1.   
  Liikmesriigid tagavad vastavalt tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiivile [2011/0373(COD)] ja tarbijavaidluste veebipõhise lahendamise määrusele [2011/0374(COD)] selle
  , et kui jaeinvestor algatab siseriiklikus õiguses sätestatud kohtuvälise vaidluste lahendamise menetluse investeerimistoote koostaja või müüja vastu seoses käesolevaga määrusega ette nähtud õiguste või kohustustega, osaleb investeerimistoote koostaja või müüja selles menetluses ▌:

Liikmesriigid tagavad vastavalt tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiivile [2011/0373(COD)] ja tarbijavaidluste veebipõhise lahendamise määrusele [2011/0374(COD)] selle

| a) | menetluse tulemusena võetakse vastu otsused
  , mis võivad olla investeerimistoote koostaja ja müüja jaoks
  siduvad; |
| --- | --- |

a)

menetluse tulemusena võetakse vastu otsused
  , mis võivad olla investeerimistoote koostaja ja müüja jaoks
  siduvad;

, mis võivad olla investeerimistoote koostaja ja müüja jaoks

| b) | aegumistähtaeg vaidlusküsimuse kohtulikuks menetlemiseks on vaidluse kohtuvälise lahendamise menetluse ajaks peatatud; |
| --- | --- |

b)

aegumistähtaeg vaidlusküsimuse kohtulikuks menetlemiseks on vaidluse kohtuvälise lahendamise menetluse ajaks peatatud;

| c) | nõude aegumistähtaeg on menetluse ajaks peatatud; |
| --- | --- |

c)

nõude aegumistähtaeg on menetluse ajaks peatatud;

| d) | menetlus on tasuta või
  kättesaadav väikese tasu eest
  , vastavalt siseriiklikele õigusaktidele; |
| --- | --- |

d)

menetlus on tasuta või
  kättesaadav väikese tasu eest
  , vastavalt siseriiklikele õigusaktidele;

kättesaadav väikese tasu eest

▌

1a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kui vaidluste kohtuvälise lahendamise üksustel on õigus kehtestada eelnevalt kindlaks määratud rahalised piirmäärad, et piirata juurdepääsu vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlustele, siis ei tohi asjaomased piirmäärad olla nii kõrged, et need muudaksid tarbijate juurdepääsu kaebuste menetlemisele vaidluste kohtuvälise lahendamise üksuste poolt oluliselt raskemaks.

1a.

Liikmesriigid tagavad, et kui vaidluste kohtuvälise lahendamise üksustel on õigus kehtestada eelnevalt kindlaks määratud rahalised piirmäärad, et piirata juurdepääsu vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlustele, siis ei tohi asjaomased piirmäärad olla nii kõrged, et need muudaksid tarbijate juurdepääsu kaebuste menetlemisele vaidluste kohtuvälise lahendamise üksuste poolt oluliselt raskemaks.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile lõikes 1 osutatud menetlusteks pädevad üksused [kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist – sisestada konkreetne kuupäev]. Nad teatavad komisjonile viivitamata kõik kõnealuste üksustega seotud edasised muutused.

3.   Lõikes 1 osutatud menetlusteks pädevad üksused teevad üksteisega koostööd käesoleva määruse kohaldamisest tulenevate piiriüleste vaidluste lahendamisel.

Artikkel 15a

Artikkel 15a

Teave vaidluste kohtuvälise lahendamise kohta

Teave vaidluste kohtuvälise lahendamise kohta

1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et investeerimistoote koostaja või müüja annab jaeinvestorile teavet vaidluste kohtuvälise lahendamise üksuste kohta, mille alla nad kuuluvad ja mis on pädevad tegelema nende ja jaeinvestorite vahel tekkida võivate vaidlustega. Ühtlasi täpsustavad nad, kas nad on või ei ole otsustanud neid üksusi kasutada või on neid jaeinvestoritega tekkivate vaidluste lahendamisel kasutama kohustatud.

1.

Liikmesriigid tagavad, et investeerimistoote koostaja või müüja annab jaeinvestorile teavet vaidluste kohtuvälise lahendamise üksuste kohta, mille alla nad kuuluvad ja mis on pädevad tegelema nende ja jaeinvestorite vahel tekkida võivate vaidlustega. Ühtlasi täpsustavad nad, kas nad on või ei ole otsustanud neid üksusi kasutada või on neid jaeinvestoritega tekkivate vaidluste lahendamisel kasutama kohustatud.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud teave esitatakse selgesõnalisel, arusaadaval ja kergesti kättesaadaval viisil kaupleja veebisaidil, kui see on olemas, ning vajaduse korral kaupleja ja tarbija vaheliste müügi- või teenuslepingute suhtes kohaldatavates üldtingimustes.

2.

Lõikes 1 osutatud teave esitatakse selgesõnalisel, arusaadaval ja kergesti kättesaadaval viisil kaupleja veebisaidil, kui see on olemas, ning vajaduse korral kaupleja ja tarbija vaheliste müügi- või teenuslepingute suhtes kohaldatavates üldtingimustes.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kui jaeinvestori ja investeerimistoote koostaja või investeerimistoodet nende territooriumil müüva isiku vahel tekkinud vaidlust ei olnud võimalik jaeinvestorilt otse investeerimistoote koostajale või investeerimistoodet müüvale isikule esitatud kaebusest edasi lahendada, annavad viimased jaeinvestorile lõikes 1 osutatud teavet ning täpsustavad, kas ta kasutab vaidluse lahendamiseks asjaomaseid vaidluste kohtuvälise lahendamise üksusi. See teave tuleb esitada paberil või muul püsival andmekandjal.

3.

Liikmesriigid tagavad, et kui jaeinvestori ja investeerimistoote koostaja või investeerimistoodet nende territooriumil müüva isiku vahel tekkinud vaidlust ei olnud võimalik jaeinvestorilt otse investeerimistoote koostajale või investeerimistoodet müüvale isikule esitatud kaebusest edasi lahendada, annavad viimased jaeinvestorile lõikes 1 osutatud teavet ning täpsustavad, kas ta kasutab vaidluse lahendamiseks asjaomaseid vaidluste kohtuvälise lahendamise üksusi. See teave tuleb esitada paberil või muul püsival andmekandjal.

Artikkel 15b

Artikkel 15b

Kollektiivne vaidluste kohtuväline lahendamine

Kollektiivne vaidluste kohtuväline lahendamine

Liikmesriigid võivad hallata või algatada selliseid vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlusi, kus lahendatakse ühiselt investeerimistoote koostaja ja müüja ning mitme jaeinvestori vahel tekkinud ühesuguseid või sarnaseid vaidlusi. Individuaal- ja kollektiivvaidluste ning individuaalse ja kollektiivse õiguskaitse jaoks ette nähtud vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemid on üksteist täiendavad, mitte välistavad menetlused.

Liikmesriigid võivad hallata või algatada selliseid vaidluste kohtuvälise lahendamise menetlusi, kus lahendatakse ühiselt investeerimistoote koostaja ja müüja ning mitme jaeinvestori vahel tekkinud ühesuguseid või sarnaseid vaidlusi. Individuaal- ja kollektiivvaidluste ning individuaalse ja kollektiivse õiguskaitse jaoks ette nähtud vaidluste kohtuvälise lahendamise süsteemid on üksteist täiendavad, mitte välistavad menetlused.

Artikkel 16

Artikkel 16

Käesoleva määruse kohaldamisel teevad pädevad asutused koostööd üksteisega ja artiklis 15 osutatud kohtuväliste vaidluste ja heastamismenetluste eest vastutavate üksustega.

Eelkõige annavad pädevad asutused üksteisele põhjendamatu viivituseta teavet, mida on vaja käesolevast määrusest tulenevate ülesannete täitmiseks.

Artikkel 17

Artikkel 17

1.   Liikmesriigid kohaldavad käesoleva määruse kohasel isikuandmete töötlemisel direktiivi 95/46/EÜ.

2.   Isikuandmete töötlemisel EBA, EIOPA ja ESMA poolt kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001.

IV PEATÜKK

IV PEATÜKK

HALDUSKARISTUSED JA MUUD MEETMED

HALDUSKARISTUSED JA MUUD MEETMED

Artikkel 18

Artikkel 18

1.   Liikmesriigid sätestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate
  halduskaristuste
  ja
  muude meetmete
  kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Kõnealused karistused ja
  muud
  meetmed on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

halduskaristuste

muude meetmete

muud

[24 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist] teavitavad liikmesriigid esimeses lõigus osutatud eeskirjadest komisjoni ja Euroopa järelevalveasutuste ühiskomiteed. Nad teavitavad komisjoni ja Euroopa järelevalveasutuste ühiskomiteed viivitamata kõnealuste eeskirjade mis tahes edasistest muudatustest.

2.   
  Pädevatel asutustel on siseriikliku õiguse kohaselt kõik järelevalvevolitused, sealhulgas uurimisvolitused, mis on vajalikud käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks
  .

Pädevatel asutustel on siseriikliku õiguse kohaselt kõik järelevalvevolitused, sealhulgas uurimisvolitused, mis on vajalikud käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks

2a.
     
  Pädevad asutused teevad artikli 19 kohaste volituste kasutamisel tihedat koostööd, tagamaks, et halduskaristused ja muud meetmed annaksid käesoleva määrusega soovitud tulemuse, ning kooskõlastavad oma tegevuse, et hoida ära võimalik dubleerimine ja kattumine halduskaristuste ja muude meetmete kohaldamisel piiriülestel juhtudel.

2a.

Pädevad asutused teevad artikli 19 kohaste volituste kasutamisel tihedat koostööd, tagamaks, et halduskaristused ja muud meetmed annaksid käesoleva määrusega soovitud tulemuse, ning kooskõlastavad oma tegevuse, et hoida ära võimalik dubleerimine ja kattumine halduskaristuste ja muude meetmete kohaldamisel piiriülestel juhtudel.

Artikkel 19

Artikkel 19

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kõigi
  käesoleva määruse
  rikkumiste suhtes.

käesoleva määruse

▌

2.   Liikmesriigid tagavad, et pädevatel asutustel on õigus kehtestada vähemalt järgmisi
  halduskaristusi
  ja
  muid haldusmeetmeid
  :

halduskaristusi

muid haldusmeetmeid

| a) | korraldus investeerimistoote turustamise keelustamiseks; |
| --- | --- |

a)

korraldus investeerimistoote turustamise keelustamiseks;

| b) | korraldus investeerimistoote turustamise peatamiseks; |
| --- | --- |

b)

korraldus investeerimistoote turustamise peatamiseks;

| c) | avalik hoiatus, milles märgitakse ära vastutava isiku nimi ja rikkumise olemus; |
| --- | --- |

c)

avalik hoiatus, milles märgitakse ära vastutava isiku nimi ja rikkumise olemus;

| d) | korraldus põhiteabedokumendi uue versiooni avaldamiseks; |
| --- | --- |

d)

korraldus põhiteabedokumendi uue versiooni avaldamiseks;

| da) | juriidilise isiku puhul haldustrahv kuni 10 % kõnealuse juriidilise isiku eelnenud majandusaasta kogukäibest; kui juriidiline isik on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane aasta kogukäive selline aasta kogukäive, mis tuleneb põhiemaettevõtja konsolideeritud aastaaruandest eelnenud majandusaastal; |
| --- | --- |

da)

da)

juriidilise isiku puhul haldustrahv kuni 10 % kõnealuse juriidilise isiku eelnenud majandusaasta kogukäibest; kui juriidiline isik on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane aasta kogukäive selline aasta kogukäive, mis tuleneb põhiemaettevõtja konsolideeritud aastaaruandest eelnenud majandusaastal;

juriidilise isiku puhul haldustrahv kuni 10 % kõnealuse juriidilise isiku eelnenud majandusaasta kogukäibest; kui juriidiline isik on emaettevõtja tütarettevõtja, on asjaomane aasta kogukäive selline aasta kogukäive, mis tuleneb põhiemaettevõtja konsolideeritud aastaaruandest eelnenud majandusaastal;

| db) | füüsilise isiku puhul haldustrahv kuni 5 000 000 eurot või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] seisuga. |
| --- | --- |

db)

db)

füüsilise isiku puhul haldustrahv kuni 5 000 000 eurot või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] seisuga.

füüsilise isiku puhul haldustrahv kuni 5 000 000 eurot või liikmesriigis, kus euro ei ole ametlik vääring, vastav summa omavääringus ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] seisuga.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kui pädevad asutused on kooskõlas lõikega 2 kehtestanud ühe või mitu
  halduskaristust
  või
  muud meedet
  , on pädevatel asutustel õigus saata asjaomasele jaeinvestorile otse teade või nõuda, et investeerimistoote koostaja või müüja saadaks jaeinvestorile teate, milles investorit teavitatakse
  halduskaristusest
  või
  muust meetmest
  ning antakse neile teada, kus nad saavad esitada kaebusi või heastamisnõudeid.

halduskaristust

muud meedet

halduskaristusest

muust meetmest

Artikkel 20

Artikkel 20

Pädevad asutused võtavad artikli 19 lõikes 2 osutatud
  halduskaristuste
  ja
  muude meetmete
  kohaldamisel arvesse kõiki asjaomaseid asjaolusid, sealhulgas:

halduskaristuste

muude meetmete

| a) | rikkumise raskust ja kestust; |
| --- | --- |

a)

rikkumise raskust ja kestust;

| b) | vastutava
  füüsilise või juriidilise isiku
  vastutuse astet; |
| --- | --- |

b)

vastutava
  füüsilise või juriidilise isiku
  vastutuse astet;

füüsilise või juriidilise isiku

| c) | rikkumise mõju jaeinvestorite huvidele; |
| --- | --- |

c)

rikkumise mõju jaeinvestorite huvidele;

| d) | rikkumise eest vastutava
  füüsilise või juriidilise
  isiku koostöövalmidust; |
| --- | --- |

d)

rikkumise eest vastutava
  füüsilise või juriidilise
  isiku koostöövalmidust;

füüsilise või juriidilise

| e) | vastutava
  füüsilise või juriidilise
  isiku varasemaid rikkumisi; |
| --- | --- |

e)

vastutava
  füüsilise või juriidilise
  isiku varasemaid rikkumisi;

füüsilise või juriidilise

| ea) | kõiki vastutava isiku poolt võetavaid meetmeid, et hoida ära rikkumise kordumine tulevikus; |
| --- | --- |

ea)

ea)

kõiki vastutava isiku poolt võetavaid meetmeid, et hoida ära rikkumise kordumine tulevikus;

kõiki vastutava isiku poolt võetavaid meetmeid, et hoida ära rikkumise kordumine tulevikus;

| eb) | vastutava isiku poolt rikkumise järel jaeinvestoritele makstavat hüvitist. |
| --- | --- |

eb)

eb)

vastutava isiku poolt rikkumise järel jaeinvestoritele makstavat hüvitist.

vastutava isiku poolt rikkumise järel jaeinvestoritele makstavat hüvitist.

Artikkel 21

Artikkel 21

1.   Kui pädev asutus on avalikustanud
  halduskaristused
  ja
  muud meetmed
  , teavitab ta nendest
  halduskaristustest
  ja
  muudest meetmetest
  samal ajal EBAt, EIOPAt ja ESMAt.

halduskaristused

muud meetmed

halduskaristustest

muudest meetmetest

2.   Liikmesriigid esitavad
  pädevale ESA-le
  kord aastas koondteabe artikli 18 ja artikli 19 lõike 2 kohaselt kehtestatud
  halduskaristuste
  ja
  muude meetmete
  kohta.

pädevale ESA-le

halduskaristuste

muude meetmete

3.   EBA, ESMA ja EIOPA avaldavad selle teabe aastaaruandes.

Artikkel 22

Artikkel 22

Artikli 19 lõikes 1 osutatud rikkumiste eest määratud karistused ja
  muud
  meetmed avalikustatakse põhjendamatult viivitamata koos teabega käesoleva määruse rikkumise liigi ja selle eest vastutatavate isikute kohta ▌.
  Pädevad asutused võivad pärast vähemalt viie aasta möödumist eemaldada oma veebilehelt selle üksuse andmed, kelle suhtes halduskaristusi või muid meetmeid kohaldati.

muud

Pädevad asutused võivad pärast vähemalt viie aasta möödumist eemaldada oma veebilehelt selle üksuse andmed, kelle suhtes halduskaristusi või muid meetmeid kohaldati.

▌

IV PEATÜKK

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

Artikkel 23

1.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud tingimusi.

2.   Artikli 8 lõikes 5, artikli 10 lõikes 2 ▌, artikli 12 lõikes 4
  , artikli 13a lõikes 10 ning artikli 13b lõikes 9
  osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused antakse komisjonile [
  kaheks
  aastaks] alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab pikendamise suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

, artikli 13a lõikes 10 ning artikli 13b lõikes 9

kaheks

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 8 lõikes 5, artikli 10 lõikes 2 ▌, artikli 12 lõikes 4
  , artikli 13a lõikes 10 ning artikli 13b lõikes 9
  osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

, artikli 13a lõikes 10 ning artikli 13b lõikes 9

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle korraga teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 8 lõike 5, artikli 10 lõike 2 ▌, artikli 12 lõike 4
  , artikli 13a lõike 10 ning artikli 13b lõike 9
  alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Kõnealust ajavahemikku pikendatakse Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel [kahe kuu] võrra.

, artikli 13a lõike 10 ning artikli 13b lõike 9

5a.
     
  Ilma et see piiraks määruste (EL) nr 1093/2010, 1094/2010 ja 1095/2010 muude sätete kohaldamist, on Euroopa Parlamendil ja nõukogul vastuväidete esitamiseks [käsitletavate küsimuste keerulisuse ja mahu tõttu] aega kaks kuud, kui komisjon kiidab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu muudatusteta heaks. Seda tähtaega võib Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel ühe korra ühe kuu võrra pikendada.

5a.

Ilma et see piiraks määruste (EL) nr 1093/2010, 1094/2010 ja 1095/2010 muude sätete kohaldamist, on Euroopa Parlamendil ja nõukogul vastuväidete esitamiseks [käsitletavate küsimuste keerulisuse ja mahu tõttu] aega kaks kuud, kui komisjon kiidab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu muudatusteta heaks. Seda tähtaega võib Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel ühe korra ühe kuu võrra pikendada.

Artikkel 23a

Artikkel 23a

Muud sätted regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude kohta

Muud sätted regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude kohta

1.
     
  Olenemata mis tahes tähtajast, mis on ette nähtud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude esitamiseks komisjonile, lepitakse kokku nende järkjärguline esitamine selliselt, et määratakse kindlaks tekstid või tekstide rühmad, mis tuleb esitada 12, 18 ja 24 kuud varem.

1.

Olenemata mis tahes tähtajast, mis on ette nähtud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude esitamiseks komisjonile, lepitakse kokku nende järkjärguline esitamine selliselt, et määratakse kindlaks tekstid või tekstide rühmad, mis tuleb esitada 12, 18 ja 24 kuud varem.

2.
     
  Komisjon ei võta vastu regulatiivseid tehnilisi standardeid selliselt, et Euroopa Parlamendi kontrolliaeg lüheneks parlamendi töö vaheaja tõttu vähem kui kahe kuuni, ajapikendus kaasa arvatud.

2.

Komisjon ei võta vastu regulatiivseid tehnilisi standardeid selliselt, et Euroopa Parlamendi kontrolliaeg lüheneks parlamendi töö vaheaja tõttu vähem kui kahe kuuni, ajapikendus kaasa arvatud.

3.
     
  ESAd võivad regulatiivsete tehniliste standardite ettevalmistamise eri etappides konsulteerida Euroopa Parlamendiga, eriti juhul, kui on probleeme käesoleva määruse kohaldamisalaga.

3.

ESAd võivad regulatiivsete tehniliste standardite ettevalmistamise eri etappides konsulteerida Euroopa Parlamendiga, eriti juhul, kui on probleeme käesoleva määruse kohaldamisalaga.

4.
     
  Kui Euroopa Parlamendi pädev komisjon on regulatiivsed tehnilised standardid tagasi lükanud ja järgmise täiskogu istungjärgu alguseni on jäänud vähem kui kaks nädalat, võib Euroopa Parlament pikendada artikli 23 lõikes 5a osutatud vastuväidete esitamise tähtaega kuupäevani, mil algab järgmisele täiskogu istungjärgule järgnev täiskogu istungjärk.

4.

Kui Euroopa Parlamendi pädev komisjon on regulatiivsed tehnilised standardid tagasi lükanud ja järgmise täiskogu istungjärgu alguseni on jäänud vähem kui kaks nädalat, võib Euroopa Parlament pikendada artikli 23 lõikes 5a osutatud vastuväidete esitamise tähtaega kuupäevani, mil algab järgmisele täiskogu istungjärgule järgnev täiskogu istungjärk.

5.
     
  Regulatiivse tehnilise standardi tagasilükkamise korral ja juhul, kui tuvastatud probleemid on piiratud ulatusega, võib komisjon võtta muudetud eelnõude esitamiseks vastu kiirendatud ajakava.

5.

Regulatiivse tehnilise standardi tagasilükkamise korral ja juhul, kui tuvastatud probleemid on piiratud ulatusega, võib komisjon võtta muudetud eelnõude esitamiseks vastu kiirendatud ajakava.

6.
     
  Komisjon tagab, et kõikidele Euroopa Parlamendi järelevalverühma päringutele, mis on esitatud ametlikult pädeva parlamendikomisjoni esimehe vahendusel, vastatakse enne regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu vastuvõtmist viivitamata.

6.

Komisjon tagab, et kõikidele Euroopa Parlamendi järelevalverühma päringutele, mis on esitatud ametlikult pädeva parlamendikomisjoni esimehe vahendusel, vastatakse enne regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu vastuvõtmist viivitamata.

Artikkel 24

Artikkel 24

1.
     Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 2 lõikes 1 ja artiklis 27 osutatud fondivalitsejad ja äriühinguna asutatud fondid ning kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 2 määratletud eurofondide osakute müüjad on käesoleva määruse kohaste kohustuste täitmisest vabastatud kuni ... [
  Kolm
  aastat pärast jõustumist].

1.

Kolm

1a.
     
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL

   (13)

  artikli 4 lõike 1 punktis b määratletud AIFi valitsejad ja sama direktiivi artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivsete investeerimisfondide (AIFide) osakuid müüvad isikud vabastatakse käesoleva direktiivi kohastest kohustustest kuni ... [Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist], eeldusel et nad esitavad siseriiklikust õigusest lähtuvalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 78 või asjakohaste siseriiklike õigusnormide kohase investorile esitatava põhiteabedokumendi.

1a.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL

13

artikli 4 lõike 1 punktis b määratletud AIFi valitsejad ja sama direktiivi artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivsete investeerimisfondide (AIFide) osakuid müüvad isikud vabastatakse käesoleva direktiivi kohastest kohustustest kuni ... [Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist], eeldusel et nad esitavad siseriiklikust õigusest lähtuvalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 78 või asjakohaste siseriiklike õigusnormide kohase investorile esitatava põhiteabedokumendi.

Artikkel 25

Artikkel 25

1.   Hiljemalt ... [Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist] vaatab komisjon määruse läbi. Läbivaatamine hõlmab määruses sätestatud eeskirjade praktikas kohaldamise üldist ülevaadet, võttes arvesse jaeinvesteerimistoodete turu arengut. ▌Läbivaatamisel kaalutakse ka käesoleva määruse reguleerimisala võimalikku laiendamist muudele
  uutele või innovaatilistele liidus levitatavatele
  finantstoodetele.

uutele või innovaatilistele liidus levitatavatele

2.   Komisjon esitab pärast konsulteerimist Euroopa järelevalveasutuste ühiskomiteega Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele on vajaduse korral lisatud seadusandlik ettepanek.

2a.
     
  Alates ... [Käesoleva määruse jõustumise kuupäev] koostavad investeerimistoote koostajad põhiteabedokumendi vastavalt käesolevale määrusele ja nende suhtes tehakse direktiivi 2003/71/EÜ artikli 5 lõike 2 nõudest, mille kohaselt tuleb prospekti kohta esitada kokkuvõte, erand.

2a.

Alates ... [Käesoleva määruse jõustumise kuupäev] koostavad investeerimistoote koostajad põhiteabedokumendi vastavalt käesolevale määrusele ja nende suhtes tehakse direktiivi 2003/71/EÜ artikli 5 lõike 2 nõudest, mille kohaselt tuleb prospekti kohta esitada kokkuvõte, erand.

Artikkel 26

Artikkel 26

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates ... [Kaks aastat pärast
  käesoleva määruse
  jõustumise kuupäeva].

käesoleva määruse

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A7-0368/2013).

1

(*1)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

*1

paksus kaldkirjas

(2)  ELT C 70, 9.3.2013, lk 2.

2

(3)  ELT C 11, 15.1.2013, lk 59.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/92/EÜ kindlustusvahenduse kohta (EÜT L 9, 15.1.2003, lk 3).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta (ELT L 345, 31.12.2003, lk 64).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

7

(8)  
  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0012.

8

Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0012.

(9)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/65/EÜ, milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/619/EMÜ ning direktiive 97/7/EÜ ja 98/27/EÜ (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 16).

9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/65/EÜ, milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/619/EMÜ ning direktiive 97/7/EÜ ja 98/27/EÜ (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 16).

(10)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta direktiiv 2013/11/EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv) (ELT L 165, 18.6.2013, lk 63).

10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta direktiiv 2013/11/EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv) (ELT L 165, 18.6.2013, lk 63).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve) (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

11

(12)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/39/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste konkurentsile avamise jätkamise kohta (ELT L 176, 5.7.2002, lk 21).

12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/39/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste konkurentsile avamise jätkamise kohta (ELT L 176, 5.7.2002, lk 21).

(13)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/270 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/270

---

P7_TA(2013)0490

Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja järelevalve ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7–0312/2012 – 2011/0288(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0628) ning ettepaneku muudatusi (COM(2012)0551), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0628) ning ettepaneku muudatusi (COM(2012)0551),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0341/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta (1) ja 14. novembri 2012. aasta arvamusi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta (1) ja 14. novembri 2012. aasta arvamusi (2),

| — | võttes arvesse kontrollikoja 8. märtsi 2012. aasta arvamust nr 1/2012 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 8. märtsi 2012. aasta arvamust nr 1/2012 (3),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (4),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta otsust institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta otsust institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga (5),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita nimetatud seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita nimetatud seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0363/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0363/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 116.

(2)  ELT C 11, 15.1.2013, lk 88 .

(3)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(4)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 174.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0087.

---

P7_TC1-COD(2011)0288

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1306/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISAVALDUS

nõuetele vastavuse kohta

Nõukogu ja Euroopa Parlament kutsuvad komisjoni üles jälgima 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks) ülevõtmist ja rakendamist liikmesriikide poolt ning, kui need direktiivid on rakendatud kõigis liikmesriikides ja põllumajandustootjatele otse kohaldatavad kohustused on kindlaks määratud, esitama vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse käesolevat määrust, eesmärgiga lisada nende direktiivide asjakohased osad nõuetele vastavuse süsteemi.

KOMISJONI AVALDUS

makseasutuste poolt toetusesaajatele tehtud hilinenud maksete kohta (artikli 42 lõige 1)

Euroopa Komisjon teatab, et kui ta võtab vastu eeskirjad, milles käsitletakse makseasutustele hüvitise vähendamist juhul, kui toetusesaajatele maksti toetust pärast liidu õigusaktides sätestatud viimast võimalikku maksekuupäeva, säilitatakse EAGFi hilinenud maksetega seotud kehtivate sätete reguleerimisala.

KOMISJONI AVALDUS

rakendamise tasandi kohta (artikkel 112b)

Euroopa Komisjon kinnitab, et ELi lepingu artikli 4 lõike 2 kohaselt austab liit liikmesriikide põhiseaduslikke struktuure ning sellest tulenevalt otsustavad liikmesriigid ise, millisel territoriaalsel tasandil nad soovivad ühist põllumajanduspoliitikat rakendada, austades seejuures liidu õigust ja tagades selle kasuliku mõju. Seda põhimõtet kohaldatakse ühise põllumajanduspoliitika reformi kõigi nelja määruse suhtes.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/272 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/272

---

P7_TA(2013)0491

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/46)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0627) ning muudetud ettepanekut (COM(2012)0553), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0627) ning muudetud ettepanekut (COM(2012)0553),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0340/2011),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Luksemburgi Saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Luksemburgi Saadikutekoja poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 8. märtsi 2012. aasta arvamust 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 8. märtsi 2012. aasta arvamust 1/2012 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta ja 12. detsembri 2012. aasta arvamusi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta ja 12. detsembri 2012. aasta arvamusi (2),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta otsust institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses kõnealuse ettepanekuga (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta otsust institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses kõnealuse ettepanekuga (4),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0361/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0361/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(2)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 116 ja ELT C 44, 15.2.2013, lk 160.

(3)  EÜT C 225, 27.7.2012, lk 174.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0086.

---

P7_TC1-COD(2011)0282

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1305/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/274 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/274

---

P7_TA(2013)0492

Põllumajandustoodete ühine turukorraldus ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ÜTK määrus) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0626) ning muudetud ettepanekut (COM(2012)0535), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0626) ning muudetud ettepanekut (COM(2012)0535),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0339/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 8. märtsi 2012. aasta arvamust 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 8. märtsi 2012. aasta arvamust 1/2012 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta ja 12. detsembri 2012. aasta arvamusi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta ja 12. detsembri 2012. aasta arvamusi (2),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta otsust institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta otsust institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses ettepanekuga (4),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0366/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0366/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(2)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 116 ja ELT C 44, 15.2.2013, lk 158.

(3)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 174.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0085.

---

P7_TC1-COD(2011)0281

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1308/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÜHISAVALDUS

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 kohta

Läbirääkimiste tulemused, mis puudutavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 tuginemist, on osa praeguse ÜPP reformi üldisest kompromissist ning need ei mõjuta eri institutsioonide seisukohti selle sätte ulatuse kohta ning mis tahes tulevasi arengusuundi selles küsimuses, eelkõige Euroopa Liidu Kohtu mis tahes uut kohtupraktikat.

KOMISJONI AVALDUS

turustamisstandardite kohta (seotud artikli 59 lõikega 1a)

Komisjon on vägagi teadlik, et turustamisstandardite laiendamine sektoritele või toodetele, mille suhtes ühist turukorraldust käsitleva määruse kohaselt neid eeskirju praegu ei kohaldata, on tundlik küsimus.

Turustamisstandardeid tuleks kohaldada üksnes nende sektorite suhtes, kus tarbijad seda selgelt ootavad ning kui on vaja parandada majandustingimusi konkreetsete toodete tootmiseks või turustamiseks ja samuti nende kvaliteeti või võtta arvesse tehnika arengut või tooteinnovatsiooni vajadust. Nende puhul tuleks samuti vältida halduskoormuse tekitamist, need peaksid olema tarbijatele lihtsalt arusaadavad ning aitama tootjatel edastada hõlpsalt teavet oma toodete omaduste ja tunnuste kohta.

Komisjon võtab arvesse kõik institutsioonide või esindava organisatsiooni esitatud nõuetekohaselt põhjendatud taotlused ja rahvusvaheliste organite soovitused, ent enne kui ta kasutab oma volitusi lisada artikli 59 lõikesse 1 uusi tooteid või sektoreid, peab ta hindama hoolikalt selle sektori eripära ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles on hinnatud eelkõige tarbija vajadusi, ettevõtjate kulusid ja halduskoormust, sealhulgas mõju siseturule ja rahvusvahelisele kaubandusele, ning tootjatele ja lõpptarbijatele pakutavaid soodustusi.

KOMISJONI AVALDUS

suhkru kohta

Selleks et tagada tasakaalustatud turg ja liidu turu tõrgeteta varustamine suhkruga suhkrukvootide järelejäänud kehtivusaja jooksul, võtab komisjon ühist turukorraldust käsitleva määruse artiklis 101da sätestatud ajutise turu juhtimise mehhanismi kohaldamisel arvesse nii liidu suhkrupeedikasvatajate kui ka toor-roosuhkru rafineerijate huve.

KOMISJONI AVALDUS

Euroopa hindade jälgimise vahendi kohta

Komisjon tunnistab, et oluline on koguda ja levitada kättesaadavaid andmeid toidutarneahela erinevates etappides toimuvate hinnamuutuste kohta. Selleks on komisjon töötanud välja toiduainehindade jälgimise vahendi, milles kasutatakse riikide statistikaametite kogutud, toiduainetega seotud hinnaindeksi koondandmeid. Selle vahendi eesmärk on koondada ja teha teatavaks hinnamuutused kõikides toidutarneahela etappides ning see võimaldab võrrelda asjaomaste põllumajandustoodete, toiduainetetööstuste ja asjaomaste tarbekaupade hinnamuutusi. Nimetatud vahendit täiustatakse pidevalt ja selle eesmärk on laiendada selliste toidutarneahelasse kuuluvate toodete loetelu, mida see vahend hõlmab, ning rahuldada üldiselt põllumajandustootjate ja tarbijate vajadust suurema läbipaistvuse järele toiduainete hindade kujunemise osas. Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aru Euroopa hindade jälgimise vahendi tegevuse kohta ning vahendi uuringutulemuste kohta.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/277 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/277

---

P7_TA(2013)0493

ÜPP raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/48)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0625) ning muudatusi ettepanekule (COM(2012)0552, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0625) ning muudatusi ettepanekule (COM(2012)0552,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0336/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0336/2011),

| — | võttes arvesse 1979. aasta ühinemisakti, eriti selle puuvilla käsitleva protokolli nr 4 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1979. aasta ühinemisakti, eriti selle puuvilla käsitleva protokolli nr 4 lõiget 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 8. märtsi 2012. aasta arvamust 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 8. märtsi 2012. aasta arvamust 1/2012 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta ja 12. detsembri 2012. aasta arvamusi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta ja 12. detsembri 2012. aasta arvamusi (2),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta otsust institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses kõnealuse ettepanekuga (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta otsust institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise ja mandaadi kohta seoses kõnealuse ettepanekuga (4),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0362/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0362/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(2)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 116 ja ELT C 44, 15.2.2013, lk 159.

(3)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 174.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0084.

---

P7_TC1-COD(2011)0280

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1307/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS OTSETOETUSI KÄSITLEVA ARTIKLI 9 LÕIKE 2 KOHALDAMISE KOHTA

Otsetoetuste määruse eelnõu artikli 9 lõike 2 kohaselt ei ole välistatud, et põllumajandustootja võib kolmandatele isikutele rentida hooneid või hoonete osi või omada talli, tingimusel et need tegevused ei ole põllumajandustootja põhitegevuseks.

KOMISJONI AVALDUS TOOTMISKOHUSTUSEGA SEOTUD TOETUSE KOHTA

Komisjon jälgib tähelepanelikult turu arengut seoses põllumajandustoodetega, eriti toodete puhul, mis ei ole otsetoetuste määruse artikli 38 lõike 1 kohaselt toetuskõlblikud saama tootmiskohustusega seotud toetust, ning võib tõsise turukriisi korral kasutada kõiki tema käsutuses olevaid asjakohaseid meetmeid turuolukorra parandamiseks.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/279 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/279

---

P7_TA(2013)0494

Üleminekusätted maaelu arengu toetuse kohta ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse määrust (EL) nr [maaelu areng] vahendite ja nende jaotamise 2014. aasta ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti määrusi (EL) nr [otsetoetused], (EL) nr [horisontaalne ÜPP] ja (EL) nr [ühine turukorraldus] seoses nende kohaldamisega aastal 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/49)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0226), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0226),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0104/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0104/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. oktoobri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0326/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A7-0326/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P7_TC1-COD(2013)0117

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1310/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

maaelu arengu kohta

Komisjon teatab, et ta kavatseb teha liikmesriikidega konstruktiivset koostööd uute maaelu arengukavade ettevalmistamisel ja heakskiitmisel, et tagada tõrgeteta üleminek uuele programmitöö perioodile ka meetmete puhul, mida ei hõlma üleminekumääruse artikkel 1.

Komisjon ergutab liikmesriike, kes kavatsevad kasutada üleminekumääruse artikli 1 kohast võimalust võtta uusi juriidilisi kohustusi niisutustegevuse osas, tegema seda programmitöö perioodi 2014–2020 käsitleva uue maaelu arengu määruse artikli 46 lõikes 3 niisugusele tegevusele seatud tingimustele vastavalt.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/281 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/281

---

P7_TA(2013)0495

Finantsjuhtimist käsitlevad sätted liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja kulukohustustest vabastamise eeskirjad teatavate liikmesriikide puhul ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja seoses kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/50)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0301), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0301),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille kohaselt esitas komisjon ettepaneku parlamendile (C7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille kohaselt esitas komisjon ettepaneku parlamendile (C7-0143/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 11. juuli 2013. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0312/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0312/2013),

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu esimese lugemise seisukoha alljärgnevas sõnastuses;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P7_TC1-COD(2013)0156

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja seoses kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul ning lõppmakseid käsitlevate eeskirjadega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1297/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/282 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/282

---

P7_TA(2013)0496

Teatavatele liikmesriikidele Euroopa Sotsiaalfondist eraldatavad rahalised vahendid ***I

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavatele liikmesriikidele Euroopa Sotsiaalfondist eraldatavate rahaliste vahenditega (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/51)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0560), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0560),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0244/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2013. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. novembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0381/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0381/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P7_TC1-COD(2013)0271

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 20. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavatele liikmesriikidele Euroopa Sotsiaalfondist eraldatavate rahaliste vahenditega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1298/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/283 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/283

---

P7_TA(2013)0497

EÜ ja Kiribati vaheline kalandusalane partnerlusleping ***

Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta Euroopa Liidu ja Kiribati Vabariigi vahel, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 436/52)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13331/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13331/2012),

| — | võttes arvesse protokolli projekti, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (13333/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli projekti, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel sõlmitud kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (13333/2012),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a kohaselt (C7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a kohaselt (C7-0036/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0345/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0345/2013),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 10 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused, samuti protokolli artiklis 3 osutatud mitmeaastane valdkondlik programm ja vastavad iga-aastased hindamistulemused; palub komisjonil hõlbustada Euroopa Parlamendi esindajate osalemist ühiskomitee koosolekutel vaatlejatena; palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule protokolli viimasel kehtivusaastal ja enne, kui alustatakse läbirääkimisi selle uuendamiseks, protokolli täitmise täieliku hindamisaruande, seadmata nimetatud dokumendi kättesaadavusele asjatuid piiranguid; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil edastada Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 10 ette nähtud ühiskomitee koosolekute protokollid ja järeldused, samuti protokolli artiklis 3 osutatud mitmeaastane valdkondlik programm ja vastavad iga-aastased hindamistulemused; palub komisjonil hõlbustada Euroopa Parlamendi esindajate osalemist ühiskomitee koosolekutel vaatlejatena; palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule protokolli viimasel kehtivusaastal ja enne, kui alustatakse läbirääkimisi selle uuendamiseks, protokolli täitmise täieliku hindamisaruande, seadmata nimetatud dokumendi kättesaadavusele asjatuid piiranguid;

| 3. | palub nõukogul ja komisjonil oma vastavate volituste piires teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult uue protokolli ja selle pikendamisega seotud menetluste kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul ja komisjonil oma vastavate volituste piires teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult uue protokolli ja selle pikendamisega seotud menetluste kõigil etappidel vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikele 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 10;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Kiribati Vabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide ja Kiribati Vabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

Neljapäev, 21. november 2013

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/284 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/284

---

P7_TA(2013)0499

Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/53)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0809), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0809),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 173 lõiget 3 ja artikli 182 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0466/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 173 lõiget 3 ja artikli 182 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0466/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0427/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0427/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 111.

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0401

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1291/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

Avaldus artikli 19 kohta

Euroopa Komisjon teeb raamprogrammi „Horisont 2020“ puhul ettepaneku jätkata inimese embrüonaalsete tüvirakkudega seotud teadusuuringute ELi poolse rahastamise otsustamisel sama eetikaraamistikuga nagu seitsmendas raamprogrammis.

Euroopa Komisjon teeb ettepaneku jätkata selle eetikaraamistikuga sellepärast, et selles on kogemuste varal välja kujunenud vastutustundlik lähenemisviis kõnealuse paljutõotava teadusvaldkonna jaoks ning selline lähenemisviis on seni hästi toiminud teadusprogrammis, milles osaleb teadlasi paljudest väga erinevate õigusnormidega riikidest.

| (1) | Raamprogrammi „Horisont 2020“ käsitlevas otsuses jäetakse ühenduse rahastamisest selgesõnaliselt välja kolm teadusuuringute valdkonda:






  — | inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine; |
| --- | --- | --- |

(1)

Raamprogrammi „Horisont 2020“ käsitlevas otsuses jäetakse ühenduse rahastamisest selgesõnaliselt välja kolm teadusuuringute valdkonda:

—

inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine;

| — | inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad sellised muutused päritavaks muuta; |
| --- | --- |

—

inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad sellised muutused päritavaks muuta;

| — | teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil. |
| --- | --- |

—

teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil.

| (2) | Teadusuuringuid, mis on keelatud kõikides liikmesriikides, ei rahastata. Kui mingi teadusuuring on liikmesriigis keelatud, siis seda seal ei rahastata. |
| --- | --- |

(2)

Teadusuuringuid, mis on keelatud kõikides liikmesriikides, ei rahastata. Kui mingi teadusuuring on liikmesriigis keelatud, siis seda seal ei rahastata.

| (3) | „Horisont 2020“ käsitlev otsus ja eetikaraamistik, millega reguleeritakse inimese embrüonaalsete tüvirakkudega seotud teadusuuringute rahastamist, ei sisalda ühtegi hinnangut selliseid teadusuuringuid reguleerivate õiguslike või eetikaraamistike kohta liikmesriikides. |
| --- | --- |

(3)

„Horisont 2020“ käsitlev otsus ja eetikaraamistik, millega reguleeritakse inimese embrüonaalsete tüvirakkudega seotud teadusuuringute rahastamist, ei sisalda ühtegi hinnangut selliseid teadusuuringuid reguleerivate õiguslike või eetikaraamistike kohta liikmesriikides.

| (4) | Euroopa Komisjon ei kutsu oma pakkumiskutsetes selgesõnaliselt üles kasutama inimese embrüonaalseid tüvirakke. Nii täiskasvanud inimese kui ka embrüonaalsete tüvirakkude kasutamise või kasutamata jätmise üle otsustavad teadlased vastavalt soovitud eesmärkidele. Praktikas on kõige suurem osa tüvirakkudega seotud teadusuuringutele eraldatud ühenduse vahenditest suunatud täiskasvanud inimese tüvirakkude kasutamisele. Ei ole mingit põhjust seda suundumust raamprogrammis „Horisont 2020“ oluliselt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Komisjon ei kutsu oma pakkumiskutsetes selgesõnaliselt üles kasutama inimese embrüonaalseid tüvirakke. Nii täiskasvanud inimese kui ka embrüonaalsete tüvirakkude kasutamise või kasutamata jätmise üle otsustavad teadlased vastavalt soovitud eesmärkidele. Praktikas on kõige suurem osa tüvirakkudega seotud teadusuuringutele eraldatud ühenduse vahenditest suunatud täiskasvanud inimese tüvirakkude kasutamisele. Ei ole mingit põhjust seda suundumust raamprogrammis „Horisont 2020“ oluliselt muuta.

| (5) | Iga projekt, milles on ette nähtud inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamine, peab läbima teadusliku hindamise, mille käigus sõltumatud eksperdid hindavad, kas selliste tüvirakkude kasutamine on püstitatud teaduslike eesmärkide saavutamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(5)

Iga projekt, milles on ette nähtud inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamine, peab läbima teadusliku hindamise, mille käigus sõltumatud eksperdid hindavad, kas selliste tüvirakkude kasutamine on püstitatud teaduslike eesmärkide saavutamiseks vajalik.

| (6) | Teadusliku hindamise edukalt läbinud taotlustele korraldab Euroopa Komisjon range eetikakontrolli. Seejuures võetakse arvesse põhimõtteid, mida esindavad Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning kehtivad rahvusvahelised konventsioonid, nagu 4. aprillil 1997 Oviedos alla kirjutatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ning selle lisaprotokollid ja UNESCO inimgenoomi ning inimõiguste ülddeklaratsioon. Eetikakontrolli üks eesmärk on samuti kontrollida, kas esitatud taotlused järgivad nende riikide eeskirju, kus teadusuuringuid läbi viiakse. |
| --- | --- |

(6)

Teadusliku hindamise edukalt läbinud taotlustele korraldab Euroopa Komisjon range eetikakontrolli. Seejuures võetakse arvesse põhimõtteid, mida esindavad Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning kehtivad rahvusvahelised konventsioonid, nagu 4. aprillil 1997 Oviedos alla kirjutatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon ning selle lisaprotokollid ja UNESCO inimgenoomi ning inimõiguste ülddeklaratsioon. Eetikakontrolli üks eesmärk on samuti kontrollida, kas esitatud taotlused järgivad nende riikide eeskirju, kus teadusuuringuid läbi viiakse.

| (7) | Erandjuhtudel võidakse eetikakontrolli teha projekti käigus. |
| --- | --- |

(7)

Erandjuhtudel võidakse eetikakontrolli teha projekti käigus.

| (8) | Igale projektile, milles on ette nähtud inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamine, tuleb enne projekti algust hankida asjaomase riikliku või kohaliku eetikakomisjoni heakskiit. Järgida tuleb kõiki riiklikke eeskirju ja menetlusi, sealhulgas neid, mis käsitlevad vanemate nõusolekut, rahaga ahvatlemise keeldu jms. Kontrollitakse seda, kas projektis on viidatud litsentsimis- ja kontrollimeetmetele, mida peavad võtma selle liikmesriigi pädevad ametiasutused, kus teadusuuringuid teostatakse. |
| --- | --- |

(8)

Igale projektile, milles on ette nähtud inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamine, tuleb enne projekti algust hankida asjaomase riikliku või kohaliku eetikakomisjoni heakskiit. Järgida tuleb kõiki riiklikke eeskirju ja menetlusi, sealhulgas neid, mis käsitlevad vanemate nõusolekut, rahaga ahvatlemise keeldu jms. Kontrollitakse seda, kas projektis on viidatud litsentsimis- ja kontrollimeetmetele, mida peavad võtma selle liikmesriigi pädevad ametiasutused, kus teadusuuringuid teostatakse.

| (9) | Taotlused, mis läbivad edukalt teadusliku hindamise, riiklikud või kohalikud eetikakontrollid ning Euroopa Komisjoni eetikakontrolli, esitatakse igal üksikul juhul eraldi kinnitamiseks liikmesriikidele, kes tulevad kokku vastavalt kontrollimenetlusele toimiva komiteena. Inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamist ettenägevaid projekte, mida liikmesriigid heaks ei kiida, ei rahastata. |
| --- | --- |

(9)

Taotlused, mis läbivad edukalt teadusliku hindamise, riiklikud või kohalikud eetikakontrollid ning Euroopa Komisjoni eetikakontrolli, esitatakse igal üksikul juhul eraldi kinnitamiseks liikmesriikidele, kes tulevad kokku vastavalt kontrollimenetlusele toimiva komiteena. Inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamist ettenägevaid projekte, mida liikmesriigid heaks ei kiida, ei rahastata.

| (10) | Euroopa Komisjon jätkab tööd selle nimel, et ühenduse vahenditega rahastatud tüviraku-uuringute tulemused oleksid lihtsalt kättesaadavad kõikidele teadlastele, teenides seega kõikide riikide patsientide huve. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Komisjon jätkab tööd selle nimel, et ühenduse vahenditega rahastatud tüviraku-uuringute tulemused oleksid lihtsalt kättesaadavad kõikidele teadlastele, teenides seega kõikide riikide patsientide huve.

| (11) | Euroopa Komisjon toetab meetmeid ja algatusi, mis soodustavad inimese embrüonaalsete tüvirakkudega seotud teadusuuringute koordineerimist ja ratsionaliseerimist vastutustundlikult ja eetiliselt. Eelkõige jätkab komisjon inimese embrüonaalsete tüvirakuliinide Euroopa registri loomise toetamist. Selle registri toetamine võimaldab jälgida Euroopas olemasolevaid inimese embrüonaalseid tüvirakke, aidata kaasa nende parimale kasutamisele teadlaste poolt ning see võib aidata vältida tarbetut uute tüvirakuliinide loomist. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Komisjon toetab meetmeid ja algatusi, mis soodustavad inimese embrüonaalsete tüvirakkudega seotud teadusuuringute koordineerimist ja ratsionaliseerimist vastutustundlikult ja eetiliselt. Eelkõige jätkab komisjon inimese embrüonaalsete tüvirakuliinide Euroopa registri loomise toetamist. Selle registri toetamine võimaldab jälgida Euroopas olemasolevaid inimese embrüonaalseid tüvirakke, aidata kaasa nende parimale kasutamisele teadlaste poolt ning see võib aidata vältida tarbetut uute tüvirakuliinide loomist.

| (12) | Euroopa Komisjon jätkab olemasolevat tava ega esita vastavalt kontrollimenetlusele toimivale komiteele ühtegi projektitaotlust, mis sisaldab teadusuuringuid, mille käigus hävitatakse inimese embrüoid, sealhulgas tüvirakkude saamiseks. Selle uurimisetapi rahastamisest väljajätmine ei takista ühenduse vahendite eraldamist järgmistele inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamisega seotud etappidele. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Komisjon jätkab olemasolevat tava ega esita vastavalt kontrollimenetlusele toimivale komiteele ühtegi projektitaotlust, mis sisaldab teadusuuringuid, mille käigus hävitatakse inimese embrüoid, sealhulgas tüvirakkude saamiseks. Selle uurimisetapi rahastamisest väljajätmine ei takista ühenduse vahendite eraldamist järgmistele inimese embrüonaalsete tüvirakkude kasutamisega seotud etappidele.

Avaldus energia kohta

Komisjon tunnistab olulist rolli, mida etendavad lõppkasutaja energiatõhusus ja taastuvenergia tulevikus, paremate võrkude ja salvestamise tähtsust võrkude potentsiaali suurendamisel ning vajadust turuleviimise meetmete järele, et luua suutlikkust, parandada juhtimist ja saada üle turutõketest, et oleks võimalik täiustada energiatõhusust ja taastuvenergia lahendusi.

Komisjon püüab tagada, et vähemalt 85 % „Horisont 2020“ energia eesmärgi eelarvest kulutatakse mittefossiilsete kütustega seotud valdkondades nii, et vähemalt 15 % energia eesmärgi kogueelarvest kulutatakse turgude suutlikkusele võtta vastu Euroopa aruka energiakasutuse III programmis olevaid taastuvenergia ja energiasäästu tehnoloogiaid. Programmi rakendatakse sihtotstarbelise juhtimisstruktuuri kaudu ja see hõlmab ka toetust säästva energiapoliitika rakendamisele, suutlikkuse ülesehitamisele ja investeeringuteks mõeldud vahendite kasutuselevõtmisele, nagu seda on seni tehtud.

Ülejäänud osa kasutatakse fossiilkütustel põhinevatele tehnoloogiatele ja arenguvõimalustele, mida peetakse visiooni 2050 saavutamiseks ülioluliseks ja mis toetavad säästvale energiasüsteemile üleminekut.

Nende eesmärkide suunas tehtavaid edusamme jälgitakse ja komisjon annab saavutatud edust korrapäraselt aru.

Avaldus tipptasemel teadmiste levitamise ja osalemise laiendamise kohta

Uue rubriigi „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine“ kohaselt on komisjonil kohustus töötada välja ja rakendada meetmeid teadusuuringute ja innovatsiooni tasemes esinevate erinevuste kaotamiseks Euroopas. Nende meetmete jaoks ette nähtud rahalised vahendid ei ole väiksemad kui summa, mis kulutati seitsmendas raamprogrammis nn osalemise laiendamise meetmete peale.

Tipptasemel teadmiste levitamisele ja osalemise laiendamisele eraldatud eelarvest tuleks toetada osalemise laiendamisega seotud COSTi uusi tegevusi. COSTi tegevusi, mis selle alla ei kuulu ja mille eelarve peaks olema samas suurusjärgus, tuleks toetada erieesmärgi 6 „Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja kaasa mõtlev ühiskond“ eelarvest.

Poliitika toetusvahendi ja riiklike kontaktpunktide riikidevaheliste võrgustikega seotud tegevustest suuremat osa tuleks samuti toetada erieesmärgi 6 „Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja kaasa mõtlev ühiskond“ eelarvest.

Avaldus kvaliteedimärgise kohta

Liidu tasandil sekkumine võimaldab kogu ELi hõlmavat konkurentsi, et valida välja parimad ettepanekud, mistõttu paraneb erinevate valdkondade tipptase ning tipptaseme teadusuuringud ja innovatsioon tehakse nähtavaks.

Komisjon leiab, et positiivse hinnangu saanud Euroopa Teadusnõukogu, Marie Sklodowska-Curie, koostöömeetmed, VKEde vahendi 2. etapp ja koostööprojektide ettepanekud, mida eelarvepiirangute tõttu ei olnud võimalik rahastada, on siiski täinud „Horisont 2020“ tipptaseme kriteeriumi.

Osalejate nõusolekul jagatakse seda teavet pädevate asutustega.

Komisjon peab seetõttu tervitatavaks kõiki algatusi rahastada selliseid projekte riiklikest, piirkondlikest või eraallikatest. Selles suhtes on ka ühtekuuluvuspoliitikal suutlikkuse loomise kaudu tähtis roll.

Avaldus VKEde rahastamisvahendi kohta

VKEde toetamine programmis „Horisont 2020“ on väga suure tähtsusega ja aitab märkimisväärselt kaasa programmi eesmärgile edendada innovatsiooni, majanduskasvu ja töökohtade loomist. Seepärast tagab komisjon VKEde toetamisel programmis „Horisont 2020“ suure läbipaistvuse, eelkõige VKEde rahastamisvahendi kaudu tööprogrammides, suunistes ja kommunikatsioonimeetmetes. Tehakse kõik pingutused tagamaks, et VKEd saaksid lihtsalt ja kiiresti tuvastada ja kasutada võimalusi, mis on nende jaoks nähtud ette prioriteedis „Ühiskonnaprobleemid“ ja erieesmärgis „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia valdkonnas“.

VKEde rahastamisvahendit rakendatakse ühe keskse juhtimisstruktuuri kaudu, mis vastutab projektide hindamise ja juhtimise, sh ühiste IT süsteemide ja äriprotsesside kasutamise eest.

VKEde rahastamisvahend peaks ligi tõmbama VKEde kõige kaugeleulatuvamaid innovatsiooniprojekte. Seda rakendatakse peamiselt alt-üles, kasutades nn pidevalt avatud pakkumiskutset, mis on kohandatud VKEde vajadustele, nagu on sätestatud erieesmärgis, mis käsitleb innovatsiooni VKEdes, ning samas võetakse arvesse erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia valdkonnas“ prioriteete ja eesmärke ja ühiskonnaprobleeme ning tehakse võimalikuks pakkumiste ja nimetatud tehnoloogia ühendamine viisil, mis toetab alt-üles käsitust. Pakkumiskutse võib iga kahe aasta tagant läbi vaadata/uuendada, et võtta arvesse kaheaastasi strateegilisi programme. Vajaduse korral võib lisaks eespool nimetatud pakkumiskutsele korraldada pakkumiskutseid konkreetsetel strateegilist huvi pakkuvatel teemadel. Nendes pakkumiskutsetes kasutatakse VKEde vahendi kontseptsiooni ja menetlusi ning ühtset kontaktpunkti taotlejate ning kaasnevate mentorlus- ja juhendamisteenuste jaoks.

Avaldus artikli 6 lõike 5 kohta

Ilma et see piiraks iga-aastast eelarvemenetlust, kavatseb komisjon esitada Euroopa Parlamendiga peetava struktuurse dialoogi raames iga-aastase aruande eelarve täitmise kohta „Horisont 2020“ II lisas toodud prioriteetide ja nende alla kuuluvate erieesmärkide kaupa, sh artikli 6 lõike 5 võimaliku kohaldamise kohta.

Avaldus artikli 12 kohta

Komisjon esitab taotluse korral Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile vastuvõetud tööprogrammid.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/288 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/288

---

P7_TA(2013)0500

Raamprogrammi „Horisont 2020“ osalemis- ja levitamiseeskirjad ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/54)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0810),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 173 ja 183 ning artikli 188 teist lõiget, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0465/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 173 ja 183 ning artikli 188 teist lõiget, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0465/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kontrollikoja 19. juuli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 19. juuli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0428/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0428/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 318, 20.10.2012, lk 1.

(2)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0399

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014 – 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1290/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

Avaldus suurte teadustaristute otseste kulude arvestuse kohta

Vastamaks sidusrühmade nõudmistele püüab komisjon selgitada suurte teadustaristute otseste kulude arvestuse küsimust käesolevas deklaratsioonis kirjeldatud viisil.

Raamprogrammi „Horisont 2020“ suurte teadustaristute otseste kulude arvestuse juhiseid kohaldatakse suurte teadustaristute kulude suhtes, mille koguväärtus on teatava toetuse saaja kohta vähemalt 20 miljonit eurot, mis arvutatakse üksikute teadustaristute ajalooliste varaliste väärtuste summana, nagu need on esitatud asjaomase toetuse saaja viimases suletud bilansis enne toetuslepingu sõlmimise kuupäeva või nagu need on kindlaks määratud teadustaristute rendi- või liisingukulude alusel.

Allpool seda künnist raamprogrammi „Horisont 2020“ suurte teadustaristute otseste kulude arvestuse juhiseid ei kohaldata. Üksikuid kuluartikleid võib esitada otseste toetuskõlblike kuludena toetuslepingu kohaldatavate sätete kohaselt.

Üldiselt on võimalik esitada otseste kuludena kõiki kulusid, mille puhul on täidetud mõlemad järgmised tingimused: need vastavad üldistele toetuskõlblikkuse kriteeriumidele ja on otseselt seotud meetme rakendamisega ning on seetõttu sellega otseselt seostatavad.

Teatava projekti jaoks kasutatava suure teadustaristu puhul on sellisteks kuludeks tavapäraselt kapitaliseeritud kulud ja tegevuskulud.

Kapitaliseeritud kulud on kulud, mis on tekkinud suure teadustaristu loomisel ja/või uuendamisel, samuti suure teadustaristu teatavad konkreetsed remondi- ja hoolduskulud koos selle osade või oluliste lahutamatute komponentidega.

Tegevuskulud on kulud, mis tekivad toetuse saajal konkreetselt suure teadustaristu käitamisel.

Seevastu on kulusid, mida tavapäraselt otseste kuludena esitada ei saa, kuid mida peetakse hüvitatuks kaudsete kulude kindlasummalise makse kaudu, nt haldushoonete ja peakorterite rendi-, liisingu- või amortisatsioonikulud.

Kui kulud on põhjustatud üksnes osaliselt projekti tegevusest, on esitatav üksnes see osa kuludest, mis on otseselt ja mõõdetavalt projektiga seotud.

Seetõttu peab toetuse saaja mõõtesüsteem tagama projekti kulude tegeliku ja tõese väärtuse täpse kvantifitseerimise (st näidates projekti puhul tegelikku tarbimist ja/või kasutamist). Sellega on tegemist juhul, kui mõõt on pärit tarnija arvelt.

Kulude mõõtmine on üldiselt seotud projekti raames kasutatud ajaga, mis peab vastama projekti raames teadustaritu kasutamise tegelikele tundidele/päevadele/kuudele. Produktiivsete tundide/päevade/kuude koguarv peab vastama teadustaristu kasutamise täielikule potentsiaalile (täisvõimsusele). Täisvõimsuse arvutamine hõlmab mis tahes aega, mil teadustaristu on kasutatav, kuid mil seda ei kasutata. Täisvõimsuse arvutamisel võetakse siiski nõuetekohaselt arvesse tegelikke piiranguid, näiteks üksuse lahtiolekuajad, parandus- ja hooldustöödele kulutatud aeg (sh kalibreerimine ja katsetamine).

Kui kulu on otseselt ja mõõdetavalt seostatav teadustaristuga, kuid tehnilistest piirangutest tulenevalt mitte otseselt projektiga, on vastuvõetavaks alternatiiviks kõnealuste kulude mõõtmine projekti seisukohast asjaomaste tegeliku kasutamise ühikute abil, mida toetavad täpsed tehnilised kirjeldused ja tegelikud andmed ning mis tehakse kindlaks toetuse saaja analüütilise kuluarvestussüsteemi alusel.

Kulusid ja nende otsest mõõdetavat seostatavust projektiga peavad toetama asjakohased täiendavad dokumendid, mis võimaldavad piisavat kontrolljälge.

Toetuse saaja võib tõendada otsest seost veenvate alternatiivsete tõendite abil.

Komisjoni talitused soovitavad häid tavasid otsese mõõtmise ja täiendavate dokumentide valdkonnas (nt kapitaliseeritud kulude puhul: raamatupidamise vahearuanded koos toetuse saaja amortiseerimispõhimõtetega osana tema tavapärastest raamatupidamispõhimõtetest, esitades vara potentsiaalse kasutamise ja majandusliku eluea arvutused ning tõendid selle tegeliku kasutamise kohta projektiga seoses; tegevuskulude puhul: konkreetne selgelt märgistatud arve, mis on seotud suure teadustaristuga, lepinguga, projekti kestusega jne).

Suurte teadustaristutega toetuse saaja taotlusel ning kasutada olevaid ressursse ja kulutasuvuse põhimõtet arvesse võttes on komisjon valmis viima läbi toetuse saaja otseste kulude arvestuse metoodika eelhindamise lihtsal ja läbipaistval viisil, et tagada õiguskindlus. Neid eelhindamisi võetakse täielikult arvesse järelauditite tegemisel.

Lisaks moodustab komisjon juhiste kasutamise hindamiseks rühma, mis koosneb asjaomaste sidusrühmade organisatsioonide esindajatest.

Komisjon kinnitab, et võtab vastu suurte teadustaristute otseste kulude arvestuse juhised kohe pärast seda, kui on vastu võetud raaprogrammi „Horisont 2020“ määrused.

Avaldus nn boonuse rakendamise kriteeriumide suuniste kohta

Täiendava tasustamise osas kavatseb komisjon anda välja suunised selle rakendamise kriteeriumide kohta kohe pärast seda, kui on vastu võetud raamprogrammi „Horisont 2020“ osalemis- ja levitamiseeskirjad.

Avaldus innovatsiooni kiirtee kohta

Komisjon kavatseb tagada innovatsiooni kiirtee asjakohase nähtavuse teaduse ja innovatsiooni kogukonnas teadlikkuse tõstmise ja teavitamisalase tegevusega enne katseprojekti konkurssi 2015. aastal.

Komisjonil ei ole kavas piirata ex ante innovatsiooni kiirtee meetmete kestust. Taotluse nn mõju hindamisel võetakse piisaval määral arvesse niisuguseid tegureid nagu ajatundlikkus ja rahvusvaheline konkurentsi olukord, et võimaldada paindlikkust vastavalt rakendusuuringute eri valdkondade iseärasustele.

Lisaks põhjalikule hindamisele, mis viiakse läbi „Horisont 2020“ vahehindamise raames, hakkab innovatsiooni kiirtee katseprojekti suhtes toimuma pidev järelevalve kõikide praktiliste aspektide üle, mis on seotud innovatsiooni kiirtee konkursikutse raames taotluste esitamise, hindamise, valimise ja eelarvestamisega, alustades esimesest tähtajast 2015. aastal.

Selleks et võimaldada katseprojekti tulemuslikkust ja tagada nõuetekohase hindamise läbiviimise võimalikkus, võib olla vajalik kuni saja projekti toetamine.

Avaldus artiklite 3 ja 4 kohta

Komisjonil on kavas lisada toetuslepingule viited siseriiklikele õigusaktidele seoses üldsuse juurdepääsuga dokumentidele ja konfidentsiaalsusega, eesmärgiga leida eri huvide vahel sobiv tasakaal.

Avaldus artikli 28 kohta

(valikuvõimalus, mis seisneb 100protsendilises hüvitismääras mittetulunduslike õigussubjektide innovatsioonialaste meetmete korral)

Komisjon märgib, et isegi mittetulunduslikud subjektid võivad tegeleda majandustegevusega, mis on turulähedane ja mille subsideerimine võib tekitada moonutusi siseturul. Seetõttu viib komisjon läbi eelhindamise selle kohta, kas toetuskõlblik tegevus on majanduslikku laadi, kas on tulemuslikult ennetatud majandustegevuse ristsubsideerimist ja kas toetuskõlbliku majandustegevuse rahastamismäär avaldab siseturul valitsevale konkurentsile kahjulikku mõju, mida ei tasakaalusta selle kasulik mõju.

Avaldus artikli 42 kohta

Komisjon kavatseb kehtestada tähtajad näidistoetuslepingus seoses tulemuste kaitsmisega, võttes arvesse seitsmenda raamprogrammi tähtaegu.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/292 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/292

---

P7_TA(2013)0501

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi strateegiline innovatsioonikava ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) strateegilist innovatsioonikava ning EIT panust uuenduslikumasse Euroopasse (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/55)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0822), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0822),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 173 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0462/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 173 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0462/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0422/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0422/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0387

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 2013/.../EL Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) strateegilise innovatsioonikava kohta: EIT panus innovaatilisemasse Euroopasse

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 1312/2013/EL) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/293 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/293

---

P7_TA(2013)0502

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/56)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0817), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0817),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 173 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0467/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 173 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0467/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni, eelarvekomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0403/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni, eelarvekomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0403/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0384

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 294/2008, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1292/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/294 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/294

---

P7_TA(2013)0503

Ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programm (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/57)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0834),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 173 ning 195, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0463/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 173 ning 195, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0463/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 9. oktoobri 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 9. oktoobri 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. septembri 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0420/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 125.

(2)  ELT C 391, 18.12.2012, lk 37.

---

P7_TC1-COD(2011)0394

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) (2014–2020) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1639/2006/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1287/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/295 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/295

---

P7_TA(2013)0504

Raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm *

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – nõuandemenetlus)

(2016/C 436/58)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0811), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2011)0811),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 182 lõiget 4, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0509/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 182 lõiget 4, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0509/2011),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0002/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A7-0002/2013),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides ELi toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides ELi toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-CNS(2011)0402

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 182 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (3),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt asutamislepingu artikli 182 lõikele 3 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrust (EL) nr ..., mis käsitleb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (Horisont 2020), (4) rakendada eriprogrammi kaudu, milles määratakse kindlaks rakendamise erieesmärgid ja nende saavutamise üksikasjalikud eeskirjad, selle kestus ning vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt asutamislepingu artikli 182 lõikele 3 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrust (EL) nr ..., mis käsitleb teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (Horisont 2020), (4) rakendada eriprogrammi kaudu, milles määratakse kindlaks rakendamise erieesmärgid ja nende saavutamise üksikasjalikud eeskirjad, selle kestus ning vajalikud vahendid.

| (2) | Raamprogrammiga Horisont 2020 püütakse täita kolme prioriteetset ülesannet, nimelt tipptasemel teaduse väljatöötamine (tipptasemel teadus), juhtpositsiooni saavutamine tööstuses (juhtpositsioon tööstuses) ja ühiskonnaprobleemide lahendamine (ühiskonnaprobleemid). Need prioriteedid rakendatakse eriprogrammiga, mis sisaldab
  nimetatud
  kolmest
  prioriteedist igaühe jaoks eraldi osa: üks prioriteeti „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine“ hõlmav osa, üks prioriteeti „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks“ hõlmav osa
  ning üks Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete osa. |
| --- | --- |

(2)

Raamprogrammiga Horisont 2020 püütakse täita kolme prioriteetset ülesannet, nimelt tipptasemel teaduse väljatöötamine (tipptasemel teadus), juhtpositsiooni saavutamine tööstuses (juhtpositsioon tööstuses) ja ühiskonnaprobleemide lahendamine (ühiskonnaprobleemid). Need prioriteedid rakendatakse eriprogrammiga, mis sisaldab
  nimetatud
  kolmest
  prioriteedist igaühe jaoks eraldi osa: üks prioriteeti „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine“ hõlmav osa, üks prioriteeti „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks“ hõlmav osa
  ning üks Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete osa.

| (2a) | Kõigil kolmel prioriteedil peaks olema rahvusvaheline mõõde. Rahvusvahelist koostööd tuleks jätkata vähemalt seitsmenda raamprogrammi tasemel. |
| --- | --- |

(2a)

Kõigil kolmel prioriteedil peaks olema rahvusvaheline mõõde. Rahvusvahelist koostööd tuleks jätkata vähemalt seitsmenda raamprogrammi tasemel.

| (3) | Raamprogrammis Horisont 2020 esitatakse nimetatud raamprogrammi üldeesmärk, prioriteedid ning erieesmärkide ja konkreetse tegevuse põhisuunad, eriprogrammis tuleks määratleda aga iga konkreetse osa erieesmärgid ja meetmete põhisuunad. Nimetatud eriprogrammi suhtes kohaldatakse täielikult raamprogrammis Horisont 2020 sätestatud rakendussätteid, muu hulgas eetiliste põhimõtetega seonduvaid sätteid. |
| --- | --- |

(3)

Raamprogrammis Horisont 2020 esitatakse nimetatud raamprogrammi üldeesmärk, prioriteedid ning erieesmärkide ja konkreetse tegevuse põhisuunad, eriprogrammis tuleks määratleda aga iga konkreetse osa erieesmärgid ja meetmete põhisuunad. Nimetatud eriprogrammi suhtes kohaldatakse täielikult raamprogrammis Horisont 2020 sätestatud rakendussätteid, muu hulgas eetiliste põhimõtetega seonduvaid sätteid.

| (4) | Iga osa peaks täiendama teisi eriprogrammi rakendamiseks välja töötatud osi ning kõiki osi rakendatakse kooskõlas. |
| --- | --- |

(4)

Iga osa peaks täiendama teisi eriprogrammi rakendamiseks välja töötatud osi ning kõiki osi rakendatakse kooskõlas.

| (5) | Oluline on tõhustada ja laiendada liidu teadusbaasi pädevust ning tagada maailmatasemel teadusuuringute ja andekate inimeste olemasolu, et kindlustada Euroopa pikemaajaline konkurentsivõime ja heaolu. I osa „Tipptasemel teadus“ peaks toetama Euroopa Teadusnõukogu tegevust eesliiniuuringutel, tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid, Marie
  Skłodowska-
  Curie nimelisi meetmeid ja Euroopa teadustaristut. Selle tegevuse eesmärk peaks olema suurendada pädevust pikemas perspektiivis, keskendudes oluliselt uue põlvkonna teadusele, süsteemidele ja teadlastele, ning toetada esiletõusvaid talente kogu liidus ja assotsieerunud riikidest. Liidu tegevus tipptasemel teaduse toetamiseks peaks aitama konsolideerida Euroopa teadusruumi ning muutma liidu teadussüsteemi maailmas konkurentsivõimelisemaks ja köitvamaks. |
| --- | --- |

(5)

Oluline on tõhustada ja laiendada liidu teadusbaasi pädevust ning tagada maailmatasemel teadusuuringute ja andekate inimeste olemasolu, et kindlustada Euroopa pikemaajaline konkurentsivõime ja heaolu. I osa „Tipptasemel teadus“ peaks toetama Euroopa Teadusnõukogu tegevust eesliiniuuringutel, tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid, Marie
  Skłodowska-
  Curie nimelisi meetmeid ja Euroopa teadustaristut. Selle tegevuse eesmärk peaks olema suurendada pädevust pikemas perspektiivis, keskendudes oluliselt uue põlvkonna teadusele, süsteemidele ja teadlastele, ning toetada esiletõusvaid talente kogu liidus ja assotsieerunud riikidest. Liidu tegevus tipptasemel teaduse toetamiseks peaks aitama konsolideerida Euroopa teadusruumi ning muutma liidu teadussüsteemi maailmas konkurentsivõimelisemaks ja köitvamaks.

| (6) | I osa „Tipptasemel teadus“ alusel elluviidavad meetmed tuleb kindlaks määrata olenevalt teaduse vajadustest ja võimalustest ▌. Teadusuuringute kava tuleb koostada tihedas koostöös teadusringkonnaga. Teadusuuringuid tuleks rahastada tipptaseme alusel. |
| --- | --- |

(6)

I osa „Tipptasemel teadus“ alusel elluviidavad meetmed tuleb kindlaks määrata olenevalt teaduse vajadustest ja võimalustest ▌. Teadusuuringute kava tuleb koostada tihedas koostöös teadusringkonnaga. Teadusuuringuid tuleks rahastada tipptaseme alusel.

| (7) | Euroopa Teadusnõukoguga tuleks asendada komisjoni otsusega 2007/134/EÜ (5) rajatud Euroopa Teadusnõukogu ja see peaks olema viimase õigusjärglane. Euroopa Teadusnõukogu peaks tegutsema kehtivate teadusliku tipptaseme, autonoomia, tõhususe ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Teadusnõukoguga tuleks asendada komisjoni otsusega 2007/134/EÜ (5) rajatud Euroopa Teadusnõukogu ja see peaks olema viimase õigusjärglane. Euroopa Teadusnõukogu peaks tegutsema kehtivate teadusliku tipptaseme, autonoomia, tõhususe ja läbipaistvuse põhimõtete kohaselt.

| (8) | Liidu juhtpositsiooni säilitamiseks ja suurendamiseks tööstuses on vaja viivitamata ergutada erasektori teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni suunatud investeeringuid, edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni ettevõtjapõhise kavaga ning kiirendada uue tehnoloogia arendamist, mis tuleviku ettevõtjaid ja majanduskasvu toetavad. II osa „Juhtpositsioon tööstuses“ peaks toetama tipptasemel teadusse ja innovatsiooni suunatud investeeringuid progressi võimaldava tehnoloogia ning muu tööstustehnoloogia valdkondades, parandama uuenduslike ettevõtete ja projektide riskikapitali kättesaadavust ning toetama laialdaselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate innovatsiooni. |
| --- | --- |

(8)

Liidu juhtpositsiooni säilitamiseks ja suurendamiseks tööstuses on vaja viivitamata ergutada erasektori teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni suunatud investeeringuid, edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni ettevõtjapõhise kavaga ning kiirendada uue tehnoloogia arendamist, mis tuleviku ettevõtjaid ja majanduskasvu toetavad. II osa „Juhtpositsioon tööstuses“ peaks toetama tipptasemel teadusse ja innovatsiooni suunatud investeeringuid progressi võimaldava tehnoloogia ning muu tööstustehnoloogia valdkondades, parandama uuenduslike ettevõtete ja projektide riskikapitali kättesaadavust ning toetama laialdaselt väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate innovatsiooni.

| (9) | Kosmosealased teadusuuringud ja innovatsioon, mis on liidu jagatud pädevus, tuleks kaasata sidusa osana II osasse „Juhtpositsioon tööstuses“, selleks et suurendada nende teaduslikku, majanduslikku ja ühiskondlikku mõju ning tagada tulemuslik ja kulutõhus rakendamine. |
| --- | --- |

(9)

Kosmosealased teadusuuringud ja innovatsioon, mis on liidu jagatud pädevus, tuleks kaasata sidusa osana II osasse „Juhtpositsioon tööstuses“, selleks et suurendada nende teaduslikku, majanduslikku ja ühiskondlikku mõju ning tagada tulemuslik ja kulutõhus rakendamine.

| (10) | Euroopa 2020. aasta strateegias (6) kindlaksmääratud oluliste ühiskonnaprobleemide lahendamiseks on vaja oluliselt investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et töötada välja ja võtta kasutusele vajaliku haardega uudsed ja murrangulised lahendused. Nende probleemide lahendamine kujutab endast ka olulist majanduslikku võimalust uuenduslikele ettevõtetele ning annab seega oma panuse liidu konkurentsivõimesse ja tööhõivesse. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa 2020. aasta strateegias (6) kindlaksmääratud oluliste ühiskonnaprobleemide lahendamiseks on vaja oluliselt investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et töötada välja ja võtta kasutusele vajaliku haardega uudsed ja murrangulised lahendused. Nende probleemide lahendamine kujutab endast ka olulist majanduslikku võimalust uuenduslikele ettevõtetele ning annab seega oma panuse liidu konkurentsivõimesse ja tööhõivesse.

| (11) | III osa „Ühiskonnaprobleemid“ peaks peamistele ühiskonnaprobleemidele reageerides suurendama teadusuuringute ja innovatsiooni tõhusust, toetades tipptasemel teadustegevust ja innovatsiooni. Selline tegevus tuleks ellu viia probleemipõhise lähenemisviisiga, milles ühendatakse eri valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Selliste probleemide käsitlemisel on olulised teadusuuringud sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas. Tegevus peaks hõlmama mitmesugust teadustööd ja innovatsiooni
  , sealhulgas sellist innovatsiooniga seotud tegevust
  nagu katsetamine, tutvustamine ja proovisüsteemid ning riigihangete, ettevalmistavate uuringute ja standardite kehtestamise toetamine ning uuenduslike toodete turuleviimine.
  Kui see on asjakohane, tuleks
  selle ▌tegevusega otse toetada konkreetse valdkonna poliitilist pädevust liidu tasandil. Kõigi probleemidega tegelemine peaks aitama saavutada säästva arengu üldeesmärki. |
| --- | --- |

(11)

III osa „Ühiskonnaprobleemid“ peaks peamistele ühiskonnaprobleemidele reageerides suurendama teadusuuringute ja innovatsiooni tõhusust, toetades tipptasemel teadustegevust ja innovatsiooni. Selline tegevus tuleks ellu viia probleemipõhise lähenemisviisiga, milles ühendatakse eri valdkondade, tehnoloogiate ja distsipliinide ressursid ning teadmised. Selliste probleemide käsitlemisel on olulised teadusuuringud sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas. Tegevus peaks hõlmama mitmesugust teadustööd ja innovatsiooni
  , sealhulgas sellist innovatsiooniga seotud tegevust
  nagu katsetamine, tutvustamine ja proovisüsteemid ning riigihangete, ettevalmistavate uuringute ja standardite kehtestamise toetamine ning uuenduslike toodete turuleviimine.
  Kui see on asjakohane, tuleks
  selle ▌tegevusega otse toetada konkreetse valdkonna poliitilist pädevust liidu tasandil. Kõigi probleemidega tegelemine peaks aitama saavutada säästva arengu üldeesmärki.

| (11a) | Erieesmärkide „Ühiskonnaprobleemid“ ja „Juhtpositsioon progressi võimaldavas ja tööstustehnoloogias“ väiksemate ja suuremate projektide vahel tuleks tagada asjakohane tasakaal. |
| --- | --- |

(11a)

Erieesmärkide „Ühiskonnaprobleemid“ ja „Juhtpositsioon progressi võimaldavas ja tööstustehnoloogias“ väiksemate ja suuremate projektide vahel tuleks tagada asjakohane tasakaal.

| (11b) | IIIa osaga „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine“ tuleks täielikult ära kasutada Euroopa talendipagasi kogu potentsiaali ja tagada innovatsioonipõhisest majandusest tuleneva kasu maksimeerimine ja laialdane levik kogu liidus kooskõlas tipptaseme põhimõttega. |
| --- | --- |

(11b)

IIIa osaga „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine“ tuleks täielikult ära kasutada Euroopa talendipagasi kogu potentsiaali ja tagada innovatsioonipõhisest majandusest tuleneva kasu maksimeerimine ja laialdane levik kogu liidus kooskõlas tipptaseme põhimõttega.

| (11c) | IIIb osaga „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks“ tuleks luua tõhus koostöö teaduse ja ühiskonna vahel, soodustada uute talentide värbamist teadusesse ning siduda teaduse tipptase sotsiaalse teadlikkuse ja vastutustundega. |
| --- | --- |

(11c)

IIIb osaga „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks“ tuleks luua tõhus koostöö teaduse ja ühiskonna vahel, soodustada uute talentide värbamist teadusesse ning siduda teaduse tipptase sotsiaalse teadlikkuse ja vastutustundega.

| (12) | Programmi Horisont 2020 lahutamatu osana peaks Teadusuuringute Ühiskeskus jätkama sõltumatu kliendikeskse teadusliku ja tehnilise toe pakkumist liidu poliitika määratlemisele, väljatöötamisele, rakendamisele ja seirele. Selle ülesande täitmiseks peaks Teadusuuringute Ühiskeskuse korraldatavad teadusuuringud vastama parimale võimalikule kvaliteedile. Viies selle ülesande kohaselt ellu otsemeetmeid, peaks Teadusuuringute Ühiskeskus pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidule murettekitavatele põhiküsimustele, nimelt arukas, kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv, julgeolek ja kodakondsus ning Globaalne Euroopa. |
| --- | --- |

(12)

Programmi Horisont 2020 lahutamatu osana peaks Teadusuuringute Ühiskeskus jätkama sõltumatu kliendikeskse teadusliku ja tehnilise toe pakkumist liidu poliitika määratlemisele, väljatöötamisele, rakendamisele ja seirele. Selle ülesande täitmiseks peaks Teadusuuringute Ühiskeskuse korraldatavad teadusuuringud vastama parimale võimalikule kvaliteedile. Viies selle ülesande kohaselt ellu otsemeetmeid, peaks Teadusuuringute Ühiskeskus pöörama erilist tähelepanu Euroopa Liidule murettekitavatele põhiküsimustele, nimelt arukas, kaasav ja jätkusuutlik majanduskasv, julgeolek ja kodakondsus ning Globaalne Euroopa.

| (13) | Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed tuleks rakendada paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse nii Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate kui ka liidu poliitika asjakohaseid nõudmisi ning lähtudes eesmärgist kaitsta liidu finantshuve. Teadustegevust tuleks vajaduse korral kohandada kõnealuste vajadustega, teaduse ja tehnoloogia arenguga ning selle eesmärk peaks olema teadusliku tipptaseme saavutamine. |
| --- | --- |

(13)

Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed tuleks rakendada paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse nii Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate kui ka liidu poliitika asjakohaseid nõudmisi ning lähtudes eesmärgist kaitsta liidu finantshuve. Teadustegevust tuleks vajaduse korral kohandada kõnealuste vajadustega, teaduse ja tehnoloogia arenguga ning selle eesmärk peaks olema teadusliku tipptaseme saavutamine.

| (14) | Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama lisavahendite loomist konkureerivate tegevusalade abil, sealhulgas osalemine raamprogrammi Horisont 2020 kaudsete meetmete võtmises, kolmandate isikute töö ja vähemal määral intellektuaalomandi kasutamine. |
| --- | --- |

(14)

Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama lisavahendite loomist konkureerivate tegevusalade abil, sealhulgas osalemine raamprogrammi Horisont 2020 kaudsete meetmete võtmises, kolmandate isikute töö ja vähemal määral intellektuaalomandi kasutamine.

| (15) | Eriprogramm peaks täiendama liikmesriikide tegevust ja teisi liidu meetmeid, mis on vajalikud Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamiseks ▌. |
| --- | --- |

(15)

Eriprogramm peaks täiendama liikmesriikide tegevust ja teisi liidu meetmeid, mis on vajalikud Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamiseks ▌.

| (15a) | Vastavalt nõukogu 27. novembri 2001. aasta muudetud otsusele 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus) võivad ülemeremaad ja -territooriumid osaleda programmis Horisont 2020 nimetatud otsuses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(15a)

Vastavalt nõukogu 27. novembri 2001. aasta muudetud otsusele 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus) võivad ülemeremaad ja -territooriumid osaleda programmis Horisont 2020 nimetatud otsuses sätestatud tingimustel.

| (16) | Selleks et tagada, et ▌rahastamisvahendite kasutamise eritingimused vastaksid turutingimustele, tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada või täiendada ▌rahastamisvahendite kasutamise eritingimusi. Eriti oluline on, et komisjon peab ettevalmistuste tegemise ajal asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertidega.
  Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et tagada, et ▌rahastamisvahendite kasutamise eritingimused vastaksid turutingimustele, tuleks komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada või täiendada ▌rahastamisvahendite kasutamise eritingimusi. Eriti oluline on, et komisjon peab ettevalmistuste tegemise ajal asjakohaseid konsultatsioone, sh ekspertidega.

Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Nõukogule.

| (17) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva eriprogrammi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused eriprogrammi rakendamist käsitlevate tööprogrammide vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva eriprogrammi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused eriprogrammi rakendamist käsitlevate tööprogrammide vastuvõtmiseks.

| (18) | I, II, III
  , IIIa ja IIIb
  osa tööprogrammidega seonduvaid rakendusvolitusi, välja arvatud Euroopa Teadusnõukogu meetmed, kui komisjon ei kaldu kõrvale sõltumatu teadusnõukogu seisukohast, tuleks täita kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (7). |
| --- | --- |

(18)

I, II, III
  , IIIa ja IIIb
  osa tööprogrammidega seonduvaid rakendusvolitusi, välja arvatud Euroopa Teadusnõukogu meetmed, kui komisjon ei kaldu kõrvale sõltumatu teadusnõukogu seisukohast, tuleks täita kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (7).

| (19) | Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukoguga, mis loodi komisjoni 10. aprilli 1996. aasta otsusega nr 96/282/Euratom Teadusuuringute Ühiskeskuse ümberkorraldamise kohta, (8) on nimetatud Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete eriprogrammi teadusliku ja tehnoloogilise sisu osas konsulteeritud. |
| --- | --- |

(19)

Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukoguga, mis loodi komisjoni 10. aprilli 1996. aasta otsusega nr 96/282/Euratom Teadusuuringute Ühiskeskuse ümberkorraldamise kohta, (8) on nimetatud Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete eriprogrammi teadusliku ja tehnoloogilise sisu osas konsulteeritud.

| (20) | Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks tunnistada kehtetuks nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/971/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“), (9) nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/972/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed“), (10) nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/973/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Inimesed“), (11) nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/974/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“), (12) nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/975/EÜ (mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu elluviidavat Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi) (13), |
| --- | --- |

(20)

Õiguskindluse ja selguse huvides tuleks tunnistada kehtetuks nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/971/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö“), (9) nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/972/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Ideed“), (10) nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/973/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Inimesed“), (11) nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/974/EÜ (mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Võimekus“), (12) nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/975/EÜ (mis käsitleb Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmete kaudu elluviidavat Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) eriprogrammi) (13),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I JAOTIS

KEHTESTAMINE

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse eriprogramm Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr XX/2012 (14) rakendamiseks ning määratakse kindlaks nii erieesmärgid liidu abi kohta kõnealuse määruse artiklis 1 sätestatud teadus- ja uuendustegevusele kui ka rakenduseeskirjad.

Artikkel 2

Eriprogrammi kehtestamine

1.   Käesolevaga kehtestatakse eriprogramm teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamiseks (edaspidi „eriprogramm“) ajavahemikuks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2020.

2.   Määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohaselt koosneb nimetatud eriprogramm järgmistest osadest:

| a) | I osa „Tipptasemel teadus“; |
| --- | --- |

a)

I osa „Tipptasemel teadus“;

| b) | II osa „Juhtpositsioon tööstuses“; |
| --- | --- |

b)

II osa „Juhtpositsioon tööstuses“;

| c) | III osa „Ühiskonnaprobleemid“; |
| --- | --- |

c)

III osa „Ühiskonnaprobleemid“;

| d) | IV osa „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda“. |
| --- | --- |

d)

IV osa „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda“.

Artikkel 3

Erieesmärgid

1.   I osaga „Tipptasemel teadus“ tõstetakse Euroopa teadusuuringute taset määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatud prioriteedi „Tipptasemel teadus“ kohaselt, taotledes järgmisi erieesmärke:

| (a) | eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu; |
| --- | --- |

(a)

eesliiniuuringute tugevdamine Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu;

| (b) | teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

(b)

teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas;

| (c) | oskuste, koolituse ja karjääri edendamine Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmete (Marie
  Skłodowska-
  Curie nimelised meetmed) kaudu; |
| --- | --- |

(c)

oskuste, koolituse ja karjääri edendamine Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmete (Marie
  Skłodowska-
  Curie nimelised meetmed) kaudu;

| (d) | Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine. |
| --- | --- |

(d)

Euroopa teadustaristu (sh e-taristu) tõhustamine.

Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa I osas.

2.   II osaga „Juhtpositsioon tööstuses“ tugevdatakse juhtpositsiooni tööstuses ja suurendatakse konkurentsivõimet määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõike 2 punktis b sätestatud prioriteedi „Juhtpositsioon tööstuses“ kohaselt, taotledes järgmisi erieesmärke:

| (a) | Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine tööstuses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse, tutvustamise ja innovatsiooni kaudu järgmistes progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkondades:






  (i) | info- ja kommunikatsioonitehnoloogia; |
| --- | --- | --- |

(a)

Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine tööstuses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse, tutvustamise ja innovatsiooni kaudu järgmistes progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkondades:

(i)

info- ja kommunikatsioonitehnoloogia;

| (ii) | nanotehnoloogia; |
| --- | --- |

(ii)

nanotehnoloogia;

| (iii) | kõrgtehnoloogilised materjalid; |
| --- | --- |

(iii)

kõrgtehnoloogilised materjalid;

| (iv) | biotehnoloogia; |
| --- | --- |

(iv)

biotehnoloogia;

| (v) | kõrgtehnoloogiline tootmine ja töötlemine; |
| --- | --- |

(v)

kõrgtehnoloogiline tootmine ja töötlemine;

| (vi) | kosmos; |
| --- | --- |

(vi)

kosmos;

| (b) | teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine; |
| --- | --- |

(b)

teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute riskikapitali kättesaadavuse parandamine;

| (c) | innovatsiooni suurendamine VKEdes. |
| --- | --- |

(c)

innovatsiooni suurendamine VKEdes.

Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa II osas. Rahastamisvahendite kasutamiseks seoses punkti b erieesmärgiga kehtestatakse eritingimused. Need tingimused on sätestatud I lisa II osa punktis 2.

Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte,
  mis käsitlevad muudatusi raamprogrammi Horisont 2020 omakapitalivahendist tehtud investeeringute osakaalus ELi laienemis- ja kasvuetapi koguinvesteeringutes seoses I lisa II osa punktis 2 osutatud rahastamisvahenditega
  .

3.   III osaga „Ühiskonnaprobleemid“ aidatakse kaasa määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud prioriteedi „Ühiskonnaprobleemid“ saavutamisele, taotledes teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust, tutvustamistegevust ja innovatsiooni, mille abil saab täita järgmisi erieesmärke:

| (a) | kõigi inimeste
  elukestva tervise ja heaolu parandamine; |
| --- | --- |

(a)

kõigi inimeste
  elukestva tervise ja heaolu parandamine;

| (b) | piisav ohutu
  , tervisliku
  ja kvaliteetse toidu ja muude biotoorainel põhinevate toodetega varustamine, arendades selleks konkurentsivõimeliste ja vähese CO2-heitega
  tarne-, töötlemis- ja turustamisahelate
  kõrval välja tootlikud
  , jätkusuutlikud
  ja ressursitõhusad esmatootmissüsteemid ning edendades asjakohaseid ökosüsteemi teenuseid
  ja bioloogilise mitmekesisuse taastamist
  ; |
| --- | --- |

(b)

piisav ohutu
  , tervisliku
  ja kvaliteetse toidu ja muude biotoorainel põhinevate toodetega varustamine, arendades selleks konkurentsivõimeliste ja vähese CO2-heitega
  tarne-, töötlemis- ja turustamisahelate
  kõrval välja tootlikud
  , jätkusuutlikud
  ja ressursitõhusad esmatootmissüsteemid ning edendades asjakohaseid ökosüsteemi teenuseid
  ja bioloogilise mitmekesisuse taastamist
  ;

| (c) | üleminek usaldusväärsele,
  taskukohasele, üldsuse poolt aktsepteeritavale,
  jätkusuutlikule ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile
  , et vähendada sõltuvust fossiilkütustest ressursside üha suureneva
  nappuse, suuremate energiavajaduste ja kliimamuutuste olukorras; |
| --- | --- |

(c)

üleminek usaldusväärsele,
  taskukohasele, üldsuse poolt aktsepteeritavale,
  jätkusuutlikule ja konkurentsivõimelisele energiasüsteemile
  , et vähendada sõltuvust fossiilkütustest ressursside üha suureneva
  nappuse, suuremate energiavajaduste ja kliimamuutuste olukorras;

| (d) | ressursitõhusa,
  kliima- ja
  keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi saavutamine
  kõikide
  kodanike, majanduse ja ühiskonna hüvanguks; |
| --- | --- |

(d)

ressursitõhusa,
  kliima- ja
  keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi saavutamine
  kõikide
  kodanike, majanduse ja ühiskonna hüvanguks;

| (e) | ressursitõhusa ja
  tõhusa veekasutusega ning
  kliimamuutustele vastupanuvõimelise majanduse
  ja ühiskonna
  väljakujundamine
  ning loodusvarade ja ökosüsteemide kaitse ja säästev majandamine
  ning toorainete jätkusuutlik tarnimine
  ja kasutamine
  , et täita maailma rahvastiku kasvust tulenevaid vajadusi planeedi loodusvarade
  ja ökosüsteemide
  jätkusuutlikkuse piires; |
| --- | --- |

(e)

ressursitõhusa ja
  tõhusa veekasutusega ning
  kliimamuutustele vastupanuvõimelise majanduse
  ja ühiskonna
  väljakujundamine
  ning loodusvarade ja ökosüsteemide kaitse ja säästev majandamine
  ning toorainete jätkusuutlik tarnimine
  ja kasutamine
  , et täita maailma rahvastiku kasvust tulenevaid vajadusi planeedi loodusvarade
  ja ökosüsteemide
  jätkusuutlikkuse piires;

| (f) | aidata Euroopat paremini mõista, pakkuda lahendusi ning toetada
  kaasavat, innovatiivset
  ja kaasa mõtlevat
  Euroopa ühiskonda seoses enneolematute muutuste ja ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse suurenemisega; |
| --- | --- |

(f)

aidata Euroopat paremini mõista, pakkuda lahendusi ning toetada
  kaasavat, innovatiivset
  ja kaasa mõtlevat
  Euroopa ühiskonda seoses enneolematute muutuste ja ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse suurenemisega;

| (g) | edendada turvalist Euroopa ühiskonda seoses enneolematute muutuste ning ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse ja ohtude suurenemisega, tugevdades samal ajal Euroopa vabaduse ja õiguse kultuuri. |
| --- | --- |

(g)

edendada turvalist Euroopa ühiskonda seoses enneolematute muutuste ning ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse ja ohtude suurenemisega, tugevdades samal ajal Euroopa vabaduse ja õiguse kultuuri.

Nimetatud erieesmärkidega seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa III osas.

3a.
     
  IIIa osaga „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine“ kasutatakse täiel määral ära Euroopa talendipagasi kogu potentsiaali ja tagatakse innovatsioonipõhisest majandusest tuleneva kasu maksimeerimine ja laialdane levik kogu liidus kooskõlas tipptaseme põhimõttega.

3b.
     
  IIIb osaga „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks“ luuakse tõhus koostöö teaduse ja ühiskonna vahel, värvatakse teadusesse uusi talente ning seotakse teaduse tipptase sotsiaalse teadlikkuse ja vastutustundega.

4.   IV osa „Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda“ aitab kaasa kõigile määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 5 lõikes 2 sätestatud prioriteetide saavutamisele ja selle erieesmärk on pakkuda kliendikeskset teaduslikku ja tehnilist tuge liidu poliitikameetmetele.

Nimetatud erieesmärgiga seotud tegevuse põhisuunad on kindlaks määratud I lisa IV osas.

5.   Eriprogrammi hinnatakse tulemuste ja mõju põhjal, mida mõõdetakse tulemuslikkuse näitajatega võrreldes ▌.

Käesoleva artikli lõigetes 1–4 sätestatud erieesmärkidele vastavate tulemuslikkuse põhinäitajate üksikasjad on esitatud II lisas.

▌

Artikkel 4

Eelarve

1.   Vastavalt määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõikele 1 on kõnealuse eriprogrammi rakendamise rahastamispakett [86 198 miljonit eurot].

2.   Lõikes 1 osutatud summa jagatakse käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 2 sätestatud nelja osa vahel määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõike 2 kohaselt. Eelarve suunav jaotus käesoleva otsuse artiklis 3 sätestatud erieesmärkidele ja Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmete rahastamise maksimaalne kogusumma on esitatud määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) II lisas.

3.   Komisjoni halduskulud ei tohi ületada 6 % määruse (EÜ) nr XX/2012 (Horisont 2020) artikli 6 lõikes 2 osutatud eriprogrammi I, II ja III osale ette nähtud summadest.

4.   Vajaduse korral võib tehniliste ja halduskulude katmiseks ette nähtud assigneeringud kirjendada eelarvesse ka pärast 2020. aastat, et oleks võimalik hallata 31. detsembriks 2020 lõpule viimata meetmeid.

II JAOTIS

RAKENDAMINE

Artikkel 5

Tööprogrammid

1.   Eriprogrammi rakendatakse tööprogrammidega.

2.   Komisjon võtab artikli 2 lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud eriprogrammi I, II ja III osa rakendamiseks vastu ühised või eraldi tööprogrammid, välja arvatud
  artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud
  erieesmärgi
  „Eesliiniuuringute
  tugevdamine
  Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu“
  meetmete rakendamine. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Komisjon võtab
  artikli 9 lõikes 2a osutatud nõuandemenetluse teel
  rakendusaktiga vastu erieesmärgi
  „Eesliiniuuringute
  tugevdamine
  Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu“
  meetmete rakendamise tööprogrammid, mille Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu on koostanud artikli 7 lõike 2 punkti b kohaselt. Euroopa Komisjon kaldub sõltumatu teadusnõukogu loodud tööprogrammist kõrvale üksnes juhul, kui ta leiab, et see ei vasta käesoleva otsuse sätetele. Sellisel juhul võtab komisjon tööprogrammi vastu rakendusaktiga artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon põhjendab nõuetekohaselt kõnealust meedet.

4.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu mitmeaastase tööprogrammi eriprogrammi IV osa kohta, mis käsitleb artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid väljaspool tuumaenergiavaldkonda.

Nimetatud tööprogrammis võetakse arvesse otsuses 96/282/Euratom nimetatud Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu arvamust.

5.   Kõnealustes tööprogrammides võetakse arvesse teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni olukorda riiklikul, liidu ja rahvusvahelisel tasandil ning asjakohaseid arengusuundi poliitikas, majanduses ja ühiskonnas. Tööprogrammid sisaldavad
  vajaduse korral
  teavet liikmesriikide
  (sealhulgas nende piirkondade)
  teadus- ja uuendustegevuse koordineerimise kohta, sealhulgas ühise kavandamise algatusi sisaldavates valdkondades. Vajaduse korral ajakohastatakse tööprogramme.

6.   Artikli 2 lõike 2 punktides a, b ja c osutatud I, II ja III osa rakendamiseks mõeldud tööprogrammides sätestatakse saavutatavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, tööprogrammide rakendamise meetod ja nende kogusumma, sh vajaduse korral orienteeruvad andmed kliimamuutustega seotud kulutuste kohta. Tööprogrammid sisaldavad ka rahastatavate meetmete kirjeldust, igale meetmele eraldatavat esialgset summat, esialgset rakendamise ajakava ning ka mitut aastat hõlmavat lähenemisviisi ja strateegilisi suundi järgnevateks rakendusaastateks. Samuti sisaldavad need toetuste prioriteete,
  valiku tegemise ja lepingu sõlmimise kriteeriume
  ja
  erinevate lepingu sõlmimise kriteeriumide suhtelist osakaalu ning kõigi abikõlblike kulude rahastamise
  maksimummäära.
  Nendes märgitakse ka vastavalt määruse (EL) nr XX/2012 artiklile 40 [osalemiseeskirjad] ära kõik osalejate lisakohustused seoses kasutamise ja levitamisega.
  Nimetatud tööprogrammid võimaldavad
  vajaduse korral nii strateegilist ülalt alla kui ka
  alt üles lähenemisviisi, milles käsitletakse eesmärke uuenduslikult.

Lisaks sisaldavad nimetatud tööprogrammid jagu, milles määratakse kindlaks määruse (EL) nr XX/2012 [Horisont 2020] artiklis 13
  ja I lisas olevas valdkondadevahelisi küsimusi ja toetusmeetmeid käsitlevas jaotises
  osutatud valdkondadevahelised meetmed nii kahe või enama samaväärse prioriteediga erieesmärgi kui ka kahe või enama prioriteedi vahel. Neid meetmed rakendatakse integreeritud viisil.

7.
     
  Komisjon võtab artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse teel rakendusaktidega vastu järgmised meetmed:

| (a) | kaudsete meetmete rahastamise kinnitamise otsus, kui liidu hinnanguline panus seoses selle programmiga on vähemalt 2,5 miljonit eurot või rohkem; välja arvatud artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud erieesmärgile vastavad meetmed ning välja arvatud kiirendatud innovatsiooni vahendi raames rahastatud meetmed; |
| --- | --- |

(a)

kaudsete meetmete rahastamise kinnitamise otsus, kui liidu hinnanguline panus seoses selle programmiga on vähemalt 2,5 miljonit eurot või rohkem; välja arvatud artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud erieesmärgile vastavad meetmed ning välja arvatud kiirendatud innovatsiooni vahendi raames rahastatud meetmed;

| (b) | inimembrüote ja inimembrüo tüvirakkude kasutamist eeldavate meetmete ning artikli 3 lõike 3 punktis g osutatud erieesmärgile vastavate meetmete rahastamise kinnitamise otsus; |
| --- | --- |

(b)

inimembrüote ja inimembrüo tüvirakkude kasutamist eeldavate meetmete ning artikli 3 lõike 3 punktis g osutatud erieesmärgile vastavate meetmete rahastamise kinnitamise otsus;

| (c) | meetmete rahastamise kinnitamise otsus, kui liidu hinnanguline panus seoses selle programmiga on vähemalt 0,6 miljonit eurot või rohkem artikli 3 lõike 3 punktis f osutatud erieesmärgile vastavate meetmete puhul ning artikli 3 lõikes 3a ja artikli 3 lõikes 3b osutatud meetmete puhul; |
| --- | --- |

(c)

meetmete rahastamise kinnitamise otsus, kui liidu hinnanguline panus seoses selle programmiga on vähemalt 0,6 miljonit eurot või rohkem artikli 3 lõike 3 punktis f osutatud erieesmärgile vastavate meetmete puhul ning artikli 3 lõikes 3a ja artikli 3 lõikes 3b osutatud meetmete puhul;

| (d) | määruse (EL) nr XX/2012 [Horisont 2020] artiklis 26 ette nähtud hindamiste alase pädevuse eeskirjade koostamine. |
| --- | --- |

(d)

määruse (EL) nr XX/2012 [Horisont 2020] artiklis 26 ette nähtud hindamiste alase pädevuse eeskirjade koostamine.

Artikkel 6

Euroopa Teadusnõukogu

1.   Komisjon asutab Euroopa Teadusnõukogu (ECR), mille kaudu rakendatakse I osa „Tipptasemel teadus“ meetmeid, mis on seotud erieesmärgiga
  „Eesliiniuuringute
  tugevdamine
  Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu“
  . Kõnealune Euroopa Teadusnõukogu on otsusega 2007/134/EÜ loodud Euroopa Teadusnõukogu õigusjärglane.

2.   Euroopa Teadusnõukogu koosneb artiklis 7 sätestatud sõltumatust teadusnõukogust ja artikli 8 kohasest spetsiaalsest rakendusstruktuurist.

3.   Euroopa Teadusnõukogul on president, kes valitakse välja staažikate ja rahvusvaheliselt tunnustatud teadlaste hulgast.

Presidendi määrab spetsiaalse
  sõltumatu
  otsimiskomisjoni läbiviidud
  läbipaistva
  värbamisprotsessi tulemusel ametisse komisjon neljaks aastaks, kusjuures ametiaega saab ühe korra pikendada. Värbamisprotsessil ja valitud kandidaadil peab olema sõltumatu teadusnõukogu heakskiit.

Euroopa Teadusnõukogu president on ka sõltumatu teadusnõukogu esimees, kes tagab selle juhtimise ja suhted spetsiaalse rakenduskolleegiumiga ning esindab sõltumatut teadusnõukogu teadusmaailmas.

4.   Euroopa Teadusnõukogu tegutseb teadusliku tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe, mõjususe, läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtete kohaselt. Sellega tagatakse otsuse 2006/972/EÜ kohaste Euroopa Teadusnõukogu meetmete järjepidevus.

5.   Euroopa Teadusnõukogu tegevusega toetatakse kõikide valdkondade teadusuuringuid, mida teevad eraldiseisvad ja riikidevahelised omavahel Euroopa tasandil konkureerivad teadlasrühmad. Euroopa Teadusnõukogu eesliiniuuringute jaoks antakse toetusi ainult teadusliku tipptaseme kriteeriumi alusel.

6.   Komisjon tagab Euroopa Teadusnõukogu sõltumatuse ja usaldusväärsuse ning kindlustab Euroopa Teadusnõukogule pandud ülesannete nõuetekohase täitmise.

Komisjon tagab, et Euroopa Teadusnõukogu meetmed viiakse ellu käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud põhimõtete ja artikli 7 lõikes 2 osutatud üldstrateegia kohaselt.

Artikkel 7

Sõltumatu teadusnõukogu

1.   Sõltumatu teadusnõukogu puhul tagatakse eri teadusuuringute valdkondade esindatus selliselt, et see moodustatakse kõige mainekamatest ja asjakohaste teadmistega
  ning erinevatesse vanuserühmadesse kuuluvatest nii nais- kui ka meesteadlastest
  ,
  -inseneridest
  ja
  -teaduritest
  , kes tegutsevad oma isiklikul vastutusel ja on sõltumatud kõrvalistest huvidest.

Sõltumatu teadusnõukogu liikmed nimetab ametisse komisjon pärast sõltumatut ja läbipaistvat valimismenetlust, mis on kõnealuse nõukoguga kokku lepitud ja hõlmab teadusringkondadega konsulteerimist ning aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Nende ametiaeg on neli aastat ja neid võib ühe korra ametisse tagasi nimetada rotatsiooni alusel, mis tagab kõnealuse nõukogu tegevuse järjepidevuse.

2.   Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab:

| (a) | Euroopa Teadusnõukogu üldstrateegia; |
| --- | --- |

(a)

Euroopa Teadusnõukogu üldstrateegia;

| (b) | Euroopa Teadusnõukogu meetmete rakendamise tööprogrammi; |
| --- | --- |

(b)

Euroopa Teadusnõukogu meetmete rakendamise tööprogrammi;

| (c) | eksperdihinnangute korraldamise ja ettepanekute hindamise meetodid ning menetlused, mille alusel määratakse kindlaks rahastatavad ettepanekud; |
| --- | --- |

(c)

eksperdihinnangute korraldamise ja ettepanekute hindamise meetodid ning menetlused, mille alusel määratakse kindlaks rahastatavad ettepanekud;

| (d) | oma seisukoha küsimuste kohta, mis võivad teaduslikust seisukohast parandada Euroopa Teadusnõukogu saavutusi ja mõju ning tehtavate teadusuuringute kvaliteeti; |
| --- | --- |

(d)

oma seisukoha küsimuste kohta, mis võivad teaduslikust seisukohast parandada Euroopa Teadusnõukogu saavutusi ja mõju ning tehtavate teadusuuringute kvaliteeti;

| (e) | käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti vältimist. |
| --- | --- |

(e)

käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti vältimist.

Komisjon kaldub kõrvale sõltumatus teadusnõukogus esimese lõigu punktide a, c, d ja e kohaselt võetud seisukohtadest üksnes juhul, kui ta leiab, et käesoleva otsuse sätteid ei ole järgitud. Sellisel juhul võtab komisjon vastu meetmed eriprogrammi rakendamise järjepidevuse säilitamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, sätestades punktid, milles tema seisukohad erinevad sõltumatu teadusnõukogu omadest, ning põhjendades kõnealuseid meetmeid.

3.   Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb I lisa I osa punktis 1.1 esitatud volituste kohaselt.

4.   Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb artikli 6 lõikes 4 sätestatud põhimõtete kohaselt ja üksnes eriprogrammi selle osa eesmärkide saavutamise nimel, mis on seotud erieesmärgiga
  „Eesliiniuuringute
  tugevdamine
  Euroopa Teadusnõukogu tegevuse kaudu“
  . Kõnealune nõukogu tegutseb usaldusväärselt ja ausalt ning teeb oma tööd tõhusalt ning võimalikult läbipaistvalt.

Artikkel 8

Spetsiaalne rakendusstruktuur

1.   Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab administratiivsete ülesannete ja programmi elluviimise eest, nagu on kirjeldatud I lisa I osa punktis 1.2, ning toetab sõltumatut teadusnõukogu kõigi selle ülesannete täitmisel.

2.   Komisjon tagab, et spetsiaalne rakendusstruktuur järgiks rangelt, tõhusalt ja vajaliku paindlikkusega üksnes Euroopa Teadusnõukogu eesmärke ja nõudeid.

III JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 8a

Järelevalve ja teave rakendamise kohta

1.
     
  Komisjon jälgib raamprogrammi Horisont 2020 rakendamist ja annab sellest igal aastal aru kooskõlas määruse (EL) nr XX/2012 [Horisont 2020] artikliga 25 ja käesoleva otsuse III lisaga.

2.
     
  Komisjon teavitab artiklis 9 osutatud komiteed korrapäraselt eriprogrammi kaudsete meetmete rakendamise üldisest edenemisest, et komiteel oleks võimalik varakult anda asjakohane panus tööprogrammide ettevalmistamisse, eriti mitmeaastase lähenemisviisi ja strateegiliste suundade osas, ja ta esitab aegsasti teavet kõikide meetmete kohta, mida kavandatakse või rahastatakse raamprogrammi Horisont 2020 raames, nagu on selgitatud käesoleva otsuse IV lisas.

Artikkel 9

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1a.
     
  Komitee tuleb kokku eri koosseisudes, mis on sätestatud V lisas, olenevalt arutatavatest küsimustest.

2.   Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 5 vastavat kontrollimenetlust.

2a.
     
  Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 4 vastavat nõuandemenetlust.

3.   Kui
  lõigetes
  2 ja
  2a
  osutatud komitee arvamust tuleb küsida kirjaliku menetluse kaudu, peatatakse see menetlus ilma tulemusele jõudmata, kui komitee eesistuja arvamuse esitamiseks seatud tähtaja jooksul sedasi otsustab või kui komitee liikmete enamus seda taotleb.

Artikkel 10

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Komisjonile antakse õigus võtta
  vastu artikli 3 lõikes 2 osutatud
  delegeeritud õigusakte ▌alates käesoleva otsuse jõustumisest
  ning programmi kestuse ajaks
  .

3.   Nõukogu võib
  artikli 3 lõikes 2 osutatud
  delegeeritud volitused igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud delegeeritud volitused. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle teatavaks nõukogule.

5.   
  Artikli 3 lõike 2 kohaselt vastu võetud
  delegeeritud õigusakt jõustub ainult juhul, kui nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist nõukogule või kui nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib nõukogu taotluse korral ühe kuu võrra pikendada.

6.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti delegeeritud õigusakti vastuvõtmisest, delegeeritud õigusakti kohta esitatud vastuväidetest või delegeeritud volituste tagasivõtmisest nõukogu poolt.

Artikkel 11

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1.   Otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014.

2.   Siiski kohaldatakse lõikes 1 osutatud otsustega algatatud meetmete ja kõnealuste otsuste alusel täideviidud meetmetega seonduvate finantskohustuste suhtes edaspidigi kõnealuseid otsuseid, kuni nimetatud meetmed on elluviidud. Vajaduse korral täidab lõikes 1 osutatud otsustega asutatud komiteede ülejäänud ülesanded käesoleva otsuse artiklis 9 osutatud komitee.

3.   Eriprogrammile eraldatud finantsvahendid võivad hõlmata ka kulutusi tehnilisele ja haldusabile, mis on vajalik üleminekuks otsustega 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ hõlmatud meetmetelt eriprogrammile.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 13

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seisukoht.

1

(2)  ELT C , , lk .

2

(3)  ELT C , , lk .

3

(4)  ELT , , lk .

4

(5)  ELT L 57, 24.2.2007, lk 14.

5

(6)  COM(2010)2020.

6

(7)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

7

(8)  EÜT L 107, 30.4.1996, lk 12.

8

(9)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.

9

(10)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 243.

10

(11)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 272.

11

(12)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 299.

12

(13)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 368.

13

(14)  ELT , , lk.

14

I LISA

Tegevuse põhisuunad

Kaudsete meetmete ühiselemendid

1.   KAVANDAMINE

1.1.   Üldised märkused

Määruse (EL) nr XX/2012 (Horisont 2020) on esitatud põhimõtted, et edendada kavandamise lähenemisviisi, kus tegevus panustab strateegilisel ja integreeritud viisil eesmärkide saavutamisse, ning et tagada tugev vastastikune täiendavus muude asjaomaste poliitikameetmete ja programmidega kogu liidu ulatuses.

Raamprogrammi Horisont 2020 kaudseid meetmete rakendamiseks kasutatakse finantsmääruses sätestatud rahastamisvorme, ennekõike toetusi, auhindasid, hankeid ja rahastamisvahendeid. Kõiki rahastamisvorme kasutatakse paindlikult kõikide raamprogrammi Horisont 2020 üldiste ja erieesmärkide saavutamiseks ning nende kasutamine määratletakse iga erieesmärgi vajadustest ja eripäradest lähtudes.

Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et oleks tagatud
  tasakaalustatud
  lähenemisviis
  teadusuuringutele ja
  innovatsioonile, mis ei piirdu ainult uute toodete ja teenuste arendamisega uute teaduslike ja tehnoloogiliste saavutuste alusel, vaid hõlmab ka selliseid aspekte nagu olemasoleva tehnoloogia kasutamine uutel rakendusaladel, pidev arendamine ning mittetehnoloogiline ja sotsiaalne innovatsioon. Ainult holistliku lähenemisviisiga innovatsioonile on võimalik otsida lahendusi ühiskonnaprobleemidele ning luua samal ajal uusi konkurentsivõimelisi ettevõtteid ja tööstusi.

Ühiskonnaprobleemide, eriti progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia puhul pööratakse erilist rõhku
  teadusuuringutele ja innovatsioonile, mida täiendatakse selliste toetusmeetmetega
  , mis
  toimivad
  lõppkasutajatele ja turule lähedal, nagu näidis-, katse- ja kontseptsiooni tõestamise projektid. Vajaduse korral hõlmab see ka tegevust, millega toetatakse sotsiaalset innovatsiooni ning tarbimisele orienteeritud lähenemisviise, nagu standardite kehtestamise eelsed või kommertskasutusele eelnevad hanked, uuenduslike lahenduste hanked, standardite kehtestamine ja muud kasutajakesksed meetmed, mille eesmärk on aidata kiirendada uuenduslike toodete ja teenuste turuletoomist ja levikut. Lisaks ▌peab olema piisavalt ruumi nn alt-üles lähenemisviiside ▌jaoks
  seoses projektikonkurssidega ning tööprogrammide tegevused määratakse kindlaks võimalikult laialt. Kõikide nende probleemide ja tehnoloogialahenduste raames tuleb koostada avatud, lihtsad ja kiiresti rakendatavad kavad,
  et anda Euroopa parimatele teadlastele, ettevõtjatele ja ettevõtetele võimalus esitada omal valikul murrangulisi lahendusi.

Üksikasjalik prioriteetide seadmine raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise ajal nõuab strateegilist lähenemisviisi teadustegevuse kavandamisele, kasutades valitsemisviise, mis joonduvad küll tihedalt poliitika arendamisega, kuid ületavad samal ajal ka traditsiooniliste poliitikavaldkondade piire. Selle aluseks on usaldusväärsed tõendid, analüüsid ja ettenägelikkus ning tehtud edusamme hinnatakse teatavate kindlate tulemusnäitajate alusel. Selline valdkondadevaheline lähenemisviis kavandamisele ja valitsemisele võimaldab tõhusat kooskõlastamist kõikide raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärkide vahel ning samuti kõigile neile eesmärkidele omaste probleemide lahendamist, nagu jätkusuutlikkus, kliimamuutused
  , sotsiaal- ja humanitaarteadused
  või mereteadus ja -tehnoloogia.

Prioriteetide seadmisel võetakse samuti aluseks laias ulatuses sisendeid ja nõuandeid. Olenevalt vajadusest hõlmab see sõltumatute ekspertide rühmasid, mis pannakse kokku spetsiaalselt nõustamiseks raamprogrammi Horisont 2020 rakendamisel või selle erieesmärkide saavutamisel. Neil eksperdirühmadel peavad olema asjakohased ekspertteadmised ja teadmised asjaomastes valdkondades ning mitmekesine kutsealane taust, muu hulgas ka
  akadeemilises ringkonnas,
  tööstuses ja kodanikuühiskonna tegevuses osalemise kujul.
  Vajaduse korral võetakse arvesse ka Euroopa teadusruumi komitee (ERAC), muude Euroopa teadusruumiga seotud rühmade ja ettevõtluspoliitika rühma nõuandeid seoses strateegiliste prioriteetide kindlaksmääramise ja kujundamisega.

Prioriteetide seadmisel võib võtta arvesse ka Euroopa tehnoloogiaplatvormide strateegiliste teadusuuringute kavasid
  , ühise programmitöö algatusi
  või Euroopa innovatsioonipartnerluse panust. Olenevalt vajadusest toetatakse prioriteetide seadmist ja rakendamist ka raamprogrammi Horisont 2020 raames toetust saavate avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori partnerlussuhete kaudu kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020 sätetega. Prioriteetide seadmise ühe nurgakivi moodustab ka korrapärane suhtlemine lõppkasutajatega, kodanikega ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kasutades asjakohaseid metoodikaid, nagu konsensuskonverentsid, osalev tehnoloogiahindamine või otsene osalemine teadus- ja innovatsiooniprotsessides.

Kuna raamprogrammi Horisont 2020 kestus on seitse aastat, võib majanduslik, ühiskondlik ja poliitiline kontekst, milles see toimib, programmi elluviimise käigus oluliselt muutuda. Horisont 2020 peab olema suuteline nende muutustega kohanema. Seepärast on iga erieesmärgi puhul võimalik toetada tegevust, mis ulatub kaugemale allpool esitatud kirjeldustest, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, et käsitleda tähtsamaid arengusuundi, poliitilisi vajadusi ja ettenägematuid sündmusi.

Eri osade raames toetatavad tegevused ja nende konkreetsed eesmärgid tuleks rakendada nii, et vajaduse korral on tagatud nende vaheline täiendavus ja sidusus.

▌

1.2.   Riskikapitali kättesaadavus

Raamprogramm Horisont 2020 aitab ettevõtetel ja muud tüüpi organisatsioonidel saada juurdepääsu laenudele, tagatistele ja rahastamisele omakapitali kaudu kahe vahendi abil.

Võlavahendiga tagatakse üksikutele abisaajatele laenud teadustegevusse ja innovatsiooni investeerimiseks; tagatisi finantsvahendajatele, kes annavad abisaajatele laenu; laenude ja tagatiste kombinatsioone ning tagatisi või vastutagatisi riiklike, piirkondlike
  ja kohalike
  laenurahastamiskavade jaoks. Võlavahend sisaldab VKEde komponenti, mille kaudu võimaldatakse esmajoones teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele laenusummasid, millega täiendatakse VKEde rahastamist ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi
  (COSME)
  laenutagamisvahendi kaudu.

Omakapitalivahendi kaudu antakse riskikapitali ja/või mezzanine-kapitali individuaalsetele varajases arengujärgus ettevõtetele (käivituskomponent). Kõnealune vahend võimaldab ka kasvuetapi ja laienemisinvesteeringuid koos vahenditega ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi
  (COSME)
  juurde kuuluvast kasvuetapi omakapitalivahendist, sh fondifondid.

Need vahendid mängivad põhirolli erieesmärgi „Riskikapitali kättesaadavus“ puhul, kuid vajaduse korral võib neid kasutada kõikide raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärkide jaoks.

Omakapitalivahend ja võlavahendi VKEde komponent on osa ELi kahest rahastamisvahendist, mille kaudu pakutakse VKEde teadusuuringute ja innovatsiooni ning kasvu toetamiseks omakapitali ja laene koos vahenditega ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi
  (COSME)
  juurde kuuluvatest omakapitali- ja võlavahenditest.

1.3.
     Teabevahetus
  , tulemuste kasutamine
  ja teabe levitamine

Liidu tasandil rahastatud teadustegevuse ja innovatsiooni peamine lisaväärtus seisneb võimaluses levitada tulemusi
  , neid kasutada
  ja anda nende kohta teavet üleeuroopalisel tasandil, et suurendada nende mõju. Seepärast kuulub raamprogrammi Horisont 2020 kõikide erieesmärkide juurde ka sihtotstarbeline toetus meetmetele levitamise (kaasa arvatud avatud juurdepääsu andmine
  teaduslikele väljaannetele
  ), teabevahetuse ja dialoogi valdkonnas, kus pannakse tugevat rõhku tulemusi käsitleva teabe edastamisele lõpptarbijatele, kodanikele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele
  , akadeemilisele ringkonnale
  , tööstusele ja poliitikakujundajatele. Selleks saab raamprogrammi Horisont 2020 täitmisel kasutada teabevahetusvõrkusid. Raamprogrammi Horisont 2020 raames võetavate teabevahetusmeetmete eesmärk on
  propageerida asjaolu, et tulemused saavutati liidupoolse rahastamise abil, ning
  samuti püüda suurendada avalikkuse teadlikkust teadustegevusest ja innovatsioonist nii väljaannete, sündmuste, teadmisvaramute, andmebaaside, veebisaitide kui ka suhtlusmeedia sihipärase kasutamise kaudu.

▌

2.
     VASTASTIKUNE TÄIENDAVUS JA VALDKONDADEVAHELISED
  KÜSIMUSED NING TOETUSMEETMED

Raamprogrammi Horisont 2020 aluseks on selle kolme põhiosa jaoks määratletud eesmärgid: tipptasemel teaduse saavutamine, juhtpositsiooni saavutamine tööstuses ja ühiskonnaprobleemide lahendamine. Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et oleks tagatud nende osade piisav kooskõlastamine ja kõikide erieesmärkide vahel loodud sünergiate parim võimalik ärakasutamine, et suurendada nende ühist mõju liidu kõrgema tasandi poliitilistele eesmärkidele. Seega käsitletakse raamprogrammi Horisont 2020 eesmärke, pannes tugevat rõhku tõhusate lahenduste leidmisele, mis lähevad kaugemale lähenemisviisist, mille aluseks on lihtsalt traditsioonilised teaduslikud ja tehnoloogilised teadusharud ning majandussektorid.

Valdkondadevahelisi meetmeid edendatakse I osa „Tipptasemel teadus“
  , II osa „Juhtpositsioon tööstuses“ ja III osa „Ühiskonnaprobleemid“
  vahel, et luua ühiselt uusi teadmisi, tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid, teadustaristut ning tähtsamaid pädevusi. Teadustaristut kasutatakse laiemalt ka ühiskonnas, näiteks riigiteenuste, teadusuuringute edendamise, tsiviiljulgeoleku ja kultuurivaldkonnas. Lisaks kooskõlastatakse muude raamprogrammi Horisont 2020 osadega piisavalt ka prioriteetide seadmist Teadusuuringute Ühiskeskuse ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) otsemeetmete rakendamise ajal.

Lisaks on paljudel juhtudel vaja selleks, et panustada tõhusalt Euroopa 2020. aasta strateegia ja juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ eesmärkidesse, töötada välja lahendusi, mis on loomu poolest valdkondadevahelised ning hõlmavad seega mitut raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärki. Raamprogrammi Horisont 2020 juurde kuuluvad konkreetsed sätted selliste valdkondadevaheliste meetmete stimuleerimiseks, sealhulgas ka tõhusa eelarvete ühendamisega. Selle juurde kuulub näiteks ka võimalus kasutada rahastamisvahendite sätteid ja spetsiaalselt VKEdele ettenähtud vahendit ühiskonnaprobleemide lahendamiseks ning progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonnas.

Valdkondadevahelised meetmed on vajalikud ka selleks, et soodustada ühiskonnaprobleemide ning progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonna koostoimet, mis on vajalik suuremate tehnoloogiliste saavutusteni jõudmiseks. Näiteid sellise koostoime arendamise võimalustest võib tuua sellistes valdkondades nagu e-tervis, nutivõrgud, intelligentsed transpordisüsteemid, kliimameetmete süvalaiendamine, nanomeditsiin, täiustatud materjalid kergemate sõidukite valmistamiseks või biotehnoloogial põhinevate tööstusprotsesside ja toodete arendamine. Seepärast toetatakse tugevaid sünergiaid ühiskonnaprobleemide lahendamise ning üldise progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vahel. Seda võetakse täielikult arvesse iga erieesmärgi jaoks mitmeaastaste strateegiate väljatöötamisel ning prioriteetide seadmisel. Selleks on vaja, et erinevaid perspektiive esindavad sidusrühmad on rakendamisse täielikult kaasatud ning paljudel juhtudel on vaja ka meetmeid, mis ühendavad omavahel progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonna ning asjaomaste ühiskonnaprobleemide lahendamise rahalised vahendid.

Erilist tähelepanu pööratakse ka raamprogrammiga Horisont 2020 rahastatud meetmete kooskõlastamisele teiste selliste meetmetega, mida rahastatakse muude liidu rahastamisprogrammide alusel, nagu ühine põllumajanduspoliitika
  ja
  ühine kalanduspoliitika,
  Life+
  või Euroopa Liidu hariduse, koolituse, noorsootöö ja spordi programm „Erasmus kõigile“ või programm „Tervis majanduskasvu nimel“
  ning liidu välispoliitika ja arengu rahastamisega seotud programmid
  . Selle juurde kuulub asjakohane seotus ühtekuuluvuspoliitikaga
  arukale spetsialiseerumisele suunatud riiklike ja piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiate kontekstis
  , kus teadustegevuse ja innovatsiooni suutlikkuse tõstmine piirkondlikul tasandil võib toimida nn tipptasemele jõudmise trepina või kus piirkondlike tippkeskuste loomine võib aidata kõrvaldada innovatsioonilõhet Euroopas või kus suuremahuliste näidis- ja katseprojektide toetamine võib aidata kaasa eesmärgile saavutada Euroopa juhtpositsioon tööstuses.

A.
     
  Sotsiaal- ja humanitaarteadused

Teadusuuringud sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas integreeritakse täies ulatuses raamprogrammi Horisont 2020 kõikide üldeesmärkidega. Sinna juurde kuulub suur hulk võimalusi selliste teadusuuringute toetamiseks Euroopa Teadusnõukogu, Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmete või teadustaristu erieesmärgi kaudu.

Selleks süvalaiendatakse sotsiaal- ja humanitaarteadusi kui sellise tegevuse olulist elementi, mis on vajalik juhtpositsiooni edendamiseks tööstuses ja kõigi ühiskonnaprobleemide lahendamiseks. Viimati nimetatu puhul hõlmab see tervist mõjutavate tegurite mõistmist ja tervishoiusüsteemide tõhususe optimeerimist; toetust maapiirkondadele rohkem õigusi andvatele poliitikameetmetele, teadusuuringuid ning Euroopa kultuuripärandi ja kultuurilise rikkuse säilitamist, teadlikumate tarbijavalikute edendamist, teadmistel ja teabel põhineva kaasava digitaalse ökosüsteemi loomist, kindlate otsuste tegemist energiapoliitika valdkonnas ja tarbijasõbraliku Euroopa elektrivõrgu tagamist ning säästvale energiasüsteemile üleminekut; tõenduspõhise transpordipoliitika ja -prognooside toetamist; toetust kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiatele, algatusi ressursitõhususe valdkonnas ning meetmeid keskkonnahoidliku ja jätkusuutliku majanduse saavutamise valdkonnas, samuti julgeoleku kultuurilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte ning riskide ja nende juhtimise küsimusi (sealhulgas õiguslikke ja inimõigustega seotud aspekte).

Lisaks toetab erieesmärk „Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja kaasa mõtlev ühiskond“ sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna teadusuuringuid, mis käsitlevad horisontaalseid probleeme, nagu aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu loomine, sotsiaalsed, kultuurilised ja käitumuslikud muutused Euroopa ühiskondades, sotsiaalne innovatsioon, innovatsioon avalikus sektoris või Euroopa positsioon ülemaailmse toimijana.

B.
     
  Teadus ja ühiskond

Programmi Horisont 2020 raames läbiviidava tegevusega tihendatakse teaduse ja ühiskonna vahelisi suhteid ja vastasmõju, edendatakse vastutustundlikku teadustegevust ja innovatsiooni ning teadusharidust, teadusalast suhtlemist ja kultuuri ning suurendatakse üldsuse usaldust teaduse ja innovatsiooni vastu, soodustades kodanike ja kodanikuühiskonna teadlikku osalemist ja dialoogi teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud küsimustes.

C.
     
  Sooline võrdõiguslikkus

Soolise võrdõiguslikkuse edendamine teaduse ja innovatsiooni valdkonnas on ELi kohustus. Raamprogrammis Horisont 2020 käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse küsimust valdkondadevahelise küsimusena, et luua tasakaal meeste ja naiste vahel ning integreerida sooline mõõde teadustegevuse ja innovatsiooni kavandamisse ja sisusse.

D.
     
  Väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)

Horisont 2020 innustab ja toetab VKEde suuremat osalemist integreeritud viisil kõikide erieesmärkide saavutamisel.

Lisaks sellele, et luuakse paremad tingimused VKEde osalemiseks raamprogrammis Horisont 2020, rakendatakse kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020 artikliga 18 erieesmärgis „Innovatsioon VKEdes“ (spetsiaalselt VKEdele ette nähtud vahend) sätestatud erimeetmeid erieesmärgi puhul saavutada juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonnas ning III osa „Ühiskonnaprobleemid“ puhul. Sellise integreeritud lähenemisviisi tulemusena tuleks VKEdele eraldada vähemalt 20 % kõigi nende eelarvetest kokku.

Erilist tähelepanu pööratakse VKEde piisavale esindatusele avaliku ja erasektori partnerlustes.

DA.
     
  Kiirendatud innovatsiooni vahend

Kiirendatud innovatsiooni vahend kiirendab olulisel määral ideest turuni jõudmist ning eeldatavasti suurendab tööstuse osalemist programmis Horisont 2020 ja esmakordsete taotlejate arvu.

Programmi Horisont 2020 raammääruse artikli 18a kohaselt toetab kiirendatud innovatsiooni vahend turulähedasi meetmeid tulenevalt erieesmärgist „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas“ ja ühiskonnaprobleemidest niiöelda alt-üles põhimõtet järgides pideva projektikonkursi alusel, kusjuures toetuse andmise aeg on kuni kuus kuud. Kiirendatud innovatsiooni vahend aitab kaasa innovatsioonile Euroopas ning on liidu konkurentsivõime aluseks.

E.
     
  Osaluse laiendamine

Liikmesriikide teadus- ja innovatsioonipotentsiaal on hoolimata hiljuti toimunud teatavast lähenemisest väga erinev – lõhed nn innovatsiooniliidrite ja nn mõõdukate novaatorite vahel on väga suured. Tegevused aitavad kaotada Euroopas teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas esinevat lõhet sünergiate edendamise abil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega ning samuti erimeetmete abil, millega antakse tõuge tipptaseme saavutamiseks teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga vähem tegelevates piirkondades, laiendades seega raamprogrammis Horisont 2020 osalemist ning edendades Euroopa teadusruumi loomist.

F.
     
  Rahvusvaheline koostöö

Rahvusvaheline koostöö partneritega kolmandates riikides on vajalik, et käsitleda tõhusalt paljusid raamprogrammis Horisont 2020 määratletud erieesmärke, pidades eeskätt silmas eesmärke, mis on seotud liidu välis- ja arengupoliitika ning rahvusvaheliste kohustustega. See kehtib kõikide raamprogrammiga Horisont 2020 hõlmatud ühiste ühiskonnaprobleemide puhul. Rahvusvaheline koostöö on tähtis nii eesliini- kui ka alusuuringute jaoks, et saada kasu uutest võimalustest teaduse ja tehnoloogia valdkonnas. Seepärast on teadlaste ja innovatsiooniga tegelevate töötajate liikuvuse edendamine rahvusvahelisel tasandil väga tähtis selle ülemaailmse koostöö tugevdamiseks. Samavõrd tähtis on ka rahvusvaheline tegevus Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks, edendades uue tehnoloogia kasutuselevõtmist ja selle vahetamist, näiteks ülemaailmsete standardite ja koostalitlusvõimet käsitlevate suuniste väljatöötamisega ning Euroopa lahenduste tunnustamise ja kasutuselevõtmise edendamisega ka väljaspool Euroopat. Kõiki rahvusvahelisi tegevusi tuleks toetada tõhusa ja õiglase teadmussiirde raamistikuga, mis on innovatsiooni ja majanduskasvu seisukohalt ülimalt oluline.

Rahvusvahelises koostöös raamprogrammi Horisont 2020 raames keskendutakse koostööle kolme suurema riikide rühmaga:

| (1) | tööstusriigid ja kiiresti areneva majandusega riigid; |
| --- | --- |

(1)

tööstusriigid ja kiiresti areneva majandusega riigid;

| (2) | laienemisprotsessis osalevad riigid ja naaberriigid ning |
| --- | --- |

(2)

laienemisprotsessis osalevad riigid ja naaberriigid ning

| (3) | arengumaad. |
| --- | --- |

(3)

arengumaad.

Vajaduse korral edendatakse raamprogrammiga Horisont 2020 kahe piirkonna vahelist või mitmepoolset koostööd. Rahvusvaheline koostöö teadustegevuse ja innovatsiooni valkdonnas on üks liidu ülemaailmsete kohustuste põhiaspekte ning mängib tähtsat rolli liidu partnerlussuhetes arengumaadega, nagu sammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamise poole.

Raamprogrammi Horisont 2020 artiklis 21 on sätestatud kolmandate riikide organisatsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide osalemise üldpõhimõtted. Kuna üldiselt saavad teadustöö ja innovatsioon suurt kasu avatusest kolmandate riikide suhtes, jätkab raamprogramm Horisont 2020 tegevust üldise avatuse põhimõttest lähtudes, edendades samal ajal mõlemapoolset juurdepääsu kolmandate riikide programmidele. Vajaduse korral ja eelkõige juhul, kui on vaja kaitsta Euroopa huve seoses intellektuaalse omandiga, võib järgida ettevaatlikumat lähenemisviisi.

Lisaks rakendatakse mitmesuguseid sihtotstarbelisi meetmeid, millega võetakse strateegiline lähenemisviis rahvusvahelisele koostööle, võttes aluseks ühised huvid, prioriteedid ja vastastikuse kasulikkuse ning edendades kooskõlastamist ja sünergiaid liikmesriikide tegevusega. Selle juurde kuulub ühiste projektikonkursside toetamise mehhanism ning võimalus programmide kaasrahastamiseks koos kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega. Püütakse saavutada sünergiaid liidu teiste poliitikavaldkondadega.

Jätkuvalt taotletakse rahvusvahelise teaduse ja tehnika alase koostöö strateegilise foorumi strateegilisi nõuandeid.

Allpool on esitatud näited valdkondadest, kus sellist strateegilist rahvusvahelist koostööd on võimalik arendada, ilma et see piiraks muid koostöövõimalusi:

| (a) | Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlusprogrammi (EDCTP2) jätkamine, mis käsitleb kliinilisi katseid ravimenetluste väljatöötamiseks HIVi, malaaria, tuberkuloosi ja unarusse jäänud haiguste vastaseks võitluseks; |
| --- | --- |

(a)

Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlusprogrammi (EDCTP2) jätkamine, mis käsitleb kliinilisi katseid ravimenetluste väljatöötamiseks HIVi, malaaria, tuberkuloosi ja unarusse jäänud haiguste vastaseks võitluseks;

| (b) | toetus iga-aastase liikmesuse võimaldamise kaudu teadusuuringute programmis HFSP (Human Frontier Science Programme), et liidu liikmesriigid, mis ei ole G7 liikmed, saaksid täies ulatuses kasu HFSP rahalisest toetusest; |
| --- | --- |

(b)

toetus iga-aastase liikmesuse võimaldamise kaudu teadusuuringute programmis HFSP (Human Frontier Science Programme), et liidu liikmesriigid, mis ei ole G7 liikmed, saaksid täies ulatuses kasu HFSP rahalisest toetusest;

| (c) | rahvusvaheline haruldaste haiguste konsortsium, kus osalevad mitu liidu liikmesriiki ja kolmandad riigid. Algatuse eesmärk on töötada 2020. aastaks välja diagnostilised testid enamiku haruldaste haiguste jaoks ning 200 uut ravimeedet haruldaste haiguste jaoks; |
| --- | --- |

(c)

rahvusvaheline haruldaste haiguste konsortsium, kus osalevad mitu liidu liikmesriiki ja kolmandad riigid. Algatuse eesmärk on töötada 2020. aastaks välja diagnostilised testid enamiku haruldaste haiguste jaoks ning 200 uut ravimeedet haruldaste haiguste jaoks;

| (d) | rahvusvahelise teadmistepõhise biomajanduse foorumi ning ELi ja Ameerika Ühendriikide biotehnoloogiauuringute rakkerühma tegevuse toetamine, samuti koostöösidemete loomine asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja algatustega (nagu ülemaailmsed teadusuuringute liidud, mis tegelevad põllumajanduslike kasvuhoonegaaside ja loomade tervishoiu küsimustega); |
| --- | --- |

(d)

rahvusvahelise teadmistepõhise biomajanduse foorumi ning ELi ja Ameerika Ühendriikide biotehnoloogiauuringute rakkerühma tegevuse toetamine, samuti koostöösidemete loomine asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja algatustega (nagu ülemaailmsed teadusuuringute liidud, mis tegelevad põllumajanduslike kasvuhoonegaaside ja loomade tervishoiu küsimustega);

| (e) | panused mitmepoolsetesse protsessidesse ja algatustesse, nagu valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste valitsustevaheline platvorm (IPBES) ning ülemaailmne riikidevahelist seiretegevust koordineeriv organisatsioon Group on Earth Observations (GEO); |
| --- | --- |

(e)

panused mitmepoolsetesse protsessidesse ja algatustesse, nagu valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste valitsustevaheline platvorm (IPBES) ning ülemaailmne riikidevahelist seiretegevust koordineeriv organisatsioon Group on Earth Observations (GEO);

| (f) | kosmoseteemalised dialoogid liidu ning kahe suurima kosmoseriigi USA ja Venemaa vahel on väga väärtuslikud ning need on aluseks strateegilise koostöö tagamisel kosmosevaldkonna partnerlusprogrammides; |
| --- | --- |

(f)

kosmoseteemalised dialoogid liidu ning kahe suurima kosmoseriigi USA ja Venemaa vahel on väga väärtuslikud ning need on aluseks strateegilise koostöö tagamisel kosmosevaldkonna partnerlusprogrammides;

| (g) | Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise koostöötegevuse rakendamise kord kodumaa julgeoleku/tsiviiljulgeoleku/teadusuuringute valdkonnas, millele on alla kirjutatud 18. novembril 2010; |
| --- | --- |

(g)

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise koostöötegevuse rakendamise kord kodumaa julgeoleku/tsiviiljulgeoleku/teadusuuringute valdkonnas, millele on alla kirjutatud 18. novembril 2010;

| (h) | detsentraliseeritud energiatootmise valdkonnas tehtav koostöö arenguriikidega, sealhulgas Sahara-taguse Aafrikaga, vaesuse leevendamiseks; |
| --- | --- |

(h)

detsentraliseeritud energiatootmise valdkonnas tehtav koostöö arenguriikidega, sealhulgas Sahara-taguse Aafrikaga, vaesuse leevendamiseks;

| (i) | uue põlvkonna biokütustele ja biomassi muudele kasutusviisidele keskendunud teadusalase koostöö jätkamine Brasiiliaga. |
| --- | --- |

(i)

uue põlvkonna biokütustele ja biomassi muudele kasutusviisidele keskendunud teadusalase koostöö jätkamine Brasiiliaga.

Lisaks toetatakse kindlale eesmärgile pühendatud horisontaalset tegevust, et tagada rahvusvahelise koostöö sidus ja tõhus areng kogu raamprogrammi Horisont 2020 raames.

G.
     
  Säästev areng ja kliimamuutused

Raamprogrammiga Horisont 2020 innustatakse ja toetatakse tegevust, mis on suunatud Euroopa juhtrolli ärakasutamisele selliste uute protsesside ja tehnoloogiate väljatöötamisel, mille eesmärk on edendada säästvat arengut laiemalt ja võidelda kliimamuutuste vastu. Selline horisontaalne lähenemisviis, mis on täielikult integreeritud raamprogrammi Horisont 2020 kõikidesse prioriteetidesse, aitab ELil olla edukas vähese CO2-heitega ja piiratud ressurssidega maailmas ning luua samal ajal ressursitõhusat, jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist majandust.

H.
     
  Avastamise ja turul rakendamise seostamine

Raamprogrammi Horisont 2020 seostamismeetmete eesmärk on seostada avastamine turul rakendamisega, võttes vajaduse korral ideed kasutusele ja turustades neid. Meetmed peaksid põhinema laialdasel innovatsioonikontseptsioonil ning stimuleerima sektoritevahelist uuendustegevust.

I.
     
  Valdkondadevahelised toetusmeetmed

Valdkondadevahelisi küsimusi toetatakse mitmete valdkonnaüleste toetusmeetmetega, sealhulgas toetatakse järgmist: teadlaseameti atraktiivsuse suurendamine, sealhulgas Euroopa teadlaste harta üldpõhimõtted; tõendite baasi tugevdamine ning Euroopa teadusruumi (sealhulgas viie Euroopa teadusruumi algatuse) ja juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ arendamine ja toetamine; erinevates valdkondades raamprogrammi Horisont 2020 edukaimate toetusesaajate ja kõige tulemuslikumate projektide tunnustamine sümboolsete autasudega; juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ toetamiseks kehtestatud raamtingimuste, sealhulgas komisjoni soovituses (milles käsitletakse intellektuaalomandi haldamist)

   (1)

  esitatud põhimõtete parandamine ning Euroopa intellektuaalomandi õiguste väärtustamise vahendi loomise võimaluste uurimine; tippteadlaste ja innovaatorite jaoks mõeldud rahvusvaheliste võrgustike (nt COST) juhtimine ja koordineerimine.

3.   PARTNERLUS

Euroopas jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks on vaja optimeerida avaliku ja erasektori osalejate panuseid. See on vajalik Euroopa teadusruumi tugevdamiseks ning samuti juhtalgatuse „Innovatiivne liit“, Euroopa digitaalarengu tegevuskava ja Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuste eesmärkide saavutamiseks. Lisaks on vastutustundliku teadustegevuse ja innovatsiooni jaoks vaja saada parimaid lahendusi just koostööst partnerite vahel, kellel on eri perspektiivid, kuid ühised huvid.

Raamprogrammis Horisont 2020 on olemas võimalused ja selged kriteeriumid avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomiseks. Avaliku ja erasektori partnerlus võib tugineda lepingulisele kokkuleppele avaliku ja erasektori vahel ning võib piiratud juhtudel olla ka institutsiooniline avaliku ja erasektori partnerlus (nagu ühised tehnoloogiaalgatused ja muud ühisettevõtted).

Olemasolevad avaliku sektori sisesed ning avaliku ja erasektori partnerlused saavad raamprogrammist Horisont 2020 toetust tingimusel, et need käsitlevad Horisont 2020 eesmärke
  , aitavad kaasa Euroopa teadusruumi saavutamisele
  , täidavad raamprogrammis Horisont 2020 sätestatud kriteeriumid ning on teinud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi raames märkimisväärseid edusamme.

Seitsmenda ja/või kuuenda raamprogrammi raames toetatud, aluslepingu artikli 185 kohaselt tehtud algatused, mille jaoks on võimalik anda eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerlusprogramm (EDCTP), ühiskava „Intelligentne elukeskkond“, Läänemere teadus- ja arendusprogramm (BONUS), programm „Eurostars“ ja Euroopa metroloogia teadusprogramm. Lisatoetust võib anda ka Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) raames loodud Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liidule (EERA).
  Ühise programmitöö algatusi võib raamprogrammi Horisont 2020 raames toetada [raammääruse] artiklis 20 osutatud vahenditega, sealhulgas asutamislepingu artikli 185 kohaste algatustega.

Seitsmenda raamprogrammi raames aluslepingu artikli 185 kohaselt loodud ühisettevõtted, mille jaoks on võimalik anda eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: innovatiivsete ravimite algatus (IMI), ühine tehnoloogialgatus Clean Sky, Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem (SESAR), kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõte (FCH) ning arvuti manussüsteemid (ARTEMIS) ja nanoelektroonika (ENIAC). Viimased kaks on võimalik üheks algatuseks kombineerida.

Muud seitsmenda raamprogrammi raames toetatud avaliku ja erasektori partnerlused, mille jaoks on võimalik anda eespool nimetatud tingimustel edasist toetust, on järgmised: partnerlus „Tuleviku tehased“, partnerlus „Energiatõhusad ehitised“, Euroopa keskkonnahoidlike autode algatus, partnerlus „Tuleviku Internet“. Lisatoetust võib anda ka SET-kava raames loodud Euroopa tööstusalgatustele.

Täiendavaid avaliku sektori siseseid ja avaliku ning erasektori partnerlussuhteid saab algatada raamprogrammi Horisont 2020 raames siis, kui need vastavad määratletud tingimustele. ▌

I OSA

TIPPTASEMEL TEADUS

1.   EUROOPA TEADUSNÕUKOGU

Euroopa Teadusnõukogu (ERC) edendab maailma tasemel eesliiniuuringuid. Teadustöö olemasolevate teadmiste eesliinil ja sellest väljaspool on otsustava tähtsusega majanduslikule ja sotsiaalsele heaolule, kuid samas ka uusi ja väga keerukaid teadusvaldkondi hõlmav ohtlik ettevõtmine, ning sellise teadustöö puhul puuduvad teadusharudevahelised piirid.

Selleks et stimuleerida sisukaid edusamme teadmiste eesliinil, toetab Euroopa Teadusnõukogu individuaalseid rühmi, kes tegelevad uurimistegevusega mõnes teaduslike ja tehnoloogiliste uuringute valdkonnas, mida hõlmab raamprogramm Horisont 2020, kaasa arvatud inseneriteadus ning sotsiaal- ja humanitaarteadused. Vajaduse korral võib kooskõlas Euroopa Teadusnõukogu eesmärkidega ja tõhusa rakendamise vajadusega arvesse võtta konkreetseid ▌sihtrühmi (nt
  alustavad
  teadlased/uued teadlasrühmad). Erilist tähelepanu pööratakse uutele ja kiiresti arenevatele teadmiste eesliinil olevatele valdkondadele ning eri teadusharusid ühendavatele teadusvaldkondadele.

Toetatakse igast maailma riigist pärit ning igas vanuses
  ja mõlemast soost
  sõltumatuid teadlasi, sealhulgas alustavaid teadlasi, kes on saamas oma oskuste varal sõltumatuteks teadlasteks, et nad saaksid Euroopas oma uurimistööga tegeleda.

Euroopa Teadusnõukogu seab üheks eriprioriteediks parimate ja suurepäraseid ideid omavate alustavate teadlaste abistamise iseseisvaks saamisel, andes neile piisavat toetust ülitähtsas etapis, mil nad panevad kokku oma uurimismeeskonda või -programmi. Euroopa Teadusnõukogu pakub ka jätkuvalt asjakohasel tasemel toetust juba väljakujunenud teadlastele.

Järgitakse teadlaste algatuse lähenemisviisi. See tähendab, et Euroopa Teadusnõukogu kaudu toetatakse teadlaste endi valitud ja projektikonkursil kindlaksmääratud piiridesse jäävatel teemadel elluviidavaid projekte. Projektiettepanekuid hinnatakse eksperdihinnangut kasutades ainult teaduse tipptaseme kriteeriumi alusel, võttes arvesse nii uute teadlasrühmade,
  alustavate
  teadlaste kui ka väljakujunenud rühmade teaduslikku tipptaset ning pöörates erilist tähelepanu ettepanekutele, mis on suures ulatuses teedrajavad ning seetõttu suure teadusliku riskiga.

Euroopa Teadusnõukogu tegutseb teadustegevusest lähtuva
  iseseisva
  rahastamisorganina, mis koosneb sõltumatust teadusnõukogust, mida toetab lihtne ja kulutõhus spetsiaalne rakendusstruktuur.

Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu kehtestab teadustöö üldstrateegia ning tal on täielik voli otsustada, milliseid teadusuuringuid rahastatakse.

Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab töökava Euroopa Teadusnõukogu eesmärkide saavutamiseks, lähtudes oma teadustöö strateegiast, nagu on sätestatud allpool. Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab vajalikud rahvusvahelised koostööalgatused kooskõlas teadustöö strateegiaga, kaasa arvatud tutvustustegevus, et suurendada Euroopa Teadusnõukogu tuntust parimate teadlaste jaoks mujal maailmas.

Sõltumatu teadusnõukogu jälgib pidevalt Euroopa Teadusnõukogu tegevust
  ja selle hindamismenetlusi
  ning otsustab, kuidas on võimalik kõige paremini saavutada selle üldeesmärgid. Olenevalt vajadusest arendab sõltumatu teadusnõukogu Euroopa Teadusnõukogu tugimeetmete valikut, et vastata kõige paremini tekkivatele vajadustele.

Euroopa Teadusnõukogu eesmärk on saavutada oma tegevuses tipptase. Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu ja spetsiaalse rakendusstruktuuriga seotud haldus- ja personalikulud on kooskõlas sujuva ja kulutõhusa juhtimise põhimõtetega. Halduskulusid hoitakse minimaalsel tasemel, tagades maailma tasemel rakendamiseks vajalikud ressursid, et maksimeerida eesliiniuuringute rahastamist.

Euroopa Teadusnõukogu auhindade jagamisel ja toetuste andmisel lähtutakse lihtsatest
  ja läbipaistvatest
  menetlustest, mis tagavad keskendumise tipptasemele, julgustavad tegema algatusi ning kombineerivad paindlikkuse vastutusega. Euroopa Teadusnõukogu otsib pidevalt uusi võimalusi oma menetluste lihtsustamiseks ja täiustamiseks, et tagada kinnipidamine nendest põhimõtetest.

Võttes arvesse Euroopa Teadusnõukogu ainulaadset struktuuri ja rolli teadustegevusest lähtuva rahastamisorganina, toimub selle meetmete rakendamise ja haldamise pidev läbivaatamine ning hindamine sõltumatu teadusnõukogu täielikul osalemisel, et hinnata Euroopa Teadusnõukogu saavutusi ning kohandada ja täiustada saadud kogemuste põhjal menetlusi ja struktuure.

1.1.   Sõltumatu teadusnõukogu

Artiklis 7 sätestatud ülesannete täitmiseks teeb sõltumatu teadusnõukogu järgmist.

| (1) | Teadustöö strateegia:






  — | kehtestab Euroopa Teadusnõukogu üldise teadustöö strateegia, pidades silmas teaduslikke võimalusi ning Euroopa vajadusi teadustöö valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

(1)

Teadustöö strateegia:

—

kehtestab Euroopa Teadusnõukogu üldise teadustöö strateegia, pidades silmas teaduslikke võimalusi ning Euroopa vajadusi teadustöö valdkonnas;

| — | tagab kooskõlas teadustöö strateegiaga tööprogrammi pideva koostamise ja selles vajalike muudatuste tegemise, sealhulgas projektikonkursid ja kriteeriumid, ning olenevalt asjaoludest konkreetsete ▌sihtrühmade määratlemise (nt alustavad/tekkivad rühmad). |
| --- | --- |

—

tagab kooskõlas teadustöö strateegiaga tööprogrammi pideva koostamise ja selles vajalike muudatuste tegemise, sealhulgas projektikonkursid ja kriteeriumid, ning olenevalt asjaoludest konkreetsete ▌sihtrühmade määratlemise (nt alustavad/tekkivad rühmad).

| (2) | Teaduslik haldamine, seire ja kvaliteedikontroll:






  — | olenevalt asjaoludest kehtestab teaduslikust vaatepunktist lähtudes seisukohad projektikonkursside korraldamise ja juhtimise kohta, hindamiskriteeriumid, eksperdihindamised (sealhulgas ekspertide valimine ning eksperdihindamise ja ettepanekute hindamise meetodid) ning vajalikud rakenduseeskirjad ja suunised, mille alusel määratakse kindlaks rahastatav ettepanek sõltumatu teadusnõukogu järelevalve all; samuti käsitleb sõltumatu teadusnõukogu muid küsimusi, mis mõjutavad Euroopa Teadusnõukogu tegevuse saavutusi, mõju ning teadustöö kvaliteeti, kaasa arvatud Euroopa Teadusnõukogu toetuslepingu näidise põhisätteid; |
| --- | --- | --- |

(2)

Teaduslik haldamine, seire ja kvaliteedikontroll:

—

olenevalt asjaoludest kehtestab teaduslikust vaatepunktist lähtudes seisukohad projektikonkursside korraldamise ja juhtimise kohta, hindamiskriteeriumid, eksperdihindamised (sealhulgas ekspertide valimine ning eksperdihindamise ja ettepanekute hindamise meetodid) ning vajalikud rakenduseeskirjad ja suunised, mille alusel määratakse kindlaks rahastatav ettepanek sõltumatu teadusnõukogu järelevalve all; samuti käsitleb sõltumatu teadusnõukogu muid küsimusi, mis mõjutavad Euroopa Teadusnõukogu tegevuse saavutusi, mõju ning teadustöö kvaliteeti, kaasa arvatud Euroopa Teadusnõukogu toetuslepingu näidise põhisätteid;

| — | teostab seiret toimingute kvaliteedi üle, hindab rakendamist ja saavutusi ning teeb ettepanekuid paranduslike või tulevaste meetmete kohta. |
| --- | --- |

—

teostab seiret toimingute kvaliteedi üle, hindab rakendamist ja saavutusi ning teeb ettepanekuid paranduslike või tulevaste meetmete kohta.

| (3) | Teabevahetus ja teabe levitamine:






  — | tagab
  läbipaistvuse teabe vahetamisel
  teadusringkondadega, peamiste sidusrühmadega
  ning üldsusega
  Euroopa Teadusnõukogu tegevuse ja saavutuste kohta; |
| --- | --- | --- |

(3)

Teabevahetus ja teabe levitamine:

—

tagab
  läbipaistvuse teabe vahetamisel
  teadusringkondadega, peamiste sidusrühmadega
  ning üldsusega
  Euroopa Teadusnõukogu tegevuse ja saavutuste kohta;

| — | esitab komisjonile oma tegevuse kohta korrapäraselt aruandeid. |
| --- | --- |

—

esitab komisjonile oma tegevuse kohta korrapäraselt aruandeid.

Sõltumatul teadusnõukogul on täielik voli otsustada, milliseid teadusuuringuid rahastatakse, ja ta tagab tegevuse teadusliku kvaliteedi.

Vajaduse korral konsulteerib sõltumatu teadusnõukogu teadus-, tehnilise ja akadeemilise ringkonnaga
  , piirkondlike ja riiklike teadusuuringuid rahastavate asutustega ja teiste sidusrühmadega
  .

Sõltumatu teadusnõukogu liikmetele makstakse ülesannete täitmise eest tööle vastavat tasu ning vajaduse korral kantakse reisi- ja elamiskulud.

Euroopa Teadusnõukogu presidendi töökoht on tema ametiaja kestel Brüsselis ning ta pühendab suurema osa oma ajast (2) Euroopa Teadusnõukoguga seotud tegevustele. Tema palgatase vastab komisjoni kõrgema juhtkonna palgatasemele.

Sõltumatu teadusnõukogu valib oma liikmete hulgast kolm aseesimeest, kes abistavad presidenti tema esindamisel ja tema töö korraldamises. Aseesimehi võib nimetada ka Euroopa Teadusnõukogu asepresidentideks.

Kolm aseesimeest saavad toetust, et tagada neile kohalik haldusabi enda kohalikes instituutides.

1.2.   Spetsiaalne rakendusstruktuur

Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab kõigi administratiivsete ülesannete ja programmi elluviimise aspektide eest, nagu on sätestatud tööprogrammis. Struktuur rakendab eelkõige hindamismenetlusi, eksperdihindamist ja valikumenetlust teadusliku nõukogu kehtestatud põhimõtete järgi ning tagab toetuste rahalise ja teadusliku haldamise.

Spetsiaalne rakendusstruktuur toetab sõltumatut teadusnõukogu kõigi selle eespool sätestatud ülesannete elluviimisel, annab juurdepääsu oma käsutuses olevatele vajalikele dokumentidele ja andmetele ning teavitab sõltumatut teadusnõukogu oma tegevusest.

Selleks et tagada strateegia ja jooksvate küsimustega seotud tõhus koostöö spetsiaalse rakendusstruktuuriga, korraldavad sõltumatu teadusnõukogu juhtkond ja spetsiaalse rakendusstruktuuri direktor korrapäraseid koordineerimiskoosolekuid.

Euroopa Teadusnõukogu juhib selleks palgatud personal, sealhulgas olenevalt vajadusest ka liidu institutsioonide ametnikud, ja see tegeleb ainult tegelike haldusvajadustega, et tagada tõhusaks haldamiseks vajalik stabiilsus ja järjepidevus.

1.3.   Komisjoni roll

Artiklites 6, 7 ja 8 sätestatud kohustuste täitmiseks teeb komisjon järgmist:

| — | tagab sõltumatu teadusnõukogu tegevuse järjepidevuse ja uuendamise ning toetab selle uute liikmete leidmise ülesannet täitvat alalist valimiskomiteed; |
| --- | --- |

—

tagab sõltumatu teadusnõukogu tegevuse järjepidevuse ja uuendamise ning toetab selle uute liikmete leidmise ülesannet täitvat alalist valimiskomiteed;

| — | tagab spetsiaalse rakendusstruktuuri tegevuse järjepidevuse ning ülesannete ja vastutuste delegeerimise sellele, võttes arvesse sõltumatu teadusnõukogu seisukohti; |
| --- | --- |

—

tagab spetsiaalse rakendusstruktuuri tegevuse järjepidevuse ning ülesannete ja vastutuste delegeerimise sellele, võttes arvesse sõltumatu teadusnõukogu seisukohti;

| — | nimetab ametisse direktori ja kõrgemad ametnikud, võttes arvesse sõltumatu teadusnõukogu arvamust; |
| --- | --- |

—

nimetab ametisse direktori ja kõrgemad ametnikud, võttes arvesse sõltumatu teadusnõukogu arvamust;

| — | tagab sõltumatu teadusnõukogu seisukohti arvesse võttes töökava, rakendusmetoodikat käsitlevate seisukohtade ja vajalike rakenduseeskirjade õigeaegse vastuvõtmise, nagu on sätestatud Euroopa Teadusnõukogu eeskirjades taotluse esitamiseks ja Euroopa Teadusnõukogu toetuslepingu näidises; |
| --- | --- |

—

tagab sõltumatu teadusnõukogu seisukohti arvesse võttes töökava, rakendusmetoodikat käsitlevate seisukohtade ja vajalike rakenduseeskirjade õigeaegse vastuvõtmise, nagu on sätestatud Euroopa Teadusnõukogu eeskirjades taotluse esitamiseks ja Euroopa Teadusnõukogu toetuslepingu näidises;

| — | teavitab programmikomiteed korrapäraselt Euroopa Teadusnõukogu meetmete rakendamisest
  ja konsulteerib selle komiteega
  . |
| --- | --- |

—

teavitab programmikomiteed korrapäraselt Euroopa Teadusnõukogu meetmete rakendamisest
  ja konsulteerib selle komiteega
  .

2.   TULEVASED JA KUJUNEMISJÄRGUS TEHNOLOOGIAD

Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonna tegevuses täpsustatakse erinevad sekkumispõhimõtted alates täiesti avatud põhimõtetest kuni eri uurimisteemade, teadusringkondade ja rahastamise struktureerimise erinevate tasemeteni, lähtudes kolmest
  harust – algatused FET Open, FET Proactive ja FET Flagships
  .

2.1.   Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate avatud osa (FET Open): uudsete ideede edendamine

Laialdase hulga
  algusetapis olevate
  ja kõrge riskitasemega visionaarsete teaduslike koostööprojektide toetamine teaduse ja tehnoloogia valdkonnas on vajalik täiesti uute tulevaste
  teaduslikult põhjendatud teadmiste ja
  tehnoloogia aluste edukaks väljaselgitamiseks. Olles selgelt mittetemaatiline ja ettekirjutusteta, aitab see tegevus luua uusi ideid olenemata sellest, millal ja kust need tulevad, ning seda kõige laiemas uurimisteemade ja teadusharude valikus
  , ning aktiivselt stimuleerida loominguliselt ebakonventsionaalset mõtlemist
  . Selliste habraste ideede edendamine nõuab nobedat, riske toetavat ja äärmiselt valdkondadevahelist lähenemisviisi teadusuuringutele, mis läheb kaugemale rangelt tehnoloogilistest valdkondadest. Uute suure potentsiaaliga osalejate, nagu noored teadlased ja kõrgtehnoloogia valdkonnas tegutsevad VKEd, ligimeelitamine ning nende osalemise soodustamine teadustegevuses ja innovatsioonis on tähtis ka tulevaste teadus- ja tööstusjuhtide väljakujundamiseks.

2.2.   Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate proaktiivne osa (FET Proactive): kujunemisjärgus uurimisteemade ja teadusringkondade toetamine

Uudsed ideed ja uurimisteemad vajavad arendamist, mis tähendab töötamist uute teadusringkondade struktureerimise nimel ning muutusi toovate teadustöö teemade kujunemise ja arengu toetamist. Selle struktureeriva, kuid siiski uuriva lähenemisviisi põhieelised on uudsed ideed, mis ei ole veel küpsed kaasamiseks tööstuste teadustegevuse teekaartidesse, ning teadusringkondade loomine ja struktureerimine nende ümber. See on samm väikese arvu teadlaste koostööst edasi projektide klastriteni, millest igaühes käsitletakse ühe uurimisteema aspekte ning milles jagatakse omavahel tulemusi.
  Seda tehakse tihedas seoses ühiskonnaprobleeme ja tööstuse juhtpositsiooni käsitlevate teemadega.

2.3.   Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate juhtalgatuste osa (FET Flagships): suurte valdkondadevaheliste teaduse ja tehnoloogia probleemide lahendamine

Teadustöö algatused selles osas on
  teadus- ja tehnoloogiapõhised
  , suuremahulised ja valdkonnaülesed ning nende aluseks on visionaarne ühendav eesmärk. Need käsitlevad probleeme teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, mis nõuavad koostööd eri valdkondade, teadusringkondade ja programmide vahel. Teaduse
  ja tehnoloogia
  edendamine peaks andma tugeva ja laiaulatusliku aluse tulevaseks
  innovatsiooniks
  ning majanduslikuks kasutuseks, samuti
  võimalikku suure mõjuga
  uudset kasu ühiskonnale. Nende algatuste kõikehõlmav iseloom ja suurus tähendab seda, et nende elluviimine on võimalik vaid
  ühiste, pikaajaliste
  ja pidevate jõupingutuste abil ▌.

Tegevust kolme tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiaid käsitleva
  haru
  raames täiendab ▌koostöövõrkude loomisega seotud ja teadusringkondadel põhinev tegevus viljaka ja kireva Euroopa aluse loomiseks teaduspõhisele uurimistööle tulevikutehnoloogia valdkonnas. Need tegevused toetavad tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate edasist arengut ja arutelu uue tehnoloogia tähenduse üle ning kiirendavad selle mõju.

2.4.   Rakenduslikud eriaspektid

Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate nõuandekogu
  , sealhulgas kõige mainekamad ja asjakohaste teadmistega teadlased ja insenerid,
  on sidusrühmade panus üldise
  teadus- ja tehnoloogiatöö
  strateegiasse, sh
  soovitus
  tööprogrammi määratluse kohta.

Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad on jätkuvalt
  teadus- ja tehnoloogiapõhised
  ning neid toetab kerge ja tõhus rakendusstruktuur. Kasutusele võetakse lihtsad haldusmenetlused, et säilitada teadustegevusest lähtuva tehnoloogilise innovatsiooni valdkonnas keskendumine tipptasemele, edendada algatusi ning kombineerida
  otsusetegemise kiirus ja
  paindlikkus vastutusega. Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate teadusuuringute maastiku uurimiseks (nt
  portfellide analüüsimine
  ) ning teadusringkondade sidusrühmade kaasamiseks (nt
  konsultatsioonid
  ) kasutatakse kõige asjakohasemaid lähenemisviise. Eesmärk on pidev täiustamine ning edasiste võimaluste otsimine, et lihtsustada ja täiustada menetlusi kõnealuste põhimõtete järgimise tagamiseks. Programmi tasandil tehtavaid hinnanguid täiendatakse hinnangutega tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnaga seotud tegevuse tõhususe ja mõju kohta.

Arvestades eesmärki tugevdada teaduspõhist uurimistööd tulevase tehnoloogia alal, on tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonna eesmärk viia kokku teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonnas osalejad,
  vajaduse korral kaasates kasutajaid nii avalikust kui ka erasektorist võimalikult suures ulatuses
  . Seepärast peab tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkond mängima aktiivset ja katalüütilist rolli uute mõtlemisviiside, uute tavade ning uue koostöö soodustamise alal.

Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate avatud osa (FET Open) võtab kokku tegevuse, mis on seotud täielikult alt üles suunatud paljulubavate uute ideede otsingutega. Selliste ideedega kaasnevat kõrget riski kompenseeritakse paljude selliste ideede uurimisega. Selle tegevuse põhiomadused on aja ja ressursside kasutuse tõhusus, madalad alternatiivkulud ettepaneku tegijate jaoks ning vaieldamatu avatus ebakonventsionaalsetele ja valdkondadevahelistele ideedele. Ettepanekute tegemise kergete ja kiirete pidevalt avatud kavade abil otsitakse kõrge riskiga paljulubavaid uurimisideid ning nende juurde kuuluvaid võimalusi uute ja suure potentsiaaliga innovatsiooniosaliste jaoks, nagu noored teadlased ja kõrgtehnoloogia valdkonnas tegutsevad VKEd.
  Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate avatud osa tegevuste täiendamiseks võib juhtpositsiooni tööstuses ja ühiskonnaprobleeme käsitlevate osade alla kuuluva tegevusega soodustada teadmiste ja tehnoloogiate täiesti uut kasutust.

Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate
  proaktiivse
  osa (FET Proactive) ▌tegevusega korraldatakse korrapäraselt konkursse mitme suure riskitaseme ja suure potentsiaaliga innovatiivse uurimisteema jaoks, mida rahastatakse tasemel, mis võimaldab valida mitu projekti. Neid projekte toetatakse teadusringkondade moodustamise meetmetega, mis tugevdavad selliseid tegevusi nagu ühisüritused ning uute õppekavade ja teadustegevuse teekaartide väljatöötamine. Uurimisteemade valimisel võetakse arvesse tipptaset teaduspõhises uurimistöös tulevaste tehnoloogialahenduste alal, kriitilise massi saavutamise potentsiaali ning mõju teadusele ja tehnoloogiale.

Kui tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiatega seotud ettevalmistavate projektide tulemused on olnud positiivsed, saaks
  ellu
  viia teatava arvu
  suuremahulisi suunatud juhtalgatusi (FET Flagships). Need
  peaksid põhinema avatud
  partnerlussuhetel, mis võimaldavad
  vabatahtlikult
  ühendada liidu, riikide ja erasektori panuseid nende tasakaalustatud juhtimisega, mis võimaldab programmide omanikel avaldada asjakohast mõju, ning neid rakendatakse väga iseseisvalt ja paindlikult, mis tagab selle, et suurprojekti puhul järgitakse põhjalikult teadustegevuse laialdaselt toetatud teekaarti.
  Juhtalgatustena rakendatavate teemade valimisel tuginetakse tipptaseme teadusandmetele ja tehnoloogiatele ning
  võetakse arvesse ühendavat eesmärki,
  võimalikku
  mõju, sidusrühmade ja vahendite integreerimist sidusa teadustegevuse teekaardi raames ning
  vajaduse korral
  toetust sidusrühmadelt ja riiklikelt/piirkondlikelt teadusprogrammidelt.
  Need tegevused viiakse läbi olemasolevaid rahastamisvahendeid kasutades.

3.   MARIE
  SKŁODOWSKA
  -CURIE NIMELISED MEETMED

3.1.   Uute oskuste edendamine teadlaste esmase tipptasemel koolitamise kaudu

Euroopa vajab tugevat ja loomingulist inimressursside baasi, mis on liikuv nii riigi- kui ka sektoriüleselt, millel on olemas õige kombinatsioon oskustest, et tagada innovatsioon ning muuta teadmised ja ideed toodeteks ja teenusteks, mis toovad nii majanduslikku kui ka sotsiaalset kasu.

See saavutatakse eelkõige suure osa karjääri alustavate teadlaste ja doktorikandidaatide kvaliteetse esmase koolitamise tipptaseme struktureerimise ja tõstmisega liikmesriikides ja assotsieerunud riikides
  , sealhulgas vajaduse korral kolmandate riikide osalusel
  . Andes karjääri alustavatele teadlastele mitmekesised oskused nii praeguste kui ka tulevaste probleemidega toimetulemiseks, antakse järgmise põlvkonna teadlastele paremad karjääritegemise väljavaated nii avalikus kui ka erasektoris, mis muudab ka teadlasekarjääri noorte jaoks atraktiivsemaks.

Meetmeid rakendatakse, toetades teadustöötajate koolitusprogramme, mis on valitud liidu tasandil konkursi korras ning mida viiakse ellu koostöös ülikoolide, teadusinstituutide,
  teadustaristute,
  ettevõtete, VKEde ja teiste sotsiaal-majanduslike osalejatega nii erinevatest Euroopa riikidest kui ka mujalt maailmast. Samuti toetatakse üksikinstitutsioone, kes suudavad tagada sama arendava keskkonna. Erinevate vajaduste rahuldamiseks on vaja tagada paindlikkus eesmärkide elluviimisel. Tavaliselt on eduka partnerluse vorm teadustöötajate koolitusvõrgustikud
  , mis võivad pakkuda selliseid innovatiivseid koolitusviise nagu ühised või mitmekordsed doktorikraadid,
  või tööstusvaldkonna doktoriõpe; üksikinstitutsioonid tegelevad tavaliselt aga uuenduslike doktoriprogrammidega.
  Tööstusdoktorantuur on oluline element, edendamaks teadlaste innovatiivset vaimu ning loomaks tihedamaid sidemeid tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahel.
  Sel puhul on ette nähtud kõikidest riikidest pärit parimate karjääri alustavate teadlaste toetamine, et võimaldada nende liitumist kõnealuste tipptaseme programmidega
  , mis võivad muu hulgas hõlmata juhendamist teadmiste ja kogemuste edasiandmiseks
  .

Nendes koolitusprogrammides käsitletakse peamiste teadustöö pädevuste arendamist ja laiendamist, andes samal ajal loomingulistele teadlastele väljavaated tegutsemiseks ettevõtluses ning uuenduslikud oskused, mis vastavad tööturu tulevastele vajadustele. Programmid pakuvad ka koolitust ülekantavate pädevuste alal, nagu meeskonnatöö, riskide võtmine, projektijuhtimine, standardimine, ettevõtlus, eetika, intellektuaalomandi õigused, teabevahetus ja mõju ühiskonnale, mis on vajalikud innovatsiooni loomiseks, arendamiseks, müügikõlblikuks muutmiseks ning levitamiseks.

3.2.   Tipptaseme edendamine piiriülese ja valdkondadevahelise liikuvuse kaudu

Euroopa peab olema atraktiivne nii Euroopa kui ka muu maailma parimate teadlaste jaoks. Peamiselt saavutatakse see, toetades atraktiivseid karjääritegemise võimalusi kogenud teadlaste jaoks nii avalikus kui ka erasektoris ning edendades neid liikuma riikide, sektorite ja teadusharude vahel, et täiendada nende loomingulist ja uuenduslikku potentsiaali.

Rahastamine on tagatud olenemata rahvusest parimatele või kõige paljulubavamatele kogenud teadlastele, kes tahavad arendada oma oskusi riikideülese või rahvusvahelise liikuvuse kaudu. Toetust saab anda kõikidel karjääri etappidel, kaasa arvatud kõige noorematele teadlastele, kes on alles doktorikraadi või samaväärsed kogemused omandanud. Neid teadlasi rahastatakse tingimusel, et nad liiguvad ühest riigist teise, et laiendada või süvendada oma pädevusi enda valitud ülikoolides, teadusinstituutides,
  teadustaristutes,
  ettevõtetes, VKEdes või muude sotsiaal-majanduslike osalejate
  (näiteks kodanikuühiskonna organisatsioonid)
  juures ning et nad töötavad teadus- ja innovatsiooniprojektidega, mis vastavad nende isiklikele vajadustele ja huvidele. Neid innustatakse liikuma avalikust sektorist erasektorisse või vastupidi, mida toetatakse ajutiste lähetuste kaudu.
  See peaks edendama innovatsiooni erasektoris ning valdkondadevahelist liikuvust.
  Samuti toetatakse osalise koormusega töötamise võimalusi, mis võimaldavad kombineerida tööd nii avalikus kui ka erasektoris, et täiustada teadmiste edasiandmist sektorite vahel ning innustada alustavate ettevõtete loomist. Sellised kohandatud teadustöö tegemise võimalused aitavad paljulubavatel teadlastel saada täiesti sõltumatuteks ning võimaldavad neil teha karjäärivalikuid nii avalikus kui ka erasektoris.

Teadlaste olemasoleva potentsiaali täieliku ärakasutamise eesmärgil toetatakse ▌võimalusi
  õppida ja omandada uusi teadmisi kolmanda riigi kõrgetasemelises uurimisasutuses,
  taasalustada teadlaskarjääri pärast uurimistöölt eemalolekut
  ning nende teadlaste (taas)integreerumist, kes asuvad pärast riikidevahelise/rahvusvahelise liikuvuse kogemuse saamist tegema pikemaajalisi teadusuuringuid Euroopas, sealhulgas oma päritoluriigis
  .

3.3.   Innovatsiooni stimuleerimine teadmiste vahetamise kaudu

Ühiskonnaprobleemid on muutumas üha globaalsemaks ja piiriülesemaks ning nende edukaks lahendamiseks on järjest rohkem vaja teha valdkondadevahelist koostööd. Seepärast on väga oluline jagada teadmisi ja ideid alates teadustegevusest kuni turuni
  (ja vastupidi)
  ning selle saavutamine on võimalik ainult inimestevaheliste sidemete loomise teel. Seda edendatakse kõrge kvalifikatsiooniga teadlaste ja innovatsioonitöötajate paindlike vahetuste toetamisega sektorite, riikide ja valdkondade vahel.

Euroopa rahaliste vahenditega toetatakse ▌teadlaste ja innovatsioonitöötajate vahetusi Euroopa ülikoolide, teadusinstituutide,
  teadustaristute,
  ettevõtete, VKEde ja muude sotsiaal-majanduslike osalejate partnerluse ning samuti Euroopa ja kolmandate riikide partnerluse raames, et tugevdada rahvusvahelist koostööd. Õigus osaleda on teadlastel ja innovatsioonitöötajatel kõikidelt karjääritasemetelt alates kõige noorematest (alles doktorikraadi omandanud) kuni kõige vanemateni (juhatus) ning samuti haldus- ja tehnilisel personalil.

3.4.   Struktuurilise mõju suurendamine tegevuse kaasrahastamise kaudu

Piirkondlike, riiklike või rahvusvaheliste programmide soodustamine, et edendada tipptaset ning levitada Marie
  Skłodowska-
  Curie nimeliste meetmete parimaid tavasid üleeuroopaliste liikuvusvõimalustega teadlaste koolituse, karjääri arendamise ja töötajate vahetamise võimaluste kaudu, suurendab Marie
  Skłodowska-
  Curie nimeliste meetmete numbrilist ja struktuurilist mõju. Samuti täiendab see kõikide Euroopa tippkeskuste atraktiivsust.

Selle saavutamiseks kaasrahastatakse uusi või olemasolevaid piirkondlikke, riiklikke, era- ja rahvusvahelisi programme, et luua ja pakkuda võimalusi rahvusvahelise, sektorivahelise ja valdkondadevahelise teadustöötajate koolituse jaoks ning samuti võimaldada piiriülest ja sektoriülest liikuvust teadlastele ning innovatsioonitöötajatele kõikidel karjäärietappidel.

See võimaldab kasutada ära sünergiaid liidu ning piirkondlikul ja riiklikul tasandil võetavate meetmete vahel, kõrvaldades eesmärkide, hindamismeetodite ja teadlaste töötingimuste killustatuse.
  Tegevuse kaasrahastamise raames edendatakse olulisel määral töölepingute kasutamist.

3.5.   Konkreetsed poliitilised ja tugimeetmed

Eesmärkide tõhusaks saavutamiseks on edusammude jälgimine äärmiselt tähtis. Programm toetab näitajate väljatöötamist ja teadlaste liikuvuse, oskuste
  , karjääri ja soolise võrdõiguslikkusega
  seotud andmete analüüsimist, eesmärgiga tuvastada puudused
  ja takistused
  Marie
  Skłodowska-
  Curie nimelistes meetmetes ning suurendada veelgi enam nende meetmete mõju. Nende meetmete rakendamisel püütakse saavutada sünergia ning tihe kooskõla teadlasi, nende tööandjaid ja rahastajaid puudutavate
  erieesmärgi „Euroopa muutuvas maailmas:
  kaasav, innovatiivne ja turvaline ühiskond
  “ raames elluviidavate poliitiliste tugimeetmetega
  . Rahastatakse konkreetseid meetmeid, et toetada algatusi teadlikkuse suurendamiseks teaduskarjääri tähtsusest
  , hõlmates ka tagasipöördumise ja taasintegreerimise aspektid,
  ning et levitada Marie
  Skłodowska-
  Curie nimeliste meetmetega toetatud tööst tulenevaid teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi.

Marie
  Skłodowska-
  Curie nimeliste meetmete mõju edasiseks suurendamiseks täiendatakse Marie
  Skłodowska-
  Curie programmis osalevate (praeguste ja varasemate) teadlaste vahelisi võrgustikke vilistlastele suunatud teenuste strateegia abil. Need teenused hõlmavad muu hulgas nii teadlastevahelise foorumi toetamist kontaktide loomiseks ning teabe vahetamiseks, mis annab võimalusi koostöö- ja töövõimalustega tutvumiseks, kui ka ühisürituste korraldamist ja liikmete kaasamist teavitustegevuses Marie
  Skłodowska-
  Curie nimeliste meetmete ja Euroopa teadusruumi saadikutena.

3.6.   Rakenduslikud eriaspektid

Marie
  Skłodowska-
  Curie nimelised meetmed on avatud koolitus- ja karjääriarendustegevusele kõigis asutamislepinguga hõlmatud teadustegevuse ja innovatsiooni valdkondades alates alusuuringutest kuni turustamise ja innovatsiooniteenusteni. Taotlejad valivad uurimis- ja innovatsioonivaldkonnad ning samuti sektorid ise.

Selleks et saada kasu ülemaailmsest teadmistebaasist, on Marie
  Skłodowska-
  Curie nimelised meetmed avatud kõikide riikide, kaasa arvatud kolmandate riikide teadlastele ja innovatsioonitöötajatele, samuti ülikoolidele, teadusinstituutidele,
  teadustaristutele,
  ettevõtetele ning muudele sotsiaal-majanduslikele osalejatele vastavalt määruses (EL) nr XX/2012 (Osalemiseeskirjad) kindlaksmääratud tingimustele.

Iga eespool nimetatud tegevuse puhul pööratakse tähelepanu sellele, et innustatakse ettevõtete, eeskätt VKEde, kuid samuti teiste sotsiaal-majanduslike osalejate tugevat osalemist, et tagada Marie
  Skłodowska-
  Curie nimeliste meetmete edukas rakendamine ja mõju. Kõikide Marie
  Skłodowska-
  Curie nimeliste meetmetega edendatakse kõrgharidus- ja teadusasutuste ning
  avaliku ja
  erasektori pikaajalist koostööd, milles võetakse arvesse intellektuaalomandi õiguste kaitsmist.

Marie Skłodowska-Curie nimelisi meetmeid arendatakse tihedas koostoimes teiste nimetatud poliitikaeesmärke toetavate programmidega, sealhulgas programmiga „Erasmus kõigile“ ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukondadega.

Kui peaks tekkima konkreetne vajadus, jäetakse alles võimalus keskenduda programmis teatavale tegevusele, mis on seotud konkreetsete ühiskonnaprobleemide, teadus- ja innovatsiooniinstituutide tüüpidega või geograafilise asukohaga, et reageerida Euroopa muutuvatele vajadustele oskuste, teadustöötajate koolituse, karjääriarenduse ja teadmiste jagamise osas.

Kõigi talendiallikate avamiseks on olemas üldmeetmed, et saada üle võimalikest moonutustest seoses juurdepääsuga toetustele, näiteks edendades võrdseid võimalusi
  nii mees- kui ka naissoost teadlastele
  kõikides Marie
  Skłodowska-
  Curie nimelistes meetmetes ning jälgides osalejate soolist jaotust. Lisaks sellele aitavad Marie
  Skłodowska-
  Curie nimelised meetmed kindlustada teadlastele stabiilsemad karjäärivõimalused ning selle, et neil oleks olenevalt nende perestruktuurist võimalik saavutada tasakaal töö- ja pereelu vahel ning jätkata pärast tööpausi hõlpsamini teadlasekarjääri.
  Kõigil
  rahalist toetust
  saavatel osalistel soovitatakse toetada
  ja
  rakendada
  Euroopa teadlaste harta ning teadlaste töölevõtmise juhendi põhimõtteid, mis edendavad avatud töölevõtmist ning ahvatlevaid töötingimusi.

Levitamise ja avalikkuse kaasamise suurendamiseks
  võib
  Marie
  Skłodowska-
  Curie nimeliste meetmete kasutajatelt
  nõuda sobiva tegevuse kavandamist
  üldsuse teavitamiseks. Seda kava hinnatakse hindamisprotsessi käigus ning samuti projekti järelmeetmete käigus.

4.   TEADUSTARISTUD

Tegevuse eesmärk on arendada
  tipptasemel
  Euroopa teadustaristuid aastaks 2020 ja pärast seda, edendada nende innovatsioonipotentsiaali ja inimkapitali ning tugevdada Euroopa poliitikat. Tuleb tagada kooskõlastatus ühtekuuluvuse rahastamiseks ette nähtud rahastamisallikatega, et luua sünergiad ning sidus lähenemisviis teadustaristu arendamiseks.
  Soodustatakse koostoimet Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmetega.

4.1.   Euroopa teadustaristute arendamine aastaks 2020 ja pärast seda

4.1.1.   Maailmatasemel teadustaristute arendamine ▌

Eesmärk on
  hõlbustada ja toetada
  Euroopa teadustaristute strateegiafoorumi (ESFRI) poolt kindlaks tehtud teadustaristute ning muude maailmatasemel teadustaristute
  ettevalmistamist, rakendamist, pikaajalist jätkusuutlikkust
  ja
  tõhusat toimimist
  , mis aitab Euroopal lahendada suuri probleeme nii teaduses, tööstuses kui ka ühiskonnas. Selle eesmärgi all käsitletakse konkreetselt selliseid taristuid, mille juhtimist
  kavatsetakse paika panna,
  pannakse paika või mille juhtimine on paika pandud, võttes aluseks näiteks Euroopa teadustaristu konsortsiumi (ERIC) või mõne samaväärse struktuuri Euroopa või rahvusvahelisel tasandil.

Liidu rahastamine aitab olenevalt vajadusest kaasa järgmisele:

| (a) | tulevaste taristute ettevalmistav etapp (nt üksikasjalikud ehitusprojektid, õiguslikud meetmed, mitmeaastased kavad
  , tööstussektori varajane kaasamine
  ); |
| --- | --- |

(a)

tulevaste taristute ettevalmistav etapp (nt üksikasjalikud ehitusprojektid, õiguslikud meetmed, mitmeaastased kavad
  , tööstussektori varajane kaasamine
  );

| (b) | rakendamise etapp (nt teadus- ja arendustegevus ning tehnilised tööd koostöös tööstuse ja kasutajatega, piirkondlike partnerite rajatiste arendamine (3) eesmärgiga tagada Euroopa teadusruumi tasakaalustatud areng) ja/või |
| --- | --- |

(b)

rakendamise etapp (nt teadus- ja arendustegevus ning tehnilised tööd koostöös tööstuse ja kasutajatega, piirkondlike partnerite rajatiste arendamine (3) eesmärgiga tagada Euroopa teadusruumi tasakaalustatud areng) ja/või

| (c) | käitamisetapp (nt juurdepääs, andmetöötlus, teavitustegevus, koolitused ja rahvusvaheline koostöö). |
| --- | --- |

(c)

käitamisetapp (nt juurdepääs, andmetöötlus, teavitustegevus, koolitused ja rahvusvaheline koostöö).

Selle tegevusega toetatakse ka uute teadustaristute projekteerimisuuringuid alt üles lähenemisviisi kasutades.

4.1.2.   ▌Euroopale huvipakkuvate olemasolevate riiklike
  ja piirkondlike
  teadustaristute integreerimine ja kättesaadavaks tegemine

Eesmärk on teha tähtsaimad riiklikud
  ja piirkondlikud
  teadustaristud
  , kui see on asjakohane,
  kättesaadavaks kõikidele Euroopa teadlastele nii akadeemilisest kui ka tööstusringkonnast ning tagada nende optimaalne kasutus ja ühine arendamine.

Liit toetab võrgustikke
  ja klastreid
  , mis ühendavad ja integreerivad Euroopa tasandil tähtsaimad riiklikud teadustaristud. Eraldatakse rahalised vahendid, et toetada eeskätt riikidevahelise ja virtuaalse juurdepääsu andmist teadlastele ning ühtlustada ja täiustada taristute teenuseid. ▌

4.1.3.   IKT-le toetuva e-taristu arendamine, kasutuselevõtmine ja käitamine (4)

Eesmärk on saavutada 2020. aastaks
  maailma juhtiv suutlikkus koostöövõrkude loomise, andmetöötluse ja teadusandmete osas ühtses
  ja avatud Euroopa
  ruumis
  teadusuuringute jaoks internetis, kus teadlased saavad kasutada tipptasemel kõikjale jõudvaid ja töökindlaid koostöövõrkude loomise ja andmetöötluse teenuseid ning kus neile on tagatud katkematu ja avatud juurdepääs e-teaduse keskkondadele ja ülemaailmsetele andmeressurssidele.

Selle eesmärgi saavutamiseks toetatakse ülemaailmseid teadusuuringute ja haridusvõrgustikke, mis pakuvad tellitavaid täiustatud, standarditud ja laiendamiskõlblikke valdkondadevahelisi teenuseid; võrgu- ja pilvandmetöötluse taristut, mis tagab peaaegu piiramatu arvutus- ja andmetöötlusvõimsuse; üliarvutite rajatiste ökosüsteemi, mis areneb eksatasandini; tarkvara- ja teenuste taristut, näiteks simulatsioonideks ja visualiseerimiseks; reaalajas kasutatavaid koostöövahendeid ning koostalitlevat, avatud ja usaldusväärset teadusandmete taristut.

4.2.   Teadustaristute ja nende inimressursside innovatsioonipotentsiaali edendamine

4.2.1.   Teadustaristute innovatsioonipotentsiaali kasutamine

Eesmärk on stimuleerida innovatsiooni nii taristutes kui ka
  tööstuses, nagu
  tarnivas ja tarbivas tööstuses.

Selle eesmärgi saavutamiseks antakse toetust järgmisele/järgmisel eesmärgil:

| (a) | teadus- ja arendustegevusega seotud partnerlusele tööstusega, et arendada liidu suutlikkust ja tööstuslikku varustatust kõrgtehnoloogilistes valdkondades, nagu teaduslikud instrumendid või IKT; |
| --- | --- |

(a)

teadus- ja arendustegevusega seotud partnerlusele tööstusega, et arendada liidu suutlikkust ja tööstuslikku varustatust kõrgtehnoloogilistes valdkondades, nagu teaduslikud instrumendid või IKT;

| (b) | teadustaristus osalejate kommertskasutusele eelnevatele hangetele, et edendada innovatsiooni ning võtta
  tipptasemel
  tehnoloogialahendusi varakult kasutusele
  või neid välja töötada
  ; |
| --- | --- |

(b)

teadustaristus osalejate kommertskasutusele eelnevatele hangetele, et edendada innovatsiooni ning võtta
  tipptasemel
  tehnoloogialahendusi varakult kasutusele
  või neid välja töötada
  ;

| (c) | selleks et stimuleerida teadustaristute kasutust tööstuses, nt katserajatised või teadmistepõhised keskused; ning |
| --- | --- |

(c)

selleks et stimuleerida teadustaristute kasutust tööstuses, nt katserajatised või teadmistepõhised keskused; ning

| (d) | selleks et edendada teadustaristute integreerimist kohalikesse, piirkondlikesse ja ülemaailmsetesse innovatsiooni ökosüsteemidesse. |
| --- | --- |

(d)

selleks et edendada teadustaristute integreerimist kohalikesse, piirkondlikesse ja ülemaailmsetesse innovatsiooni ökosüsteemidesse.

Liidu meetmed mõjutavad ka teadustaristute, eelkõige e-taristute kasutust avalike teenuste, sotsiaalse innovatsiooni, kultuuri- ja
  hariduse ning koolituse valdkonnas
  .

4.2.2.   Teadustaristute inimkapitali tugevdamine

Teadustaristute komplekssuse tõttu ja nende täie potentsiaali kasutamiseks vajavad nende haldajad, insenerid ja tehnikud ning samuti nende kasutajad asjakohaseid oskusi.

Liidu rahastamisega toetatakse kogu Euroopale huvi pakkuvate teadustaristute haldamise ja käitamisega seotud töötajate koolitamist, töötajate ning parimate tavade vahetust rajatiste vahel ning tagatakse piisavate inimressursside olemasolu tähtsamates valdkondades, kaasa arvatud spetsiaalsete õppekavade loomine.
  Soodustatakse koostoimet Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmetega.

4.3.   Euroopa teadustaristut käsitleva poliitika ja rahvusvahelise koostöö tugevdamine

4.3.1.   Euroopa teadustaristut käsitleva poliitika tugevdamine

Eesmärk on kasutada riiklike ja liidu algatuste vahelisi sünergiaid, luues partnerlusi asjaomaste poliitikakujundajate, rahastamisasutuste
  või nõuanderühmade
  vahel (nt ESFRI, e-taristute analüüsirühm (e-IRG), EIROforumi organisatsioonid, riigiasutused), et arendada vastastikust täiendavust ja koostoimet teadustaristu ning liidu ülejäänud poliitika (regionaal-, ühtekuuluvus-, tööstus-, tervise-,
  keskkonna-,
  tööhõive- või arengupoliitika) rakendamisega seotud tegevuse vahel ning tagada liidu erinevate rahastamisvahendite kooskõla. Liidu meetmetega toetatakse ka teadustaristu vaatlemist, seiret ja hindamist liidu tasandil ning samuti asjaomaseid poliitikauuringuid ja teabevahetusmeetmeid.

Raamprogrammiga Horisont 2020 hõlbustatakse liikmesriikide jõupingutusi teadusrajatiste optimeerimiseks, toetades ajakohastatud andmeid sisaldavat kogu ELi hõlmavat andmebaasi, mis sisaldab teavet kõigile kättesaadavate Euroopa teadustaristute kohta.

4.3.2.   Strateegilise rahvusvahelise koostöö hõlbustamine

Eesmärk on aidata arendada ülemaailmseid teadustaristuid, st teadustaristuid, mis nõuavad rahastamist ja kokkuleppeid ülemaailmsel tasandil. Eesmärk on hõlbustada Euroopa teadustaristu koostoimet samasuguse teadustaristuga väljaspool Euroopat, tagada nende koostalitlusvõime ja ulatus ülemaailmsel tasandil ning sõlmida rahvusvahelisi kokkuleppeid taristu vastastikuse kasutamise, avatuse või kaasrahastamise jaoks. Sel puhul võetakse asjakohaselt arvesse töörühma „Carnegie Group of Senior Officials on Global Research Infrastructures“ soovitusi. Tähelepanu pööratakse ka sellele, et tagada piisav liidu osalemine kooskõlastamisel selliste rahvusvaheliste organitega nagu ÜRO või OECD.

4.4.   Rakenduslikud eriaspektid

Rakendamise ajal konsulteeritakse sõltumatute eksperdirühmadega ning samuti sidusrühmadega ja nõuandeasutustega, nagu ESFRI ja e-IRG.

Rakendamisel kasutatakse kolmeharulist lähenemisviisi: alt üles lähenemisviis, kus projektide täpne sisu ja partnerlus ei ole teada; suunatud lähenemisviis, kus asjaomased konkreetsed teadustaristud ja/või teadusringkonnad on selgelt määratletud; ja nimetatud kasusaajate lähenemisviis, kui toetatakse näiteks taristu käitajat või käitajate konsortsiumi tegevuskulude suhtes.

Punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatud tegevuse eesmärke püütakse saavutada suunatud meetmetega, samuti vajaduse korral punkti 4.1 kohaselt arendatud meetmete raames.

II OSA

JUHTPOSITSIOON TÖÖSTUSES

1.   JUHTPOSITSIOON PROGRESSI VÕIMALDAVA JA TÖÖSTUSLIKU TEHNOLOOGIA VALLAS

Üldised märkused

Progressi võimaldava tehnoloogia tundmaõppimine
  , integreerimine
  ja kasutuselevõtt Euroopa tööstuses on määrav tegur Euroopa tootlikkuse ja innovatsioonivõime suurendamisel ning tagab, et Euroopal on arenenud, jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline majandus, selle kõrgtehnoloogiat kasutavad sektorid on maailmas esikohal ja ühiskondlikele probleemidele suudetakse leida
  tulemuslikke ja jätkusuutlikke
  lahendusi
  , võttes muu hulgas arvesse kasutajate vajadusi
  . Rahastamise lahutamatu osana kombineeritakse innovatsiooni teadus- ja arendustegevusega.

| Integreeritud lähenemisviis progressi võimaldavale tehnoloogiale
  Progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia juhtpositsiooni tähtis komponent on progressi võimaldav tehnoloogia, mis on määratletud kui mikro- ja nanoelektroonika, fotoonika, nanotehnoloogia, biotehnoloogia, kõrgtehnoloogilised materjalid ja tootmissüsteemid ▌. Paljud uuenduslikud tooted sisaldavad endas korraga mitut sellist tehnoloogiat kas eraldiseisvate või integreeritud osadena. Iga nimetatud tehnoloogia pakub küll tehnoloogilist innovatsiooni, kuid
  progressi võimaldavate tehnoloogiate (KETs) ja muude tööstusarengut soodustavate tehnoloogiate ja nende kombinatsioonide arvukatest vastasmõjudest
  tuleneva koondunud kasu tulemusena võib toimuda ka tehnoloogiline hüpe. Valdkonnaüleste progressi võimaldavate tehnoloogiate kasutuselevõtt suurendab toodete konkurentsivõimet ja mõju
  ning soodustab majanduskasvu ja tööhõivet ning pakub uusi võimalusi ühiskonnaprobleemide lahendamiseks
  . Seega kasutatakse ära nende tehnoloogiate mitmesuguseid vastasmõjusid. Ulatuslikumate
  , mitmesugustes keskkondades ja tingimustes rakendatavate
  katse- ja näidisprojektide jaoks pakutakse spetsiaalset toetust.
  See hõlmab
  progressi võimaldavat tehnoloogiat ja progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud
  valdkonnaülest tegevust
  (multi KETs)
  , mis koondab ja integreerib paljusid üksikuid tehnoloogialahendusi, mille tulemuseks on tehnoloogia katsetamine tööstuskeskkonnas, et saada täielik ja kvalifitseeritud süsteem, mis on valmis
  või peaaegu valmis sisenema
  turule. Eelduseks on tugev erasektori osalus selles tegevuses
  ja demonstreerimine, kuidas projektitulemused lisavad ELi jaoks turuväärtust, mistõttu võib
  rakendamine
  toimuda
  avaliku ja erasektori partnerluste
  kujul
  . Selleks töötatakse
  raamprogrammi Horisont 2020 rakendamisstruktuuri
  abil välja progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud valdkonnaülese tegevuse ühine tööprogramm. Turuvajadusi ja ühiskonnaprobleemide lahendamisest tulenevaid vajadusi arvesse võttes on programmi eesmärk töötada välja progressi võimaldavate tehnoloogiate
  ja progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud valdkonnaülese tegevuse
  üldised koostisosad rakendamiseks eri valdkondades, sealhulgas ühiskonnaprobleemide lahendamiseks.
  Lisaks taotletakse vajaduse korral progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud tegevuse ja ühtekuuluvuspoliitika raamistiku alusel toimuva tegevuse vahelist koostoimet arukale spetsialiseerumisele suunatud riiklike ja piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiate kontekstis ning samuti koostoimet Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) tegevusega ning vajaduse korral liikmesriikide meetmetega ühise kavandamise algatuste raames. |
| --- |

Integreeritud lähenemisviis progressi võimaldavale tehnoloogiale

Progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia juhtpositsiooni tähtis komponent on progressi võimaldav tehnoloogia, mis on määratletud kui mikro- ja nanoelektroonika, fotoonika, nanotehnoloogia, biotehnoloogia, kõrgtehnoloogilised materjalid ja tootmissüsteemid ▌. Paljud uuenduslikud tooted sisaldavad endas korraga mitut sellist tehnoloogiat kas eraldiseisvate või integreeritud osadena. Iga nimetatud tehnoloogia pakub küll tehnoloogilist innovatsiooni, kuid
  progressi võimaldavate tehnoloogiate (KETs) ja muude tööstusarengut soodustavate tehnoloogiate ja nende kombinatsioonide arvukatest vastasmõjudest
  tuleneva koondunud kasu tulemusena võib toimuda ka tehnoloogiline hüpe. Valdkonnaüleste progressi võimaldavate tehnoloogiate kasutuselevõtt suurendab toodete konkurentsivõimet ja mõju
  ning soodustab majanduskasvu ja tööhõivet ning pakub uusi võimalusi ühiskonnaprobleemide lahendamiseks
  . Seega kasutatakse ära nende tehnoloogiate mitmesuguseid vastasmõjusid. Ulatuslikumate
  , mitmesugustes keskkondades ja tingimustes rakendatavate
  katse- ja näidisprojektide jaoks pakutakse spetsiaalset toetust.

See hõlmab
  progressi võimaldavat tehnoloogiat ja progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud
  valdkonnaülest tegevust
  (multi KETs)
  , mis koondab ja integreerib paljusid üksikuid tehnoloogialahendusi, mille tulemuseks on tehnoloogia katsetamine tööstuskeskkonnas, et saada täielik ja kvalifitseeritud süsteem, mis on valmis
  või peaaegu valmis sisenema
  turule. Eelduseks on tugev erasektori osalus selles tegevuses
  ja demonstreerimine, kuidas projektitulemused lisavad ELi jaoks turuväärtust, mistõttu võib
  rakendamine
  toimuda
  avaliku ja erasektori partnerluste
  kujul
  . Selleks töötatakse
  raamprogrammi Horisont 2020 rakendamisstruktuuri
  abil välja progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud valdkonnaülese tegevuse ühine tööprogramm. Turuvajadusi ja ühiskonnaprobleemide lahendamisest tulenevaid vajadusi arvesse võttes on programmi eesmärk töötada välja progressi võimaldavate tehnoloogiate
  ja progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud valdkonnaülese tegevuse
  üldised koostisosad rakendamiseks eri valdkondades, sealhulgas ühiskonnaprobleemide lahendamiseks.
  Lisaks taotletakse vajaduse korral progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud tegevuse ja ühtekuuluvuspoliitika raamistiku alusel toimuva tegevuse vahelist koostoimet arukale spetsialiseerumisele suunatud riiklike ja piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiate kontekstis ning samuti koostoimet Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) tegevusega ning vajaduse korral liikmesriikide meetmetega ühise kavandamise algatuste raames.

Rakenduslikud eriaspektid

Innovatsioonitegevus hõlmab üksikute tehnoloogialahenduste integratsiooni, uuenduslike toodete
  , süsteemide, protsesside
  ja teenuste valmistamise ning tarnimise suutlikkuse tutvustamist, kasutaja- ja kliendikatseid, et tõestada teostatavust ja lisandväärtust ning ulatuslikke esitlusi, et hõlbustada uurimistulemuste turule viimist.
  Piisavat tähelepanu pööratakse väikestele ja keskmise suurusega projektidele. Lisaks ergutatakse selle osa kohaste meetmete rakendamisega väikeste ja keskmiste teadustöömeeskondade osalemist, mis aitab kaasa ka VKEde aktiivsemale osalemisele.

Integreeritakse mitmesuguseid üksiktehnoloogiaid, mille tulemuseks on tehnoloogia valideerimine tööstuskeskkonnas, et saada täielik ja kvalifitseeritud süsteem, mis on valmis turustamiseks. Eelduseks on tugev erasektori osalus selles tegevuses,
  sealhulgas
  avaliku ja erasektori
  partnerlused
  .

Nõudlusega seotud meetmed täiendavad teadusuuringute ja innovatsiooni alaste algatuste tehnoloogilist tõuget. Need hõlmavad innovatsiooniga seotud riigihangete parimat kasutust, asjakohaste tehniliste standardite väljatöötamist
  ning tehnikaalast tegevust, mis toetab standardimist ja reguleerimist
  , erasektori nõudlust ning kasutajate kaasamist innovatsioonisõbralikumate turgude loomisesse.

Eelkõige nano- ja biotehnoloogia puhul on sidusrühmade ja üldsuse kaasamise eesmärk suurendada teadlikkust kasulikkusest ja riskidest. Kõnealuse tehnoloogia kasutusele võtmisel tegeletakse süsteemselt ohutuse hindamise ja üldiste riskide juhtimisega.
  Vajaduse korral aitavad sotsiaal- ja humanitaarteadused arvesse võtta kasutajate vajadusi ja eelistusi ning tagada ühiskonna kaasamine ja tarbijate teadlikud valikud.

Tegevus, mida käesoleva osa alusel toetatakse,
  täiendab progressi võimaldava tehnoloogiaga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni toetamist, mida võivad ühtekuuluvuspoliitika fondide raames pakkuda riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused aruka spetsialiseerumise strateegiate raames.

Selle programmiga toetatakse meetmete rahastamise osana ka tehnosiirde alast tegevust nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, sealhulgas rahvusvaheliste ja piirkondlike innovatsiooniklastrite väljaarendamist, et soodustada tõhusamaid sidemeid ülikoolide ja tööstusettevõtete vahel.

Vastastikust huvi ja kasu pakkuvates valdkondades tegeletakse koos juhtivate partnerriikidega strateegiliste rahvusvahelise koostöö algatustega. Erilisena, kuid mitte ainsana on progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia vallas tähelepanu all:

| — | juurdepääs maailma juhtivale teaduslikule ja tehnoloogilisele oskusteabele; |
| --- | --- |

—

juurdepääs maailma juhtivale teaduslikule ja tehnoloogilisele oskusteabele;

| — | ülemaailmsete standardite väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

ülemaailmsete standardite väljatöötamine;

| — | tööstusliku kasutamise
  , teadus- ja arendustegevuse koostöö
  ja kauplemistingimuste kitsaskohtade
  kõrvaldamine
  ; |
| --- | --- |

—

tööstusliku kasutamise
  , teadus- ja arendustegevuse koostöö
  ja kauplemistingimuste kitsaskohtade
  kõrvaldamine
  ;

| — | nano- ja biotehnoloogial põhinevate toodete ohutus
  ja nende kasutamise pikaajaline mõju
  ; |
| --- | --- |

—

nano- ja biotehnoloogial põhinevate toodete ohutus
  ja nende kasutamise pikaajaline mõju
  ;

| — | materjalide ja meetodite väljatöötamine, et vähendada energia- ja ressursitarbimist; |
| --- | --- |

—

materjalide ja meetodite väljatöötamine, et vähendada energia- ja ressursitarbimist;

| — | tööstuse juhitud rahvusvahelised koostööalgatused tootjate vahel ning |
| --- | --- |

—

tööstuse juhitud rahvusvahelised koostööalgatused tootjate vahel ning

| — | süsteemide koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

—

süsteemide koostalitlusvõime.

1.1.   Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

Paljude tegevuste sihiks on IKT tööstusliku ja tehnoloogilise juhtpositsiooniga seotud väljakutsed
  kogu väärtusahelas
  ning need hõlmavad üldisi IKT uuringute ja innovatsiooni kavasid, sealhulgas eelkõige järgmist.

1.1.1.   Komponentide ja süsteemide uus põlvkond: arenenud ▌integreeritud
  ning energia- ja ressursitõhusate
  komponentide ja süsteemide projekteerimine;

Eesmärk on säilitada ja tugevdada Euroopa juhtpositsiooni tehnoloogias, mis on seotud
  arenenud
  , integreeritud
  ning kindlate energia- ja ressursitõhusate
  komponentide ja -süsteemidega. See hõlmab ka mikro-nano-biosüsteeme, orgaanilist elektroonikat, mastaapintegratsiooni, asjade interneti (IoT ehk Internet of Things) (5) alustehnoloogiat, sealhulgas platvorme, mis toetavad kõrgtehnoloogiliste teenuste tarnimist,
  sensoreid,
  arukaid integreeritud süsteeme,
  integreeritud ja hajussüsteeme,
  süsteemide süsteeme ja komplekssüsteemide tehnoloogiat.

1.1.2.   Uue põlvkonna andmetöötlus: arenenud
  ja turvalised
  andmetöötlussüsteemid ja -tehnoloogiad
  , sealhulgas pilvandmetöötlus

Eesmärk on kasutada Euroopa vahendeid protsessori- ja süsteemiarhitektuuris, ühildamise ja andmete lokaliseerimise tehnoloogias, pilvandmetöötluses, paralleelandmetöötluses
  , modelleerimis-
  ja simulatsioonitarkvaras kõigi andmetöötluse turusegmentide jaoks
  , sealhulgas insenertehnilistes rakendustes (muu hulgas näiteks ebakindluse kvantifitseerimises, riskianalüüsis ja insenertehnilises otsustamises)
  .

1.1.3.   Tuleviku internet:
  tarkvara, riistvara,
  taristu, tehnoloogia ja teenused

Eesmärk on tugevdada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet uue põlvkonna interneti arendamisel, omandamisel ja kujundamisel. See peaks järk-järgult asendama ja paremuselt ületama praeguse veebi, püsi- ja mobiilivõrgud ja teenuste taristu ning võimaldama triljonite seadmete (asjade interneti) vastastikust sidumist paljude operaatorite ja domeenide vahel, muutes viisi, kuidas me suhtleme, teadmistele juurde pääseme ja neid kasutame. See hõlmab teadus- ja innovatsioonitegevust tulevaste võrkude, tarkvara, protsesside ja teenuste, küberjulgeoleku, privaatsuse
  , usaldusväärsuse
  ja usalduse, traadita (6) suhtluse ning kõigi optiliste võrkude, süüviva interaktiivse multimeedia ja ühendatud ettevõtte valdkonnas.

1.1.4.   Infosisu tehnoloogia ja infohaldus: IKT digitaalse infosisu
  , kultuuri- ja loovtööstuse
  jaoks

Eesmärk on
  tugevdada Euroopa positsiooni individuaalsel ja ärilisel loovusel põhinevate toodete ja teenuste pakkujana. Seda tehakse, andes
  spetsialistidele ja kodanikele uued tööriistad, et luua, kasutada, säilitada
  ja taaskasutada
  igas vormis digitaalset infosisu mis tahes keeles
  ja sellele juurde pääseda
  ning kujundada, analüüsida ja visualiseerida suuri andmehulki
  (andmemahukad andmed)
  , sealhulgas seotud andmeid. See hõlmab uut tehnoloogiat
  kunsti,
  keele, õppe, suhtluse, digitaalse säilitamise,
  veebidisaini,
  infosisu kättesaadavuse, analüüsi
  ja meedia
  jaoks ning arukaid
  ja adaptiivseid
  infohaldussüsteeme, mis põhinevad kõrgetasemelisel andmete hankimisel, masinõppel, statistilisel analüüsil ja visuaalsel andmetöötlustehnoloogial.

1.1.5.   Kõrgetasemelised liidesed ja robotid: robootika ja arukad ruumid

Eesmärk on tugevdada Euroopa teaduse ja tööstuse juhtpositsiooni tööstus- ja teenindusrobootika, kognitiivsete
  ja kommunikatiivsete
  süsteemide, kõrgetasemeliste liideste ja arukate ruumide ning tajumisvõimeliste masinate vallas, toetudes andmetöötluse ja võrkude tulemuslikkuse suurenemisele ja arengule suutlikkuses
  kavandada ja
  luua õppivaid
  , isekoostuvaid,
  kohanemis- ja reageerimisvõimelisi
  või inimese ja masina vahelist suhtlust optimeerivaid
  süsteeme.
  Vajaduse korral tuleks väljatöötatud süsteeme ja tehnika tasemega seotud arenguid reaalses keskkonnas valideerida.

1.1.6.   Mikro- ja nanoelektroonika ja fotoonika
  : mikro- ja nanoelektroonika ning fotoonikaga seotud progressi võimaldavad tehnoloogiad, sealhulgas ka kvanttehnoloogiad

Eesmärk on kasutada ära Euroopa silmapaistvust
  nendes
  progressi
  võimaldavates tehnoloogiates
  ning toetada
  ja veelgi parandada
  selle tööstusharu konkurentsivõimet ja juhtpositsiooni turul. Samuti hõlmab tegevus projekteerimisega seotud teadus- ja innovatsioonitegevust, kõrgeltarenenud protsesse, tootmise katseliine, seotud tootmistehnoloogiat ja tutvustamistegevust, et valideerida tehnoloogilist arengut ja uuenduslikke ärimudeleid
  , ning samuti järgmise põlvkonna alustehnoloogiaid, mis kasutavad ära kvantfüüsika arengut
  .

Need kuus peamist tegevussuunda peaksid katma kõik vajadused
  , võttes arvesse Euroopa tööstuse konkurentsivõimet maailmas
  . Need peaksid hõlmama tööstuslikku juhtimist üldistes IKT-põhistes lahendustes, toodetes ja teenustes, mida on vaja peamiste ühiskonnaprobleemide lahendamiseks, ja ka IKT valdkonna kasutusele suunatud teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavasid, mida toetatakse seoses vastava ühiskonnaprobleemiga.
  Pidades silmas üha kiirenevat tehnoloogia arengut kõigis eluvaldkondades, on oluline inimeste ja tehnoloogia vaheline seos, mis on osaks eespool nimetatud IKT valdkonna kasutusele suunatud teadusuuringutest. Kasutaja seisukohalt lähtuvad teadusuuringud aitavad kaasa konkurentsivõimeliste lahenduste väljatöötamisele.

Need kuus tegevussuunda hõlmavad ka IKTga seotud teadustöö taristuid, nagu eluslaborid ▌katseteks, ning taristuid progressi võimaldava alustehnoloogia jaoks ning selle integreerimiseks arenenud toodetesse ja uuenduslikesse arukatesse süsteemidesse (sh seadmed, vahendid, tugiteenused, puhasruumid ja juurdepääs tehastele prototüüpide loomiseks).

Seda tuleks rakendada viisil, mis tagab vastastikuse täiendavuse ja sidususe teadustaristuid käsitleva tööga, mida toetatakse tipptasemel teaduse samba raames.

Asjaomase tegevusega toetatakse süsteemide teadus- ja arendustegevust, austades täielikult füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele.

1.2   . Nanotehnoloogia

1.2.1.   Uue põlvkonna nanomaterjalide, nanoseadmete ja nanosüsteemide väljatöötamine

Nanoskaala nähtustega seotud
  teadmiste arendamine ja integreerimine eri teadusvaldkondade ristumiskohtades, mille eesmärk on jõuda põhjapanevate uute toodete
  ja süsteemideni
  , mis võimaldavad jätkusuutlikke lahendusi mitmesugustes sektorites.

1.2.2.   Nanotehnoloogia ohutu
  ja jätkusuutliku
  väljatöötamise ja rakendamise tagamine

Teadusteabe arendamine selle kohta, kuidas nanotehnoloogia võib mõjutada tervist või keskkonda, et ohjata nanotehnoloogiat ennetavalt ja teaduspõhiselt, ning kontrollitud teaduslike vahendite
  , meetodite
  ja platvormide pakkumine ohu-, kokkupuute- ja riskihindamiseks ning ohjamiseks kogu nanomaterjalide ja nanosüsteemide olelustsükli jooksul
  , sealhulgas standardimisküsimused
  .

1.2.3.   Nanotehnoloogia ühiskondliku mõõtme arendamine

Tegelemine inimeste ja
  füüsiliste
  vajadustega, mis on seotud nanotehnoloogia kasutamisega, ning keskendumine sellele, kuidas suunata nanotehnoloogia ühiskonnale
  ja keskkonnale
  kasu tooma
  , sealhulgas teabevahetusstrateegiatele ühiskonnas osalemise tagamiseks
  .

1.2.4.   Nanomaterjalide, -komponentide ja -süsteemide tõhus
  ja jätkusuutlik
  süntees ning tootmine

Keskendumine uutele paindlikele, laiendamiskõlblikele ja korratavatele käitamisoperatsioonidele, uute ja olemasolevate protsesside arukale ühendamisele,
  sealhulgas tehnoloogia lähendamisele, näiteks nanobiotehnoloogia,
  samuti mastaapide suurendamisele, et
  võimaldada
  toodete
  suure täpsusastmega suuremahulist ja jätkusuutlikku tootmist
  , ning
  paindlikele ja
  mitmeotstarbelistele seadmetele, mis võimaldab teadmiste edukat ülekandmist tööstuslikku innovatsiooni.

1.2.5.   Võimsust suurendavate tehnikalahenduste, mõõtmismeetodite ja varustuse väljatöötamine
  ja standardimine

Keskendumine aluseks olevale tehnoloogiale, mis toetab arengut ning
  ohutute ja
  keeruliste nanomaterjalide ja -süsteemide turuletoomist, sealhulgas
  nanometroloogia,
  nanotasandi aine iseloomustamisele ja sellega manipuleerimisele, modelleerimisele, arvutuslikule disainile ning kõrgetasemelisele projekteerimisele aatomi tasemel.

1.3.   Kõrgtehnoloogilised materjalid

1.3.1.   Valdkonnaülene ja progressi võimaldav materjalitehnoloogia

Nn tarkade materjalide,
  funktsionaalsete
  materjalide, rohkem teadmisi hõlmavate, uue funktsionaalsuse
  ja
  täiustatud omadustega
  multifunktsionaalsete materjalide (nagu isehoolduvad või bioühilduvad materjalid
  , isekoostuvad materjalid, uudsed magnetilised materjalid
  ja strukturaalsed materjalid) uurimine innovatsiooni nimel kõigis tööstussektorites,
  sealhulgas loomemajanduses,
  eriti kõrgväärtuslike turgude jaoks.

1.3.2.   Materjalide väljatöötamine ja ümbertöötamine

Teadus- ja arendustegevus, et tagada tõhus
  , ohutu
  ja säästev
  areng ja
  mastaabisuurendus, et võimaldada tulevasi
  disainil põhinevaid
  tooteid tööstuslikult toota,
  eesmärgiga püüda saavutada Euroopas materjalide jäätmevaba haldamine,
  nt metalli-, keemia-
  või biotehnoloogiatööstuses, ning parandada arusaamist materjalide kahjustumise mehhanismidest (kulumine, korrosioon, mehaaniline töökindlus)
  .

1.3.3.   Materjalikomponentide haldamine

Teadus- ja arendustegevus, mis hõlmab uusi ja innovatiivseid tehnikalahendusi
  materjalide, komponentide ja
  süsteemide jaoks,
  materjalikomponentide
  liitmist, ühendamist, eraldamist, koondamist, koondumist ning lahtiühendamist, ümberkujundamist ja lammutamist
  , ning olelusringi kulude ja keskkonnamõjude haldamine kõrgtehnoloogiliste materjalide tehnoloogia uudse kasutamise abil
  .

1.3.4.   Materjalid säästva
  , ressursitõhusa ja vähese heitega
  tööstuse jaoks

Uute toodete, kasutusviiside
  ja ärimudelite
  väljatöötamine ning sellise
  vastutustundliku
  tarbijakäitumise arendamine, mis
  suurendaks jätkusuutlike rakenduste puhul taastuvate allikate kasutamist,
  vähendaks nõudlust energia järele
  kogu toote olelusringi jooksul
  ja soodustaks vähese
  heitega
  tootmist, samuti protsesside tõhustamist, ringlussevõttu, saastuse vähendamist ning
  energia salvestamiseks sobivate ja
  suure lisandväärtuse
  potentsiaaliga
  materjalide tootmist jäätmetest ja ümbertöötlemise abil.

1.3.5.   Loovtööstuse materjalid
  , sealhulgas kultuuripärand

Rakendusdisain ja lähedaste tehnoloogialahenduste arendamine, et luua uusi ärivõimalusi, sealhulgas Euroopa
  pärandi ning
  ajaloolise või kultuurilise väärtusega materjalide
  ja samuti uudsete materjalide
  säilitamine
  ja taastamine
  .

1.3.6.   Metroloogia, iseloomustamine, standardimine ja kvaliteedikontroll

Selliste tehnoloogiate edendamine nagu toimimise iseloomustamine, mittepurustav hindamine
  , pidev hindamine ja järelevalve
  ning prognoosiv modelleerimine edu
  ja mõju
  saavutamiseks materjaliteaduses ja tootekujunduses.

1.3.7.   Materjalikasutuse optimeerimine

Teadus- ja arendustegevus, mille raames uuritakse materjalide kasutuse
  asendamist ja
  alternatiive
  , sealhulgas püütakse lahendada toormaterjalidega seotud probleeme täpselt vajadustele vastavate materjalide loomisega või haruldaste, kriitiliste või ohtlike materjalide asendamisega,
  ning innovatiivseid ärimudelitel põhinevaid lähenemisviise
  ja esmatähtsate ressursside kindlakstegemist
  .

1.4.   Biotehnoloogia

1.4.1.   Tipptasemel biotehnoloogia kui tuleviku innovatsiooni taganttõukaja edendamine

Eesmärk on panna alus sellele, et Euroopa tööstus püsib innovatsiooni esirinnas ning seda nii keskpikas kui ka pikas perspektiivis. See hõlmab arenevate
  tehnoloogiavaldkondade
  , nagu sünteetilise bioloogia, bioinformaatika ja süsteemibioloogia edasiarendamist,
  samuti
  puutepunktide ärakasutamist muu progressi võimaldava tehnoloogiaga, nagu nanotehnoloogia (nt bionanotehnoloogia) ja IKT (nt bioelektroonika)
  ning inseneritehnoloogia
  . Need ja teised tipptasemel valdkonnad väärivad asjakohaseid meetmeid teadus- ja arendustegevuse vallas, et hõlbustada teadmiste tõhusat ülekandmist uutesse rakendustesse ning nende sealset rakendamist ▌.

1.4.2.   Biotehnoloogiapõhised
  tooted ja
  tööstusprotsessid

Eesmärk on kaheosaline: esiteks võimaldada Euroopa tööstusel (nt keemiatööstus, tervishoid, mäetööstus, energeetika, paberimassi- ja paberitootmine,
  kiudmaterjalid ning puidu- ja
  tekstiilitööstus, tärklise tootmine, toiduainete töötlemine) välja töötada uusi tooteid ja protsesse, mis vastavad tööstuse ja ühiskonna nõudmistele
  , kasutades eelistatavalt keskkonnasõbralikke ja säästlikke tootmismeetodeid
  ; ning võimaldada konkurentsivõimelistel ja täiustatud biotehnoloogial põhinevatel alternatiividel asendada traditsioonilisi protsesse; teiseks eesmärgiks on rakendada biotehnoloogia potentsiaali saastuse avastamisel, seirel, ennetamisel ja eemaldamisel. See hõlmab teadus- ja innovatsioonitegevust
  optimeeritud biokatalüüsi funktsioonidega uute ensüümide,
  ensümaatiliste ja ainevahetusradade,
  tööstuslike
  bioprotsesside disaini,
  bioprotsesside integreerimist tööstusliku tootmise protsessidesse
  uudsete kääritamisviiside, üles- ja allavoolu töötlemise vallas ning ülevaate saamist mikroobide kogukondade dünaamikast. Samuti hõlmab see prototüüpide väljatöötamist, et hinnata väljatöötatud toodete ja protsesside tehnilis-majanduslikku teostatavust
  ning jätkusuutlikkust
  .

1.4.3.   Innovatiivne ja konkurentsivõimeline alustehnoloogia

Eesmärk on välja töötada alustehnoloogia (nt genoomika, metagenoomika, proteoomika,
  metaboloomika,
  molekulaarsed abivahendid
  , avaldumise süsteemid, fenotüüpimise platvormid ja rakupõhised platvormid
  ), mis tooks kaasa juhtpositsiooni ja konkurentsieelise paljudes
  majandusliku mõjuga sektorites
  . See hõlmab selliseid aspekte nagu optimeeritud omadustega bioressursside ja konventsionaalsetest alternatiividest kaugemale ulatuvate rakenduste väljatöötamise toetamine, maismaa ja mere elurikkuse uurimise, mõistmise ja jätkusuutliku kasutamise võimaldamine uudsete rakenduste
  , bioressursipõhiste toodete ja protsesside
  jaoks ning biotehnoloogial põhinevate tervishoiulahenduste (nt diagnostika, bioloogilised ained, biomeditsiinilised seadmed) arendamise toetamine.

1.5.   Kõrgtehnoloogiline tootmine ja töötlemine

1.5.1.   Tehnoloogia tulevikutehaste jaoks

Tööstuse jätkusuutliku kasvu edendamine, soodustades Euroopas strateegilist nihet kulupõhiselt tootmiselt meetodipõhisele tootmisele, mille aluseks on suure
  lisandväärtusega toodete
  loomine
  ja IKT-põhine arukas ja kõrgtehnoloogiline tootmine ühtses süsteemis
  . Selleks tuleb suuta toota rohkem, samal ajal tarbides vähem materjali, kasutades vähem energiat ning tekitades vähem jäätmeid ja saastet
  , püüdes saavutada suurt ökoloogilist tõhusust
  . Keskendutakse tuleviku kohanduvate tootmissüsteemide väljatöötamisele ja integreerimisele, pöörates erilist tähelepanu Euroopa VKEde vajadustele, et saavutada kõrgetasemeliste ja jätkusuutlike tootmissüsteemide ja protsesside kasutamine.
  Keskendutakse ka paindliku, ohutu ja aruka tootmise tugevdamise metoodikatele, mille puhul töötajasõbralikus keskkonnas kasutatakse piisavat automatiseeritustaset.

1.5.2.   Energiatõhusaid
  ja väikese keskkonnamõjuga
  hooneid
  ja süsteeme
  võimaldav tehnoloogia

Energiatarbimise ja CO2-heidete vähendamine säästvate ehitustehnoloogiate
  ja süsteemide
  väljatöötamise ja kasutuselevõtu abil, rakendades ja muutes sagedamaks meetmeid energiatõhusate süsteemide ja materjalide suuremaks kasutuselevõtuks uutes, renoveeritud ja moderniseeritud hoonetes. Olelusringi hindamine ja projekteerimise-ehitamise-käitamise kontseptsioonide üha suurem tähtsus on põhitegurid üleminekul liginullenergiahoonetele Euroopas 2020. aastaks ning energiatõhusate piirkondade saavutamisel ulatuslike sidusrühmade kaasamise abil.

1.5.3.   Säästev
  , ressursitõhus
  ja vähese CO2-heitega tehnoloogia energiamahukas töötlevas tööstuses

Konkurentsivõime suurendamine töötlevas tööstuses (nagu keemiatööstus,
  tsemendi-,
  pabermassi- ja paberitootmine, klaasitootmine
  , mineraalid
  või värvilised metallid ja teras), parandades oluliselt ressursi- ja energiatõhusust ning vähendades sellise tööstustegevuse keskkonnamõju. Keskendutakse uuenduslikke aineid, materjale ja tehnoloogilisi lahendusi võimaldava tehnoloogia väljatöötamisele ning valideerimisele selle kasutamiseks vähese CO2-heitega toodetes ning vähem energiamahukates protsessides ja teenustes kogu väärtusahela ulatuses, samuti väga vähest CO2-heidet tekitava tootmistehnoloogia ja -tehnika kasutuselevõtule, et saavutada konkreetne kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine.

1.5.4.   Uued jätkusuutlikud ärimudelid

Valdkonnaülene koostöö teadmistepõhise ja spetsialiseerinud tootmise kontseptsioonide ja meetodite vallas võib edendada
  organisatsioonilist õppimist,
  loovust ja innovatsiooni, keskendudes kohandatud lähenemiste ärimudelitele, mis suudavad kohaneda ülemaailmsete väärtusahelate ja võrgustike nõuetele, muutuvatele turgudele ning tärkavatele ja tulevastele tööstustele.
  Siia kuulub ka jätkusuutlike ärimudelite käsitlemine, hõlmates kogu toodete ja protsesside olelusringi.

1.6.   Kosmos

Kosmoseuuringute valdkonnas võetakse liidu tasandil meetmeid koos liikmesriikide ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) kosmosealase uurimistegevusega, eesmärgiga suurendada erinevate osalejate vahelist täiendavust.

1.6.1.   Euroopa konkurentsivõime
  ning Euroopa kosmosevaldkonna
  sõltumatuse ja innovatsiooni võimaldamine ▌

Eesmärk on püsida maailmas kosmosevaldkonna juhtpositsioonil, kindlustades ja arendades
  edasi kulutõhusat,
  konkurentsivõimelist
  ja innovatiivset
  kosmosetööstust
  (sealhulgas VKEd)
  ning teadusringkonda ning soodustades kosmosepõhist innovatsiooni.

1.6.1.1.   Konkurentsivõimelise
  , jätkusuutliku ja ettevõtliku
  kosmosetööstuse ja teaduskogukonna kaitsmine
  ja edasiarendamine ning Euroopa sõltumatuse tugevdamine kosmosesüsteemides

Euroopal on kosmoseuuringutes ja kosmosetehnoloogia arendamises juhtpositsioon ning Euroopa
  töötab jätkuvalt välja
  oma
  toimivat
  kosmoseinfrastruktuuri (nt Galileo
  , Copernicus
  ). Euroopa tööstus on end tõestanud esmaklassiliste satelliitide
  ja muude seonduvate kosmosetehnoloogiate
  eksportijana.
  Seda positsiooni ohustab aga
  konkurents
  muude
  oluliste kosmoseriikidega ▌.
  Kõnealuse meetme eesmärk on
  teadusbaasi arendamine, tagades kosmoseuuringute
  ja innovatsiooni
  programmide järjepidevuse, näiteks korraldades väiksemate ja sagedamate kosmoses toimuvate näidisprojektide sarja. See võimaldab Euroopal arendada oma tööstusbaasi ning kosmose teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse ringkonda, aidates sellega kaasa
  olemasoleva tehnika tipptaseme tõstmisele ja
  oma sõltumatusele otsustava tähtsusega tehnoloogia impordist.

Standardimist tuleks toetada, et optimeerida investeeringuid ja arendada juurdepääsu turule.

1.6.1.2.   Innovatsiooni edendamine kosmosesektori ja muude sektorite vahel

Paljud kosmosetehnoloogia arendamist nõudvad valdkonnad on seotud maapealsete valdkondadega, näiteks
  lennundus,
  energia,
  keskkond,
  telekommunikatsioon
  ja IKT
  , loodusvarade uurimine,
  sensorid,
  robootika,
  kõrgtehnoloogilised materjalid,
  ohutus ja tervishoid. Need kokkupuutepunktid pakuvad võimalusi kosmosetööstuse ja muude teadusringkondade
  , sealhulgas muu kui kosmosetööstuse
  tehnoloogia ühisarendamiseks varajases etapis, eriti VKEde poolt, mille tulemuseks võib olla kiirem innovatsiooniläbimurre kui hilisemas etapis teadusasutuse baasil tegutsevate ettevõtete kaudu saavutatav. Euroopa olemasoleva kosmoseinfrastruktuuri kasutamist tuleks soodustada, edendades kaugseirele ja geopositsioneerimisele
  või muudele satelliitide kaudu saadavatele andmetele
  tuginevate innovatiivsete toodete ning teenuste arendamist.
  Vajaduse korral peaks
  Euroopa ▌hästisuunatud meetmetega
  , sealhulgas kosmosealase tehnosiirde algatuste toetamise abil
  veelgi enam tugevdama tekkivat kommertskosmosesektori arengut.

1.6.2.   Kosmosetehnoloogia edusammude võimaldamine

Eesmärk on
  töötada välja kõrgetasemeline ja progressi võimaldav kosmosetehnoloogia ja tegevuskontseptsioon alates ideest kuni näidisprojektideni kosmoses
  .

Võime minna kosmosesse ning
  arendada,
  säilitada ja käitada ▌kosmosesüsteeme Maa orbiidil ja kaugemal on Euroopa ühiskonna tuleviku jaoks äärmiselt tähtis. Vajalik suutlikkus nõuab
  teadusuuringute ja innovatsiooni alaste
  investeeringute tegemist paljudesse kosmosetehnoloogia lahendustesse (nt kanderaketid
  ja muud kosmosesõidukid
  , satelliidid, robootika, instrumendid ja sensorid) ja tegevuskontseptsioonidesse alates ideest kuni näidisprojektideni kosmoses. Euroopa on praegu üks kolmest juhtivast kosmosejõust,
  mis tugineb peamiselt ESA ja riiklike programmide kaudu tehtavatele liikmesriikide investeeringutele,
  kuid võrreldes Ameerika Ühendriikide investeeringutega kosmose teadus- ja arendustegevusse (nt ligikaudu 20 % NASA kogueelarvest),
  tuleb
  Euroopa tasandi investeeringuid tuleviku kosmosetehnoloogiasse
  ja -rakendustesse
  suurendada kogu ahela ulatuses:

| (a) | madala tehnoloogiaks valmisoleku taseme
  uuringud, mis sõltuvad sageli olulisel määral progressi võimaldavast tehnoloogiast ja millel on potentsiaali jõuda maismaarakendustes tehnoloogiliste läbimurreteni; |
| --- | --- |

(a)

madala tehnoloogiaks valmisoleku taseme
  uuringud, mis sõltuvad sageli olulisel määral progressi võimaldavast tehnoloogiast ja millel on potentsiaali jõuda maismaarakendustes tehnoloogiliste läbimurreteni;

| (b) | olemasoleva tehnoloogia parandamine, nt miniaturiseerimise, suurema energiatõhususe ja parema sensoritundlikkuse kaudu; |
| --- | --- |

(b)

olemasoleva tehnoloogia parandamine, nt miniaturiseerimise, suurema energiatõhususe ja parema sensoritundlikkuse kaudu;

| (c) | uute tehnoloogialahenduste ja kontseptsioonide tutvustamine ja valideerimine kosmoses ning maapealsetes analoogkeskkondades; |
| --- | --- |

(c)

uute tehnoloogialahenduste ja kontseptsioonide tutvustamine ja valideerimine kosmoses ning maapealsetes analoogkeskkondades;

| (d) | missiooni kontekst, nt kosmosekeskkonna analüüs, maapealsed jaamad, kosmosesüsteemide
  ja infrastruktuuri kahjustumise või hävimise vastu
  kaitsmine prahi
  või muude kosmoseobjektidega
  kokkupõrgete
  , samuti kosmiliste ilmastikunähtuste, sealhulgas
  päikeselaikude mõju eest (kosmose olukorrast ülevaate saamise programm (Space Situational Awareness)), uuenduslike andmete
  kogumine
  ja
  edastamine ning
  arhiveerimise näitliku infrastruktuuri soodustamine; |
| --- | --- |

(d)

missiooni kontekst, nt kosmosekeskkonna analüüs, maapealsed jaamad, kosmosesüsteemide
  ja infrastruktuuri kahjustumise või hävimise vastu
  kaitsmine prahi
  või muude kosmoseobjektidega
  kokkupõrgete
  , samuti kosmiliste ilmastikunähtuste, sealhulgas
  päikeselaikude mõju eest (kosmose olukorrast ülevaate saamise programm (Space Situational Awareness)), uuenduslike andmete
  kogumine
  ja
  edastamine ning
  arhiveerimise näitliku infrastruktuuri soodustamine;

| (e) | satelliitside,
  kõrgetasemeline navigeerimise ja kaugseire tehnoloogia, mis hõlmab liidu kosmosesüsteemide tulevasteks põlvkondadeks (nt Galileo
  ja Copernicus
  ) vajalikku teadustegevust. |
| --- | --- |

(e)

satelliitside,
  kõrgetasemeline navigeerimise ja kaugseire tehnoloogia, mis hõlmab liidu kosmosesüsteemide tulevasteks põlvkondadeks (nt Galileo
  ja Copernicus
  ) vajalikku teadustegevust.

1.6.3.   Kosmoseandmete kasutamise võimaldamine

Eesmärk on tagada, et olemasolevatest
  , arhiveeritud
  ja tulevastest Euroopa missioonidest saadavaid kosmoseandmeid kasutatakse laialdasemalt teadus-, avalikus ja ärivaldkonnas.

Kosmosesüsteemidest saadakse teavet, mida sageli muul viisil koguda ei saa. Euroopa maailmatasemel missioonidest hoolimata näitavad avaldamise andmed, et Euroopa missioonidel kogutud andmeid ei kasutata nii tõenäoliselt kui USA missioonidel kogutud andmeid.
  Euroopa satelliitidelt saadavate andmete (teaduslike, avalike või äriandmete)
  märgatavalt suurem kasutamine
  oleks võimalik siis
  , kui
  tehtaks täiendavaid
  jõupingutusi Euroopa missioonidelt pärit kosmoseandmete töötlemise,
  arhiveerimise,
  valideerimise, standardimise
  ja jätkusuutliku kättesaadavuse eesmärgil, samuti neist andmetest tulenevate uute teabetoodete ja -teenuste arendamise toetamiseks, tehes seda vajaduse korral kombineeritult koos maa peal kogutud andmetega
  . Andmete hankimise ja töötlemise, andmete ühildamise ja edastamise
  ning koostalitlusvõime
  uuendused,
  eriti geoteaduse andmete ja metaandmete kättesaadavuse ja vahetamise soodustamine,
  kasutades samuti uuenduslikke IKT võimaldatud koostööviise, võivad tagada suurema kasu investeerimisest kosmoseinfrastruktuuri
  ning aidata lahendada ühiskonnaprobleeme
  . Kosmoseandmete kalibreerimine ja valideerimine (üksikute seadmete puhul, seadmete ja missioonide vahel ning kohapealsete objektide suhtes) on väga tähtis kosmoseandmete tõhusaks kasutamiseks kõigis valdkondades
  ning vaja on edendada
  kosmosest saadud andmete ja viiteraamistiku
  standardimist
  . Juurdepääs andmetele ja kosmosemissioonide kasutamine on küsimus, mis nõuab ülemaailmset koostööd. Maa seireandmete puhul on ühtlustatud lähenemisviisid ja parimad tavad osaliselt saavutatud koostöös valitsustevahelise organisatsiooniga Maa Jälgimise Grupp, mille eesmärk on toetada Maa jälgimise süsteemide süsteemi, milles liit osaleb
  , nimelt programmi Copernicus täieliku kasutuselevõtu abil
  .
  Nimetatud uuenduste kiiret asjakohast kasutuselevõttu rakendus- ja otsusetegemise protsessides toetatakse. See hõlmab ka andmete kasutamist täiendavate teadusuuringute jaoks.

1.6.4.   Euroopa teadusuuringute võimaldamine rahvusvahelise kosmosepartnerluse toetamiseks

Eesmärk on toetada Euroopa teaduse ja innovatsiooni panust pikaajalistesse rahvusvahelistesse kosmosevaldkonna partnerlussuhetesse.

Kuigi kosmoseteave pakub suurt kohalikku kasu, on kosmosetegevusel eelkõige ülemaailme olemus. See on eriti selge kosmosest tuleneva ohu puhul Maale ja kosmosesüsteemidele. Kosmiliste ilmastikunähtuste ja kosmoseprahi tõttu kaotatud satelliitidega seotud kulud
  on ligikaudu
  100 miljonit eurot aastas. Samavõrd
  ülemaailmsed on mitmed kosmoseteaduse ja -uurimise projektid
  . Tipptasemel kosmosetehnoloogia väljatöötamine toimub järjest enam
  selliste rahvusvaheliste partnerluste
  raames, muutes juurdepääsu sellistele rahvusvahelistele projektidele Euroopa teadlaste ja tööstuse jaoks väga oluliseks eduteguriks. Liidu panus sellistesse ülemaailmsetesse kosmoseprojektidesse tuleb kindlaks määrata pikaajalistes (kümme aastat ja rohkem) strateegilistes tegevuskavades ning see peab olema vastavuses liidu kosmosepoliitika prioriteetidega ja kooskõlastatud
  liikmesriikide ja
  Euroopa sisepartnerite, nt ESA
  ja riiklikud kosmoseagentuurid, ning vajaduse korral
  rahvusvaheliste partnerite ▌ja kosmoseriikide kosmoseagentuuridega ▌.

1.6.5.   Rakenduslikud eriaspektid

Raamprogrammi Horisont 2020 kohased kosmoseuuringute ja -innovatsiooni rakendamise prioriteedid vastavad liidu kosmosepoliitika prioriteetidele, mis on kindlaks määratud kosmosenõukogus ja teatises „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine“. Rakendamine
  toimub, kui see on asjakohane, vastavalt strateegiliste teadusuuringute kavadele, mis on
  välja
  töötatud,
  konsulteerides
  liikmesriikide ja riiklike kosmoseagentuuridega, ESAga ja
  sidusrühmadega Euroopa kosmosetööstusest
  (sealhulgas
  VKEd), teadusringkondadega ja tehnoloogiainstituutidega
  ning kosmose nõuanderühmaga
  . Rahvusvahelistes ettevõtmistes osalemise aspektist tehakse teadusuuringute ja innovatsiooni arengukava koostamisel koostööd
  Euroopa sidusrühmadega ja
  rahvusvaheliste partneritega (nt NASA, ROSCOSMOS, JAXA).

Vajaduse korral toetatakse kosmosetehnoloogia rakendamist vastava ühiskonnaprobleemi raames.

2.   RISKIKAPITALI KÄTTESAADAVUS

Raamprogrammiga Horisont 2020 luuakse kaks mitmest komponendist koosnevat vahendit (omakapitalivahend ja laenuvahend). Omakapitalivahendi ja laenuvahendi VKEde komponendi rakendamine
  , mis on seotud programmiga COSME,
  toimub ELi kahe finantsinstrumendi osana, mille kaudu pakutakse VKEde teadusuuringute, innovatsiooni ning kasvu toetamiseks omakapitali ja laene.

Omakapitalivahend ja laenuvahend võimaldavad vajaduse korral rahaliste vahendite ühiskasutust liikmesriikidega
  või piirkondadega
  , kes on nõus panustama osa vahenditest, mis on neile eraldatud
  Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest
  kooskõlas nõukogu
  Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde
  käsitleva määruse artikli 
  33
  lõike 1 punktiga a.

Selle asemel et anda lõplikele abisaajatele otse laene, tagatisi või omakapitali jms, annab komisjon finantsasutustele volitused pakkuda tuge eelkõige riskijagamise, tagatisskeemide ning omakapitali ja kvaasikapitali investeeringute kaudu.

2.1.   Laenuvahend

Laenuvahendiga antakse laenu üksikutele abisaajatele, et investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni;
  (edasi-)
  tagatisi finantsvahendajatele, kes annavad abisaajatele laenu; laenude ja
  (edasi-)
  tagatiste kombinatsioone ning tagatisi ja/või vastutagatisi riiklike, piirkondlike ja kohalike laenurahastamiskavade jaoks. Laenuvahendi kaudu viiakse ellu lõpptähtaja pikendamise tegevusi ning toetatakse
  nõudlusest lähtuvalt
  VKEdele ettenähtud vahendit (vt käesoleva lisa II osa 3. jagu „Innovatsioon VKEdes“).. Laenuvahendist saadud eraldisi võib kombineerida eraldistega omakapitali rahastamisvahendist ühe või mitme integreeritud kava raames ning lisaks võib kasutada toetusi (sealhulgas ühekordseid). Samuti on võimalikud
  sooduslaenud,
  konverteeritavad laenud
  , allutatud laenud, osaluslaenud, liisingute andmine ja väärtpaberistamine
  .

Lisaks turupõhiselt, sooviavalduste laekumise järjekorras antavatele laenudele ja tagatistele on laenuvahend suunatud mitme üksuse raames konkreetsetele tegevuspõhimõtetele ja sektoritele. Selleks eesmärgiks eraldatud eelarvetoetused võivad
  vajaduse korral
  pärineda:

| (a) | raamprogrammi Horisont 2020 muudest osadest, eelkõige III osast „Ühiskonnaprobleemid“; |
| --- | --- |

(a)

raamprogrammi Horisont 2020 muudest osadest, eelkõige III osast „Ühiskonnaprobleemid“;

| (b) | muudest raamistikest, programmidest ja liidu eelarveridadest; |
| --- | --- |

(b)

muudest raamistikest, programmidest ja liidu eelarveridadest;

| (c) | konkreetsetelt piirkondadelt ja liikmesriikidelt, kes soovivad ühtekuuluvuspoliitika vahendite raames kasutatavaid vahendeid eraldada; |
| --- | --- |

(c)

konkreetsetelt piirkondadelt ja liikmesriikidelt, kes soovivad ühtekuuluvuspoliitika vahendite raames kasutatavaid vahendeid eraldada;

| (d) | eraldiseisvatelt üksustelt (nagu ▌ühised tehnoloogiaalgatused) või algatustelt. |
| --- | --- |

(d)

eraldiseisvatelt üksustelt (nagu ▌ühised tehnoloogiaalgatused) või algatustelt.

Selliseid eelarvetoetusi võib teha või lisada igal ajal raamprogrammi Horisont 2020 jooksul.

Riskijagamine ja muud parameetrid võivad tegevuspõhimõtte või sektoriüksuse lõikes varieeruda, kui nende väärtused või olekud vastavad võlainstrumentide ühiseeskirjadele. Lisaks võib üksustel olla konkreetseid kommunikatsioonistrateegiaid laenuvahendi üldise reklaamikampaania raames. Samuti võib liikmesriikide tasandil kasutada erialaspetsialistidest vahendajate abi, kui konkreetse üksuse valdkonnas on tulevaste laenude hindamiseks vaja erialaseid kogemusi.

Laenuvahendi VKEde komponendi kaudu antakse esmajoones teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja keskmise kapitalisatsiooniga väikeettevõtetele üle 150 000 euro suurusi laene, täiendades seega VKEde rahastamist ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi laenutagamisvahendi kaudu.
  Laenuvahendi VKEde komponent hõlmab ka teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevatele VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele antavaid väiksemaid kui 150 000 euro suuruseid laene.

Laenuvahendi oodatav finantsvõimendus – mille all peetakse silmas kogurahastamist (st liidu rahastamine koos muude finantsasutuste toetusega) jagatuna liidu rahalise toetusega – jääb keskmiselt 1,5 ja 6,5 vahele, olenevalt kaasatud tehingu liigist (riski tase, sihtabisaajad ja konkreetne laenuvahend, mida kasutati). Oodatav mitmekordistav mõju – mille all peetakse silmas kõiki toetatavate abisaajate tehtud investeeringuid jagatuna liidu rahalise toetusega – jääb 5 ja 20 vahele, jällegi olenevalt kaasatud tehingu liigist.

2.2.   Omakapitalivahend

Omakapitalivahend keskendub varajase kasvuetapi riskikapitalifondidele
  ja avaliku ja erasektori fondifondidele
  , millest antakse riski- ja/või mezzanine-kapitali individuaalsetele investeerimisettevõtetele. Need ettevõtted võivad lisaks taotleda võlgade rahastamist laenuvahendit rakendavatelt finantsvahendajatelt.
  Lisaks sellele uuritakse omakapitalivahendi abil võimalusi toetada äriingleid ja teisi võimalikke omakapitali allikaid. See võiks samuti sõltuvalt nõudlusest hõlmata toetust VKEde vahendi 3. etapis ja samuti tehnosiiret (sealhulgas teadusuuringute tulemuste ja riiklikust teadusvaldkonnast pärit leiutiste edastamist tootmissektorile, näiteks kontseptsiooni tõestamise abil).

Kõnealune vahend võimaldab ka kasvuetapi- ja laienemisinvesteeringuid koos vahenditega ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi juurde kuuluvast kasvuetapi omakapitalivahendist (sh investeeringud fondifondidesse, millel on lai investoribaas ning mis hõlmavad erainstitutsioonilisi ja strateegilisi investoreid, samuti riiklikke avalik-õiguslikke ja segaomandis olevaid finantsasutusi). Viimasel juhul ei ületa raamprogrammi Horisont 2020 omakapitalivahendist tehtud investeeringud 20 % ELi koguinvesteeringust, välja arvatud mitme etapi fondide puhul, mille puhul kasvuetapi omakapitalivahendist ja teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni omakapitalivahendist eraldatakse vahendeid pro rata, lähtuvalt fondide investeerimispoliitikast. Sarnaselt kasvuetapi omakapitalivahendile välditakse omakapitalivahendi puhul väljaostmis- või asendusinvesteeringuid, mis on mõeldud omandatud ettevõtte koost lahutamiseks. Komisjon võib otsustada muutuvaid turutingimusi arvestades 20 % määra muuta.

2.


  jao esimeses lõigus osutatud ELi omakapitalivahend VKEde teadusuuringute, innovatsiooni ning kasvu toetamiseks peaks olema asjakohase suuruse ja ulatusega, et toetada innovatiivsete ettevõtete kasvu ja laienemist kõige varajasemast etapist alates, kasutades integreeritud lähenemisviisi.

Investeeringuparameetrid määratakse nii, et suudetakse saavutada konkreetsed poliitilised eesmärgid, sealhulgas suunatus konkreetsetele potentsiaalsete abisaajarühmadele, ent samal ajal säilitatakse selle instrumendi turule orienteeritud ja nõudlusest sõltuv olemus.

Omakapitalivahendit võib toetada raamprogrammi Horisont 2020 teistest osadest pärinevate eelarveliste vahenditega, muudest raamistikest, programmidest ja liidu eelarveridadest; konkreetsetest piirkondadest ja liikmesriikidest ning konkreetsetest üksustest või algatustest.

Omakapitalivahendi oodatav finantsvõimendus – mille all peetakse silmas kogurahastamist (st liidu rahastamine koos muude finantsasutuste toetusega) jagatuna liidu rahalise toetusega – on umbes 6, olenevalt turu iseärasustest, ning oodatav mitmekordistav mõju – kõik toetatud abisaajate tehtud investeeringud jagatuna liidu rahalise toetusega – on keskmiselt 18.

2.3.   Rakenduslikud eriaspektid

Nende kahe vahendi rakendamise volitused antakse Euroopa Investeerimispanga grupile (EIB, EIF) ja/või muudele finantsasutustele, kellele võidakse anda vastutus rahastamisvahendite rakendamise eest kooskõlas finantsmäärusega. Nende kujundamine ja rakendamine viiakse vastavusse rahastamisvahendite üldsätetega, mis on sätestatud finantsmääruses, ja konkreetsemate kasutusnõuetega, mis sätestatakse komisjoni suunistes.
  Rahastamisvahendite kasutamisega peab kaasnema selge Euroopa lisandväärtus ning see peaks andma finantsvõimenduse ja toimima riiklikke vahendeid täiendavana.

Finantsvahendajate hulka, kelle on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju)

   (7)

  artikli 139 lõikele 4 avatud, läbipaistva, proportsionaalse ja mittediskrimineeriva menetluse alusel välja valinud rahastamisvahendite rakendamiseks volitatud üksused, võivad kuuluda erasektori finantsasutused, riigi ja riigiosalusega finantsasutused, riiklikud ja piirkondlikud avaliku sektori pangad ning riiklikud ja piirkondlikud investeerimispangad.

Nende elemente võib kombineerida ning lisaks on võimalik kasutada toetusi (sh ühekordseid) ühe või mitme integreeritud kava raames, mis toetab konkreetset abisaajate kategooriat või eriotstarbega projekti, nagu VKEd ja kasvupotentsiaaliga keskmise kapitalisatsiooniga ettevõtted või laiaulatuslikud uuendusliku tehnoloogia tutvustused.

Nende rakendamist toetatakse mitme lisameetmega. Sellised meetmed võivad muude meetmete hulgas hõlmata tehnilist abi finantsvahendajatele, kes on seotud laenutaotluste abikõlblikkuse või teadmistel põhinevate varade väärtuse hindamisega; investeerimisvalmiduse kavasid, mis hõlmavad VKEde inkubatsiooni, juhendamist ja nõustamist ning nende suhtluse edendamist potentsiaalsete investoritega; meetmeid, et tõsta teadlikkust riskikapitaliettevõtetest ja äriinglitest ning liidu rahastamisprogrammides osalevate uuenduslike VKEde kasvupotentsiaalist; kavasid, mille eesmärk on meelitada erainvestoreid toetama uuenduslike VKEde ja keskmise kapitalisatsiooniga ettevõtete kasvu;
  meetmeid, mis parandavad piiriülest ja mitut riiki kaasavat laenude ja omakapitali rahastamist;
  kavasid, mille eesmärk on innustada heategevuslikke fonde ja eraisikuid toetama teadusuuringuid ja innovatsiooni; ning kavasid, mille eesmärk on soodustada ettevõtete riskikavasid ning innustada perekonnapankade ja äriinglite tegevust.

Vajaduse korral võib sellise tegevuse ettevalmistamisel ja rakendamisel konsulteerida selliste organitega nagu piirkondlikud asutused, VKEde ühendused, kaubanduskojad ja asjakohased finantsvahendajad.

Vastastikune täiendavus tagatakse ettevõtete ja VKEde konkurentsivõime programmi vahenditega
  (COSME)
  .

3.   INNOVATSIOON VKEdes

3.1.   VKEde toetamise laiendamine
  , eelkõige selleks ette nähtud vahendi kaudu

VKEsid toetatakse kogu raamprogrammi Horisont 2020 raames.
  Raamprogrammis Horisont 2020 osalemiseks kehtestatakse VKEdele paremad tingimused. Peale selle
  on loodud VKEdele ettenähtud vahend, mis on suunatud igat liiki uuenduslikele VKEdele, kelle puhul võib märgata tugevat soovi areneda, kasvada ja rahvusvaheliseks muutuda. Toetust antakse igat liiki innovatsiooni jaoks, sealhulgas mittetehnoloogilise
  , sotsiaalse
  ja teenustega seotud innovatsiooni jaoks
  , tingimusel et kõigi tegevustega kaasneb selge Euroopa lisandväärtus
  . Eesmärk on aidata täita lünka varajase staadiumi kõrge riskiga teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamises, stimuleerida uuenduslikku läbimurret ja teadusuuringute tulemuste kommertsialiseerimist erasektori poolt.

Kõikide ühiskonnaprobleemide ning progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia valdkonna puhul kohaldatakse VKEde rahastamisvahendit ning eraldatakse selleks
  asjakohane
  summa
  , et saavutada miinimumeesmärk, milleks on ühiskonnaprobleemide prioriteedi alla kuuluvate kõikide erieesmärkide ja erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas“ jaoks ette nähtud VKEdele suunatud eelarvest kokku 20 %
  .

Rahastamist ja toetust lubatakse taotleda vaid VKEdel. Nad võivad teha koostööd lähtuvalt oma vajadustest, sealhulgas teha allhanget teadus- ja arendustegevuseks. Projektid peavad olema selgelt VKEde huvides ja tooma neile potentsiaalset kasu ning neil peab olema
  selge
  Euroopa mõõde.

VKEde vahend hõlmab kõiki teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkondi alt üles lähenemisviisi kaudu konkreetse ühiskonnaprobleemi või progressi võimaldava tehnoloogia raames, et jätta piisavalt rahastamisruumi igat liiki lootustandvatele ideedele, eelkõige valdkonnaülestele ja valdkondadevahelistele projektidele.

VKEde vahend pakub lihtsustatud ja etapiviisilist toetust. Selle kolm etappi katavad kogu innovatsioonitsükli. Üleminek ühest etapist teise on sujuv tingimusel, et eelmises etapis on tõestatud, et VKE projekt väärib edasist rahastamist.
  Taotlejatel puudub kohustus läbida kõik kolm etappi järjestikku.
  Samal ajal on kõik etapid kättesaadavad kõigile VKEdele.

| — | 1. etapp: kontseptsiooni ja teostatavuse hindamine.
  VKEd saavad raha, et uurida uue idee teaduslikku või tehnilist teostatavust ja äripotentsiaali (kontseptsiooni tõestamine), et töötada välja innovatsiooniprojekt. Sellise hindamise
  (mille puhul on oluliseks küsimuseks projekti teema ja potentsiaalse kasutaja/ostja vajaduste vaheline seos)
  positiivne tulemus lubab saada rahastamist järgmiseks etapiks või järgmisteks etappideks. |
| --- | --- |

—

1. etapp: kontseptsiooni ja teostatavuse hindamine.

VKEd saavad raha, et uurida uue idee teaduslikku või tehnilist teostatavust ja äripotentsiaali (kontseptsiooni tõestamine), et töötada välja innovatsiooniprojekt. Sellise hindamise
  (mille puhul on oluliseks küsimuseks projekti teema ja potentsiaalse kasutaja/ostja vajaduste vaheline seos)
  positiivne tulemus lubab saada rahastamist järgmiseks etapiks või järgmisteks etappideks.

| — | 2. etapp: teadus- ja arendustegevus, tutvustamine, turule viimine.


  Pöörates asjakohast tähelepanu innovatsiooniosaku kontseptsioonile, on
  teadus- ja arendustegevuse toetamisel ▌erilise tähelepanu all tutvustamistegevus (katsetamine, prototüüp, mastaabisuurenduse uurimine, disain, uuenduslike protsesside, toodete ja teenuste katsetamine,
  valideerimine,
  tulemuslikkuse kontrollimine jne) ja turule viimine
  , soodustades lõppkasutajate või potentsiaalsete klientide kaasamist
  .
  Innovatsiooniosakud edendavad noorte ettevõtjate osalemist. |
| --- | --- |

—

2. etapp: teadus- ja arendustegevus, tutvustamine, turule viimine.

Pöörates asjakohast tähelepanu innovatsiooniosaku kontseptsioonile, on
  teadus- ja arendustegevuse toetamisel ▌erilise tähelepanu all tutvustamistegevus (katsetamine, prototüüp, mastaabisuurenduse uurimine, disain, uuenduslike protsesside, toodete ja teenuste katsetamine,
  valideerimine,
  tulemuslikkuse kontrollimine jne) ja turule viimine
  , soodustades lõppkasutajate või potentsiaalsete klientide kaasamist
  .
  Innovatsiooniosakud edendavad noorte ettevõtjate osalemist.

| — | 3. etapp: turustamine.
  Selles etapis ei anta muud otsetoetust kui toetustegevus, kuid selle eesmärk on hõlbustada juurdepääsu erakapitalile ja innovatsiooni võimaldavale keskkonnale. Ette on nähtud sidumine rahastamisvahenditega (vt käesoleva lisa II osa 2. jagu „Riskikapitali kättesaadavus“), näiteks andes VKEdele, kes on edukalt lõpule viinud 1. ja/või 2. etapi, prioriteedi eraldatud finantsressursside mahu raames. VKEd saavad kasu ka sellistest toetusmeetmetest nagu koostöövõrkude loomine, koolitus, juhendamine ja nõustamine. Lisaks võib see osa olla seotud meetmetega, millega edendatakse kommertskasutusele eelnevat hanget ja uuenduslike lahenduste hanget. |
| --- | --- |

—

3. etapp: turustamine.

Selles etapis ei anta muud otsetoetust kui toetustegevus, kuid selle eesmärk on hõlbustada juurdepääsu erakapitalile ja innovatsiooni võimaldavale keskkonnale. Ette on nähtud sidumine rahastamisvahenditega (vt käesoleva lisa II osa 2. jagu „Riskikapitali kättesaadavus“), näiteks andes VKEdele, kes on edukalt lõpule viinud 1. ja/või 2. etapi, prioriteedi eraldatud finantsressursside mahu raames. VKEd saavad kasu ka sellistest toetusmeetmetest nagu koostöövõrkude loomine, koolitus, juhendamine ja nõustamine. Lisaks võib see osa olla seotud meetmetega, millega edendatakse kommertskasutusele eelnevat hanget ja uuenduslike lahenduste hanget.

Ühtne VKEde vahendi edendamine, rakendamine ja seire kogu raamprogrammi Horisont 2020 raames tagab VKEde jaoks hõlpsa kättesaadavuse. Tuginedes olemasolevatele VKEde toetamise võrgustikele,
  näiteks Euroopa ettevõtlusvõrgustikule ja muudele innovatsiooniteenuse pakkujatele,
  luuakse toetust saavatele VKEdele nõustamiskava, et kiirendada pakutava toetuse mõju.
  Peale selle uuritakse seoseid asjaomaste riiklike ja/või piirkondlike vahendajatega, et tagada juhendamiskava tõhus rakendamine.

Luuakse sidusrühmadest ning VKEde teadusuuringute ja innovatsiooni asjatundjatest koosnev eriotstarbeline organ, mille eesmärk on edendada ja täiendada VKEde erimeetmeid raamprogrammi Horisont 2020 raames.

3.2.   Eritoetus

3.2.1.   Toetus teadusmahukatele VKEdele

Erimeede soodustab teadus- ja arendustegevusega tegelevate VKEde
  rahvusvahelisele
  turule suunatud innovatsiooni. See on suunatud teadusmahukatele VKEdele
  kõikides
  sektorites, kes peavad samuti näitama oma suutlikkust projekti tulemusi kaubanduslikult kasutada.

Meede hõlmab alt-üles lähenemisviisiga kogu teadus- ja tehnoloogiavaldkonda, et vastata teadus- ja arendustegevusega seotud VKEde vajadustele.

Meedet rakendatakse ELi toimimise lepingu artikli 185 algatuse raames, mis tugineb Eurostarsi ühisprogrammile ja selle ümberkorraldamisele vastavalt selle vahehinnangu järeldustele.

3.2.2.   VKEde innovatsioonisuutlikkuse suurendamine

Toetatakse
  rahvusvahelist
  tegevust, mis aitab rakendada ja täiendada VKEdele suunatud meetmeid raamprogrammi Horisont 2020 raames, eelkõige selleks, et suurendada VKEde innovatsioonisuutlikkust. Tegevus võib hõlmata teadlikkuse tõstmist, teavitamist ja teabe levitamist, koolitus- ja liikuvustegevust, võrgustike loomist ja heade tavade vahetust, selliste kvaliteetsete innovatsiooni toetamise mehhanismide ja teenuste väljatöötamist, millel on suur liidu tasandi lisandväärtus VKEde jaoks (nt intellektuaalne omand ja innovatsiooni juhtimine, teadmussiire, IKT ja e-oskuste uuenduslik kasutamine VKEdes), samuti VKEde abistamist teadus- ja innovatsioonitegevuse partneritega ühenduse võtmisel kogu liidus, võimaldades neil tehnoloogiavallas tegevust alustada ja oma innovatsioonisuutlikkust arendada. Vahendavatel organisatsioonidel, kes esindavad uuenduslike VKEde rühmi, palutakse ellu viia sektoriülest ja piirkonnaülest innovatsioonitegevust koos VKEdega, kellel on vastastikku toetavad pädevused, et arendada uusi tööstuslikke väärtusahelaid.

Vajaduse korral kooskõlastatakse see tegevus sarnaste riiklike meetmetega. Ette on nähtud tihe koostöö riiklike kontaktpunktide võrgustikuga.
  Riiklikes ja piirkondlikes aruka spetsialiseerumise innovatsioonistrateegiate kontekstis otsitakse sünergiaid liidu ühtekuuluvuspoliitikaga.

Kavandatakse tugevdada sidemeid Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga (ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi raames)
  , mis tagaks selle koordineerimise riiklike kontaktpunktidega
  . Toetus võiks ulatuda parematest teabe- ja nõuandeteenustest kuni nõustamise, juhendamise ja partnerite otsingu tegevuseni nende VKEde jaoks, kes soovivad arendada piiriüleseid innovatsiooniprojekte, kuni innovatsiooni tugiteenuste pakkumiseni. See tugevdab Euroopa ettevõtlusvõrgustiku ühe akna süsteemi põhist lähenemisviisi VKEde toetamisel koos tugeva piirkondliku ja kohaliku panusega võrgustiku tegevusse.

3.2.3.   Turust ajendatud innovatsiooni toetamine

Toetatakse
  rahvusvahelist
  turust ajendatud innovatsiooni, et parandada
  VKEde
  innovatsioonisuutlikkust, parandades innovatsiooni raamtingimusi ning kaotades konkreetsed tõkked, mis takistavad uuenduslike ▌ja kiire kasvupotentsiaaliga
  VKEde
  kasvu. Samuti toetatakse spetsialiseeritud innovatsiooni toetamist (nt intellektuaalomandi kasutamine, pakkujate võrgustik, toetus tehnosiirdekeskustele, strateegiline disain) ja innovatsiooniga seotud riikliku poliitika läbivaatamist.

III OSA

ÜHISKONNAPROBLEEMID

1.   TERVISHOID, DEMOGRAAFILISED MUUTUSED JA HEAOLU

Tõhus tervishoiu edendamine, mida toetab tugev tõendusmaterjal,
  aitab ennetada haigusi, parandada heaolu ja piirata kulusid
  . Tervishoiu edendamine
  , aktiivsena vananemine, heaolu ning
  haiguste ennetamine sõltuvad ka tervist määravate tegurite mõistmisest, tulemuslikest ennetusvahenditest, näiteks vaktsiinidest, tõhusast tervisekontrollist ning haiguste seirest ja reageerimisvalmidusest ning tõhusatest sõeluuringuprogrammidest.

Edukad jõupingutused haiguste, puuete
  , nõrga tervise
  ja talitlushäirete ennetamiseks,
  varajaseks tuvastamiseks,
  kontrolli all hoidmiseks ja ravimiseks tuginevad nende põhjuste, kulgemise ja mõjude ning ka hea tervise ja heaolu aluseks olevate tegurite üldisele mõistmisele.
  Parem tervise ja haiguste mõistmine nõuab tihedate seoste olemasolu alus-, kliiniliste, epidemioloogiliste ja sotsiaal-majanduslike teadusuuringute vahel.
  Väga tähtis on ka tõhus andmevahetus ja nende andmete sidumine tegelike ulatuslike kohordiuuringutega, nagu ka teadustulemuste ülekanne kliinikusse, eelkõige kliiniliste katsete korraldamise kaudu.

Ühiskonna ees seisab keeruline ülesanne kohanduda
  tervishoiu- ja hoolekandesektorile
  esitatavate täiendavate nõudmistega, mis tulenevad elanikkonna vananemisest
  . Kui tõhus tervishoid ja hooldus tahetakse jätkuvalt hoida kõikide vanuserühmade teenistuses, on vaja teha jõupingutusi ennetus- ja ravialase otsustusprotsessi parandamiseks
  ja kiirendamiseks
  , teha kindlaks tervishoiusektori parimad tavad ja toetada nende levitamist
  , tõsta teadlikkust
  ning toetada integreeritud hooldusteenuseid
  . Vananemisprotsesside parem mõistmine ja vanusega seonduvate haiguste ennetamine on alus Euroopa kodanike tervete ja aktiivsetena hoidmiseks kogu elu jooksul. Sama oluline on
  tehnoloogiliste, organisatsiooniliste ja sotsiaalsete uuenduste
  laialdane
  rakendamine, mis võimaldab eelkõige eakamatel inimestel
  , kroonilisi haigusi põdevatel inimestel ja puudega inimestel
  jääda aktiivseks ja sõltumatuks. See aitab kaasa nende füüsilise, sotsiaalse ja vaimse heaolu suurendamisele ja selle pikemale kestusele.

Programmi raames tuleks asjakohaste meetmete abil tegeleda muu hulgas selliste krooniliste seisundite ja haigustega nagu südame-veresoonkonnahaigused, vähktõbi, ainevahetushaigused, sh diabeet, ja nende riskifaktorid, krooniline valu, neuroloogilised, neurodegeneratiivsed ja vaimuhaigused, mõnuainete kasutamisest tingitud häired, haruldased haigused, ülekaalulisus ja rasvumine, autoimmuunhaigused, reumaatilised haigused, luu- ja lihaskonna haigused ning mitmesugused erinevaid organeid mõjutavad haigused, samuti akuutsed seisundid ja erinevad talitlushäired. Samuti tuleks tegeleda nakkushaigustega, näiteks HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria, unar- ja vaesusega kaasnevate haiguste ning loomade vahendusel levivate haigustega, epideemiate puhkemise ning ravimiresistentsuse suurenemise ohuga, kutsehaigustega ja tööga seotud tervisehäiretega.

Tuleks välja arendada personaalne meditsiin, mis vastaks patsiendi vajaduste kohastele ennetus- ja ravimeetoditele, ning selle aluseks peaks olema haiguse varajane avastamine.

Kõike seda teha tuleb teha nii, et see toetab kogu teadus- ja innovatsioonitsüklit, tugevdab Euroopas asuva tööstuse konkurentsivõimet ja uute turuvõimaluste arengut.
  Toetatakse siirdeuuringutel põhinevat lähenemisviisi, mille kohaselt integreeritakse mitmed innovatsiooniprotsessi meetmed tervishoiutööstusesse.

Konkreetne tegevus on järgmine.

1.1.   
  Tervise, heaolu ja haiguste mõistmine

1.1.1.
     Tervist määravate tegurite mõistmine ning tervise edendamise ja haiguste ennetamise parandamine

Tervist määravate tegurite parem mõistmine on vajalik selleks, et pakkuda tõendusmaterjali tõhusaks tervise edendamiseks ja haiguste ennetamiseks ning see võimaldab liidus välja töötada ka kõikehõlmavaid tervise ja heaolu näitajaid
  , tuginedes olemaolevatele andmeallikatele ja näitajate süsteemidele
  . Uuritakse keskkondlikke, käitumuslikke (sh elustiiliga seotud),
  psühholoogilisi, organisatsioonilisi, kultuurilisi,
  sotsiaal-majanduslikke
  , bioloogilisi
  ja geneetilisi tegureid kõige laiemas tähenduses. Käsitlusviisid hõlmavad pikaajalisi kohordiuuringuid ja nende seost nn oomikateadusest saadud andmetega
  , süsteemilist biomeditsiini, sealhulgas süsteemibioloogia asjakohased rakendused,
  ja muid meetodeid.

Keskkonna kui tervist määrava teguri parem mõistmine nõuab eelkõige
  interdistsiplinaarset lähenemisviisi, milles on muu hulgas omavahel ühendatud inimeste seisukohast oluline
  molekulaarbioloogiline, epidemioloogiline ja toksikoloogiline lähenemisviis
  ja nende abil saadud andmed
  , et uurida
  mitmesuguste
  kemikaalide toimet, kombineeritud kokkupuuteid
  saasteainetega
  ja muude keskkondlike ja kliimaga seotud stressiteguritega; samuti integreeritud toksikoloogilist testimist ning
  alternatiivide otsimist
  loomkatsetele. Vaja on uuenduslikke lähenemisviise kokkupuute hindamise alal, kasutades uue põlvkonna biomarkereid, mis põhinevad nn oomikateadustel ja epigeneetikal, inimeste bioseirel, isikliku kokkupuute hinnangutel ja modelleerimisel, et mõista kombineeritud, kuhjuvaid ning tekkivaid kokkupuuteid, integreerides sotsiaal-majanduslikke
  , kultuurilisi, kutsetööga seotud, psühholoogilisi
  ja käitumuslikke tegureid. Toetatakse paremaid seoseid keskkonnaandmetega, kasutades kõrgelt arenenud infosüsteeme.

Sel viisil saab hinnata olemasolevaid ja kavandatavaid tegevuspõhimõtteid ja programme ning antavat poliitilist toetust. Samuti saab välja töötada paremaid käitumuslikke meetmeid, ennetus- ja haridusprogramme, sealhulgas selliseid, mis suurendavad teadlikkust toitumisest,
  füüsilisest aktiivsusest,
  vaktsineerimisest ja muudest esmatasandi arstiabi meetmetest.

1.1.2.
     Haiguste mõistmine

Vaja on paremat tervise ja haiguste mõistmist
  kogu inimese elutsükli ulatuses
  , nii et oleks võimalik välja töötada uusi ja paremaid ennetusmeetmeid, diagnoosimis- ja raviviise
  ning taastusravimeetmeid
  . Haiguste patofüsioloogia
  interdistsiplinaarsed ja alusuuringud
  ning tulemuste praktikasse ülekantavuse uurimine on väga vajalik, et parandada haigusprotsesside kõigi aspektide mõistmist; sealhulgas molekulaarandmetele tuginedes reklassifitseerida normaalne variatsioon ja haigused ning valideerida ja kasutada uurimistulemusi kliinilistes rakendustes.

Toetav uurimine edendab uute tööriistade ja käsitluste arendamist ja kasutamist biomeditsiiniliste andmete loomiseks ning hõlmab
  biomeditsiinilisi ülesvõtteid,
  nn oomikateadusi, kõrget tootlikkust ja süsteemimeditsiini käsitlusi. See tegevus nõuab tihedat seostamist fundamentaalsete ja kliiniliste uuringutega ning pikaajaliste kohordiuuringutega (ja vastavate uurimisvaldkondadega), nagu kirjeldatud eespool. Tihedad sidemed meditsiiniliste ja teadustaristutega (andmebaasid, biopangad jne) on samuti olulised, et andmeid standardida, säilitada, jagada ja neile juurdepääsu anda, mis on kõik väga oluline andmete kasutatavuse maksimeerimiseks ning uuenduslikemate ja tõhusamate analüüsi- ja andmekogude kombineerimise viiside soodustamiseks.

1.1.3.
     
  Järelevalve ja valmisoleku parandamine

Inimkogukondi ohustavad uued ja tekkivad, peamiselt zoonootilise päritoluga ning samuti olemasolevate haigustekitajate ravimresistentsusest tingitud nakkused ning muud kliimamuutustest ja inimeste rahvusvahelisest liikumisest tulenevad otsesed ja kaudsed tervisele mõjuvad tagajärjed. Vaja on uusi või paremaid seire ja diagnoosimise meetodeid, varajase hoiatamise võrgustikke, tervishoiuteenuste organiseerimist ja valmisolekukampaaniaid, et näha ette epideemiaid, suuta tõhusalt reageerida pandeemiatele ning vaja on ka jõupingutusi, et säilitada ja parandada suutlikkust võidelda ravimresistentsete nakkushaigustega.

1.2.
     
  Haiguste ennetamine

1.2.1.
     
  Tõhusate ennetus- ja sõeluuringuprogrammide väljatöötamine ja haigustele vastuvõtlikkuse hindamise parandamine

Ennetus- ja sõeluuringuprogrammide väljatöötamine sõltub riski ja haiguse algust näitavate varaste biomarkerite (sealhulgas funktsionaalsete ja käitumuslike markerite) kindlakstegemisest ning nende kavandamisel tuleks tugineda rahvusvaheliselt aktsepteeritud kriteeriumidele. Programmide kasutamine sõltub sõeluuringumeetodite ja programmide katsetamisest ning valideerimisest. Tuleks koguda teadmisi ja arendada välja meetodid selleks, et teha kindlaks isikud ja elanikerühmad, kelle risk haigestuda on kliiniliselt oluliselt suurenenud. Kõrge haigusriskiga inimeste ja kogukondade kindlaksmääramine võimaldab personaliseeritud, kihistatud ja kollektiivseid strateegiaid tulemusliku ja kulutõhusa haiguste ennetamise väljatöötamiseks.

1.2.2.
     
  Diagnoosimis- ja prognoosimismeetodite
  parandamine

Tervise, haiguste ja haigusprotsesside parem mõistmine
  kogu elutsükli jooksul
  on vajalik uue ja tõhusama diagnostika
  ning personaalterapeutika
  väljatöötamiseks. Arendatakse
  uuenduslikke
  ja
  olemasolevaid meetodeid,
  tehnoloogiat
  ja vahendeid
  , et märkimisväärselt vähendada haiguste tagajärgi tänu varasemale ja täpsemale diagnoosile
  ja prognoosile
  ning võimaldades paremini patsiendile kohandatud
  kättesaadavat
  ravi.

1.2.3.
     
  Paremate ennetavate ja terapeutiliste vaktsiinide väljatöötamine

Vaja on tõhusamaid preventiivseid ja terapeutilisi meetodeid ja vaktsiine ning tõenduspõhiseid vaktsineerimiskavasid rohkemate haiguste jaoks, kaasa arvatud vaesusega kaasnevad haigused, nt HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria ja unarusse jäetud nakkushaigused, ning samuti muude raskemate haiguste jaoks. See sõltub haiguse ja haigusprotsesside ning nendest tuleneva epidemioloogia paremast mõistmisest ning kliiniliste katsete ja seotud uuringute tegemisest.

1.3.
     Haiguste ravimine
  ja ohjamine

1.3.1.
     
  Haiguste ravimine, sealhulgas taastusmeditsiini arendamine

Tuleb toetada valdkonnaüleste tugitehnoloogiate parandamist ravimite,
  bioteraapia,
  vaktsiinide ja muude ravimeetodite, sealhulgas siirdamise,
  kirurgia,
  geeni- ja rakuteraapia
  ning tuumameditsiini jaoks
  ; suurendada ravimite ja vaktsiinide väljatöötamise edukust (sealhulgas alternatiivseid meetodeid, mis asendavad klassikalist ohutuse ja tõhususe kontrollimist, nt uute meetodite väljatöötamise abil); arendada taastusmeditsiinilisi, sealhulgas tüvirakkudel põhinevaid lähenemisviise;
  arendada välja uusi biomeditsiinilisi ravimeid, sealhulgas terapeutilisi vaktsiine;
  arendada tõhustatud meditsiinilisi ning abistavaid seadmeid ja süsteeme;
  parandada palliatiivseid ravimeetodeid;
  säilitada ja parandada meie võimet võidelda ▌haigustega ning võtta meditsiinilisi meetmeid, mis sõltuvad tõhusate
  ja ohutute
  antimikroobsete ravimite kättesaadavusest; ning välja töötada kõikehõlmavad lähenemisviisid, et tegeleda kaasnevate haigustega kõigis vanuserühmades ja vältida polüfarmaatsiat. Need uuendused aitavad hõlbustada uute, tõhusamate, tulemuslikumate, jätkusuutlikumate
  ja individuaalsete
  raviviiside ning puuete
  ja tervisehäirete
  ohjamise viiside arendamist
  , sealhulgas kõrgtehnoloogilisi teraapiaid ja rakuteraapiaid krooniliste haiguste raviks
  .

1.3.2.
     Teadmiste kasutuselevõtt kliinilises töös ja laiendamiskõlblikus innovatsioonitegevuses

Kliinilised katsed on
  oluline
  viis, mis võimaldab võtta biomeditsiinilised teadmised kasutusse patsientide heaks, mistõttu neid toetatakse, nagu toetatakse ka nende praktikasse rakendamise parandamist. Näiteks tuleb välja töötada paremad meetodid, et võimaldada katsetes keskenduda asjakohastele elanikerühmadele, sealhulgas neile, kes põevad muid kaasuvaid haigusi ja/või keda juba ravitakse, teha kindlaks sekkumiste ja lahenduste võrreldavat tõhusust ning parandada andmebaaside ja elektrooniliste terviseandmete kasutamist andmeallikatena katsetes ja teadmussiirdeks.
  Toetatakse kindlaksmääratud harvikravimite eelkliinilist ja/või kliinilist arendamist.
  Samuti toetatakse muud liiki sekkumiste, näiteks iseseisva eluga seotud sekkumiste ülekandmist päris elukeskkonda.

▌

1.4.
     
  Aktiivsena vananemine ning oma tervise eest hoolitsemine

1.4.1.
     Aktiivne vananemine, iseseisev ja toetatud elu

Et leida kulutõhusaid kasutajasõbralikke lahendusi vananeva elanikkonna ja puuetega inimeste aktiivse, iseseisva ja abistatud igapäevaelu jaoks kodus, tööl
  , avalikus ruumis
  jne, on vaja multidistsiplinaarseid kõrgetasemelisi rakenduslikke teadusuuringuid ja innovatsiooni, mis hõlmavad
  sotsiaal-majanduslikke,
  käitumis-, gerontoloogilisi, digitaalseid ja muid teadusi
  , võttes arvesse soolisi erinevusi
  . Sealjuures tuleb silmas pidada väga erinevaid keskkondi ning töötada välja tehnoloogiat, süsteeme ja teenuseid, mis edendavad elukvaliteeti ja inimeste funktsionaalsust, sealhulgas liikuvust, arukaid personaalseid tugitehnoloogiaid, teenindus- ja sotsiaalroboteid ning arukaid tugikeskkondi. Toetada tuleb uurimise ja innovatsiooni katseprojekte, et hinnata lahenduste rakendamist ja laialdast kasutuselevõttu.
  Rõhku tuleb panna lõppkasutajatele, kasutajate kogukondadele ning ametlikele ja mitteametlikele hooldajatele.

1.4.2.
     Üksikisikute
  teadlikkuse ja
  võimaluste suurendamine oma tervise eest hoolitsemisel

Inimeste võimaluste suurendamine selleks, et nad parandaksid ja hoiaksid oma tervist kogu elu jooksul ise, toob kaasa
  suurema kulutõhususe
  tervishoiusüsteemides, võimaldades ohjata kroonilisi haigusi väljaspool tervishoiuasutusi ning parandada tervishoiu tulemusi. Selleks on vaja teha uurimistööd järgmistel aladel:
  sotsiaal-majanduslikud tegurid ja kultuurilised väärtused,
  käitumuslikud ja ühiskondlikud mudelid, ▌suhtumised ja soovid isikukeskse tervisetehnoloogia suhtes, mobiilsed ja/või kaasaskantavad vahendid, uued diagnostikavahendid
  , sensorid ja jälgimisseadmed
  ning personaalteenused,
  sealhulgas, ent mitte ainult nanomeditsiinipõhised vahendid,
  mis soodustavad tervet eluviisi, heaolu,
  vaimset tervist,
  enda eest hoolitsemist, paremat suhtlust kodaniku ja meditsiinitöötaja vahel, personaalprogrammid haiguste ja puuete ohjamiseks
  , et muu hulgas suurendada patsientide otsustusõigust,
  ning ka toetus teadmustaristutele.
  Tuleb välja arendada ja katsetada lahendusi, kasutades avatud innovatsiooniplatvorme, näiteks sotsiaalsete ja teenustealaste uuenduste laiaulatuslikud tutvustused.

1.5.
     
  Meetodid ja andmed

1.5.1.
     
  Terviseteabe parandamine ja terviseandmete parem kasutamine

Toetatakse taristute ja teabestruktuuride ning -allikate (sh kohordiuuringutest saadud andmete, protokollide, andmekogude, näitajate, terviseuuringute jne) integreerimist ja andmete standardimist, koostalitlusvõimet, säilitamist, ühiskasutust ning andmete kättesaadavust, et võimaldada selliste andmete pikaajalist jätkusuutlikkust ja nõuetekohast kasutamist. Tähelepanu tuleks pöörata andmetöötlusele, teadmiste haldusele, modelleerimisele, visualiseerimisele, IKT-turbele ning eraelu puutumatusega seotud küsimustele. Eriti tuleb parandada ravi negatiivseid tulemusi ja soovimatut kõrvalmõju puudutava teabe ja andmete kättesaadavust.

1.5.2.
     
  Teadustöö vahendite ja meetodite parandamine, et toetada poliitikakujundamist ja reguleerimisvajadusi

Tuleb toetada teadustöö vahendite, meetodite ja statistika uurimist, arengut, integratsiooni ja kasutamist, et kiiresti, täpselt ja prognoositavalt hinnata tervishoiumeetmete ja tehnoloogia, sh uute ravimite, bioloogiliste ainete, kõrgtehnoloogiliste teraapiate ja meditsiinivahendite ohutust, tulemuslikkust ja kvaliteeti. See on eriti asjakohane uuenduste puhul sellistes valdkondades, mis puudutavad vaktsiine, antimikroobseid ravimeid, raku/koe- ja geeniteraapiat, organeid ja siirdamist, spetsialiseerunud tootmist, biopanku, uusi meditsiiniseadmeid, kombineeritud tooteid, diagnostilisi/raviprotseduure, geneetilisi teste, koostalitlusvõimet ja e-tervist, sealhulgas eraelu puutumatuse küsimusi. Samuti on vaja toetada parandatud riskihindamismeetodeid, vastavusraamistikke, testimislahendusi ja strateegiaid, mis on seotud keskkonna ja tervisega. Toetada tuleb ka selliste asjakohaste meetodite arendamist, mis toetaksid eelmainitud valdkondade eetiliste aspektide hindamist.

1.5.3.
     
  In-silico meditsiini kasutamine haiguste paremaks ohjamiseks ja prognoosimiseks

Arvutisimulatsioonipõhised meditsiinilised süsteemid võivad patsiendispetsiifilisi andmeid kasutades ning süsteemimeditsiinilisele lähenemisele ja füsioloogilisele modelleerimisele toetudes aidata ennustada haigusele vastuvõtlikkust, haiguse arengut ja ravi edukuse tõenäosust. Selleks, et toetada kliinilisi katseid, ravitulemuste ennustatavust ning ravi personaliseerimist ja optimeerimist, saab kasutada mudelipõhist simulatsiooni.

1.6.
     
  Tervishoiuteenuste pakkumine ja integreeritud hooldusteenused

1.6.1.
     Integreeritud hooldusteenuste edendamine

Krooniliste haiguste ohjamise toetamine väljaspool tervishoiuasutusi
  , sealhulgas puudega patsientide puhul,
  sõltub ka paremast koostööst tervishoiutöötajate ning sotsiaal- ja mitteametliku hoolduse vahel.
  Füüsilise ja vaimse tervise, sealhulgas psühhosotsiaalsete aspektide alast
  teadustööd ja uuenduslikke rakendusi toetatakse levitatud teabe põhjal otsuste tegemiseks ning tõendite saamiseks ulatusliku kasutuselevõtu ja uudsete lahenduste, sealhulgas koostalitlusvõimeliste kaugtervishoiu ja kaughooldeteenuste turustamise jaoks.
  Eelkõige seoses demograafiliste muutustega
  toetatakse samuti teadustööd ja innovatsiooni, et parandada pikaajalise hoolduse korraldamist
  , ning uuendusi poliitika ja juhtimise alal
  .
  Uute ja integreeritud hoolduslahenduste rakendamine peab olema suunatud üksikisiku võimaluste parandamisele ja olemasoleva suutlikkuse tugevdamisele, samuti keskenduma puuduste kompenseerimisele.

1.6.2
  .   
  Tervishoiuteenuste
  kujundamine võimalikult tõhusaks ja tulemuslikuks ning erinevuste vähendamine tõenduspõhise otsustusprotsessi, parimate tavade levitamise, uuendusliku tehnoloogia ja uuenduslike lähenemisviiside abil

Tuleb toetada
  süsteemse lähenemisviisi arendamist
  tervishoiutehnoloogia hindamise ja tervishoiuökonoomika
  suhtes
  ning tõendusmaterjali kogumist ja parimate tavade levitamist ning uuenduslikku tehnoloogiat ja lähenemisi tervishoiusektoris, sealhulgas IKT ja e-tervise rakendusi. Toetatakse Euroopa ja kolmandate riikide tervishoiusüsteemide reformi võrdlevat analüüsi ning nende keskmiste kuni pikaajaliste majanduslike ja ühiskonnamõjude hindamist. Toetatakse tervishoiutööjõu tulevaste vajaduste analüüsi nii arvuliselt kui ka nõutavate oskuste osas seoses uute hooldustavadega. Toetatakse tervishoiu ebavõrdsuse kujunemise, ebavõrdsuse ja muude majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste koosmõju kaotamist ning nende kaotamisele suunatud tegevuspõhimõtete tõhususe uurimist Euroopas ja mujal. Samuti on tarvis toetada patsiendiohutuse lahenduste ja kvaliteeditagamise süsteemide hindamist, sh patsientide osa ohutuse ja hoolduse kvaliteedi tagamisel.

1.7.
     Rakenduslikud eriaspektid

Programmi rakendamine hõlmab teadmus- ja tehnosiirde toetamist ning muid levitamise vorme, laiaulatusliku katse- ja tutvustustegevuse ning standardimise eesmärgil. Selliselt kiirendatakse toodete ja teenuste turu väljaarendamist ning valideeritakse laiendamiskõlblikke lahendusi Euroopa jaoks ja väljaspool Euroopat. Selliste meetmetega mitte üksnes ei toetata Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet ja uuenduslike VKEde kaasamist, vaid need nõuavad kõikide huvirühmade aktiivset osalemist. Püütakse saavutada koosmõju muude asjaomaste programmide ja meetmetega liidu, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. Eelkõige taotletakse koosmõju programmi „Tervis majanduskasvuks“ raames arendatava tegevusega.

Terviseküsimuste teaduskomisjon on teadustegevusest lähtuv sidusrühmade platvorm, mis käsitleb nimetatud ühiskonnaprobleemi puudutavat teaduslikku panust. See esitab sihipärase sidusa teadusliku analüüsi nimetatud ühiskonnaprobleemiga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni kitsaskohtadest ja võimalustest, aitab kaasa selle teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteetide määratlemisele ning ergutab kogu ELi teadlasi selles osalema. Sidusrühmadega tehtava aktiivse koostööga aitab see arendada võimeid ja soodustada teadmiste jagamist ja tihedamat koostööd liidus selles valdkonnas.

Võidakse kaaluda asjakohaste ühise kavandamise algatuste ning asjaomaste avaliku sektori siseste ning era- ja avaliku sektori vaheliste partnerluste toetamist.

Luuakse ka seosed asjaomaste Euroopa innovatsioonipartnerluste ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide teadustöö ja innovatsiooni asjaomaste aspektidega.

2.   TOIDUGA KINDLUSTATUS, SÄÄSTEV PÕLLUMAJANDUS JA METSANDUS, MERE-, MERENDUS- JA SISEVEEUURINGUD NING BIOMAJANDUS

2.1.   Säästev põllumajandus ja metsandus

On vaja asjakohaseid teadmisi, vahendeid, teenuseid ja innovatsiooni, et toetada tootvamaid,
  keskkonnasõbralikumaid,
  ressursitõhusamaid ja vastupanuvõimelisemaid põllumajandus- ja metsandussüsteeme, mis tagavad piisava toidu, sööda, biomassi ja muu tooraine varu ning tagavad ökosüsteemi teenused,
  kaitstes
  samal ajal
  bioloogilist mitmekesisust ja
  toetades hästitoimivate maapiirkondade tuluallikate arendamist. Teadusuuringud ja innovatsioon loovad võimalusi integreerida põllumajandus- ja keskkonnaeesmärgid säästvasse tootmisse ning seega suurendada põllumajanduse tootlikkust ja ressursitõhusust
  , kaasa arvatud veekasutuse tõhusust
  ;
  suurendada looma- ja taimekasvatuseohutust;
  vähendada põllumajanduslike kasvuhoonegaaside heidet;
  vähendada jäätmete tekkimist;
  vähendada toitainete
  ja muude keemiliste lisandite
  uhtumist haritavatelt maadelt maapealsesse ja veekeskkonda; vähendada sõltuvust taimse proteiini rahvusvahelisest impordist Euroopasse; suurendada esmaste tootmissüsteemide
  mitmekesisust ning soodustada bioloogilise mitmekesisuse taastumist
  .

2.1.1.   Tootmistõhususe suurendamine ja kliimamuutuste mõju leevendamine ning samal ajal jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime tagamine

Selle tegevuse kaudu tõstetakse taimede, loomade ja tootmissüsteemide tootlikkust ja suurendatakse kohanemisvõimet kiiresti muutuvates keskkonna- ja kliimatingimustes ning üha süveneva loodusvarade nappuse juures. Sellest tulenevad uuenduslikud lahendused aitavad liikuda energiat säästva, väikeste heite- ja jäätmekogustega majanduse poole
  ning vähendada nõudlust loodusressursside järele
  toidu ja sööda tarneahela kogu ulatuses. Peale toiduga kindlustatuse toetamise luuakse ka uusi võimalusi, kuidas põllumajandusest ▌saadavat biomassiressurssi ja kõrvalsaadusi kasutada mitmel muul kui toidu tootmise otstarbel.

Püütakse leida mitut valdkonda hõlmavaid lähenemisviise, et suurendada taimede, loomade ja mikroorganismide toodangut ning samal ajal tagada ressursi (vesi,
  maa, muld,
  toitained, energia
  ja muud sisendid
  ) tõhus kasutamine ja maapiirkondade ökoloogiline terviklikkus. Suurt tähelepanu pööratakse integreeritud ja mitmekesistele tootmissüsteemidele ning põllumajandustavadele, sealhulgas täppistehnoloogia kasutamisele ja ökoloogilist intensiivsust suurendavatele lähenemisviisidele, mis on kasulikud nii tavapärases kui ka mahepõllumajanduses.
  Ühtlasi edendatakse haljastust linna- ja linnalähedastes piirkondades, kasutades taimekasvatuse, aianduse ja metsanduse uusi vorme. Neid analüüsitakse uute taimeomadusi käsitlevate nõuete, kasvatusmeetodite, tehnoloogiate, turustamis- ja linnaplaneerimisnõuete seisukohast, seoses inimtervise ja heaoluga, keskkonna ja kliimamuutustega.
  Taimede ja loomade kohandumise
  , tervise
  ja tootlikkusega seotud tunnuste geneetilise kvaliteedi parandamiseks on tarvis kasutusele võtta kõik
  asjakohased
  tavapärased ja nüüdisaegsed aretusviisid ning
  alal hoida ja
  paremini kasutada geneetilisi ressursse. Nõuetekohast tähelepanu pööratakse
  mulla majandamisele
  , et suurendada
  kultuuride saagikust
  .
  Pidades meeles üldeesmärki tagada kvaliteetne ja ohutu toidu tootmine, edendatakse taime- ja loomatervist. Taimetervise ja taimekaitse alane tegevus suurendab teadmisi ja toetab integreeritud keskkonnasõbralike kahjuritõrjestrateegiate, -toodete ja vahendite väljatöötamist, et hoida ära haigustekitajate sissetoomist, tõrjuda kahjureid ja haigusi ning vähendada saagikadusid koristuseelsel ja -järgsel tasandil. Loomatervise valdkonnas edendatakse haiguste
  , sealhulgas zoonooside tõrje
  ja tõhusa ohjamise
  strateegiaid
  ning
  antimikroobse resistentsuse
  uuringuid
  .
  Tõhustatakse haiguste, parasiitide ja kahjurite integreeritud tõrjet, alates peremeesorganismi ja haigustekitaja vaheliste suhete paremast mõistmisest kuni seire, diagnostika ja ravini.
  Loomade heaoluga seotud tavade mõju uurimine aitab lahendada ühiskonna mureküsimusi. Eespool loetletud valdkondade toetamiseks tehakse põhjalikumaid teadusuuringuid, mis käsitlevad asjakohaseid bioloogilisi küsimusi ning toetavad liidu poliitika väljatöötamist ja rakendamist
  , samuti hinnatakse asjakohaselt nende majanduslikku ja turupotentsiaali
  .

2.1.2.   Ökosüsteemi teenuste ja avalike hüvede tagamine

Põllumajandus ja metsandus on ainulaadsed süsteemid, mis pakuvad peale kaubandustoodete ka laialdasemaid avalikke hüvesid (sealhulgas kultuurilisi ja meelelahutuslikke) ning olulisi ökoloogilisi teenuseid, näiteks funktsionaalne ja in-situ elurikkus, tolmeldamine,
  veevarud ja -regulatsioon, mulla funktsioonid
  , maastik, erosiooni vähendamine
  , vastupidavus üleujutuste
  ja
  põudade suhtes ning
  CO2 sidumine/kasvuhoonegaaside mõju leevendamine. Teadustöö
  aitab paremini mõista keerulisi vastasmõjusid esmatootmissüsteemide ja ökosüsteemi teenuste vahel ning
  toetab kõnealuste avalike hüvede ja teenuste osutamist halduslahenduste, otsustamist toetavate vahendite ja nende
  turuväärtuse ja
  muu kui turuväärtuse hindamise kaudu. Käsitlemist vajavad konkreetsed küsimused hõlmavad
  maapiirkondade ja linnapiirkondade (äärealade)
  selliste põllumajandusliku tootmise/metsandussüsteemide ning maastikualade kindlakstegemist, mille puhul on nimetatud eesmärkide saavutamine tõenäoline. Muutused põllumajandussüsteemide aktiivses majandamises, sealhulgas tehnoloogia kasutamine ja tavade muutmine, aitavad paremini leevendada kasvuhoonegaaside mõju ning suurendada põllumajandussektori võimet kohaneda kliimamuutuste negatiivsete tagajärgedega.

2.1.3.   Maapiirkondade mõjuvõimu suurendamine ning poliitikameetmete ja maapiirkondade innovatsiooni toetamine

Kasutatakse ära arenguvõimalused maapiirkondades, suurendades esmatootmise arendamise ja ökosüsteemiteenuste pakkumise suutlikkust ning luues avarad võimalused selliste uute ja mitmekesiste toodete (
  sealhulgas
  toit, sööt, materjalid, energia) tootmiseks, mis vastavad suurenevale nõudlusele vähese CO2-heite ja lühikese tarneahelaga süsteemide järele. Selleks et tagada maapiirkondade ühtekuuluvus ning ära hoida majanduslikku ja sotsiaalset tõrjutust, tugevdada majandustegevuse mitmekesistamist (kaasa arvatud teenindussektor), tagada asjakohased suhted linna- ja maapiirkondade vahel, soodustada teadmiste vahetamist ja levitamist, tutvustamistegevust ja innovatsiooni ning soodustada ressursside osalusmajandamist, on vaja teha sotsiaal-majanduslikke
  , teaduslikke ja ühiskonnauuringuid
  , töötada välja uusi kontseptsioone ja teha institutsioonilisi uuendusi. On vaja leida viise, kuidas avalikud hüved maapiirkondades muuta kohalikku/piirkondlikku sotsiaal-majanduslikku kasu toovateks. Piirkondlikul ja kohalikul tasandil määratletud uuendustegevuse vajadusi täiendavad valdkonnaülesed teadusuuringud
  rahvusvahelisel,
  piirkondadevahelisel ja Euroopa tasandil. Teadusprojektid, mis pakuvad vajalikke analüüsivahendeid, näitajaid,
  integreeritud
  mudeleid ja tulevikku suunatud meetmeid, toetavad poliitikakujundajaid ja muid isikuid asjakohaste strateegiate, poliitikameetmete ja õigusaktide rakendamisel, jälgimisel ning hindamisel mitte ainult maapiirkondades, vaid kogu biomajanduses. Vaja on ka vahendeid ja andmeid, et oleks võimalik nõuetekohaselt hinnata võimalikke kompromisse ressursside (maa, vee
  , mulla, toitainete, energia
  ja muude sisendite) erinevate kasutuste ja biomajanduse toodete vahel. Käsitletakse põllumajandusliku tootmise/metsandussüsteemide ja nende jätkusuutlikkuse sotsiaal-majanduslikku ja võrdlevat hindamist.

2.1.4.
     
  Säästev metsandus

Eesmärk on säästvalt toota bioressursipõhiseid tooteid, ökosüsteemi teenuseid (kaasa arvatud veega seotud ja kliimamuutusi leevendavad teenused) ja piisavas koguses biomassi, võttes nõuetekohaselt arvesse metsanduse majanduslikke, ökoloogilisi ja sotsiaalseid aspekte ning piirkondlikke erinevusi. Metsandussektori tegevusega püütakse edendada mitmefunktsioonilisi metsi, mis annavad mitmesugust ökoloogilist, majanduslikku ja ühiskondlikku kasu. Tegevus peab keskenduma selliste säästlike metsandussüsteemide edasiarendamisele, mis vastavad ühiskonna vajadustele ja probleemidele, kaasa arvatud metsomaniku vajadused, kujundades välja multifunktsionaalsed lähenemisviisid, mis vastavad vajadusele aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu järele, võttes arvesse kliimamuutusi. Need jätkusuutlikud metsandussüsteemid on väga olulised metsade vastupanuvõime suurendamise ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse seisukohalt ja nende abil saab rahuldada kasvavat nõudlust biomassi järele. Seda peavad toetama puude tervist, metsade kaitset ja metsade tulekahjujärgset taastamist käsitlevad uuringud.

2.2.   Säästev ja konkurentsivõimeline põllumajanduslik toidutööstus ohutu ja tervisliku toitumise nimel

Tuleb lahendada tarbijate vajadus ohutu, tervisliku
  , kvaliteetse
  ja taskukohase toidu järele, võttes samas arvesse toidutarbimiskäitumise ning toidu ja sööda tootmise mõju inimtervisele
  , keskkonnale
  ja
  globaalsele
  ökosüsteemile. Käsitletakse küsimusi, mis hõlmavad toidu ja söödaga kindlustatust, toidu ja sööda ohutust, Euroopa põllumajandusliku toidutööstuse konkurentsivõimet ning toidu tootmise, toiduga varustamise
  ja toidu tarbimise
  säästvust kogu toiduahela ja seotud teenuste ulatuses alates esmatootmisest kuni tarbimiseni olenemata sellest, kas tegemist on tavapärase või mahetootmisega. See lähenemisviis aitab a) kindlustada ohutu toiduga kõik eurooplased ning kaotada näljahäda maailmas; b) vähendada toidu ja toitumisega seotud haigustest tingitud koormust, edendades üleminekut tervislikule ja säästvale toitumisele, tarbijate harimist ja innovatsiooni
  põllumajanduses ja
  toiduainetööstuses; c) vähendada vee- ja energiakulu toidu töötlemisel, transportimisel ja turustamisel ning d) vähendada 2030. aastaks toidu raiskamist 50 % võrra
  ning e) saavutada kõigi jaoks tervisliku, kvaliteetse ja ohutu toidu laialdane valik
  .

2.2.1.   Tarbijate teadlikud valikud

Käsitletakse tarbijate eelistusi, hoiakuid, vajadusi, käitumist, eluviisi ja haritust
  ning toidu kvaliteedi seost kultuurilise taustaga
  , tõhustatakse teabevahetust tarbijate ja toiduahela uurijate ringkonna ja
  selle sidusrühmade
  vahel, et parandada
  üldsuse arusaamist toidu tootmisest üldiselt ja võimaldada teha
  teadlikke valikuid, säästvat
  ja tervislikku
  tarbimist ja nende mõju tootmisele, kaasavale majanduskasvule ning elukvaliteedile, pidades silmas eeskätt vähem kaitstud elanikkonnarühmi. Sotsiaalne innovatsioon reageerib ühiskonnaprobleemidele ning tarbijaid käsitlevates uuringutes sisalduvate uuenduslike
  prognoosivate
  mudelite ja meetodite abil saadakse võrreldavad andmed ning luuakse liidu poliitilistele vajadustele reageerimise tingimused.

2.2.2.   Tervislik ja ohutu toit ning toitumine kõigile

Käsitletakse samuti toitumisvajadusi
  , tasakaalustatud toitumist
  ja toidu mõju füsioloogilistele funktsioonidele, füüsilisele ja vaimsele suutlikkusele ning seoseid toitumistavade
  ning demograafiliste suundumuste (nt
  vananemise), krooniliste haiguste ja tervisehäirete ▌vahel. Selgitatakse välja tervist edendavad ja heaolu suurendavad toitumislahendused ja -uuendused.
  Analüüsitakse,
  hinnatakse, kontrollitakse ja jälgitakse toidu ning sööda keemilist ja mikroobset saastumist, ohte ja kokkupuuteid
  ning allergeene
  kogu toidu
  , sööda
  ja joogivee tarneahela ulatuses tootmisest ja ladustamisest kuni töötlemise, pakendamise, turustamise, toitlustamise ja kodus valmistamiseni. Innovatsioon toiduohutuse valdkonnas, täiustatud
  riski ja riski/kasu hindamise ning
  riskiteavituse vahendid ja
  kõrgemate toiduohutusstandardite rakendamine kogu toiduahela ulatuse
  s suurendavad tarbijate usaldust ja kaitset Euroopas. Maailma ulatuses kõrgemad toiduohutusstandardid aitavad samuti tugevdada Euroopa toiduainetööstuse konkurentsivõimet.

2.2.3.   Jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline põllumajanduslik toidutööstus

Käsitletakse toidu- ja söödatööstuse vajadusi, mis on seotud kohalike ja ülemaailmsete sotsiaalsete, keskkonna-, kliima- ja majandusmuutustega toidu ja sööda tootmisahela kõikides etappides, sealhulgas toidu väljatöötamine, töötlemine, pakendamine, tootmiskontroll, jäätmete vähendamine, kõrvalsaaduste väärtustamine ning loomsete kõrvalsaaduste ohutu kasutamine või kõrvaldamine. Luuakse uuenduslikke, säästvaid ja ressursitõhusaid
  tehnoloogiaid ja
  protsesse ning mitmekülgsemaid, ohutuid,
  tervislikke,
  mõistliku hinna ja kõrge kvaliteediga tooteid
  , toetades seda tegevust teaduspõhise tõendusmaterjaliga
  . See tugevdab Euroopa toidutarneahela innovatsioonipotentsiaali, suurendab toiduainetööstuse konkurentsivõimet, soodustab majanduskasvu ja suurendab tööhõivet ning võimaldab Euroopa toiduainetööstusel muutustega kohaneda. Muud käsitletavad aspektid hõlmavad jälgitavust, logistikat ja teenuseid, sotsiaal-majanduslikke
  ja kultuurilisi
  tegureid,
  loomade heaolu ja muid eetikaküsimusi,
  toiduahela vastupidavust keskkonnast ja kliimast tingitud ohtudele ning toiduahela toimimisest ning toitumisharjumuste ja tootmissüsteemide muutumisest tuleneva negatiivse keskkonnamõju piiramist.

2.3.   Vee-elusressursside võimaluste ärakasutamine

Üks vee-elusressursside olulistest omadustest on võime uueneda; nende jätkusuutlik kasutamine oleneb teadmiste põhjalikkusest, veeökosüsteemide kvaliteedist ja tootlikkusest. Üldeesmärk on
  majandada vee-elusressursse nii
  , et saada Euroopa ookeanidest, meredest
  ja siseveekogudest
  võimalikult suurt sotsiaalset ja majanduslikku kasu.

See hõlmab vajadust optimeerida kalanduse ja vesiviljeluse püsiv panus toiduga kindlustatusse maailma majanduses ning vähendada liidu suurt sõltuvust mereandide impordist (ligikaudu 60 % mereandide kogutarbimisest Euroopas tugineb impordile ning liit on suurim kalandustoodete importija maailmas) ja arendada
  biotehnoloogiate abil
  hoogsalt
  mere- ja merendusinnovatsiooni
  nn
  aruka
  sinise kasvu käivitamiseks. Kehtivate poliitikaraamistike
  , eelkõige integreeritud merenduspoliitika ja merestrateegia raamdirektiivi
  kohaselt toetub loodusvarade majandamise ja kasutamise
  , mis võimaldab samal ajal merekaupade ja -teenuste jätkusuutlikku kasutamist,
  ning asjaomaste sektorite keskkonnahoidlikuks muutmise suhtes kohaldatav ökosüsteemne lähenemisviis teadusuuringutele. ▌

2.3.1.   Jätkusuutliku ja keskkonnasäästliku kalanduse arendamine

Uus ühine kalanduspoliitika, merestrateegia raamdirektiiv ja liidu elurikkuse strateegia näevad ette Euroopa kalanduse muutumist jätkusuutlikumaks, konkurentsivõimelisemaks ja keskkonnasõbralikumaks. Ökosüsteemse lähenemisviisi poole liikumine kalavarude majandamisel nõuab mereökosüsteemide põhjalikku tundmist. Töötatakse välja uued lähenemisviisid, vahendid ja mudelid, mis võimaldavad paremini mõista, mis muudab mereökosüsteemid terveks ja tootlikuks, ning hinnata ja leevendada kalanduse mõju mere (sealhulgas süvamere) ökosüsteemidele. Töötatakse välja uued püügistrateegiad
  ja tehnoloogiad
  , mis tagavad ühiskonnale teenused, kuid ei riku mereökosüsteemide tervist. Mõõdetakse majandamisviiside sotsiaal-majanduslikku mõju. Keskkonnamuutuste (sh kliimamuutused) mõju ja sellega kohanemist uuritakse samuti koos riski ning ebakindluse
  hindamise ja
  ohjamise uute vahenditega. Tegevusega toetatakse teadusuuringuid järgmistes valdkondades: kalapopulatsioonide bioloogia, geneetika ja dünaamika, põhiliikide osatähtsus ökosüsteemides, püügitegevus ja selle seire, toimimisviisid kalanduses ja kohanemine uute turgudega (näiteks ökomärgised) ja kalandussektori osalemine otsuste tegemisel. Käsitletakse samuti mereruumi ühist kasutust muude tegevusvaldkondadega, eelkõige rannikualal, ning selle sotsiaal-majanduslikku mõju.

2.3.2.   Konkurentsivõimelise
  ja keskkonnasõbraliku
  Euroopa vesiviljeluse arendamine

Säästvas
  vesiviljeluses sisalduvad suured võimalused välja arendada tarbijavajadustele ja -eelistustele vastavad tervislikud, ohutud ja konkurentsivõimelised tooted, pakkuda keskkonnateenuseid (biotervendus, maa- ja veemajandus jne) ning toota energiat, kuid need võimalused on vaja Euroopas täielikult realiseerida. Täiustatakse teadmisi ja tehnoloogiat tuntud liikide kasvatamise ja uute liikidega mitmekesistamise kõigis aspektides, võttes arvesse vesiviljeluse ja veeökosüsteemide omavahelist mõju,
  et vähendada selle mõju keskkonnale,
  kliimamuutuse mõju ning seda, kuidas sektor suudab nendega kohaneda.
  Jõupingutusi teadusuuringute jätkamiseks on eriti vaja teha vesiviljelusettevõtetes kasvatatavate organismide tervise ja haiguste, sealhulgas nende ennetamise ja leevendamise vahendite ja meetodite alal, toitmisküsimustes (sealhulgas vesiviljeluse jaoks alternatiivsete ja individualiseeritud koostisainete ja söötade ja väljatöötamine) ning paljundamise ja aretamise alal, mis on ühed peamised takistused Euroopa vesiviljeluse säästval arendamisel.
  Innovatsiooni edendatakse ka sisemaa, rannikuala ja avamere jätkusuutlikes tootmissüsteemides.
  Samuti võetakse arvesse Euroopa kõige äärepoolsemate alade eripära.
  Suurt tähelepanu pööratakse ka sektori sotsiaalse ja majandusliku mõõtme mõistmisele, sest sellele tugineb turu ja tarbija nõudmistele vastav kulu- ja energiatõhus tootmine, kusjuures tagatakse konkurentsivõimelisus ning atraktiivsed väljavaated investoritele ja tootjatele.

2.3.3.   
  Mere- ja merendusinnovatsiooni
  edendamine biotehnoloogia abil

Üle 90 % mere elurikkusest on kasutamata; see tähendab tohutut potentsiaali uute liikide avastamiseks ja rakenduste leidmiseks merebiotehnoloogia valdkonnas, mis annab prognoosi kohaselt 10 % kõnealuse sektori aastasest majanduskasvust. Toetatakse mere elurikkuses ja biomassis sisalduva suure potentsiaali edasist uurimist ja kasutamist, mis võimaldab turule viia uusi uuenduslikke
  ja säästlikke
  protsesse, tooteid ja teenuseid, mida oleks võimalik rakendada sellistes valdkondades nagu keemia- ja materjalitööstus, farmaatsia, kalandus ja vesiviljelus, energiavarustus ning kosmeetika.

2.4.   Säästev ja konkurentsivõimeline biotoorainel põhinev tööstus
  ja Euroopa biomajanduse arendamine

Üldeesmärk on kiirendada fossiilsetel energiaallikatel põhinevate Euroopa tööstusvaldkondade ümberkujundamist vähese CO2-heitega ressursitõhusateks ja jätkusuutlikeks tööstusvaldkondadeks. Teadusuuringud ja innovatsioon tagavad vahendid, mis vähendavad liidu sõltuvust fossiilkütustest ning aitavad saavutada energiapoliitika ja kliimamuutuse 2020. aasta eesmärke (10 % transpordikütustest taastuvenergiaallikatest ning kasvuhoonegaaside heitkoguste 20 %line vähenemine). Hinnangute kohaselt oleks bioloogilistele toorainetele ja bioloogilistele töötlemisviisidele ülemineku korral võimalik 2030. aastaks säästa kuni 2,5 miljardit tonni CO2-ekvivalenti aastas, suurendades mitmekordselt bioloogiliste toorainete turge ning luues uusi tarbekaupu. Nende potentsiaalide kasutamiseks on vaja luua ulatuslik teadmusbaas ning töötada välja asjakohane (bio)tehnoloogia, keskendudes peamiselt kolmele olulisele tegevusele: a) kujundada praegused fossiilsetel energiaallikatel põhinevad protsessid ümber ressursi- ja energiatõhusateks biotehnoloogilisteks protsessideks; b) luua usaldusväärsed
  , jätkusuutlikud
  ja asjakohased biomassi
  ja kõrvalsaaduste
  tarneahelad ning jäätmevood ning kogu Euroopat hõlmav ulatuslik biorafineerimistehaste võrk; ja c) toetada biotoodete ja -protsesside turu arengut
  , võttes arvesse sellega kaasnevaid ohtusid ja saadavat kasu
  . Taotletakse sünergiat erieesmärgiga saavutada progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia juhtpositsioon.

2.4.1.   Biomajanduse edendamine bioressurssidel põhinevates tööstusvaldkondades

Suuri edusamme vähese CO2-heitega, ressursitõhusate ja säästvate tööstusvaldkondade poole toetab vees ja maismaal asuvate bioloogiliste ressursside avastamine ja kasutamine, samal ajal ebasoodsa keskkonnamõju
  ja veejalajälje
  minimeerimine
  , näiteks toitainete suletud ringide loomine, sealhulgas linna- ja maapiirkondade vahel
  . Uurida tuleks võimalikke kompromisse biomassi eri kasutusviiside vahel.
  Tegevus peaks keskenduma konkurentsivõimelisele biomassile, mis ei ole toit, ning samuti tuleks kaaluda seonduvate maakasutussüsteemide jätkusuutlikkust.
  Eesmärgiks seatakse uudse kvaliteedi ja uudsete funktsioonidega ning säästvamate biotoodete ja bioloogilise toimega ühendite väljatöötamine tööstustele ja tarbijaile. Taastuvressursside, biojäätmete ja kõrvalsaaduste majandusliku väärtus maksimeeritakse uute ja ressursitõhusate protsesside abil
  , sealhulgas asulate biojäätmete muutmisega põllumajanduslikuks tooraineks
  .

2.4.2.   Integreeritud biorafineerimistehaste arendamine

Toetatakse tegevust, mis suurendab biotoodete, vahetoodete ja bioenergia/biokütuste tootmist, keskendudes valdavalt astmelisele lähenemisviisile ning eelistades suurt lisandväärtust andvaid tooteid. Töötatakse välja tehnoloogiat ja strateegiaid toorainevaru tagamiseks. Eri biomassiliikide, sealhulgas metsanduse, biojäätmete ja tööstuse kõrvalsaaduste laiem kasutamine teise ja kolmanda põlvkonna biorafineerimistehastes aitab ära hoida toidu-/kütusekonflikte ning toetab maapiirkondade ja rannikualade majanduslikku
  ja keskkonnasõbralikku
  arengut liidus.

2.4.3.   Biotoodete ja -protsesside turu arengu toetamine

Nõudlusega seotud meetmed avavad uued turud biotehnoloogia innovatsioonile. Standardimine
  ja sertifitseerimine
  liidu ja rahvusvahelisel tasandil on vajalik muu hulgas biosisu, toote funktsioonide ja biolagunevuse määramiseks. Tuleb edasi arendada olelusringi analüüsi käsitlevaid meetodeid ja lähenemisviise ning kohandada neid jätkuvalt teaduse ja tööstuse arenguga. Toote ja protsessi standardimist
  (sealhulgas rahvusvaheliste standardite ühtlustamist)
  käsitlevaid teadusuuringuid ning reguleerivaid meetmeid biotehnoloogia valdkonnas peetakse oluliseks, sest need toetavad uute turgude loomist ning aitavad rakendada liidu kaubavahetusvõimalusi.

2.5.
     
  Mere- ja merendusuuringute ühildamine

Eesmärk on suurendada ELi merede ja ookeanide mõju ühiskonnale ja majanduskasvule mereressursside kasutamisega ning samuti erinevate mereenergiaallikate kasutamise ja mitmesuguste erinevate mere kasutusalade abil. Tegevuses keskendutakse valdkonnaüleste merd ja merendust käsitlevatele teadus- ja tehnoloogiaalastele väljakutsetele, eesmärgiga rakendada merede ja ookeanide potentsiaali erinevates mere- ja merendusvaldkondades, kaitstes samal ajal keskkonda ja kohanedes kliimamuutustega. Selline kõiki raamprogrammi Horisont 2020 eesmärke ja sambaid hõlmav strateegiline kooskõlastatud lähenemine mere- ja merendusuuringutele aitab ka viia ellu kesksete sinise kasvu eesmärkide saavutamisele suunatud asjaomaseid ELi tegevuspoliitikaid.

Kuna mere- ja merendusuuringud on multidistsiplinaarset laadi, nähakse ette tihe koordineerimine ja ühistegevus raamprogrammi Horisont 2020 muude osadega, eelkõige „Ühiskonnaprobleemide“ punktiga 5.

2.5.1.
     
  Kliimamuutuste mõju mereökosüsteemidele ja meremajandusele

Toetatakse tegevust, mis aitab parandada meie praegust arusaamist mereökosüsteemide toimimisest ning ookeanide ja atmosfääri vastastoimest. See aitab paremini hinnata ookeanide mõju kliimale ning kliimamuutuste ja ookeanide hapestumise mõju mereökosüsteemidele ja rannikualadele.

2.5.2.
     
  Mereressursside potentsiaali arendamine integreeritud lähenemisviisi abil

Meremajanduse pikaajalise ja jätkusuutliku kasvu hoogustamine ning koostoime loomine kõigi merendussektorite vahel eeldab integreeritud lähenemisviisi. Teadustegevus keskendub merekeskkonna kaitsmisele ning merendustegevuse ja -toodete mõjule muudes sektorites peale merendussektori. See võimaldab edasiminekut ökoinnovatsiooni valdkonnas, nagu uued tooted ja protsessid ning majandamiskontseptsioonid, -vahendid ja -meetmed, mille abil hinnata ja leevendada inimsurve mõju merekeskkonnale, et hakata kohaldama merendustegevuse jätkusuutlikku majandamist.

2.5.3.
     
  Meremajanduse kasvu soodustavate kontseptsioonide ja tehnoloogiate ühildamine

Edusammud progressi võimaldava valdkondadeülese tehnoloogia valdkonnas (info-ja kommunikatsioonitehnoloogia, elektroonika, nanomaterjalid, sulamid, biotehnoloogia jt) ning uued arengud ja kontseptsioonid inseneriteadustes soodustavad majanduskasvu. Meetmed võimaldavad murrangulisi uuendusi mere- ja merendusealastes teadusuuringutes ja ookeanide seires (nt süvamere teadusuuringud, seiresüsteemid, sensorid, tegevuse seire ja järelevalve automaatne kontroll, merede bioloogilise mitmekesisuse sõeluuring, merega seotud ohtlikud geoloogilised protsessid, kaugjuhitavad sukelaparaadid jne). Eesmärk on vähendada mõju merekeskkonnale (nt veealune müra, invasiivsete võõrliikide ning maalt ja merelt pärit saasteainete sissetoomine jne) ning viia miinimumini inimtegevusest tingitud CO2-jalajälg. Liidu mere- ja merenduspoliitika rakendamist toetab progressi võimaldav valdkondadeülene tehnoloogia.

2.6.   Rakenduslikud eriaspektid

Lisaks üldistele välisnõuannetele taotletakse erinõuandeid alaliselt põllumajandusuuringute komiteelt mitmesugustes küsimustes, sh strateegiliste aspektide kohta selle visiooniuuringute kaudu ning põllumajandusuuringute kooskõlastamise kohta liikmesriikide ja liidu vahel. Luuakse
  ka
  seosed
  asjaomaste
  Euroopa
  innovatsioonipartnerluste ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide teadustöö ja innovatsiooni asjaomaste aspektidega
  .

Teadusuuringute tulemuste mõju ja levitamist toetatakse aktiivselt teabe- ja teadmistevahetuse erimeetmetega ning erimeetmetega mitmesuguste osalejate kaasamiseks projektide kõigis etappides. Rakendamisel kombineeritakse mitmesuguseid tegevusi, sh ulatuslikke tutvustamismeetmeid ja katseprojekte. Edendatakse hõlpsat ja avatud juurdepääsu teadusuuringute tulemustele ja parimaid tavasid ▌.

VKEdele antav eritoetus võimaldab põllumajandusettevõtetel, kaluritel ja muud liiki
  VKEdel
  osaleda rohkem uurimis- ja tutvustustegevuses. Võetakse arvesse esmatootmissektori erivajadusi innovatsiooni tugiteenuste ja teavitusstruktuuride järele. Rakendamine hõlmab suurt hulka meetmeid, sealhulgas teadmiste vahetamist, kusjuures tagatakse põllumajandusettevõtjate
  või muude esmaste tootjate
  ja vahendajate aktiivne osalemine, et teha kokkuvõte lõppkasutajate jaoks vajalikest teadusuuringutest. Edendatakse hõlpsat ja avatud juurdepääsu teadusuuringute tulemustele ja parimaid tavasid.

Toetused
  standardimiseks ja regulatiivsete aspektide jaoks
  aitavad kiirendada uudsete biokaupade ja -teenuste turulejõudmist.

Võidakse kaaluda
  asjakohaste
  ühise kavandamise algatuste ▌ning
  asjaomaste avaliku sektori siseste ning
  avaliku ja erasektori vaheliste partnerluste
  toetamist
  .

Püütakse luua koostoimet selle ühiskonnaprobleemiga seotud muude liidu rahastamisvahenditega, näiteks maaelu arengu fondide ja kalandusfondidega, ning seda veelgi edendada.

Võetakse tulevikku suunatud meetmeid kõigis biomajanduse sektorites, sealhulgas arendatakse ülemaailmseid, Euroopat, liikmesriike ja piirkondi hõlmavaid andmebaase, näitajaid ja mudeleid. Arendatakse Euroopa biomajanduse vaatluskeskust liidu ja kogu maailma teadus- ja innovatsioonitegevuse jälgimiseks ja kaardistamiseks,
  sealhulgas tehnoloogiate hindamiseks,
  tulemuslikkuse põhinäitajate väljatöötamiseks ning innovatsioonipoliitika jälgimiseks biomajanduses.

3.   TURVALINE, PUHAS JA TÕHUS ENERGIA

3.1.   Energiatarbimise ja CO2-jalajälje vähendamine aruka ja säästva kasutamise abil

Energiaallikad ja tarbimisharjumused Euroopa tööstustes,
  transpordisüsteemides
  , hoonetes
  , piirkondades
  ja linnades ei ole peaaegu üldse säästvad ning mõjutavad märkimisväärselt keskkonda ja kliimamuutusi.
  Uute ja olemasolevate
  peaaegu saastevabade hoonete
  , liginullenergiahoonete ja plussenergiamajade, moderniseeritud hoonete ning aktiivhoonete reaalajas toimuv energiahaldus,
  ülitõhusad tööstusettevõtted ning energiatõhusate lähenemisviiside massiline omaksvõtt ettevõtete, üksikisikute, kogukondade, linnade
  ja piirkondade
  poolt nõuab mitte ainult tehnoloogiaarengut, vaid ka tehnoloogiaväliseid lahendusi, näiteks uusi nõustamis-, rahastamis- ja nõudluse juhtimise teenuseid
  , samuti käitumis- ja sotsiaalteaduste panust, võttes samal ajal arvesse üldsusele vastuvõetavuse küsimusi
  . Sellisel moel võib
  suurem
  energiatõhusus osutuda üheks kulutõhusamaks viisiks, kuidas vähendada energiavajadust ning samal ajal suurendada energiavarustuse kindlust, vähendada keskkonna- ja kliimamõju ning suurendada konkurentsivõimet.
  Nendele väljakutsetele reageerimiseks on oluline arendada edasi taastuvenergiat ja kasutada ära energiatõhususe potentsiaali.

3.1.1.   Aruka ja tõhusa energiakasutuse tehnoloogia ja teenuste massiturule toomine

Energiatarbimise vähendamiseks ja energiaraiskamise lõpetamiseks ning samas ühiskonnale ja majandusele vajalike teenuste tagamiseks ei piisa üksnes sellest, et massiturule tuuakse rohkem, tõhusaid, kulude poolest konkurentsivõimelisi, keskkonnasäästlikke ning arukamaid
  seadmeid,
  tooteid ja teenuseid, vaid tuleb integreerida komponendid ja seadmed nii, et need koostöös optimeeriksid hoonete, teenuste ning tööstuse üldise energiakasutuse.

Tagamaks tarbijate täielikku heakskiitu ja kasu (sealhulgas tarbijate võimalust jälgida oma energiatarbimist), on vaja kõnealuste tehnoloogialahenduste ja teenuste energiatõhusus kohandada ja optimeerida keskkondadele ja keskkondades, milles neid kasutatakse. Selleks ei piisa ainult teadusuuringutest, uuendusliku info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) arendamisest ja katsetamisest ning seire- ja kontrollimeetodeist, vaid on tarvis ka ▌esitlusprojekte ning turustuseelseid kasutusnäiteid koostalitluse ja laiendamiskõlblikkuse tagamiseks. Taolised projektid peaksid seadma eesmärgiks
  aidata kaasa üldise energiatarbimise ja energiakulude vähendamisele või optimeerimisele
  ühise korra väljatöötamise
  abil
  , mille kohaselt kogutakse, võrreldakse ja analüüsitakse energiatarbimise ja heitkoguste andmeid, et parandada energiakasutuse mõõdetavust, läbipaistvust,
  üldsusele
  vastuvõetavust, planeerimist ja nähtavust ning selle keskkonnamõju.
  Neis protsessides tuleks tagada seire- ja kontrollitehnikate kaitsmiseks vajalik turvalisus ja lõimitud eraelukaitse. Usaldusväärsust aitab tagada platvormide arendamine ja nende kasutamine selliste süsteemide stabiilsuse kontrollimiseks.

3.1.2.   Tõhusate ja taastuvenergiapõhiste kütte-jahutussüsteemide potentsiaali vallandamine

Kogu liidu ulatuses tarbitakse märkimisväärne osa energiast kütteks ja jahutuseks ning kulutasuv ja tõhus tehnoloogia ja süsteemi integratsioonimeetodid, näiteks võrgu ühenduvus standarditud keelte ja teenustega selles valdkonnas, aitaksid oluliselt energiavajadust vähendada. Selleks on vaja teha uuringuid ning tutvustada
  uusi projekteerimistehnikaid ning
  tööstuse
  , äri- ja
  elamumajanduse uusi süsteeme ja komponente, näiteks detsentraliseeritud ja kaug-soojaveevarustuse, ruumide kütmise ning jahutamise alal. See hõlmaks mitmesuguseid tehnoloogialahendusi: päikese soojusenergia, geotermiline energia, biomass, soojuspumbad, soojuse ja elektri koostootmine
  , heitenergia taaskasutamine
  jne, vastaks liginullenergiahoonete ja -aladega seotud nõuetele
  ning toetaks arukate hoonete rajamist
  . Täiendavaid läbimurdeid on vaja eelkõige ▌taastuvatest energiaallikatest
  saadud soojusenergia salvestamises
  ning selleks, et soodustada kütte ja jahutuse hübriidsüsteemide tõhusate kombinatsioonide arendamist ning kasutuselevõttu tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud rakendustes.

3.1.3.   Algatuse „Euroopa arukad linnad ja ühendused“ edendamine

Linnapiirkonnad on üks suurimaid energiatarbijaid liidus ning paiskavad atmosfääri sellele vastava suure osa kasvuhoonegaase, tekitades samas märkimisväärse koguse õhusaasteaineid. Samal ajal mõjutavad linnu õhukvaliteedi halvenemine ja kliimamuutused, mis sunnivad neid välja töötama oma leevendus- ja kohanemisstrateegiad. Sellest tulenevalt on linnakeskkonna uuenduslikel energialahendustel (
  nt
  energiatõhusus, elektri- ning kütte- ja jahutussüsteemid
  ning taastuvate energiaallikate integreerimine tehiskeskkonda
  ), integreerituna
  transpordisüsteemide, nn aruka ehituse, linnaplaneerimislahenduste
  , jäätmekäitluse ja veepuhastuse ning
  linnakeskkonnale mõeldud
  IKT-lahendustega, otsustav tähtsus ühiskonna kujundamisel vähese CO2-heitega ühiskonnaks. Tuleb kavandada sihtotstarbelisi algatusi energia-, transpordi- ja IKT-sektori tööstuslike väärtusahelate puutepunktide loomiseks arukate linnarakenduste jaoks. Samal ajal on tarvis välja töötada uued tehnoloogilised, organisatsioonilised, planeerimis- ja ärimudelid ning katsetada neid täies mahus, võttes arvesse linnade ja linnaosade
  ning nende kodanike
  vajadusi ning vahendeid. Vaja on ka uuringuid, mis aitavad mõista sotsiaalseid,
  keskkonna-,
  majandus- ja kultuuriküsimusi, mida kõnealune ümberkujundamine hõlmab.

3.2.   Varustamine odava, vähese CO2-heitega toodetud elektriga

Elektril on keskne osa looduskeskkonda säästva, vähese CO2-heitega majanduse loomisel.
  Sellesuunalise arengu keskmes asuvad taastuvad energiaallikad.
  Vähese CO2-heitega elektri tootmise juurutamine edeneb liiga aeglaselt suurte kulude tõttu. On tungivalt vaja leida lahendusi, mis märkimisväärselt vähendavad kulusid ning on tõhusamad, säästvamad
  ja üldsusele vastuvõetavamad
  , et kiirendada
  madala hinnaga, usaldusväärse ja
  vähese CO2-heitega elektrienergia turule jõudmist.
  Tegevuses keskendutakse teadus-, arendus- ja laiaulatuslikule tutvustamistegevusele uuenduslike taastuvate energiaallikate, sealhulgas väike- ja mikrovõimsusega energiasüsteemid, tõhusate, paindlike ja vähese CO2-heitega fossiilkütustel töötavate elektrijaamade ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise või selle korduskasutamise tehnoloogiate valdkonnas.

3.2.1.   Arendada tuuleenergia täielikku potentsiaali

Tuuleenergiaeesmärgi kohaselt tuleb 2020. aastaks alandada maismaa- ja avameretuuleenergia tootmiskulusid kuni 20 % võrreldes 2010. aastaga, kasutada rohkem avamerd ning luua võimalused nõuetekohaseks liitumiseks elektrivõrguga. Keskendutakse järgmise põlvkonna tuuleenergia suuremahuliste muundamissüsteemide
  (sealhulgas innovatiivsete energiasalvestussüsteemide)
  arendamisele, katsetamisele ja tutvustamisele, suuremale muundamise kasutegurile ning paremale kättesaadavusele nii maismaal kui ka avamerel (sealhulgas kauged piirkonnad ja karmide ilmaoludega kohad) ning uutele järjestikustele tootmisprotsessidele.
  Tuuleenergia arendamisel võetakse arvesse keskkonna- ja bioloogilise mitmekesisuse aspekte.

3.2.2.   Tõhusate, usaldusväärsete ja konkurentsivõimelise maksumusega päikeseenergiasüsteemide väljatöötamine

Päikeseenergia maksumus, sealhulgas fotogalvaanilised ja kontsentreeritud päikeseenergiat kasutavad süsteemid, peaks 2020. aastaks vähenema 2010. aastaga võrreldes poole võrra,
  et selle osa elektriturul saaks oluliselt suureneda
  .

Fotogalvaanika puhul on
  muu hulgas
  vaja uusi kontseptsioone ja süsteeme käsitlevaid
  edasisi
  uuringuid ja masstootmise katsetamist, pidades silmas laialdast kasutamist
  ja fotogalvaaniliste lahenduste integreerimist ehitistesse
  .

Kontsentreeritud päikeseenergia puhul keskendutakse tõhususe suurendamisele ning kulude ja keskkonnamõju vähendamisele ja tutvustatud tehnoloogia viimisele tööstuslikku mastaapi, milleks tuleb rajada esimene omalaadne jõujaam. Katsetatakse lahendusi, mis võimaldavad tõhusalt ühendada päikeseenergia tootmise ja vee soolatustamise.

3.2.3.   Konkurentsivõimeliste ja keskkonnale ohutute tehnoloogiate väljatöötamine CO2 kogumiseks, transportimiseks, säilitamiseks
  ja korduvkasutamiseks

Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine on põhivõimalus, mida tuleb laialdaselt kasutada kommertseesmärgil ülemaailmsel tasandil, et lahendada vähese CO2-heitega energia tootmise ja vähese CO2-heitega tööstuse rajamise probleem 2050. aastaks. Eesmärk on viia elektrisektoris kivisöe-, gaasi-
  ja põlevkiviküttel
  töötavates jõujaamades CO2 kogumise ja säilitamise lisakulud miinimumini võrreldes sama laadi elektrijaamadega, kus CO2 kogumist ja säilitamist ei toimu, ning energiamahukates tööstusrajatistes.

Toetatakse eelkõige kogu sellise CO2 kogumise ja säilitamise ahela tutvustamist erinevate tüüpiliste kogumise, transpordi, säilitamise
  ja korduvkasutamise
  võimaluste puhul. Sellega kaasnevad teadusuuringud eesmärgiga arendada kõnealust tehnoloogiat edasi ning töötada välja konkurentsivõimelisem kogumistehnoloogia, täiustatud komponendid, integreeritud süsteemid ja protsessid, ohutu geoloogiline säilitamine, otstarbekad lahendused
  ja üldsuse nõusolek
  kogutud CO2 ▌korduvkasutamiseks, et muuta CO2 kogumine ja säilitamine äriliselt teostatavaks pärast 2020. aastat avatavates fossiilkütusel töötavates jõujaamades ja muus palju CO2-heidet tekitavas tööstuses.
  Samuti toetatakse puhtaid söepõletustehnoloogiaid kui CO2 kogumist ja säilitamist täiendavaid tehnoloogiaid.

3.2.4.   Geotermilise, hüdro-, mereenergia ja muudest taastuvallikatest toodetud energia lahenduste väljatöötamine

Geotermiline energia, hüdro- ja mereenergia ning muud taastuvenergia liigid saavad vähendada CO2-heidet Euroopa energiavarustuses, suurendada paindlikkust muutuvtootmises ja energiakasutuses. Eesmärk on
  edasi arendada kulutasuvaid ja säästvaid tehnoloogiaid,
  saavutada
  nende
  turuküpsus ning võimaldada nende laialdast kasutamist tööstuses, sealhulgas võrkudega sidumist.
  Tõhustatud geotermiliste süsteemide tehnoloogiat tuleks edasi uurida, arendada ja tutvustada eelkõige geograafiliste uuringute, puurimistööde ja soojatootmise valdkonnas.
  Ookeanienergia, nagu loode-, hoovuse- või laineenergia
  ja osmootne energia
  võimaldab ▌heitevaba ja prognoositavat energiavarustust
  ning võib ühtlasi aidata välja arendada merel toodetava tuuleenergia täispotentsiaali (merepäritoluga energialiikide kombinatsioonid)
  . Teadustöö peaks hõlmama innovatiivseid laboriuuringuid usaldusväärsete ja madalate kuludega komponentide ning materjalide alal väga söövitavas ja bioloogiliste organismide kogunemist soodustavas keskkonnas ning nende materjalide tutvustamist Euroopa vete erinevates tingimustes.

3.3.   Alternatiivsed kütused ja mobiilsed energiaallikad

Euroopa energiapoliitika ja CO2-heite vähendamise eesmärkide täitmiseks tuleb välja töötada uued kütused ja liikuvad energiaallikad. See on eriti oluline aruka, keskkonnahoidliku ja integreeritud transpordi probleemi lahendamisel. Kõnealuste tehnoloogiate ja alternatiivkütuste väärtusahelad ei ole piisavalt välja töötatud ning seda tööd tuleb kiirendada tutvustusjärku jõudmiseks.

3.3.1.   Bioenergeetika
  konkurentsivõimelisemaks
  ja säästvaks muutmine

Bioenergeetika eesmärk on viia kõige paljutõotavamad tehnoloogialahendused äriküpsuseni, et võimaldada erinevaid väärtusahelaid esindavate
  täiustatud
  biokütuste laialdast säästvat tootmist
  biorafineerimise teel maismaa-, õhu- ja meretranspordi jaoks
  ning soojuse ja energia
  ja rohelise gaasi
  ülitõhusat koostootmist biomassist
  ja jäätmetest
  , sealhulgas CO2 kogumist ja säilitamist. Eesmärk on välja töötada bioenergia mitmesugused eri ulatusega kasutuselevõtuvõimalused ja neid tutvustada, võttes arvesse erinevaid geograafilisi ja ilmastikutingimusi ning logistilisi kitsaskohti
  ja minimeerides samal ajal maakasutusega seotud negatiivset sotsiaalset ja keskkonnamõju
  . Säästva bioenergeetikatööstuse arengut 2020. aastale järgnevatel aastatel hakkab toetama pikaajaline uurimisprogramm. Need meetmed täiendavad eelmiste etappide teadusuuringuid (
  nt
  lähteaine, bioressursid) ning järgmiste etappide teadusuuringuid (
  nt
  integreerimine sõidukiparkidesse), mida tehakse seoses muude asjakohaste ühiskonnaprobleemidega.

3.3.2.   Vesinikutehnoloogia ja kütuseelemenditehnoloogia turuleviimiseks kuluva aja lühendamine

Kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogial on suur potentsiaal aidata kaasa Euroopa energiaprobleemide lahendamisele. Kõnealuse tehnoloogia muutmine turul konkurentsivõimeliseks nõuab märkimisväärset kulude vähendamist. Näiteks transpordis tuleb kütuseelemendisüsteemi kulusid vähendada järgmise kümne aasta jooksul kümme korda. Sel eesmärgil toetatakse ▌esitlusi ja turustuseelseid kasutusnäiteid teisaldatavate, paiksete ja
  mikropaiksete
  transpordirakenduste ning seotud teenuste kohta, samuti pikaajalist uurimistööd ja tehnoarendust, et luua liidus konkurentsivõimeline kütuseelemendiahel ja püsiv vesinikutehnoloogia tootmine ja taristu. Piisavalt suurteks läbimurreteks turul ning asjakohaste standardite väljatöötamiseks on tarvis tugevat riiklikku ja rahvusvahelist koostööd.

3.3.3.   Uued alternatiivkütused

On olemas palju uusi pikaajalise potentsiaaliga valikuid, näiteks pulbrist koosnev metalliline kütus, fotosünteesivate mikroorganismide toodetav kütus (vees ja maismaal) ning kunstliku fotosünteesi
  ja päikeseenergia
  abil saadud kütused. Need uued suundumused võivad sisaldada tõhusama energiamuundamise võimalust
  ning
  kulude poolest konkurentsivõimelisemaid ja säästvamaid tehnoloogiaid ▌. Toetust antakse eelkõige nende uute ja muude võimalike tehnoloogialahenduste viimiseks laborist turustamiseelsele esitlusele 2020. aastaks.

3.4.   Ühtne arukas Euroopa elektrivõrk

Tarbijasõbraliku ja üha väiksema CO2-heitega elektrisüsteemi loomiseks tuleb elektrivõrkudega seoses täita kolm omavahel seotud ülesannet: luua üleeuroopaline turg; integreerida suurel hulgal uusi taastuvaid energiaallikaid; ning tulla toime miljonite tarnijate ja tarbijate (üha rohkem majapidamisi on nii tarnijad kui ka tarbijad), sealhulgas elektrisõidukiomanike vastastikuse mõjuga. Tulevastel elektrivõrkudel on otsustav tähtsus üleminekul CO2-heite vabale
  energiasüsteemile
  , kusjuures tarbijaile on tagatud täiendav paindlikkus ja kulutõhusus. Olulisim eesmärk on aastaks 2020 üle kanda ja jaotada elektrit, millest ligi 35 % (8) on toodetud hajutatud ja kontsentreeritud taastuvatest energiaallikatest.

Hästi seostatud teadusuuringud ja tutvustustegevus toetab uute komponentide, tehnoloogialahenduste
  ja protseduuride
  väljatöötamist, mis vastavad nii ülekande- ja jaotusvõrgu kui ka
  energia paindliku
  salvestamise eripäradele.

Kõigi energianõudlust ja -pakkumist edukalt tasakaalustavate valikute puhul tuleb arvesse võtta võimalikult vähese heite ja madala maksumuse vajadust.
  Tuleb välja arendada uusi arukaid energiavõrgutehnoloogiaid, suuremat paindlikkust ja tõhusust võimaldavaid tasakaalustamise tehnoloogiaid, sealhulgas tavalised elektrijaamad, ning uusi võrgukomponente ülekandemahu suurendamiseks, kvaliteedi ja võrkude usaldusväärsuse suurendamiseks.
  Uued elektrisüsteemide tehnoloogiad ja kahesuunalise digitaalside taristu vajavad uuringuid ja elektrivõrku integreerimist
  ning neid tuleb kasutada aruka vastastikuse mõju tekitamiseks teiste energiavõrkudega
  . See aitab parandada kavandamist, seiret, kontrolli ja võrkude turvalist käitamist tavalistes ja hädaolukordades, tulla toime tarnijate ja klientide vastastikuse mõjuga ning transportida ja korraldada energiavoogu ning sellega kaubelda. Tulevase taristu kasutuselevõtmiseks tuleks näitajates ja kulude-tulude analüüsis arvesse võtta kogu energiasüsteemi hõlmavad kaalutlused. Peale selle luuakse maksimaalne sünergia arukate võrkude ja telekommunikatsioonivõrkude vahel, et vältida investeeringute kattumist
  , suurendada ohutust
  ja kiirendada arukate energiateenuste kasutuselevõttu.

Uued energiasäilitusvahendid (sealhulgas nii
  akud kui ka
  suuremahulised vahendid
  , näiteks elektrienergiast toodetud gaas
  ) ja sõidukisüsteemid tagavad vajaliku paindlikkuse tootmise ja nõudluse vahel. Täiustatud IKT-tehnoloogia suurendab veelgi elektrinõudluse paindlikkust, tagades tarbijaile (tööstus-, äri- ja elamuvaldkond) vajalikud automaatikavahendid.
  Turvalisus, usaldusväärsus ja andmekaitse on ka siin olulised küsimused.

Uued kavandamis-, turustamis- ja reguleerimissüsteemid peavad tagama elektritarneahela üldise tõhususe ja kulutasuvuse, taristute koostalitlusvõime ning arukate
  energiavõrkude
  tehnoloogia, toodete ja teenuste avatud ja konkurentsile rajatud turu tekkimise. On tarvis suuri näidisprojekte, et katsetada ja kinnitada lahendusi ning hinnata nende süsteemisobivust ja kasulikkust eri sidusrühmadele enne nende kasutuselevõttu üle Euroopa. Sellega peaksid kaasnema teadusuuringud, et selgitada välja, kuidas tarbijad ja äriettevõtted reageerivad majanduslikele stiimulitele, käitumismuutustele, teabeteenustele ja muudele arukate võrkudega seotud uuenduslikele võimalustele.

3.5.   Uued teadmised ja uus tehnoloogia

Pikas perspektiivis on tarvis uudseid, tõhusamaid
  , puhtaid, ohutuid ja jätkusuutlikke
  ning kulude poolest konkurentsivõimelisemaid
  energiatehnoloogiaid
  . Arengut tuleb kiirendada multidistsiplinaarsete uuringute abil, et saavutada teaduslikke läbimurdeid energeetikakontseptsioonides ja progressi võimaldavas tehnoloogias (näiteks nanoteadus, materjaliteadus, tahkete kehade füüsika, IKT, bioteadused,
  geoteadused,
  andmetöötlus ja kosmos)
  ; vajaduse korral ohutute keskkonnasäästlike ja uudsete gaasi- ja õliressursside otsimises ja tootmises,
  ning arendada innovatsiooni tulevastes ja kujunemisjärgus tehnoloogiates.

Kõrgetasemelisi uuringuid on vaja ka lahenduste leidmiseks, mis võimaldavad energiasüsteemidel kohaneda muutuvate kliimatingimustega. Prioriteedid on kohandatavad uute teaduslike ning tehnoloogiliste vajaduste ja võimalustega või hiljuti ilmnenud nähtustega, millega seoses võib esile kerkida paljutõotavaid arenguvõimalusi või ühiskonnale olulisi riske ning mis võivad ilmneda raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise käigus.

3.6.   Põhjendatud otsustamine ja üldsuse kaasamine

Energiauuringud peaksid toetama energiapoliitikat ja olema sellega ranges kooskõlas. Poliitikakujundajaile põhjalike analüüside tagamiseks on tarvis ulatuslikku teavet
  ja uuringuid
  energiatehnoloogiate, -teenuste
  ja
  taristu
  kasutuselevõtmise ja kasutamise kohta
  , turgude (sealhulgas reguleerivad raamistikud) ning tarbijate käitumise kohta. Toetust antakse eeskätt Euroopa Komisjoni SET-kava infosüsteemi raames, et arendada põhjalikke ja läbipaistvaid
  teooriaid,
  vahendeid, meetodeid ja mudeleid, mille abil hinnatakse peamisi energiaga seotud majanduslikke ja sotsiaalküsimusi; et luua andmekogusid ja stsenaariume laienenud liidu jaoks ning selleks, et hinnata energiaga seotud ja energiapoliitika mõju varustuskindlusele,
  tarbimisele,
  keskkonnale
  , loodusressurssidele
  ja kliimamuutustele, ühiskonnale ning energiatööstuse konkurentsivõimele; ning et teha sotsiaal-majanduslikke uuringuid
  ning ühiskonnateaduste valdkonna uuringuid
  .

Kasutades võimalusi, mida pakub veebi- ja suhtlustehnoloogia, uuritakse tarbijate, nende hulgas tundlike tarbijarühmade (nt puudega isikud) käitumist ja käitumisharjumuste muutumist avatud innovatsiooniplatvormidel, näiteks eluslaborid ja innovatiivsete teenuste ulatuslikud tutvustused
  , samuti paneeluuringute abil, tagades eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse
  .

3.7.   Energiauuenduste turuletoomine ▌

Lahendused uuendusliku tehnoloogia turuletoomise ja turustusprojektide valdkonnas aitavad uut energiatehnoloogiat aegsasti kasutusele võtta ja seda kulutõhusalt rakendada. Peale tehnoloogiale suunatud teadusuuringute ja esitluste nõuab see ka selget liidu lisandväärtust andvaid meetmeid eesmärgiga arendada, rakendada, jagada ja korrata muid, mittetehnoloogilisi uuendusi, millel on suur võimendustegur liidu säästva energia turgudel kõigis valdkondades ja kõigil haldustasandeil.

Sellised uuenduslikud lahendused keskenduvad turul soodsatele reguleerimis-, haldus- ja rahastamistingimuste loomisele vähe CO2-heidet tekitavate, taastuvenergiaga seotud ning energiatõhusate tehnoloogiate ja lahenduste jaoks. Toetust antakse meetmetele, mis soodustavad energiapoliitika rakendamist, ettevalmistusi investeeringute kasutuselevõtuks ning toetavad suutlikkuse suurendamist ja on üldsusele vastuvõetavad.
  Samuti pööratakse tähelepanu innovatsioonile olemasolevate tehnoloogiate aruka ja jätkusuutliku kasutamise eesmärgil.

Uuringud ja analüüsid on korduvalt kinnitanud, et inimteguril on otsustav osa säästva energia poliitika edukuses ja ebaõnnestumistes. Toetatakse uuenduslikke organisatsioonilisi struktuure, heade tavade levitamist ja vahetamist, konkreetseid suutlikkust suurendavaid ja koolitusmeetmeid.

3.8.   Rakenduslikud eriaspektid

Prioriteetide kindlaksmääramisel kõnealuse ülesandega seotud meetmete rakendamiseks lähtutakse vajadusest tugevdada energeetikavaldkonna
  uuringuid
  ja innovatsiooni Euroopa
  tasandil
  . Põhieesmärk on toetada energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) (9) teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava rakendamist, et täita liidu energia- ja kliimamuutuste poliitika eesmärke. SET-kava tegevus- ja rakenduskavad annavad seega väärtusliku panuse tööprogrammide väljatöötamisse. SET-kava juhtimisstruktuuri kasutades tehakse kindlaks prioriteedid ja kooskõlastatakse energeetikavaldkonna teadusuuringuid ja innovatsiooni kogu liidu ulatuses.

Mittetehnoloogilises tegevuskavas juhindutakse liidu energiapoliitikast ja asjakohaste õigusaktide sätetest. Toetatakse keskkonna loomist, mis soodustab esitletud tehnoloogiliste ja teenustega seotud lahenduste, protsesside ning vähese CO2-heitega tehnoloogiat ja energiatõhusust käsitlevate poliitiliste algatuste laialdast kasutamist kogu liidus. See võib hõlmata energiatõhususe ja taastuvenergia investeeringute arendamise ja täiustamisega seotud tehnilise abi toetamist.

Turgude hõivamise alal peaks tegevus tuginema ka Euroopa aruka energia algatusest saadud kogemustele.

Partnerlus Euroopa sidusrühmadega on oluline ressursside ühiskasutuse ja ühise rakendamise seisukohast. Võidakse juhtumipõhiselt ette näha, et SET-kavas sisalduvad Euroopa tööstusalgatused tuleb vajaduse korral muuta ametlikuks avaliku ja erasektori partnerluseks eesmärgiga suurendada ▌rahastamise taset ja sidusust ning stimuleerida ühiseid teadusuuringuid ja innovatsioonimeetmeid
  nii avaliku kui erasektori huvirühmade hulgas
  . Koostöös liikmesriikidega tuleks kaaluda võimalusi toetada riiklikesse teadusasutuste liitudesse, esmajoones SET-kava alusel loodud Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Liitu kuuluvaid teadlasi, et koondada riiklikud uurimisressursid ja taristud Euroopa huvide seisukohalt pakiliste teadusuuringute tegemiseks. Rahvusvahelised kooskõlastusmeetmed toetavad SET-kava prioriteete muutuva geomeetria põhimõtte kohaselt, võttes arvesse riikide võimalusi ja eripära.
  Luuakse ka seosed asjaomaste Euroopa innovatsioonipartnerluste ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide teadustöö ja innovatsiooni asjaomaste aspektidega.

Võidakse kaaluda asjakohaste ühise kavandamise algatuste ning asjakohaste avaliku sektori siseste ning era- ja avaliku sektori vaheliste partnerluste toetamist. Tegevus keskendub ka VKEde suuremale toetamisele ja nende osalemise edendamisele.

Eesmärgiga jälgida rakendamise kulgu, töötatakse Euroopa Komisjoni SET-kava infosüsteemi ja sidusrühmade koostöö põhjal välja tulemuslikkuse põhinäitajad, mis viimaste arengusuundade arvessevõtmiseks korrapäraselt läbi vaadatakse. Laiemas tähenduses püütakse kõnealuse probleemiga seotud rakendusmeetmete abil saavutada paremat kooskõla liidu asjaomaste programmide, algatuste ja poliitika, näiteks ühtekuuluvuspoliitika vahel, toetudes eelkõige arukat spetsialiseerumist hõlmavatele riiklikele ja piirkondlikele strateegiatele ning heitkogustega kauplemise süsteemile, näiteks seoses esitlusprojekte toetavate mehhanismidega.

4.   ARUKAS, KESKKONNAHOIDLIK JA INTEGREERITUD TRANSPORT

4.1.   Ressursitõhus ja keskkonnahoidlik transport

Euroopa on seadnud poliitiliseks eesmärgiks vähendada 2050. aastaks CO2-heidet 60 %
  võrreldes 1990. aasta tasemega
  . Eesmärk on vähendada tavakütusel töötavate autode osakaalu linnaliikluses poole võrra ning luua suuremates linnakeskustes 2030. aastaks CO2-heiteta logistikasüsteem. Vähest CO2-heidet tekitavate kütuste osakaal peaks lennunduses 2050. aastaks suurenema 40 %ni ning merendussektoris tuleks punkrikütustega kaasnevat CO2-heidet 2050. aastaks vähendada 40 % (10)

  võrreldes 2005. aasta tasemega
  .

Oluline on vähendada seda keskkonnamõju tehnoloogia sihipärase arendamise kaudu, pidades silmas asjaolu, et igal transpordiliigil on erinevad probleemid ja eriomased tehnoloogia integreerimise tsüklid.

Teadusuuringud ja innovatsioon aitavad olulisel määral välja töötada ja kasutusele võtta vajalikke lahendusi kõigi transpordiliikide jaoks; see vähendab märkimisväärselt transpordist tulenevat keskkonnakahjulikku heidet (näiteks CO2, NOx ja SOx

  ja müra
  ), vähendab sõltuvust fossiilkütustest ja selle kaudu transpordi mõju elurikkusele
  ja kliimamuutustele
  ning säilitab loodusvarasid.

See saavutatakse järgmise konkreetse tegevuse kaudu.

4.1.1.   Õhusõidukite, sõidukite ja laevade muutmine keskkonnahoidlikumaks ja vaiksemaks parandab nende keskkonnatoimet ning vähendab tajutavat müra ja vibratsiooni

Selle valdkonna tegevuses keskendutakse lõpptoodetele, kuid käsitletakse ka lihtsat ja ökodisaini ning tootmisprotsesse,
  milles võetakse arvesse kogu olelusringi ning
  milles ringlussevõtt on integreeritud projekteerimisetappi.
  Tegevus hõlmab ka olemasolevate toodete parendamist uute tehnoloogiate integreerimise teel.

| (a) | Keskkonnahoidlikumate
  ja vaiksemate
  jõuseadmete väljatöötamine ja kasutuselevõtu kiirendamine on oluline transpordist tuleneva CO2-heite
  , müra
  ja saaste
  mõju
  vähendamiseks või kaotamiseks
  kliimale ja Euroopa kodanike tervisele
  . Vajalikud on elektrimootoritel ja akudel,
  vesiniku- või
  kütuseelementidel
  , gaasimootoritel, mootorite uudsel ülesehitusel ja tehnoloogial
  või hübriidajamitel põhinevad uued ja uuenduslikud lahendused. Tehnoloogilised läbimurded aitavad ka parandada tavapäraste
  ja uute
  jõuseadmete keskkonnatoimet. |
| --- | --- |

(a)

Keskkonnahoidlikumate
  ja vaiksemate
  jõuseadmete väljatöötamine ja kasutuselevõtu kiirendamine on oluline transpordist tuleneva CO2-heite
  , müra
  ja saaste
  mõju
  vähendamiseks või kaotamiseks
  kliimale ja Euroopa kodanike tervisele
  . Vajalikud on elektrimootoritel ja akudel,
  vesiniku- või
  kütuseelementidel
  , gaasimootoritel, mootorite uudsel ülesehitusel ja tehnoloogial
  või hübriidajamitel põhinevad uued ja uuenduslikud lahendused. Tehnoloogilised läbimurded aitavad ka parandada tavapäraste
  ja uute
  jõuseadmete keskkonnatoimet.

| (b) | Vähese heitega alternatiivsete energialiikide kasutusvõimaluste uurimine aitab vähendada fossiilkütuste tarbimist. See hõlmab säästvate kütuste ja taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri kasutamist kõigis transpordiliikides, sealhulgas lennunduses, vähendab kütusetarbimist energia kogumise või mitmekesistatud energiavarustuse ning muude uuenduslike lahenduste abil. Arendatakse uusi terviklikke lähenemisviise, mis hõlmavad sõidukeid, energia salvestamise, energia tarnimise
  , kütusetankimise ja akulaadimise
  taristut, sealhulgas sõiduki-jaotusvõrgu liideseid ja uuenduslikke lahendusi alternatiivkütuste kasutamiseks. |
| --- | --- |

(b)

Vähese heitega alternatiivsete energialiikide kasutusvõimaluste uurimine aitab vähendada fossiilkütuste tarbimist. See hõlmab säästvate kütuste ja taastuvatest energiaallikatest toodetava elektri kasutamist kõigis transpordiliikides, sealhulgas lennunduses, vähendab kütusetarbimist energia kogumise või mitmekesistatud energiavarustuse ning muude uuenduslike lahenduste abil. Arendatakse uusi terviklikke lähenemisviise, mis hõlmavad sõidukeid, energia salvestamise, energia tarnimise
  , kütusetankimise ja akulaadimise
  taristut, sealhulgas sõiduki-jaotusvõrgu liideseid ja uuenduslikke lahendusi alternatiivkütuste kasutamiseks.

| (c) | Kütusetarbimist aitab vähendada õhusõidukite, laevade ja sõidukite
  üldise tõhususe parandamine nende
  massi ning aerodünaamilise, hüdrodünaamilise ja veeretakistuse
  vähendamise teel
  , kasutades kergemaid materjale, kergemaid struktuure ja uuenduslikku disaini. |
| --- | --- |

(c)

Kütusetarbimist aitab vähendada õhusõidukite, laevade ja sõidukite
  üldise tõhususe parandamine nende
  massi ning aerodünaamilise, hüdrodünaamilise ja veeretakistuse
  vähendamise teel
  , kasutades kergemaid materjale, kergemaid struktuure ja uuenduslikku disaini.

4.1.2.   Arukate seadmete, taristute ja teenuste arendamine

See aitab optimeerida transpordioperatsioone ja vähendada ressursside tarbimist. Keskendutakse lennuväljade, sadamate, logistikaplatvormide ning maismaa- ja meretranspordi taristu tõhusa
  kavandamise, projekteerimise ja kasutamise lahendustele
  ja haldamisele ning autonoomsetele ja tõhusatele hooldus-
  , seire-
  ja inspekteerimissüsteemidele.
  Suutlikkuse suurendamiseks tuleb kasutusele võtta uusi poliitikaid, ärimudeleid, ideid, tehnoloogiaid ja IT-lahendusi.
  Eriti pööratakse tähelepanu
  seadmete ja
  taristute vastupidavusele kliima suhtes, olelusringipõhisel lähenemisel rajanevatele kulutasuvatele lahendustele ning uute materjalide
  ja tehnoloogiate
  laialdasemale kasutusele, mis võimaldab tõhusamat ja madalamate kuludega hooldust. Tähelepanu pööratakse ka kättesaadavusele
  , kasutajasõbralikkusele
  ja sotsiaalsele kaasatusele.

4.1.3.   Transpordi ja liikuvuse parandamine linnaruumis

See toob kasu suurele ja üha kasvavale osale elanikkonnast, kes elab ja töötab linnades või käib seal tööl ja vaba aega veetmas. Arendamist ja katsetamist vajavad uued liikuvuskontseptsioonid, transpordikorraldus,
  mitmeliigilise juurdepääsu mudelid,
  logistika
  , uudsete sõidukite ja üldkasutatavate linnateenuste pakkumine
  ja planeerimislahendused, mis aitavad vähendada
  ummikuid,
  õhusaastet ja müra ning suurendada
  linnatranspordi
  tõhusust. Tuleks arendada ühis- ja kergtransporti ning muid ressursitõhusaid
  reisijate- ja kaubatranspordivalikuid
  eramootorsõidukite tegeliku alternatiivina, ning toetada arukate transpordisüsteemide sagedasemat kasutamist ning
  pakkumise ja
  nõudluse uuenduslikku juhtimist.
  Erilist rõhku tuleb panna vastastikusele mõjule transpordisüsteemi ja muude linnasüsteemide vahel.

4.2.   Parem liikuvus, vähem liiklusummikuid, suurem ohutus ja turvalisus

Asjakohased Euroopa transpordipoliitika eesmärgid näevad ette toimimise ja tõhususe optimeerimist, sest liikuvusvajadus kasvab, Euroopa ohutuimaks
  lennu-, raudtee- ja veetranspordipiirkonnaks
  muutmist ning maanteetranspordis hukkunute arvu 2050. aastaks enam-vähem nullini viimist
  ja liiklusõnnetuste ohvrite arvu vähendamist 2020. aastaks poole võrra
  . 30 % maantee-kaubavedudest, mis on pikemad kui 300 km, tuleks 2030. aastaks asendada raudtee- ja veetranspordiga.
  Sujuva, kättesaadava, taskukohase, kasutajatele orienteeritud
  ja tõhusa üleeuroopalise inimeste ja kaubaveo tagamiseks, milles on arvesse võetud ka väliskulusid, on vaja uut Euroopa mitmeliigilise transpordi korraldus-, teabe- ja maksesüsteemi
  , samuti tõhusaid liideseid pikamaa- ja linnaliikluse võrkude vahel
  .

Senisest parem Euroopa transpordisüsteem aitab kaasa transpordi tõhusamale kasutamisele, parandab kodanike elukvaliteeti ning aitab tagada tervislikumat keskkonda.

Teadusuuringud ja innovatsioon annavad olulise panuse nende ambitsioonikate poliitiliste eesmärkide saavutamisse järgmiste konkreetsete tegevuste abil.

4.2.1.   Liiklusummikute oluline vähendamine

See eesmärk on saavutatav, kui rakendatakse täielikult
  arukas, mitmeliigiline ja
  transpordiliikidevaheline uksest-ukseni vedude süsteem ning välditakse tarbetut transpordikasutust. See tähendab suuremat transpordiliikidevahelist integreeritust, transpordiahelate optimeerimist ning paremini integreeritud
  transporditoiminguid ja -teenuseid
  . Sellised uuenduslikud lahendused hõlbustavad muu hulgas vananeva elanikkonna ja vähemkaitstud liiklejate juurdepääsu
  ning pakuvad võimalusi ummikute vähendamiseks õnnetuste parema haldamise ja liikluse optimeerimise skeemide arendamise teel
  .

4.2.2.   Inimeste ja veoste liikuvuse märkimisväärne parandamine

See eesmärk on saavutatav arukate transpordirakenduste ja haldamissüsteemide väljatöötamise
  , tutvustamise
  ja ulatusliku kasutamise teel. Selleks on vaja planeerimise, nõudluse
  analüüsi,
  haldamise, teabe- ja maksesüsteeme, mis on kogu Euroopa ulatuses ristkasutatavad, ning teabevoogude, haldussüsteemide, taristuvõrkude ja liikuvusteenuste täielikku integreeritust uude ühisesse ühendvedude raamistikku, mis põhineb avatud platvormidel. See tagab paindlikkuse ja kiire reageerimise kriisiolukordades ja äärmuslikes ilmastikuoludes kõiki transpordiliike hõlmava reisimise
  ja kaubaveo
  ümberkorraldamise teel. Uued positsioneerimis-, navigeerimis- ja ajastamisseadmed, mille kasutamine sai võimalikuks satelliitnavigatsiooni süsteemide Galileo ja EGNOS rakendamise tulemusena, on vahendid, mis aitavad kõnealust eesmärki saavutada.

| (a) | Uuenduslik lennuliikluse juhtimise tehnoloogia aitab järsult suureneva nõudluse juures radikaalselt muuta ohutustingimusi ja tõhusust, suurendada täpsust, lühendada lennuväljadel reisikorraldusele kuluvat aega ning muuta õhutranspordisüsteem vastupidavaks. Algatuse „Ühtne Euroopa taevas“ rakendamist ja edasiarendamist toetatakse
  teadus- ja innovatsioonitegevusega, mis annavad lahendusi
  automatiseerimise ja autonoomsuse suurendamiseks lennuliikluse ning õhusõidukite
  käitamises ja
  juhtimises, õhus ja maal asuvate komponentide integreerimise parandamiseks ning uuenduslikke lahendusi reisijate ja veoste tõhusaks ja tõrgeteta käitlemiseks kogu transpordisüsteemis. |
| --- | --- |

(a)

Uuenduslik lennuliikluse juhtimise tehnoloogia aitab järsult suureneva nõudluse juures radikaalselt muuta ohutustingimusi ja tõhusust, suurendada täpsust, lühendada lennuväljadel reisikorraldusele kuluvat aega ning muuta õhutranspordisüsteem vastupidavaks. Algatuse „Ühtne Euroopa taevas“ rakendamist ja edasiarendamist toetatakse
  teadus- ja innovatsioonitegevusega, mis annavad lahendusi
  automatiseerimise ja autonoomsuse suurendamiseks lennuliikluse ning õhusõidukite
  käitamises ja
  juhtimises, õhus ja maal asuvate komponentide integreerimise parandamiseks ning uuenduslikke lahendusi reisijate ja veoste tõhusaks ja tõrgeteta käitlemiseks kogu transpordisüsteemis.

| (b) | Parem ja integreeritud planeerimis- ja liikluskorraldustehnoloogia võimaldab veetranspordis kujundada nn sinise vööndi Euroopat ümbritsevatest meredest, parandada sadamatoiminguid ning luua sobiva raamistiku siseveetranspordile. |
| --- | --- |

(b)

Parem ja integreeritud planeerimis- ja liikluskorraldustehnoloogia võimaldab veetranspordis kujundada nn sinise vööndi Euroopat ümbritsevatest meredest, parandada sadamatoiminguid ning luua sobiva raamistiku siseveetranspordile.

| (c) | Raudtee- ja maanteetranspordis muudab võrguhalduse
  ja koostalitlusvõime
  optimeerimine taristu kasutamise tõhusamaks ning hõlbustab piiriüleste toimingute korraldamist. Töötatakse välja terviklik ja koostööl põhinev liikluskorraldus- ja teabesüsteem, mis tugineb sidepidamisele sõidukite vahel ning sõidukite ja taristu vahel. |
| --- | --- |

(c)

Raudtee- ja maanteetranspordis muudab võrguhalduse
  ja koostalitlusvõime
  optimeerimine taristu kasutamise tõhusamaks ning hõlbustab piiriüleste toimingute korraldamist. Töötatakse välja terviklik ja koostööl põhinev liikluskorraldus- ja teabesüsteem, mis tugineb sidepidamisele sõidukite vahel ning sõidukite ja taristu vahel.

4.2.3.   Kaubaveo ja logistika valdkonna uute kontseptsioonide väljatöötamine ▌

Selle abil on võimalik vähendada survet transpordisüsteemile
  ja keskkonnale
  ning parandada ohutust ja kaubaveomahtu. Nende kontseptsioonide abil on võimalik näiteks omavahel kombineerida kõrgtehnoloogilisi ja keskkonda vähe mõjutavaid sõidukeid ning arukaid, turvalisi, sõidukitesse paigaldatud ja taristupõhiseid süsteeme ▌.
  See peaks rajanema integreeritud logistilisel lähenemisel transpordiküsimustele.
  Tegevusega toetatakse ka e-kaubaveo ehk paberivaba kaubaveo idee arendamist, mille kohaselt seotakse veoliikideüleselt kaubavoogude elektroonilised ja füüsilised infovood, teenused ja maksed.

4.2.4.   
  Õnnetus- ja surmajuhtumite ning õnnetuseohvrite
  arvu vähendamine ning turvalisuse parandamine

Selle eesmärgi saavutamiseks käsitletakse transpordisüsteemide korralduse, haldamise, tulemuslikkuse ja riskitegurite seire aspekte ning keskendutakse õhusõidukite, sõidukite ja laevade konstruktsioonile
  , tootmisele
  ja käitamisele, taristutele ja terminalidele. Tähelepanu koondatakse passiivsetele ja aktiivsetele ohutusmeetmetele, ennetavale ohutusele ning tõhustatud automatiseerimis- ja koolitusprotsessidele, et vähendada
  ohtusid ja
  inimlike eksimuste mõju. Ilmastiku mõju, loodusõnnetuste
  ja muude kriisiolukordade
  paremaks prognoosimiseks, hindamiseks ja leevendamiseks töötatakse välja konkreetsed vahendid ja meetodid. Tegevuses keskendutakse ka turvalisuse aspektidele reisijate- ja kaubavoogude planeerimisel ning juhtimisel, õhusõidukite, sõidukite ja laevade kontseptsioonile, liiklusele ja süsteemijuhtimisele
  , transporditaristute
  ning
  kauba- ja reisijateveo
  terminalide projekteerimisele.
  Kasulikeks turvalisuse suurendamise vahenditeks võivad osutuda arukad transpordi- ja ühenduspunktide rakendused. Tegevus keskendub ka kõikide ja eelkõige kõige rohkem ohustatud liiklejate ohutuse suurendamisele eelkõige linnapiirkondades.

4.3.   Euroopa transporditööstuse juhtpositsioon maailmas

Aidates säilitada edumaad
  tehnoloogiaarenduse
  valdkonnas ning võimaldades
  parandada
  olemasolevate tootmisprotsesside
  konkurentsivõimet
  , toetavad teadusuuringud ja innovatsioon majanduskasvu ning kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade säilimist Euroopa transporditööstuses üha tugevneva konkurentsi tingimustes. Kaalul on konkurentsivõime
  edasiarendamine
  olulises majandussektoris, mis vahetult moodustab 6,3 % liidu SKPst ning annab tööd 13 miljonile töötajale Euroopas. Konkreetsed eesmärgid on innovatiivsete
  ja keskkonnasõbralike vee- ja maismaatranspordivahendite
  järgmise põlvkonna arendamine
  , innovatiivsete süsteemide ja seadmete jätkusuutliku tootmise tagamine
  ja pinna ettevalmistamine
  tulevastele transpordivahenditele uue tehnoloogia, uute ideede ja mudelite arendamise,
  arukate kontrollsüsteemide, tõhusate
  arendus- ja
  tootmisprotsesside
  , innovatiivsete teenuste ja sertifitseerimismenetluste kaudu
  . Euroopa eesmärk on tõusta maailmas juhtpositsioonile kõigi transpordiliikide tõhususe
  , keskkonnamõju
  ja ohutuse valdkonnas
  ning tugevdada oma juhtivat positsiooni nii lõpptoodete kui ka allsüsteemide maailmaturgudel
  .

Teadusuuringutes ja innovatsioonis keskendutakse järgmistele konkreetsetele tegevustele.

4.3.1.   Järgmise põlvkonna transpordivahendite väljatöötamine kui tulevase turuosa kindlustamise viis

See eesmärk aitab edendada Euroopa juhtpositsiooni õhusõidukite, kiirrongide,
  tavapärase,
  linna- ja linnalähedase raudteetranspordi, maanteesõidukite, elektrisõidukite, merematkelaevade, parvlaevade ja spetsialiseeritud kõrgtehnoloogiliste laevade ja mereplatvormide valdkonnas. See hoogustab ka Euroopa tööstuse konkurentsivõimet tulevaste tehnoloogiate ja süsteemide alal ning toetab nende mitmekesistamist uute turgude hõlvamisel ka muudes sektorites kui transpordisektor. See tähendab, et töötatakse välja ka uuenduslikud, ohutud
  ja keskkonnasõbralikud
  õhu- ja maismaasõidukid ning laevad, millesse on paigaldatud tõhusad jõuseadmed ning kõrgtehnoloogilised ja arukad
  käitamis- ja
  kontrollsüsteemid.

4.3.2.   Arukad kontrollsüsteemid transpordivahendites

Need on vajalikud kõrge suutlikkuse saavutamiseks ja süsteemide integreerimiseks transpordis.
  Võttes arvesse elektromagnetväljade mõju,
  töötatakse välja vajalikud andmesideliidesed õhusõidukite, sõidukite, laevade ja taristu vahel kõigis asjakohastes kombinatsioonides eesmärgiga määratleda ühised toimimisstandardid.
  Need võivad hõlmata liikluskorraldus- ja kasutajateabe otsest edastamist sõidukites asuvatesse seadmetesse ning teeolusid ja ummikuid käsitlevate usaldusväärsete liiklusandmete kogumist reaalajas nende samade seadmete kaudu.

4.3.3.   Täiustatud tootmisprotsessid

See võimaldab kohandamist, olelusringi madalamat maksumust, lühemat väljatöötamisperioodi ning hõlbustab õhusõidukite, sõidukite ja laevade
  ning nende koostisosade ja varustuse
  ning seotud taristu standardimist ja sertifitseerimist. Kõnealuse valdkonna tegevuse kaudu abil töötatakse välja kiired ja kulutasuvad projekteerimis- ja tootmismeetodid, sealhulgas montaaž, ehitus, hooldus ning ringlussevõtt digitaalsete vahendite ja automatiseerimise abil ning komplekssüsteemide integreerimise suutlikkus. See edendab konkurentsivõimelisi tarneahelaid, mis toimivad lühema aja ning väiksemate kuludega enne turustamist
  , seadmata ohtu käitamise ohutust ja turvalisust
  .
  Uuenduslike materjalide kasutamine transpordis on samuti prioriteetne nii keskkonnahoiu kui ka konkurentsivõime eesmärgil, aga samuti suurema ohutuse ja turvalisuse huvides.

4.3.4.   Uute transpordikontseptsioonide uurimine

See aitab suurendada Euroopa konkurentsieeliseid pikemas perspektiivis. Strateegilised
  multidistsiplinaarsed
  uuringud ja kontseptsioonide kontroll käsitlevad uuenduslikke
  transpordisüsteemilahendusi. See tegevus hõlmab
  täisautomaatseid ning muid
  pikaajalise potentsiaali ja heade keskkonnanäitajatega
  uut tüüpi õhusõidukeid, sõidukeid ja laevu
  ning uusi teenuseid
  .

4.4.   Sotsiaal-majanduslikud
  ja käitumuslikud
  teadusuuringud ja tulevikku suunatud tegevus poliitikakujundamise jaoks

Innovatsiooni edendamiseks ning transpordivaldkonnas tekkivate probleemide lahendamiseks on vaja meetmeid, mis toetavad poliitika analüüsimist ja väljatöötamist, sealhulgas
  käitumise mõistmiseks tõendite kogumist
  transpordi
  ruumiliste,
  sotsiaal-majanduslike
  ja laiemate ühiskondlike
  aspektide osas. Tegevus on suunatud Euroopa
  transpordi- ja liikuvuse valdkonna
  teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitleva poliitika väljatöötamisele ja rakendamisele, tuleviku-uuringutele ja tehnoloogiaprognoosidele ning Euroopa teadusruumi tugevdamisele.

Euroopa transpordisüsteemi arengu seisukohast on ülioluline mõista
  kohalikku ja piirkondlikku eripära,
  kasutaja käitumist
  ja arusaamu
  , ühiskondlikku vastuvõetavust, poliitiliste meetmete mõju, liikuvusvõimalusi,
  muutuvaid vajadusi ja seaduspärasid, tuleviku nõudluse muutumist,
  ärimudeleid ning nende tagajärgi. Töötatakse välja võimalikud stsenaariumid, milles võetakse arvesse ühiskondlikke suundumusi,
  tõendeid põhjuslikkuse kohta,
  poliitilisi eesmärke ning tehnoloogiaprognoose 2050. aasta perspektiivis. Territoriaalarengu
  , sotsiaalse ühtekuuluvuse
  ja Euroopa transpordisüsteemi vaheliste seoste paremaks mõistmiseks on tarvis töökindlaid mudeleid, mis võimaldavad vastu võtta põhjendatud poliitilisi otsuseid.

Teadusuuringud keskenduvad küsimusele, kuidas
  vähendada
  sotsiaalset
  ja territoriaalset
  ebavõrdsust juurdepääsul liikuvusvõimalustele ning kuidas parandada vähemkaitstud
  transpordikasutajate
  olukorda. Käsitleda tuleb ka majandusküsimusi, keskendudes viisidele, kuidas võtta arvesse transpordi välismõjusid veoliikide lõikes, ning maksustamis- ja hinnakujundusmudeleid. Selleks et hinnata tulevasi vajadusi oskuste ja töökohtade
  , teadusuuringute ja innovatsiooni arendamise ja kasutuselevõtmise ning rahvusvahelise koostöö
  järele, tuleb teha tulevikusuunalisi uuringuid.

4.5.   Rakenduslikud eriaspektid

Tegevust korraldatakse selliselt, et vajaduse korral oleks võimalik rakendada integreeritud ja konkreetsetele transpordiliikidele sobivat lähenemisviisi. Vaja on aastatepikkust nähtavust ja järjepidevust, et võtta arvesse iga transpordiliigi eripära ja probleemide üldist olemust ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiliste tegevuskavade asjakohaseid aspekte.

Võidakse kaaluda asjakohaste ühise kavandamise algatuste ning asjaomaste avaliku sektori siseste ning avaliku ja erasektori vaheliste partnerluste toetamist. Samuti luuakse nõuetekohased seosed asjaomase Euroopa innovatsioonipartnerluse meetmetega. Tegevus keskendub ka VKEde suuremale toetamisele ja nende osalemise edendamisele.

5.   KLIIMAMEETMED,
  KESKKOND,
  RESSURSITÕHUSUS JA TOORAINED

5.1.   Kliimamuutuste vastu võitlemine ja nendega kohanemine

Praegune CO2-kontsentratsioon atmosfääris on peaaegu 40 % kõrgem kui tööstusrevolutsiooni alguses ning viimase kahe miljoni aasta kõrgeimal tasemel. Muudel kasvuhoonegaasidel kui CO2 on samuti oma osa kliimamuutustes ning see suureneb pidevalt. Kui otsustavaid meetmeid ei võeta, võivad kliimamuutustest tingitud kulud moodustada vähemalt 5 % maailma aastasest SKPst ning mõne stsenaariumi kohaselt kuni 20 %. Kui varakult võetakse tõhusad meetmed, võiksid netokulud piirduda umbes 1 %-ga SKPst aastas. 2 oC eesmärgi saavutamiseks ja kliimamuutuste halvimate tagajärgede vältimiseks tuleb arenenud riikidel 2050. aastaks vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega.

Eesmärk on teadlikuks, varaseks ja tõhusaks tegutsemiseks vajalike andmete kogumise ning vajalike pädevuste ühendamise kaudu arendada ja hinnata uuenduslikke, kulutasuvaid ja jätkusuutlikke kohanemis- ja leevendamismeetmed
  ning strateegiaid
  , mis on suunatud nii CO2 kui ka muu kui CO2 kujul esinevatele kasvuhoonegaasidele
  ja aerosoolidele
  ning milles asetatakse rõhk nii tehnoloogilistele kui ka mittetehnoloogilistele keskkonnahoidlikele lahendustele.

Selle saavutamiseks keskendutakse teadusuuringutes ja uuendustegevuses järgmisele.

5.1.1.   Parandada kliimamuutustest arusaamist ning teha usaldusväärseid kliimaprognoose

Parem arusaamine kliimamuutuste põhjustest ja arengust ning täpsemad kliimaprognoosid on ühiskonnas olulise tähtsusega, et tagada elu, kaupade ja infrastruktuuride kaitse, otsuste tegemise tõhusus
  ning piisavad valikud kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks
  . On oluline suurendada teaduslikku teadmusbaasi kliimat mõjutavate tegurite, protsesside, mehhanismide, tagasiside
  ja piirmäärade
  kohta seoses ▌maismaa,
  mere- ja polaarökosüsteemide
  ja atmosfääri toimimisega.
  Parem arusaamine võimaldab ka kliimamuutusi täpsemalt tuvastada ning leida nende looduslikud ja inimtekkelised põhjused. Kliimaprognooside suuremat usaldusväärsust
  asjakohaste aja- ja ruumiskaalade alusel toetatakse mõõtmiste parandamise ning täpsemate stsenaariumide ja mudelite väljatöötamisega, sealhulgas täielikult ühtsete Maa süsteemi mudelitega
  , milles võetakse arvesse paleoklimaatilist ajalugu
  .

5.1.2.   Mõju ja nõrkade kohtade hindamine, uuenduslike kulutasuvate kohanemis-, riskiennetus-
  ja juhtimismeetmete
  väljatöötamine

Teadmised ühiskonna, majanduse
  ja ökosüsteemide
  võimete kohta kliimamuutustega kohanemiseks ei ole täielikud. Kliimamuutustele vastupanuvõimelise keskkonna
  , majanduse
  ja ühiskonnaga seotud tõhusad, tasakaalustatud ja sotsiaalselt vastuvõetavad meetmed vajavad kliimamuutustest ja kliimatingimuste varieerumisest tulenevate praeguste ja tulevaste mõjude, nõrkuste, elanikkonna kokkupuudete, riskide
  ja nende juhtimise, teiseste mõjude, näiteks rände ja konfliktide mõjude
  , kulude ning võimaluste integreeritud analüüsi, võttes arvesse äärmuslikke sündmusi ja nendega seotud, kliimast tulenevaid ohte ning nende kordumise võimalust. Kõnealusel viisil analüüsitakse ka kliimamuutuste negatiivset mõju elurikkusele, ökosüsteemidele ja ökosüsteemi teenustele,
  veevarudele,
  infrastruktuuridele ning majandusele ja loodusvaradele. Tähelepanu pööratakse kõige väärtuslikumatele looduslikele ökosüsteemidele ja tehiskeskkonnale ning peamistele sotsiaalvaldkondadele ja kultuuri- ja majandussektoritele üle kogu Euroopa. Meetmete kohaselt uuritakse mõju ja kasvavat ohtu inimeste tervisele, mis tuleneb kliimamuutustest
  , kliimast tulenevatest ohtudest
  ja kasvuhoonegaaside
  suuremast
  kontsentratsioonist atmosfääris. Teadusuuringutes hinnatakse uuenduslikke õiglaselt jaotatud ja kulutõhusaid kohanemisvõimalusi kliimamuutustega, sealhulgas loodusressursside ja ökosüsteemide kaitset ja kohandamist ning seotud mõju, et teavitada ning toetada nende väljatöötamist ja rakendamist kõigil tasanditel ja skaaladel. See hõlmab ka geotehniliste valikute potentsiaalset mõju, kulusid, riske
  ja kasu
  . Uuritakse kohanemis- ja riskiennetuspoliitikast tulenevate valikute ning kliima- ja muude valdkondlike poliitikate keerulisi omavahelisi seoseid, konflikte ja sünergiaid, kaasa arvatud mõju ohustatud rühmade tööhõivele ja elatustasemele.

5.1.3.   Leevendamispoliitika
  , sealhulgas uuringute, mille keskmes on muude valdkondade poliitikate avaldatav mõju,
  toetamine

Liidu eesmärk minna 2050. aastaks üle konkurentsivõimelisele, ressursitõhusale ja kliimamuutustele vastupidavale majandusele
  ja ühiskonnale
  vajab tõhusate ja pikaajaliste vähese heite strateegiate väljatöötamist ning oluliselt edukamat uuendussuutlikkust. Teadusuuringutes hinnatakse keskkonna- ja sotsiaal-majanduslikke riske, võimalusi ja kliimamuutuste mõju leevendamise võimalusi.
  Samuti hinnatakse muude valdkondade poliitikate avaldatavat mõju.
  Teadusuuringud toetavad uute kliima-energia-majandus-mudelite väljatöötamist ja valideerimist, võttes arvesse majandushoobasid ja asjakohast välismõju. Eesmärk on katsetada leevendusmeetmete ja vähese CO2-heitega tehnoloogia kasutusvõimalusi eri tasanditel ning peamistes majandus- ja sotsiaalvaldkondades liidus ja kogu maailmas. Meetmed soodustavad tehnoloogilist, institutsioonilist ja sotsiaal-majanduslikku innovatsiooni, tugevdades uuringute ja rakenduste ning ettevõtjate, lõppkasutajate, teadlaste
  , poliitikute
  ja teadusasutuste vahelisi seoseid.

5.2.   
  Keskkonnakaitse,
  loodusvarade ▌säästev
  majandamine, vesi, elurikkus ja ökosüsteemid

Ühiskond peab toime tulema olulise probleemiga, nimelt kuidas luua püsiv tasakaal inimeste vajaduste ja keskkonna vahel. Keskkonnaressursid, sealhulgas vesi, õhk, biomass, viljakas muld, elurikkus, ökosüsteemid ja osutatavad teenused, on alus, millele toetub Euroopa ja maailma majandus ning elukvaliteet. Loodusvaradel põhinevad ülemaailmsed ettevõtlusvõimalused ulatuvad 2050. aastaks eelduste kohaselt kahe miljardi euroni (11). Siiski kahjustatakse ökosüsteeme Euroopas ja kogu maailmas rohkem, kui loodus neid taastada suudab, ning keskkonnaressursse kasutatakse üle
  ja isegi hävitatakse
  . Liidus kaotatakse näiteks igal aastal 1 000 km2 suurune osa kõige viljakandvamast mullast ja väärtuslikest ökosüsteemidest ning veerand mageveevarudest raisatakse ära. Sellist tegevust ei ole enam võimalik jätkata. Teadusuuringud peavad aitama ümber pöörata keskkonda kahjustavad suundumused ning tagama, et ökosüsteemid suudaksid jätkuvalt pakkuda vahendeid, kaupu ja teenuseid, mis on olulised heaolu, majandusliku õitsengu
  ja jätkusuutliku arengu
  jaoks.

Seetõttu on selle meetme eesmärk pakkuda teadmisi
  ja vahendeid
  loodusvarade majandamiseks
  ja kaitseks
  , millega jõutaks jätkusuutliku tasakaaluni piiratud ressursside ning ühiskonna ja majanduse
  praeguste ja tulevaste
  vajaduste vahel.

Selle saavutamiseks keskendutakse teadusuuringutes ja uuendustegevuses järgmisele.

5.2.1.   Teadmiste süvendamine
  bioloogilisest mitmekesisusest ja
  ökosüsteemide toimimisest, nende vastastikusest mõjust sotsiaalsüsteemidega ning nende rollist majanduse ja inimeste heaolu toetajana

Ühiskonna tegevus võib keskkonnas vallandada muutusi, mis on pöördumatud ning muudavad ökosüsteemide laadi
  ja elurikkust
  . Äärmiselt oluline on neid riske ette näha, hinnates, kontrollides ja prognoosides inimtegevuse mõju keskkonnale
  , sealhulgas maakasutuse muutmise mõju,
  ning keskkonnamuutuste mõju inimeste heaolule. Mere- (rannikualadest süvamereni
  , sealhulgas mereressursside jätkusuutlikkus
  ),
  polaar-,
  magevee-, maismaa- ja linnade ökosüsteeme, sealhulgas põhjaveest sõltuvaid ökosüsteeme käsitlevad teadusuuringud aitavad parandada meie arusaamist loodusvarade ning sotsiaal-, majandus- ja ökoloogiliste süsteemide, sealhulgas looduse murdepunktide keerulisest vastastikusest mõjust ning inimese ja bioloogiliste süsteemide vastupanuvõimest või haprusest. Uuritakse, kuidas
  elurikkus ja
  ökosüsteemid toimivad ja reageerivad inimtekkelisele mõjule, kuidas neid saab taastada ning kuidas see mõjutab majandust ja inimeste heaolu. Uuritakse ka lahendusi ressursiprobleemidele
  Euroopa ja rahvusvahelises kontekstis
  . Soodustatakse meetmeid ja tavasid, mis tagavad, et sotsiaalne ja majandustegevus toimub ökosüsteemide ja elurikkuse püsivuse ning kohanemisvõime piirides.

5.2.2.   
  Integreeritud lähenemisviiside väljatöötamine veega seotud probleemide käsitlemiseks ning veevarude ja veeteenuste säästvale majandamisele ja kasutamisele üleminekuks

Magevee kättesaadavus ja kvaliteet on muutunud kaugeleulatuvate majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega üleilmseks probleemiks. Olukorras, kus aina kasvab nõudlus magevee erinevateks ja sageli vastuolulisteks kasutusteks (näiteks põllumajandus, tööstus, vaba aja tegevus, avalikud teenused, ökosüsteemid ja maastikuhooldus, keskkonna taastamine ja parandamine) ning suureneb kliima- ja globaalsetest muutustest, linnastumisest, saastest ja mageveevarude ülemäärasest kasutamisest tingitud veevarude haavatavus, on vee kvaliteedi ja kättesaadavuse säilitamine ja parandamine ning inimtegevusega mageveeökosüsteemidele avaldatava mõju leevendamine saanud määrava tähtsusega küsimuseks mitmesugustes sektorites vee kasutajate ja veeökosüsteemide jaoks.

Teadusuuringud ja innovatsioon käsitlevad neid pakilisi küsimusi ning pakuvad praegustele ja tulevastele vajadustele vastavaid integreeritud strateegiaid, vahendeid, tehnoloogiaid ja innovaatilisi lahendusi. Nende eesmärk on töötada välja asjakohased veemajandusstrateegiad vee kvaliteedi parandamiseks ning selleks, et kaotada tasakaalustamatus veenõudluse ja kättesaadavuse või pakkumise vahel erinevatel tasanditel ja ulatuses, sulgeda veeringe, edendada lõppkasutaja säästvat käitumist ning et käsitleda veega seonduvaid riske, säilitades samal ajal veeökosüsteemide terviklikkuse, struktuuri ja toimimise kooskõlas ELi valdava poliitikaga.

5.2.3.   Tagada teadmised ja vahendid tõhusaks otsustamiseks ja üldsuse kaasamiseks

Sotsiaal-, majandus- ja valitsemissüsteemid peavad endiselt tegelema ressursside kahanemise ja ökosüsteemide kahjustumise küsimustega. Teadusuuringud ja innovatsioon toetavad poliitilisi otsuseid, mis peavad kindlustama loodusvarade ja ökosüsteemide haldamise viisil, mis ei tekita häirivat kliima- ega keskkonnamuutust või mis võimaldab sellega kohaneda, ning edendama institutsioonilist, majanduslikku, käitumis- ja tehnoloogilist muutust jätkusuutlikkuse tagamiseks.
  Seega toetavad teadusuuringud elurikkust ja ökosüsteemiteenuseid väärtustavate süsteemide väljatöötamist ning muu hulgas ka arusaamist looduskapitali varudest ja ökosüsteemiteenuste voost.
  Rõhuasetus on esmatähtsatel, poliitiliselt olulistel ökosüsteemidel ja ökosüsteemiteenustel, näiteks mageveel, meredel ja ookeanidel
  (sealhulgas rannikualadel), metsadel, polaaraladel
  , õhu kvaliteedil, elurikkusel, maakasutusel ja mullal. Selleks et toetada ühiskondade ja ökosüsteemide vastupanuvõimet
  saasteainetele, patogeenidele ja
  katastroofidele, sealhulgas looduslikele ohtudele
  (näiteks maavärinad, vulkaanipursked, üleujutused ja põuad) ja metsatulekahjudele
  , parandatakse prognoosimise ja varajase hoiatamise võimekust ning hinnatakse haavatavust ja mõju, sealhulgas mitut riski hõlmavaid olukordi. Teadusuuringud ja innovatsioon toetavad seega keskkonda ning ressursitõhusust käsitlevat poliitikat ja tõenditel põhinevat tõhusat valitsemist ohutu tegutsemise piires. Töötatakse välja uuenduslikud viisid, kuidas suurendada poliitilist ühtsust, lahendada kompromisse, ohjata vastuolulisi huve, tõsta üldsuse teadlikkust uuringute tulemustest ning kaasata kodanikke otsuste tegemisse.

5.3.   Energia tootmiseks mittekasutatava ja mittepõllumajandusliku tooraine jätkusuutliku varu tagamine

Ehitussektor, kemikaalide, mootorsõidukite, õhusõidukite, masinate ja seadmete sektor, mille kombineeritud lisandväärtus ulatub üle 1 000 miljardi euro ning mis tagavad töö umbes 30 miljonile inimesele, sõltuvad kõik toorainete kättesaadavusest. Liit katab oma ehitusmaterjalina kasutatavate mineraalide vajadused. Kuigi liit on üks suurimaid teatavate tööstuslike mineraalide tootjaid maailmas, jääb ta siiski nendest enamiku netoimportijaks. Peale selle sõltub liit suurel määral metallimaakide ning täielikult teatavate esmatähtsate toorainete impordist.

Viimased suundumused näitavad, et nõudlust tooraine järele mõjutab taas tärkava majandusega riikide areng ja progressi võimaldava tehnoloogia kiire levik. Euroopa peab tagama kõigile toorainetele juurdepääsust sõltuvatele sektoritele toorainete jätkusuutliku haldamise ning nende jätkusuutliku tarnimise EList ja mujalt. Esmatähtsate toorainetega seotud poliitilised eesmärgid on esitatud komisjoni tooraineid käsitlevas algatuses (12).

Seega on selle meetme eesmärk parandada teadmisi toorainetest ja töötada välja innovatiivsed lahendused toorainete kulutasuvaks ja keskkonnahoidlikuks uurimiseks, kaevandamiseks, töötlemiseks,
  korduskasutamiseks,
  ringlussevõtmiseks ja taaskasutamiseks ning nende asendamiseks majanduslikult atraktiivsete
  ja keskkonnasäästlike
  alternatiividega, millel on keskkonnale väiksem mõju.

Selle saavutamiseks keskendutakse teadusuuringutes ja uuendustegevuses järgmisele.

5.3.1.   Täiustada teadmusbaasi toorainete kättesaadavuse kohta

Täiustatakse hinnanguid, mis käsitlevad maailma ja liidu ressursside pikaajalist kättesaadavust, sealhulgas juurdepääsu linnades asuvatele kaevandustele (prügilatele ja kaevandusjäätmetele)
  , ranniku-
  ja süvamereressurssidele (näiteks haruldaste muldmetallide süvamerekaevandamine), ning seonduvat ebakindlust. Need teadmised aitavad ühiskonnas tõhusamalt kasutada, ringlusse võtta ja korduvkasutada haruldasi või keskkonnakahjulikke tooraineid. Sellega seoses töötatakse
  ökosüsteemse lähenemisviisi alusel
  välja ka üleilmsed eeskirjad, tavad ja standardid ressursside uurimiseks, kaevandamiseks ja töötlemiseks, sealhulgas ka maa kasutamiseks ja mereruumi planeerimiseks majanduslikult elujõulisel, keskkonnahoidlikul ja sotsiaalselt vastuvõetaval viisil.

5.3.2.   
  Maismaalt ja merest pärit
  toorainete,
  sealhulgas mineraalivarude
  jätkusuutliku tarnimise ja kasutamise (uurimise, kaevandamise, töötlemise,
  korduskasutuse,
  ringlussevõtu ja taaskasutuse) edendamine

Teadusuuringuid ja innovatsiooni on vaja materjalide kogu olelusringi ulatuses, et kindlustada Euroopa tööstusele oluliste toorainete sobiva hinnaga, usaldusväärne ja jätkusuutlik tarnimine ja haldamine. Majanduslikult elujõulise, sotsiaalselt vastuvõetava ning keskkonnasäästliku uurimis-, kaevandamis- ja töötlemistehnoloogia arendamine ja kasutuselevõtmine edendab ressursside tõhusat kasutamist.
  See hõlmab maismaalt ja merest pärit mineraalivarusid
  ning kasutab ära ka linnades asuvate kaevanduste potentsiaali. Uued ning majanduslikult elujõulised
  ja ressursitõhusad
  ringlussevõtu- ja materjalide korduskasutuse tehnoloogialahendused, ärimudelid ja -protsessid
  , sealhulgas suletud ahelaga protsessid ja süsteemid,
  aitavad samuti vähendada liidu sõltuvust esmaste toorainete tarnetest. See hõlmab pikema kasutuse ning kvaliteetse ringlussevõtu ja korduskasutuse vajadust, samuti tarvidust vähendada märkimisväärselt ressursi raiskamist. Lähtutakse lähenemisviisist, mis võtab minimaalsete energia- ja ressurssidega seotud nõuete alusel arvesse kogu olelusringi toorainete tarnimisest kuni nende olelusringi lõpuni.

5.3.3.   Leida esmatähtsate toorainete alternatiive

Eeldades, et teatavate materjalide üldine kättesaadavus võib väheneda näiteks kaubanduspiirangute tõttu, uuritakse ja arendatakse esmatähtsate toorainete jätkusuutlikke asendajaid ja alternatiive, millel on samalaadne funktsionaalne toime. See vähendab liidu sõltuvust esmastest toorainetest ning parandab keskkonnamõju.

5.3.4.   Suurendada ühiskonna teadlikkust ja oskusi toorainete vallas

Üleminekuks iseseisvamale ja ressursitõhusamale majandusele on tarvis kultuurilisi, käitumuslikke, sotsiaal-majanduslikke
  , süsteemseid
  ja institutsioonilisi muudatusi. Selleks et tegeleda oskustööjõu nappuse aina suurema probleemiga liidu toorainesektoris (sealhulgas Euroopa kaevandustööstuses), tuleb julgustada tõhusamate partnerlussuhete loomist kõrgkoolide, geoloogiliste uuringutega tegelevate asutuste, tööstusettevõtete
  ja muude sidusrühmade
  vahel. Oluline on toetada ka uuenduslike keskkonnahoidlike oskuste arendamist. Peale selle ei ole ikka veel piisav üldsuse teadlikkus sellest, kui tähtis on Euroopa majanduse jaoks oma toorainevaru olemasolu. Vajalike struktuurimuudatuste soodustamiseks püütakse teadusuuringute ja innovatsiooni abil suurendada kodanike, poliitikakujundajate, praktikute ja institutsioonide mõjuvõimu.

5.4.   Ökoinnovatsiooni abil keskkonnahoidlikule majandusele
  ja ühiskonnale
  ülemineku võimaldamine

Liidus ei saa olla heaolu, kui ressursside tarbimine maailmas üha suureneb, keskkond halveneb ja elurikkus väheneb. Majanduskasvu lahutamine loodusvarade kasutamisest nõuab strukturaalseid muudatusi selles, kuidas selliseid ressursse kasutatakse, korduvkasutatakse ja hallatakse, kaitstes ühtlasi keskkonda. Ökoinnovatsioon võimaldab vähendada keskkonnale avalduvat survet, suurendada ressursitõhusust ning panna liidu majandust liikuma ressursi- ja energiatõhususe suunas. Ökoinnovatsioon tekitab suuri võimalusi majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks ning suurendab Euroopa konkurentsivõimet ülemaailmsel turul, mille arvestuslik kasv ulatub pärast 2015. aastat triljoni euroni (13). 45 % äriühingutest on juba rakendanud teatavat liiki ökoinnovatsiooni. Hinnangute kohaselt on umbes 4 % ökoinnovatsioonist võimaldanud tulevikus kasutada üle 40 % vähem materjali ühe tooteühiku kohta (14), milles väljendub suur tulevikupotentsiaal.
  On aga üsna tavaline, et väga paljutõotavad ja tehniliselt täiustatud ökoinnovatiivsed tehnoloogiad, protsessid, teenused ja tooted ei jõua turule turustuseelsete probleemide tõttu ning nende täielik keskkondlik ja majanduslik potentsiaal jääb kasutamata, kuna erainvestorid peavad nende mahu suurendamist ja turuleviimist liiga riskantseks.

Kõnealuse meetme eesmärk on seega edendada igasugust ökoinnovatsiooni, mis võimaldab üle minna keskkonnahoidlikule majandusele.

Selle saavutamiseks keskendutakse teadusuuringutes ja uuendustegevuses järgmisele.

5.4.1.   Ökoinnovatsiooni tehnoloogiate, protsesside, teenuste ja toodete tõhustamine
  , sealhulgas uurides toorainekoguste vähendamise võimalusi tootmises ja tarbimises ning ületades seonduvaid takistusi,
  ning nende tehnoloogiate, protsesside, teenuste ja toodete turuletoomise edendamine

Toetatakse mis tahes kujul
  ökoinnovatsiooni
  , nii tagasihoidlikku kui ka radikaalset, mis sisaldab tehnoloogilisi, organisatsioonilisi, sotsiaalseid, käitumis-, ärilisi ja poliitilisi uuendusi ning suurendab kodanikuühiskonna osalemist. Sellele tugineb liikumine ringmajanduse suunas, mis vähendab keskkonnamõju
  , suurendab keskkonna vastupidavust
  ja võtab arvesse keskkonnale
  ja võimalik, et ka muudele sektoritele
  avalduvat tagasipõrkeefekti. See hõlmab
  kasutajapõhist innovatsiooni,
  ärimudeleid, tööstussümbioose, tootehooldussüsteeme, tootearendust, täielikku olelusringi ning nn hällist hällini lähenemisviise
  , samuti nende võimaluste uurimist, kuidas vähendada toorainekoguseid tootmises ja tarbimises ning ületada seonduvaid takistusi
  .
  Käsitletakse võimalusi liikuda jätkusuutlikumate tarbimisharjumuste suunas.
  Eesmärk on parandada ressursitõhusust, vähendades absoluutarvudes sisendeid, jäätmeid ning kahjulike ainete
  (näiteks REACH-määruses

   (15)

  ja muudes määrustes osutatud ainete)
  eraldumist väärtusahelas, ning edendada korduskasutust, ringlussevõttu ja ressursside asendamist. Tähelepanu pööratakse sellele, kuidas tööstusettevõtete, eelkõige
  uute ja innovatiivsete
  VKEde
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide ja lõppkasutajate
  osas hõlbustada üleminekut uuringutelt turule, alates prototüüpide väljatöötamisest
  ning nende tehniliste, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste näitajate tutvustamisest kuni liidulise tähtsusega ökoinnovatiivsete tehnikate, toodete, teenuste ja tavade esmarakendamise ja
  turuleviimiseni.
  Meetmed peaksid aitama kõrvaldada takistusi ökoinnovatsiooni arendamiselt ja laialdaselt rakendamiselt, looma asjaomastele lahendustele turu või seda laiendama ning parandama liidu ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõimet maailmaturgudel.
  Ökoinnovatsiooniga tegelejate võrgustike loomisega püütakse tõhustada ka teadmiste levitamist
  ja kasutamist
  ning luua parem seos nõudluse ja pakkumise vahel.

5.4.2.   Toetada uuenduslikku poliitikat ja sotsiaalseid muutusi

Keskkonnahoidliku majanduse
  ja ühiskonna
  suunas liikumiseks on vaja struktuurilisi ja institutsioonilisi muutusi. Teadusuuringud ja innovatsioon käsitlevad
  sotsiaal- ja humanitaarteadustele tuginedes
  ühiskonna ja turu muutumise põhitakistusi ning seavad eesmärgiks anda tarbijatele, ärijuhtidele ja poliitikakujundajatele õiguse võtta omaks innovatiivne ja säästlik käitumine. Töötatakse välja töökindlad ja läbipaistvad vahendid, meetodid ja mudelid, mis võimaldavad teoks teha peamised majanduslikud, sotsiaalsed
  , kultuurilised
  ja institutsioonilised muudatused ning neid hinnata, et kutsuda esile paradigmamuutus keskkonnahoidliku majanduse
  ja ühiskonna
  suunas. Teadusuuringud selgitavad välja, kuidas edendada säästvaid
  eluviise ja
  tarbimisskeeme, toetudes sotsiaal-majanduslikele uurimustele, käitumisteadusele, kasutajate osalusele ning innovatsiooni üldisele omaksvõtule ning teabevahetust ja üldsuse teadlikkust suurendavatele meetmetele. Täielikult kasutatakse ära esitlused.

5.4.3.   Mõõta ja hinnata keskkonnahoidliku majanduse poole liikumise edukust

On tarvis välja töötada jõulised ja selged näitajad kõigil asjakohastel ruumiskaaladel, mis täiendavad SKPd, meetodeid ning süsteeme, et toetada ja hinnata liikumist keskkonnahoidliku majanduse suunas ja asjakohaste poliitiliste valikute tõhusust. Ajendatuna olelusringipõhisest lähenemisviisist parandavad teadusuuringud ja innovatsioon andmete kvaliteeti ja kättesaadavust, mõõtmisviise ning ressursitõhususe ja ökoinnovatsiooniga seotud süsteeme ning hõlbustavad uuenduslike kompensatsiooniskeemide väljatöötamist. Sotsiaal-majanduslikud uurimused aitavad paremini aru saada tootja ja tarbija käitumise algpõhjustest ning soodustavad seega tõhusamate poliitikavahendite loomist, mis lihtsustavad liikumist ressursitõhusa ja kliimamuutuste suhtes vastupidava majanduse poole. Peale selle töötatakse välja tehnoloogia hindamise meetodid ja integreeritud modelleerimine, mis toetab ressursitõhusat ja ökoinnovatiivset poliitikat kõigil tasandeil, suurendab poliitika ühtsust ning käsitleb kompromisse. Tulemused võimaldavad jälgida, hinnata ning vähendada materjali- ja energiavoogu tootmises ja tarbimises ning annavad poliitikakujundajaile ja ettevõtetele võimaluse integreerida keskkonnakulud ja välismõju oma meetmetesse ning otsustesse.

5.4.4.   Edendada ressursitõhusust digitaalsüsteemide kaudu

Uuenduslikud IKT-lahendused võivad osutuda peamisteks ressursitõhusust toetavateks vahenditeks. Selle eesmärgi saavutamisel aitab nüüdisaegne ja uuenduslik IKT märkimisväärselt suurendada tõhusust tootlikkuses, eelkõige protsesside automatiseerimise, reaalajaliste seirevahendite ja otsusetegemise tugisüsteemide kaudu. IKT abil soovitakse kiirendada majanduse progressiivset dematerialiseerimist, kiirendades digitaalteenuste kasutuselevõttu, ning soodustada tulevikus IKT võimaluste abil tarbimiskäitumise ja ettevõtlusmudelite muutumist.

5.5.   Laiahaardeliste ja püsivate keskkonnaseire ja -teabesüsteemide arendamine

Laiahaardelised keskkonnaseire ja -teabesüsteemid on vajalikud, et tagada pikaajaliste andmete ja pikaajalise teabe edastamine selle probleemiga tegelemisel. Neid süsteeme kasutatakse kliima, loodusvarade (sh toorainete),
  maismaa ja mere ökosüsteemide (rannikualadest süvamereni)
  ning ökosüsteemiteenustega seotud tingimuste, seisundi ja suundumuste
  seireks,
  hindamiseks ja prognoosimiseks, samuti selleks, et hinnata vähese CO2-heite ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise poliitikat ja valikuvõimalusi kõigis majandussektorites. Nende süsteemide abil saadud teavet ja teadmisi kasutatakse strateegiliste ressursside aruka kasutamise stimuleerimiseks, tõenduspõhise poliitika väljatöötamise toetamiseks, uute keskkonna- ja kliimateenuste edendamiseks ning uute võimaluste väljatöötamiseks ülemaailmsetel turgudel.

Võimsused, tehnoloogia ja andmetaristu Maa vaatlemiseks ja seireks peavad tuginema IKT edusammudele, kosmosetehnoloogiatele ja asjakohastele võrgustikele, kaugseirele, uudsetele in situ sensoritele, mobiilsideteenustele, sidevõrkudele, veebiteenuste osalusvahenditele ning täiustatud arvutus- ja modelleerimistaristule, eesmärgiga pidevalt edastada õigeaegset ning täpset teavet, ennustusi ja prognoose. Soodustatakse vaba, avatud ja piiranguteta juurdepääsu koostalitlusvõimelistele andmetele ja teabele ning teadusuuringute tulemuste tõhusat
  ja vajaduse korral turvalist
  säilitamist, haldamist ja levitamist.
  Meetmetega aidatakse kindlaks määrata Maa seire Euroopa programmi (Copernicus) tulevane tegevus ning edendada Copernicuse andmete kasutamist teadusuuringutes.

5.6.
     
  Kultuuripärand

Kultuuripärandi varad on unikaalsed ja asendamatud nii oma materiaalsel kujul kui ka nende vaimse väärtuse, kultuurialase tähtsuse ja tähenduse poolest. Nendel varadel on suur roll ühiskonna ühtekuuluvuse, identiteedi ja heaolu loomisel ning nad annavad märkimisväärse panuse majanduskasvu ja töökohtade loomisse. Siiski ohustab Euroopa kultuuripärandit kahjustumine ja hävimine, mida veelgi süvendab suurenev kokkupuude inimtegevuse (näiteks turismi) ja ekstreemsete ilmastikutingimustega, mis tulenevad kliimamuutusest ning muudest looduslikest ohtudest ja õnnetustest.

Selle meetme eesmärk on pakkuda teadmisi ja innovatiivseid lahendusi kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiate, metoodikate, tehnoloogiate, toodete ja teenuste kaudu, et säilitada ja hallata kliimamuutuste tõttu ohustatud materiaalset kultuuripärandit Euroopas.

Selle saavutamiseks keskendutakse multidistsiplinaarsetes teadusuuringutes ja innovatsioonis järgmisele.

5.6.1.
     
  Vastupidavustasemete kindlakstegemine vaatluse, seire ja modelleerimise teel

Töötatakse välja uued ja tõhustatud kahjude hindamis-, seire- ja modelleerimisvõtted, et parandada teaduslikku teadmusbaasi selle kohta, millist mõju avaldavad kultuuripärandile kliimamuutused ning muud keskkonna ja inimfaktoriga seotud riskitegurid. Stsenaariumide, mudelite ja vahendite, sealhulgas väärtuse tajumise analüüsi abil saadud teadmised ja arusaamine aitavad luua usaldusväärse teadusliku aluse vastupidavusstrateegiate, -poliitikate ja -standardite väljatöötamiseks riskihindamise ja kultuuripärandi varade majandamise sidusas raamistikus.

5.6.2
     
  Paremini mõista, kuidas kogukonnad kliimamuutusi ning maavärinate ja vulkaanipursete ohtusid tajuvad ja neile reageerivad

Teadusuuringute ja innovatsiooni abil töötatakse integreeritud lähenemisviiside kaudu välja ressursitõhusad lahendused kliimamuutuste vältimiseks, nendega kohanemiseks ja nende mõju leevendamiseks, sealhulgas innovatiivsed metoodikad, tehnoloogiad, tooted ja teenused kultuuripärandi varade, kultuurmaastike ja ajalooliste elupaikade säilitamiseks.

5.7.
     Rakenduslikud eriaspektid

Meetmed aitavad suurendada liidu osalust mitmepoolsetes protsessides ja algatustes ning nende rahalist toetamist, näiteks valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC), valitsustevaheline bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitlev platvorm (IPBES) ning Maa Jälgimise Grupp (GEO). Koostöö muude oluliste avaliku ja erasektori teadusuuringute rahastajatega
  ning suuremate teadusvõrgustikega
  tugevdab üleilmse ja Euroopa teadustegevuse tõhusust ning annab panuse üleilmsesse teadustegevuse juhtimisse.

Teadus- ja tehnoloogiakoostöö toetab ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni mehhanisme ning soodustab tehnoloogiaarengut, innovatsiooni ning kliimamuutustega kohanemist ja kasvuhoonegaaside mõju leevendamist käsitlevaid lähenemisviise.

Toetudes ÜRO konverentsi Rio+20 tulemustele, uuritakse mehhanismi, mis võimaldab süstemaatiliselt koguda, kontrollida ning analüüsida teadus- ja tehnoloogiateadmisi säästva arengu ja keskkonnahoidliku majanduse põhiküsimustes ning sisaldab ka edusammude mõõtmise raamistikku. See täiendab olemasolevaid teaduskomisjone ja -asutusi ning püüab tekitada nendega sünergiat.

Selle ülesandega seotud teadustegevus annab panuse
  Maa seire Euroopa programmi (Copernicus)
  operatiivteenustesse, tagades
  kõnealusele programmile
  arendusteadmiste baasi.
  Võidakse kaaluda asjakohaste ühise kavandamise algatuste ning asjakohaste avaliku sektori siseste ning era- ja avaliku sektori vaheliste partnerluste toetamist.

Luuakse ka nõuetekohased seosed asjaomaste Euroopa innovatsioonipartnerluste ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavade asjaomaste aspektidega.

Konkreetsed meetmed tagavad, et liidu kliimauuringute, ressursitõhususe ning toorainete valdkonna teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusi kasutavad ka muud liidu programmid, näiteks programm LIFE +,
  Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid
  ning väliskoostööprogrammid.

Meetmed tuginevad muu hulgas ökoinnovatsiooni programmi raames võetud meetmetele ja aitavad neid meetmeid edendada.

Meetmetega nähakse samuti ette järgmine:
  teaduse ja tehnoloogia arengu pidev analüüsimine liidus ning liidu peamistes partnerriikides ja piirkondades, uute keskkonnatehnoloogiate ja -tavade turuvõimaluste varajane uurimine ning teadusuuringute, innovatsiooni ja poliitika prognoosimine.

6.   
  EUROOPA MUUTUVAS MAAILMAS
   – KAASAV, INNOVATIIVNE JA
  KAASAMÕTLEV
  ÜHISKOND

Selles jaotises esitatakse teadus- ja innovatsioonitegevus, mis aitab kaasa ühiskonna kaasavuse, innovatiivsuse ja kaasamõtlemise suurendamisele, ning samuti konkreetsed meetmed, mis toetavad teatavaid asjaomases ühiskonnaprobleemis nimetatud valdkondadevahelisi küsimusi

   (16).

6.1.   Kaasav ühiskond

Praegused suundumused Euroopa ühiskonnas pakuvad võimalusi Euroopa ühtsemaks muutmiseks, kuid sellega on seotud ka riske
  ja probleeme
  . Neid võimalusi, riske
  ja probleeme
  tuleb mõista ja ennetada, et Euroopa saaks areneda piisava solidaarsuse ja koostööga nii sotsiaalses, majanduslikus, poliitilises
  , hariduslikus
  kui ka kultuurilises plaanis, võttes arvesse, et maailmas on aina rohkem vastastikkust seotust
  ja sõltuvust
  .

Selles kontekstis on eesmärk
  mõista, analüüsida ja arendada
  sotsiaalset, majanduslikku ja poliitilist kaasatust
  ning kaasavaid tööturgusid
  , võidelda vaesuse
  ja tõrjutusega,
  edendada inimõigusi, digitaalset kaasatust, võrdsust, solidaarsust ja kultuuridevahelist dünaamikat, toetades
  tipptasemel teadust,
  valdkondadevahelist teadustegevust,
  näitajate väljatöötamist
  , tehnoloogilisi uuendusi, organisatsioonilisi
  uuendusi, piirkondlike innovatsiooniklastrite arendamist
  ning koostöö ja koosloomise uusi vorme. Teadus- ja muu tegevus toetab strateegia „Euroopa 2020“ ning muude asjaomaste liidu ▌poliitikate elluviimist. Sellega seoses
  on sotsiaal- ja
  humanitaarteadustel oluline roll. Euroopa strateegiate ja poliitika eesmärkide kindlaksmääramine, seire, hindamine
  ja käsitlemine
  nõuab sihipäraseid uuringuid ▌, mis võimaldavad poliitikakujundajatel
  analüüsida ja
  hinnata kavandatavate meetmete, eelkõige sotsiaalseks kaasamiseks võetavate meetmete mõju ja tõhusust.
  Sel eesmärgil peab ühiskonna täielik kaasamine ja osalus hõlmama kõiki eluvaldkondi ja vanuserühmi.

Järgitakse järgmisi erieesmärke
  , et mõista, edendada või rakendada järgmisi aspekte
  .

6.1.1.   
  Mehhanismid, millega
  edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu

Euroopa on töötanud välja spetsiifilise ja üsna ainulaadse kombinatsiooni majanduslikust arengust, sotsiaalpoliitikast, mille eesmärk on saavutada kõrgel tasemel sotsiaalne ühtekuuluvus, humanistlikest jagatud kultuuriväärtustest, mis hõlmavad demokraatiat ja õigusriiki, inimõigusi, kultuuripärandi mitmekesisuse austamist ja säilitamist ning hariduse ja teaduse, kunstide ja humanitaarteaduste kui sotsiaalse ja majandusliku arengu ja heaolu oluliste tõukejõudude edendamist.
  Pidev püüdlemine majanduskasvu saavutamiseks hõlmab mitmesuguseid olulisi inim-, sotsiaal-, keskkonna- ja majanduskulusid. Arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv Euroopas tähendab, et on vaja teha olulisi muudatusi selles, kuidas majanduskasvu ja
  sotsiaalset
  heaolu määratletakse, mõõdetakse (sh kasutades edusammude mõõtmiseks muid näitajaid kui tavapärast SKP-näitajat), luuakse ja aja jooksul säilitatakse.

Uuringutes analüüsitakse
  kodanike osaluse,
  jätkusuutlike elustiilide,
  kultuurilise mõistmise
  ning sotsiaal-majanduslike käitumisviiside ja väärtuste arengut ning nende seotust paradigmade ja poliitikaga ning asutuste,
  kogukondade,
  turgude, ettevõtete, juhtimise ja veendumuste süsteemide toimimisega Euroopas
  , samuti nende seotust muude piirkondade ja riikidega
  . Töötatakse välja vahendid nende arengute kontekstipõhise ja vastastikuse mõju paremaks hindamiseks,
  võrreldakse avaliku sektori poliitikaid Euroopas valitsevate erinevate probleemidega
  ning
  analüüsitakse
  poliitilisi valikuid
  ja otsusetegemise mehhanisme
  sellistes valdkondades nagu tööhõive, maksustamine, ebavõrdsus, vaesus, sotsiaalne kaasatus, haridus ja oskused, kogukondade arendamine, konkurentsivõime ja siseturg
  , eesmärgiga mõista uusi tingimusi ja võimalusi Euroopa integratsiooni suurendamiseks ning selle sotsiaalsete, kultuuriliste, teadusalaste ja majanduslike komponentide ning sünergiate rolli konkurentsivõimelise liidu eeliste allikatena maailma tasandil
  .

Analüüsitakse ühiskonna vananemisest ja rändest tingitud demograafiliste muutuste mõju majanduskasvule, tööturule ja heaolule. Selles kontekstis on tulevase majanduskasvuga seotud probleemide käsitlemiseks oluline võtta arvesse erinevaid teadmiste komponente, keskendudes teadusuuringutes õppimisele, haridusele ja koolitusele või noorte rollile ja kohale ühiskonnas. Samuti töötavad teadlased välja paremad vahendid erinevate majanduspoliitikate jätkusuutlikkuse mõju hindamiseks.
  Analüüsitakse ka liikmesriikide majanduse arengut ning seda, millised juhtimisvormid Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil võiksid aidata vältida makromajanduslikku tasakaalustamatust, rahalisi probleeme, maksukonkurentsi, tööpuudust ja tööhõive probleeme ning muid ühiskondlikke, majanduslikke ja rahalisi probleeme. Arvesse võetakse suurenevat vastastikkust sõltuvust liidu ja üleilmse majanduse
  , turgude ja finantssüsteemide
  vahel
  ning sellest tulenevaid probleeme institutsioonilise arengu ja avaliku halduse jaoks
  .
  Euroopa võlakriisi taustal pannakse rõhku ka Euroopa stabiilsete finants- ja majandussüsteemide raamtingimuste väljatöötamisele.

6.1.2.   
  Usaldusväärsed organisatsioonid, tavad, teenused ja poliitikad, mis on vajalikud
  vastupanuvõimelise, kaasava
  , osaleva, avatud ja loova ühiskonna ülesehitamiseks Euroopas, võttes eelkõige arvesse rännet, integratsiooni ja demograafilisi muutusi

Arusaamine sotsiaalsetest
  , kultuurilistest ja poliitilistest
  muutustest Euroopas eeldab muutuvate demokraatlike tavade ja ootuste analüüsi, samuti identiteetide, mitmekesisuse, territooriumite, usundite, kultuuride
  , keelte
  ja väärtuste ajaloolise arengu analüüsi. See tähendab ka head arusaamist Euroopa integratsiooni ajaloost.
  Uuringutega püütakse
  teha kindlaks viise, kuidas kohandada ja täiustada Euroopa hoolekandesüsteeme, avalikke teenuseid ja poliitika laiema sotsiaalse turvalisuse mõõdet, et saavutada ühtekuuluvus
  ja sooline võrdõiguslikkus, tugevdada osalevat, avatud ja loovat ühiskonda
  ning edendada suuremat sotsiaalset ja majanduslikku võrdsust ning põlvkondadevahelist solidaarsust. Uuringutes analüüsitakse, kuidas ühiskond ja poliitika muutuvad laiemas tähenduses euroopalikumaks identiteetide, kultuuride ja väärtuste arengu,
  teadmiste,
  ideede ja veendumuste leviku ning vastastikkuse, ühetaolisuse ja võrdsuse põhimõtete ja tavade kombinatsioonide kaudu
  , pöörates erilist tähelepanu rändele, integratsioonile ja demograafilistele muutustele
  . Analüüsitakse, kuidas haavatavad elanikerühmad
  (näiteks romad)
  saaksid täielikult osaleda
  hariduses,
  ühiskonnaelus ja demokraatias, eelkõige mitmesuguste oskuste omandamise ja inimõiguste kaitse kaudu. Seega on oluline analüüsida, kuidas poliitilised süsteemid vastavad või ei vasta sellisele sotsiaalsele arengule ja kuidas nad ise arenevad. Uuringutes käsitletakse ka selliste põhisüsteemide arengut, mis tagavad
  inimestevaheliste ja
  sotsiaalsete sidemete alusvorme (näiteks perekond, töö, haridus ja tööhõive) ning aitavad võidelda
  sotsiaalse ebavõrdsuse ja tõrjutuse ning
  vaesusega.
  Hoolikalt tuleb läbi kaaluda sellised tegurid nagu sotsiaalne ühtekuuluvus ning õiglane ja usaldusväärne õigus, haridus, demokraatia, sallivus ja mitmekesisus, selleks et määrata kindlaks ja kasutada paremini Euroopa konkurentsieeliseid kogu maailmas ning parandada tõendite põhjal poliitika toetamist. Uuringutes
  võetakse arvesse
  liikuvuse ja
  rände
  , sealhulgas Euroopa-siseste rändevoogude
  ning demograafia tähtsust Euroopa tulevase poliitika väljatöötamises.

Peale selle on oluline mõista IKT rakendamisest tulenevaid pingeid ja võimalusi nii individuaalsel kui ka kollektiivsel tasandil, et avada uusi võimalusi kaasavaks innovatsiooniks.
  Arvestades digitaalse kaasatuse sotsiaal-majanduslikku tähtsust, peab teadus- ja ▌innovatsioonitegevus edendama kaasavaid IKT-lahendusi ning digitaalsete oskuste tõhusat omandamist, mille tulemuseks on kodanike mõju suurenemine ja konkurentsivõimeline tööjõud. Rõhku pannakse tehnoloogilistele uuendustele, mis võimaldab personaliseerimise, kasutajasõbralikkuse ja juurdepääsetavuse radikaalset paranemist tänu paremale arusaamale kodaniku, tarbija ja kasutaja (sh puuetega inimeste) käitumisest ja väärtustest. Selleks on vaja teadustegevust konstruktsioonil põhineva kaasatuse nimel ja innovatsioonile keskendunud lähenemisviisi.

6.1.3.   Euroopa roll üleilmse osalejana
  , eelkõige seoses inimõiguste ja rahvusvahelise õigusega

Euroopale omasele ajaloolisele, poliitilisele, sotsiaal- ja kultuurisüsteemile avaldavad üha enam mõju ülemaailmsed muudatused. Selleks et arendada edasi välistegevust naaberriikides ja mujal ning oma rolli üleilmse osalejana, peab Euroopa parandama oma suutlikkust määratleda, tähtsusjärjekorda seada, selgitada, hinnata ja edendada oma poliitika eesmärke maailma muude piirkondade ja ühiskondadega koostöö edendamiseks või konfliktide vältimiseks või lahendamiseks. Samuti peab Euroopa parandama oma suutlikkust näha ette üleilmastumise arengut ja mõju ning sellele reageerida. See nõuab paremat arusaamist
  ja õppimist
  maailma muude piirkondade ajaloost, kultuurist ja poliitilis-majanduslikest süsteemist, samuti rahvusvaheliste osalejate rollist ja mõjust. Kokkuvõttes peab Euroopa andma tõhusa panuse ka üleilmsesse juhtimisse
  ja õigusesse
  sellistes põhivaldkondades nagu kaubandus, areng, töö, majanduskoostöö,
  keskkond, haridus, sooline võrdõiguslikkus,
  inimõigused, kaitse ja julgeolek. See tähendab potentsiaali luua uusi suutlikkusi kas siis analüüsivahendite
  , -teenuste
  ja -süsteemide või diplomaatia osas ametlikul ja mitteametlikul rahvusvahelisel areenil koos valitsuste ja valitsusväliste osalejatega.

6.1.4.
     
  Säästva ja kaasava keskkonna edendamine innovatiivse ruumilise ja linnaplaneerimise ja kujundamise abil

Praegu elab 80 % ELi kodanikest linnades ja linnaümbruses ning seetõttu võib puudulikul linnaplaneerimisel ja -kujundamisel olla nende elule rasked tagajärjed. Mõistmine, kuidas need piirkonnad kõikide kodanike jaoks funktsioneerivad, nende kujundus, elamiskõlblikkus ja see, kuidas need tõmbavad ligi muu hulgas investeeringuid ja oskusi, on ülimalt tähtsad Euroopa eduka majanduskasvu, töökohtade loomise ja jätkusuutliku tuleviku rajamise seisukohast.

Euroopa teadusuuringud ja innovatsioon peaksid pakkuma vahendeid ja meetodeid linna- ja linnalähedaste piirkondade jätkusuutlikuks, avatuks, innovatiivseks ja kaasavaks planeerimiseks ja kujundamiseks; paremat arusaamist linnaühiskondade ja sotsiaalsete muutuste dünaamikast ning energeetika, keskkonna, transpordi ja maakasutuse omavahelistest seostest, sealhulgas koosmõjust ümbritsevate maapiirkondadega; paremat arusaamist avaliku ruumi kujundamisest ja kasutamisest linnades, seda ka rände kontekstis, et suurendada sotsiaalset kaasatust ja arengut ning vähendada linnaeluga seotud riske ja kuritegevust; uusi viise loodusressurssidele surve vähendamiseks ja jätkusuutliku majanduskasvu stimuleerimiseks, parandades samal ajal Euroopa linnakodanike elukvaliteeti; kaugeleulatuvat visiooni sotsiaalökoloogilisest üleminekust linnaarenduse uuele mudelile, millega tugevdatakse ELi linnasid kui innovatsiooni ning töökohtade loomise ja sotsiaalse kaasatuse keskuseid.

6.2.   Uuenduslik ühiskond

Liidu osa üleilmses teadmiste loomises
  on jätkuvalt märkimisväärne, kuid
  vaja on maksimeerida
  selle
  sotsiaal-majanduslikku mõju.
  Tehakse jõupingutusi, et suurendada
  teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika tõhusust ning
  nende
  riikidevahelist sünergiat ja sidusust. Innovatsiooni käsitletakse laias tähenduses, sealhulgas ulatuslikku poliitikapõhist,
  sotsiaalset,
  kasutaja- ja turupõhist innovatsiooni.
  Arvesse võetakse loome- ja kultuuritööstuse kogemusi ja innovatiivset jõudu.
  Kõnealune meede toetab Euroopa teadusruumi arengut ja toimimist ning eelkõige strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatusi „Innovatiivne liit“ ja „Euroopa digitaalne tegevuskava“.

Järgitakse allolevaid erieesmärke.

6.2.1.   Innovatiivse liidu ja Euroopa teadusruumi tõendusaluse ja toe
  tugevdamine

Investeeringute hindamiseks ja tähtsuse järjekorda seadmiseks ning innovatiivse liidu ja Euroopa teadusruumi tugevdamiseks toetatakse teadustöö
  , hariduse
  ja innovatsiooniga seotud poliitika, süsteemide ja osalejate analüüsi Euroopas ja kolmandates riikides ning näitajate, andmete ja teabetaristu väljatöötamist. Samuti on vaja tulevikku suunatud tegevust ja pilootalgatusi, majandusanalüüse,
  sooanalüüse,
  poliitikaseiret, vastastikku õppimist, kooskõlastamisvahendeid ja -tegevust ning metoodikate väljatöötamist mõju hindamiseks, kasutades ära ▌sidusrühmadelt, ettevõtetelt, riigiasutustelt
  , kodanikuühiskonna organisatsioonidelt
  ja kodanikelt saadud otsest tagasisidet.
  See analüüs tuleks teha kooskõlas Euroopa ja kolmandate riikide kõrgharidussüsteeme käsitlevate uuringutega programmi „Erasmus kõigile“ raames.

Teadustegevuse ja innovatsiooni ühtse turu tagamiseks tuleb rakendada meetmeid Euroopa teadusruumiga kooskõlas oleva käitumise ergutamiseks. Toetatakse meetmeid, millele tugineb teadlaste teaduskoolituse kvaliteedi, liikuvuse ja karjääri arendamisega seotud poliitika, sealhulgas algatusi tagada liikuvuse teenuseid, avatud töölevõtmist
  , naiste teadustegevuses osalemist
  ning teadlaste õigusi ja sidemeid üleilmsete teaduskogukondadega. Nimetatud meetmete rakendamisel taotletakse sünergiat ja tihedat koostööd Marie
  Skłodowska-
  Curie nimeliste meetmetega erieesmärgi „Tipptasemel teadus“ raames. Toetatakse asutusi, kes esitavad innovatiivseid kontseptsioone, eesmärgiga kiiresti rakendada Euroopa teadusruumi põhimõtteid, sealhulgas Euroopa teadlaste hartat ja teadlaste töölevõtmise juhendit,
  komisjoni soovitust, milles käsitletakse intellektuaalomandi haldamist teadmussiirdealastes meetmetes ning tegevusjuhendit ülikoolidele ja teistele riiklikele teadusasutustele

   (17).

Poliitika kooskõlastamiseks moodustatakse poliitikanõustamise meede, et muuta ekspertide pakutav poliitikanõustamine kättesaadavaks liikmesriikide ametiasutustele oma riiklike reformikavade ning teadustegevuse ja innovatsioonistrateegiate määratlemisel.

Innovatiivse liidu algatuse rakendamiseks on vaja toetada ka ▌turupõhist innovatsiooni, avatud innovatsiooni,
  avaliku sektori ja sotsiaalset innovatsiooni,
  et tugevdada ettevõtete innovatsioonisuutlikkust ja edendada Euroopa konkurentsivõimet. See nõuab innovatsiooni üldiste raamtingimuste parandamist, samuti uuenduslike ettevõtete majanduskasvu tõkete käsitlemist. Toetatakse võimsaid innovatsiooni toetusmehhanisme (nt täiustatud klastrijuhtimist, avaliku ja erasektori partnerlusi ning võrgustiku koostööd), kitsalt spetsialiseeritud innovatsiooni toetusteenused (näiteks
  intellektuaalomandi õiguste haldamine ja kasutamine, intellektuaalomandiõiguste omanike ja kasutajate koostöövõrkude loomine,
  innovatsiooni juhtimine,
  ettevõtlusoskused,
  hankijate võrgustikud) ning innovatsiooniga seotud riikliku poliitika läbivaatamist. VKEdega seotud küsimusi toetatakse erieesmärgi „Innovatsioon VKEdes“ raames.

6.2.2.   Innovatsiooni uute vormide uurimine,
  pöörates erilist tähelepanu
  sotsiaalsele innovatsioonile ja loovusele
  , ning selgusele jõudmine, kuidas kõiki innovatsiooni vorme arendatakse ja kuidas need edukaks osutuvad või nurjuvad

Sotsiaalse innovatsiooniga luuakse uusi kaupu, teenuseid, protsesse ning mudeleid, mis vastavad sotsiaalsetele vajadustele ja loovad uusi sotsiaalseid suhteid.
  Kuna innovatsiooni vahendid muutuvad pidevalt, on vaja täiendavalt uurida innovatsiooni kõikide vormide arendamist ja seda, kuidas innovatsioon vastaks ühiskonna vajadustele.
  Oluline on mõista, kuidas sotsiaalne innovatsioon ja loovus võivad tingida muutusi olemasolevates struktuurides
  , tavades
  ja poliitikas ning kuidas neid soodustada ja laiendada.
  Oluline on hinnata
  kodanikke ühendavate ▌interneti-platvormide
  mõju
  . Toetust antakse ka
  disaini kasutamisele ettevõtetes,
  võrgustike loomisele ja IKT kasutuse katsetamisele õppeprotsesside parandamise eesmärgil, samuti sotsiaalsete innovaatorite ja ettevõtjate võrgustikele.
  Teadusuuringutes keskendutakse ka innovatsiooni protsessidele ning sellele, kuidas need arenevad, õnnestuvad või läbi kukuvad (sealhulgas riskide võtmine ja erinevate regulatiivsete keskkondade roll).

Oluline on edendada innovatsiooni, et tugevdada tõhusaid, avatud ja kodanikukeskseid avalikke teenuseid (
  näiteks
  e-valitsus). See nõuab valdkondadevahelisi teadusuuringuid tehnoloogiate ja ulatusliku innovatsiooni kohta, mis eelkõige on seotud digitaalse privaatsuse, koostalitlusvõime, personaliseeritud elektroonilise identifitseerimise, avatud andmete, dünaamiliste kasutajaliideste,
  elukestva õppe ja e-õppe platvormide, levitatud õpisüsteemide,
  kodanikukesksete avalike teenuste konfiguratsiooniga ning kasutajapõhise integratsiooni ja innovatsiooniga, sealhulgas sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas. Selliste meetmetega käsitletakse ka sotsiaalvõrgustike dünaamikat ning ühis- ja arukat hankimist, et luua ühiselt lahendusi sotsiaalsete probleemide käsitlemiseks, tuginedes
  näiteks
  avatud andmekogudele. Need aitavad juhtida keerulist otsustamist, eelkõige suurte andmekoguste käsitlemist ja analüüsi koostööks poliitika modelleerimisel, otsustamise, visualiseerimistehnika, protsessi modelleerimise ja osalevate süsteemide ergutamiseks, samuti aitavad analüüsida kodanike ja avaliku sektori vahelisi muutuvaid suhteid.

Töötatakse välja erimeetmed, et kaasata avalik sektor riigi ja ELi tasandil osalejana innovatsioonis ja muutustes, eelkõige poliitilise toe ja piiriüleste innovatsioonimeetmete kaudu kõige laiemal geograafilisel tasandil, mis võimaldavad riiklikel haldusasutustel arukalt kasutada IKT lahendusi kodanikele ja ettevõtjatele avalike teenuste tõrgeteta osutamiseks.

6.2.3.   
  Kõigi põlvkondade innovatsiooni-, loovus- ja tootmispotentsiaali kasutamine

Meetmed aitavad uurida Euroopa võimalusi kasutada innovatsiooni uutes toodetes ja tehnoloogiates, paremates teenustes ning uutes äri- ja sotsiaalmudelites, mis on kohandatud ühiskonna muutuva demograafilise struktuuriga. Meetmete abil saab paremini ära kasutada kõikide põlvkondade potentsiaali, tõhustades arukate poliitikameetmete väljatöötamist, et muuta aktiivsena vananemine muutuvas põlvkondadevahelises kontekstis reaalsuseks ning toetades noorte eurooplaste põlvkondade integreerimist kõikidesse sotsiaal-, poliitilise, kultuuri- ja majanduselu valdkondadesse, võttes muu hulgas arvesse arusaama innovatsioonivõimalustest olukorras, kus paljudes ELi piirkondades on kõrge töötuse määr.

6.2.4.   Sidusa ja tõhusa koostöö edendamine kolmandate riikidega

Horisontaalsed meetmed tagavad rahvusvahelise koostöö strateegilise arendamise raamprogrammi Horisont 2020 alusel ja puudutavad valdkonnaüleseid poliitikaeesmärke. Meetmed kahepoolse, mitmepoolse ja kahe piirkonna vahelise poliitilise dialoogi edendamiseks teadustöö ja innovatsiooni valdkonnas kolmandate riikide, piirkondade, rahvusvaheliste foorumite ja organisatsioonidega soodustavad poliitikavahetust, vastastikust õppimist ja prioriteetite seadmist, edendavad vastastikust juurdepääsu programmidele ning aitavad jälgida koostöö mõju. Võrgustike loomine ja sõpruskavad soodustavad teadustöös ja innovatsioonis osalejate partnerlust mõlemal poolel ning parandavad pädevust ja koostöösuutlikkust vähem arenenud kolmandates riikides. Meetmetega edendatakse liidu ja riikide koostööpoliitika ja -programmide kooskõlastamist, samuti liikmesriikide ja assotsieerunud riikide ühismeetmeid kolmandate riikidega, et suurendada nende üldist mõju. Samuti konsolideeritakse ja tugevdatakse Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni „kohalolu“ kolmandates riikides, eelkõige
  uurides
  Euroopa
  virtuaalsete
  „teadus- ja innovatsioonimajade“ loomist, teenuste osutamist nendele Euroopa organisatsioonidele, kes laiendavad oma tegevust kolmandatesse riikidesse, ning kolmandate riikidega ühiselt asutatud teaduskeskuste avamist teistest liikmesriikidest ja assotsieerunud riikidest pärit organisatsioonidele või teadlastele.

6.3.
     
  Kaasamõtlev ühiskond – kultuuripärand ja Euroopa identiteet

Eesmärk on aidata mõista Euroopa intellektuaalset baasi: selle ajalugu ning paljusid Euroopast ja väljastpoolt Euroopat pärit mõjusid, mis on inspireerinud meie praegust elu. Euroopat iseloomustab erinevate rahvaste (sealhulgas vähemuste ja põlisrahvaste), traditsioonide ning piirkondlike ja rahvuslike identiteetide mitmekesisus, samuti majandusliku ja ühiskondliku arengutaseme erinevus. Ränne ja liikuvus, meedia, tööstus ja transport aitavad muuta vaated ja elustiili mitmekesisemaks. Seda mitmekesisust ja sellest tulenevaid võimalusi tuleks tunnustada ja arvesse võtta.

Euroopa raamatukogude (ka digitaalsete raamatukogude), arhiivide, muuseumide, galeriide ja muude avalike asutuste kollektsioonid sisaldavad rikkalikult veel uurimata dokumente ja esemeid. Need arhiiviallikad ja vaimne kultuuripärand kujutavad endast üksikute liikmesriikide ajalugu, kuid on samal ajal ka Euroopa Liidu aja jooksul tekkinud kollektiivne pärand. Sellised materjalid tuleks teha teadlastele ja kodanikele kättesaadavaks, sealhulgas uute tehnoloogiate kaudu, et mineviku arhiivimaterjalide abil oleks võimalik vaadata tulevikku. Sellisel kujul kultuuripärandi kättesaadavus ja säilitamine on vajalik Euroopa kultuuride piires ja vahel praegu toimuva tegevuse elujõulisuse tagamiseks ning soodustab jätkusuutlikku majanduskasvu.

Meetmed keskenduvad järgmistele eesmärkidele.

6.3.1.
     
  Euroopa pärandi, mälu, identiteedi, integratsiooni ning kultuuride vastasmõju ja ülekandumise, sealhulgas selle pärandi esindatuse uurimine kultuuri- ja teaduskollektsioonides, arhiivides ja muuseumides, et sisukate minevikutõlgenduste abil tänapäeva ühiskonda paremini teavitada ja mõista

Meetmed aitavad kriitiliselt analüüsida seda, kuidas Euroopa materiaalne ja vaimne pärand, sealhulgas keeled, mälu, tavad, institutsioonid ja identiteet on aja jooksul muutunud. Meetmed hõlmavad kultuuride vastasmõju, integratsiooni ja tõrjutuse tõlgendamise ja tavade uurimist.

Euroopa tõhustatud lõimimisprotsess on esile toonud selle, et olemas on laiem Euroopa identiteet, mis täiendab muid identiteediliike Euroopas. Euroopas ja väljaspool Euroopat asuvates teaduskollektsioonides, arhiivides, muuseumides, raamatukogudes ning kultuuripärandi asupaikades võib leida suurel hulgal tõendeid ja tunnistusi Euroopa identiteedi kohta. Nende materjalide ja dokumentide abil saab paremini mõista identiteedi tekkimise protsesse, mis võimaldab analüüsida sotsiaalseid, kultuurilisi ja isegi majanduslikke protsesse, mis andsid oma osa Euroopa identiteedi vormidesse minevikus ning annavad oma osa olevikus ja tulevikus. Eesmärk on arendada innovatsiooni ning kasutada ja analüüsida esemeid ja/või dokumente kultuuri- ja teaduskollektsioonides, arhiivides ja muuseumides, et parandada meie arusaamist sellest, kuidas jõuda Euroopa identiteedi allikateni, kuidas Euroopa identiteeti piiritleda, üles ehitada või selle üle arutleda.

Uuritakse mitmekeelsuse, tõlkimise ja ideede leviku küsimusi Euroopas, Euroopast ja Euroopasse ning seda, kuidas need kuuluvad Euroopa ühise intellektuaalse pärandi hulka.

6.3.2.
     
  Euroopa riikide ja piirkondade ajaloo, kirjanduse, kunsti, filosoofia ja usundite uurimine ning nende mõju uurimine tänapäeva Euroopa kultuurilisele mitmekesisusele

Kultuuriline mitmekesisus on oluline tahk Euroopa eripäras ning jõu, dünaamilisuse ja loovuse allikas. Meetmed puudutavad tänapäeva Euroopa mitmekesisust ning selle ajaloolist väljakujunemist, samuti aitavad need analüüsida seda, kuidas selline mitmekesisus aitab kaasa uutele kultuuridevahelistele arengutele või põhjustab isegi pingeid ja konflikte. Tähelepanu keskmes on kunstide, meedia, maastike, kirjanduse, keelte, filosoofia ja usundite roll seoses selle mitmekesisusega, kuna need pakuvad sotsiaalsete, poliitiliste ja kultuuriliste reaalsuste mitmesuguseid tõlgendusi ning mõjutavad üksikisikute ja ühiskonna osalejate visioone ja tavasid.

6.3.3.
     
  Uurimistöö, mille objektiks on Euroopa roll maailmas, maailma eri piirkondade vastastikune mõju ja sidemed ning Euroopa kultuur väljastpoolt Euroopat vaadatuna

Meetmed puudutavad Euroopa ja ülejäänud maailma piirkondade vaheliste sotsiaal-majanduslike ja kultuuriliste sidemete keerukust ning nendega hinnatakse tõhusamate kultuuridevaheliste vahetuste ja dialoogide potentsiaali, võttes arvesse laiemaid sotsiaalseid, poliitilisi ja majanduslikke arenguid. Meetmed aitavad analüüsida mitmesuguste vaadete arengut Euroopas muude maailma piirkondade kohta ja vastupidi.

6.4.
     
  Rakenduslikud eriaspektid

Lähenemisviiside optimaalse kombineerimise edendamiseks tehakse selle ühiskonnaprobleemi ja samba „Juhtpositsioon tööstuses“ vahel koostööd valdkondadevaheliste meetmete vormis, mis on suunatud inimeste ja tehnoloogia vahelise seose valdkonnale. IKT-l põhinev tehnoloogiline innovatsioon mängib olulist rolli innovatiivses ühiskonnas kõikide põlvkondade kodanike tootlikkuse suurendamisel ja loovuse rakendamisel.

Selle probleemiga seotud meetmete rakendamist toetab ka tippteadlaste ja innovaatorite rahvusvaheliste võrgustike (näiteks COST ja EURAXESS) juhtimine ja koordineerimine ning seeläbi annab see panuse ka Euroopa teadusruumi.

Võidakse kaaluda asjakohaste ühise kavandamise algatuste ning asjakohaste avaliku sektori siseste ning era- ja avaliku sektori vaheliste partnerluste toetamist.

Luuakse ka seosed asjaomaste Euroopa innovatsioonipartnerluste ning Euroopa tehnoloogiaplatvormide teadustöö ja innovatsiooni asjaomaste aspektidega.

Selle probleemiga seotud teadus- ja innovatsioonitegevus annab panuse liidu rahvusvahelisse koostöösse teadus- ja innovatsioonitegevuse alal, osaledes strateegilisemalt teadus-, tehnika- ja innovatsioonialases koostöös oma peamiste partneritega kolmandatest riikidest. Sellega seoses jätkab teaduse ja tehnika alase koostöö strateegiline foorum nõukogu ja komisjoni strateegilist nõustamist Euroopa teadusruumi rahvusvahelise mõõtme osas.

7.
     TURVALINE ÜHISKOND
  – EUROOPA JA SELLE KODANIKE VABADUSE JA TURVALISUSE KAITSMINE

Euroopa Liit, selle kodanikud ja rahvusvahelised partnerid puutuvad kokku mitme turvaohuga
  ja probleemiga
  , nagu kuritegevus, terrorism ja inimtekkelistest või loodusõnnetustest põhjustatud laiaulatuslikud hädaolukorrad. Need ▌võivad levida üle piiride ja olla suunatud füüsiliste objektide või küberruumi vastu. Rünnakud näiteks
  elutähtsate infrastruktuuride, võrgustike ning
  riigiasutuste ja eraettevõtete veebisaitide vastu mitte üksnes ei õõnesta kodanike usaldust, vaid võivad rängalt mõjutada selliseid olulisi sektoreid nagu energeetika, transport, tervishoid, rahandus või telekommunikatsioon.

Nimetatud ohtude ettenägemiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks on vaja välja töötada ja rakendada innovatiivseid tehnoloogiaid, lahendusi, prognoosimisvahendeid ja teadmisi, stimuleerida tarnijate ja kasutajate koostööd, leida tsiviiljulgeolekulahendusi, parandada Euroopa julgeoleku-,
  tööstus-,
  teenuste-
  ja IKT-sektori
  konkurentsivõimet ning võidelda inimõiguste ja eraelu puutumatuse kuritarvitamise ja rikkumiste vastu internetis ja mujal
  , tagades samal ajal Euroopa kodanike individuaalsed õigused ja vabaduse
  .

Julgeolekuga seotud teaduse
  ja innovatsiooni
  valdkonna kooskõlastamine ja täiustamine on seega oluline ning aitab kaardistada praegusi teadustegevuse alaseid jõupingutusi, sealhulgas prognoosimist, ja parandada asjakohaseid juriidilisi tingimusi ning kooskõlastamisprotseduure, sealhulgas ühiste normide kehtestamisele eelnevaid teadusuuringuid.

Selle probleemiga seotud meetmete puhul pööratakse tähelepanu üksnes tsiviilrakendustele ja
  järgitakse ülesandepõhist lähenemisviisi
  , edendatakse lõppkasutajate, tööstuse ja teadlaste vahelist tõhusat koostööd
  ning integreeritakse asjakohased ühiskondlikud mõõtmed
  , järgides samal ajal eetika põhimõtteid
  . Meetmetega toetatakse liidu sise- ja välisjulgeoleku poliitikat
  , sealhulgas ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat
  ning
  suurendatakse
  küberjulgeolekut, usaldust ja privaatust digitaalsel ühtsel turul.
  Nende meetmete puhul keskendutakse muu hulgas innovatiivsete lahenduste järgmise põlvkonnaga seotud teadus- ja arendustegevusele, töötades välja uusi kontseptsioone ja mudeleid, ning koostalitlusvõimelistele standarditele. Selleks arendatakse innovatiivseid tehnoloogiaid ja lahendusi, millega kõrvaldatakse julgeolekulüngad ja jõutakse julgeolekuohtude vähendamiseni.

Järgitakse allolevaid erieesmärke.

7.1.
     
  Võitlus
  kuritegevuse
  , ebaseadusliku kaubitsemise
  ja terrorismi vastu
  , mis hõlmab terroristide ideede ja uskumuste mõistmist ja käsitlemist

Püütakse vältida vahejuhtumeid ja leevendada võimalikke tagajärgi. See nõuab uusi tehnoloogiaid ja suutlikkust
  , et võidelda kuritegevuse (sealhulgas küberkuritegevuse), ebaseadusliku kaubitsemise ja terrorismi (sealhulgas küberterrorismi) vastu ning seda ära hoida, sealhulgas mõista radikaliseerumise ja vägivaldse ekstremismi põhjuseid ja mõju ning käsitleda terroristide ideid ja uskumusi, et ära hoida ka lennundusega seotud ohtusid
  .

7.2.
     
  Elutähtsate infrastruktuuride, tarneahelate ja transpordiliikide kaitse ja nende vastupanuvõime parandamine

Uued tehnoloogiad
  , protsessid, meetodid
  ja spetsiaalselt arendatud suutlikkus aitavad kaitsta elutähtsaid infrastruktuure
  (sealhulgas linnapiirkondades)
  , süsteeme ja teenuseid
  , mis on olulised ühiskonna ja majanduse tõrgeteta toimimiseks
  (sealhulgas side, transport,
  rahandus,
  tervishoid, toit, vesi, energeetika, logistika ja tarneahel ning keskkond). See hõlmab elutähtsate riiklike ja erasektori infrastruktuuri- ja teenusevõrkude analüüsimist ja turvalisemaks muutmist igat liiki ohtude
  , sealhulgas lennundusega seotud ohtude
  suhtes.
  See hõlmab ka mereteede kaitset.

7.3.
     Julgeoleku
  tugevdamine
  piirihalduse kaudu

Tehnoloogiad ja suutlikkus on vajalikud ka kiire identifitseerimise süsteemide, seadmete, tööriistade, protsesside ja meetodite täiustamiseks, et parandada piirijulgeolekut
  ja -haldust maismaal, merel ja rannikul
  , sealhulgas kontrolli- ja järelevalve küsimusi, kasutades samal ajal ära EUROSURi täispotentsiaali. Need töötatakse välja ja neid kontrollitakse, arvestades nende tõhusust, vastavust seaduslikele ja eetilistele põhimõtetele, proportsionaalsust, sotsiaalset aktsepteeritavust ja põhiõiguste austust. Teadustööga toetatakse ka integreeritud Euroopa piirihaldust, kaasa arvatud kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja Euroopa naabruspoliitika riikidega suurema koostöö kaudu.

▌

7.4.
     Küberjulgeoleku
  tõhustamine

Küberjulgeolek on eeltingimus selleks, et inimesed, ettevõtted ja avalikud teenused saaksid kasu interneti
  või mis tahes muude täiendavate andmevõrkude või sideinfrastruktuuride pakutavatest
  võimalustest. Selleks on vaja tagada süsteemide, võrgustike, juurdepääsu võimaldatavate seadmete ning tarkvara ja teenuste, sealhulgas pilvandmetöötluse
  suurem
  turvalisus, võttes samal ajal arvesse mitme kooskasutatava tehnoloogia koostalitlusvõimet.
  Toetatakse teadusuuringuid ja innovatsiooni, et aidata
  ennetada, avastada ja reaalajas ohjata küberrünnakuid mitmes valdkonnas ja jurisdiktsioonis ning kaitsta elutähtsaid IKT-taristuid. Digitaalne ühiskond on hoogsalt arenemas koos interneti pidevalt muutuva kasutuse ja kuritarvitamisega, sotsiaalse läbikäimise uute viiside, uute mobiilsete ja asukohapõhiste teenuste ning asjade interneti kujunemisega. Selleks on vaja uut liiki teadustööd, mis peab põhinema arenevatel rakendustel, kasutusel ja ühiskonnatrendidel. Võetakse ette kiireid teadustegevuse algatusi, kaasa arvatud proaktiivne teadus- ja arendustegevus, et reageerida operatiivselt uutele nüüdisaegsetele arendustele usalduse ja julgeoleku vallas.
  Erilist tähelepanu tuleks pöörata laste kaitsele, kuna nemad on uute küberkuritegevuse ja --kuritarvitamise vormide suhtes eriti haavatavad.

Selle valdkonna puhul tuleks teha tihedat koostööd eesmärgi „Juhtpositsioon tööstuses“ IKT haruga.

7.5.
     Euroopa vastupanuvõimelisemaks muutmine kriisidele ja katastroofidele

See eesmärk nõuab eriotstarbelise tehnoloogia ja suutlikkuse väljatöötamist, et toetada
  kriisi- ja hädaolukorras
  erinevaid hädaolukordade ohjamise toiminguid (näiteks kodanikukaitse, tuletõrje,
  keskkonna saastumise ja
  merereostuse kõrvaldamine, ▌tsiviilkaitse, ▌meditsiiniteabe taristu arendamine, päästeülesanded, hädaolukorrajärgsed taastumisprotsessid
  ning kriisijärgne stabiliseerimine
  ) ning õiguskaitset. Teadustöö hõlmab kogu kriisiohjeahelat ja ühiskonna taastumisvõimet ning toetab Euroopas hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse saavutamist.

7.6.
     
  Eraelu
  puutumatuse ja vabaduse (
  sealhulgas
  internetis) tagamine ning
  ühiskondliku, õigusliku ja eetilise arusaamise parandamine julgeoleku, ohu ja juhtimise kõigist aspektidest

Eraelu puutumatusega seotud inimõiguse tagamine
  , sealhulgas nende tagamine
  digitaalses ühiskonnas eeldab lõimitud eraelukaitse raamistike ja tehnoloogia väljaarendamist
  , mis on aluseks uutele toodetele ja teenustele
  . Arendatakse välja tehnoloogia, mis võimaldab kasutajatel kontrollida oma isikuandmeid ja nende kasutamist kolmandate isikute poolt, samuti töötatakse välja tööriistad, mille abil avastada ja blokeerida ebaseaduslikku sisu ja takistada andmete rikkumist ning kaitsta inimõigusi internetis, vältides olukorda, kus üksikisikute või rühmade tegevus on piiratud ebaseadusliku otsimise ja profileerimise tõttu.

Iga uus julgeolekulahendus ja -tehnoloogia peab olema aktsepteeritav ühiskonnale, vastama ELi ja rahvusvahelisele õigusele ning olema tõhus ja proportsionaalne julgeoleku ohu tuvastamisel ja käsitlemisel. Oluline on saada paremini aru julgeoleku sotsiaal-majanduslikest, kultuurilistest ja antropoloogilistest mõõdetest, julgeoleku puudumise põhjustest, meedia ja kommunikatsiooni rollist ning kodanike ettekujutustest. Käsitletakse eetika-
  ja õigusküsimusi
  ning inimväärtuste ja põhiõiguste kaitset
  , samuti riskide ja juhtimise küsimusi
  .

7.7.
     
  Standardimise ja süsteemide koostalitlusvõime tõhustamine, sealhulgas hädaolukorras kasutamise eesmärgil

Kõikides valdkondades toetatakse standardite kehtestamise eelseid meetmeid ja standardimist. Tähelepanu pööratakse standardimises avastatud lünkadele ning järgmise põlvkonna vahenditele ja tehnoloogiatele. Samuti puudutavad kõikides valdkondades võetavad meetmed ka süsteemide ja teenuste integratsiooni ja koostalitlusvõimet, sealhulgas selliseid aspekte nagu side, hajutatud taristud ja inimtegurid, sealhulgas hädaolukorras kasutamise eesmärgil.

7.7a.   
  Liidu välisjulgeoleku poliitika toetamine konfliktide ennetamise ja rahutagamisega

Liidu välisjulgeoleku poliitika toetamiseks on vaja uusi tehnoloogiaid, võimeid ja lahendusi tsiviilülesannete täitmiseks, mis varieeruvad alates kodanikukaitsest kuni humanitaarabi, piirihalduse või rahuvalveni ning kriisijärgse stabiliseerimiseni, sealhulgas konfliktiennetus, rahutagamine ja vahendustegevus. Selleks on vaja teostada teadusuuringuid järgmistes küsimustes: konfliktide lahendamine ja rahu taastamine, konflikte tekitavate asjaolude varajane kindlakstegemine ja restoratiivse õiguse protsesside mõju.

See nõuab ka tsiviil- ja sõjaliste võimete koostalitlusvõime edendamist tsiviilülesannetes, mis varieeruvad alates kodanikukaitsest kuni humanitaarabi, piirihalduse ja rahuvalveni. See hõlmab tehnoloogia väljatöötamist kahesuguse kasutusega tehnoloogialahenduste tundlikus valdkonnas, et suurendada koostalitlusvõimet kodanikukaitse- ja sõjaliste üksuste vahel ning kogu maailma kodanikukaitseüksuste vahel, samuti usaldusväärsust, organisatsioonilisi, juriidilisi ja eetilisi aspekte, kaubandusküsimusi, konfidentsiaalsuse kaitset, teabe terviklust ning kõikide tehingute ja töötlemise jälgitavust. [tekst üle võetud varasemast punktist 7.5]

7.8.
     Rakenduslikud eriaspektid

Kuna teadus-
  ja innovatsioonitegevus
  on suunatud
  üksnes tulemuste tsiviilrakendustele
  , siis tuleb aktiivselt taotleda kooskõlastamist Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) tegevusega, et tugevdada koostööd EDAga, eelkõige juba asutatud Euroopa koostööraamistiku kaudu, mööndes, et on olemas kahesuguse kasutusega tehnoloogiavaldkondi ▌. Samuti tugevdatakse veelgi kooskõlastamismehhanisme asjakohaste liidu agentuuride, näiteks FRONTEXi, EMSA
  , ENISA
  ja Europoliga, et parandada liidu programmide ja poliitika kooskõlastamist nii sise- kui ka välisjulgeoleku valdkonnas, samuti muude liidu algatuste kooskõlastamist.

Julgeolekuvaldkonna eripära arvesse võttes kehtestatakse kavandamise ja juhtimise erikord, sh käesoleva otsuse artikli 9 kohase komitee suhtes. Kaitstakse julgeolekuga seotud salastatud teavet või muud tundlikku teavet ning tööprogrammides võib määratleda rahvusvahelise koostöö nõuded ja kriteeriumid. Seda kajastatakse turvalise ühiskonna programmides ja juhtimise kokkulepetes (kaasa arvatud komitoloogia aspektid).

IIIa OSA

TIPPTASEMEL TEADMISTE LEVITAMINE JA OSALEMISE LAIENDAMINE

[Käesoleva osa kogu tekst on viidud kooskõlla raammäärusega.]

Teadustöö ja innovatsiooni tulemused erinevad Euroopa siseselt oluliselt ning neid erinevusi tuleb käsitleda erimeetmetega. Need meetmed on suunatud tipptaseme saavutuste ja innovatsiooni rakendamisele ning erinevad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide poliitikast ja meetmetest, samas neid asjakohasel juhul täiendades ja nendega sünergiaid luues. Need meetmed on järgmised.

| — | Tipptasemel teadusasutuste ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga vähem tegelevate piirkondade koostöö, mille eesmärk on luua uued tippkeskused (või tõsta märkimisväärselt olemasolevate tippkeskuste taset) teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga vähem tegelevates liikmesriikides ja piirkondades. Seejuures keskendutakse ettevalmistavale etapile, mille käigus luuakse või täiustatakse ja ajakohastatakse selliseid asutusi koostöös Euroopa sellealase juhtiva asutusega, sealhulgas toetatakse äriplaani väljatöötamist. Oodatakse abi saava piirkonna või liikmesriigi panust (näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu antav toetus). Sõltuvalt äriplaani kvaliteedist võib komisjon anda täiendavat rahalist toetust keskuse rakendamise esimesteks sammudeks. Kaalutakse sidemete loomist innovatiivsete klastritega ja tipptasemel saavutuste tunnustamist teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga vähem tegelevates liikmesriikides ja piirkondades, sealhulgas eksperdihinnangute kaudu, ning pädevustunnistuste andmist rahvusvahelistele standarditele vastavatele asutustele. |
| --- | --- |

—

Tipptasemel teadusasutuste ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga vähem tegelevate piirkondade koostöö, mille eesmärk on luua uued tippkeskused (või tõsta märkimisväärselt olemasolevate tippkeskuste taset) teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga vähem tegelevates liikmesriikides ja piirkondades. Seejuures keskendutakse ettevalmistavale etapile, mille käigus luuakse või täiustatakse ja ajakohastatakse selliseid asutusi koostöös Euroopa sellealase juhtiva asutusega, sealhulgas toetatakse äriplaani väljatöötamist. Oodatakse abi saava piirkonna või liikmesriigi panust (näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu antav toetus). Sõltuvalt äriplaani kvaliteedist võib komisjon anda täiendavat rahalist toetust keskuse rakendamise esimesteks sammudeks. Kaalutakse sidemete loomist innovatiivsete klastritega ja tipptasemel saavutuste tunnustamist teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooniga vähem tegelevates liikmesriikides ja piirkondades, sealhulgas eksperdihinnangute kaudu, ning pädevustunnistuste andmist rahvusvahelistele standarditele vastavatele asutustele.

| — | Teadusasutuste vaheline mestimine. Mestimise eesmärk on olulisel määral tugevdada loodavas asutuses kindlaksmääratud teadusvaldkonda, luues sidemed vähemalt kahe selles valdkonnas rahvusvaheliselt juhtiva asutusega. Selliste sidemete aluseks olevaid kõikehõlmavaid meetmeid toetatakse (näiteks töötajate vahetus, ekspertide külastused, lühiajaline kohapealne või virtuaalne koolitus, seminarid, konverentsidel osalemine, ühiste suvekoolilaadsete ürituste korraldamine, levitamine ja teavitustegevus). |
| --- | --- |

—

Teadusasutuste vaheline mestimine. Mestimise eesmärk on olulisel määral tugevdada loodavas asutuses kindlaksmääratud teadusvaldkonda, luues sidemed vähemalt kahe selles valdkonnas rahvusvaheliselt juhtiva asutusega. Selliste sidemete aluseks olevaid kõikehõlmavaid meetmeid toetatakse (näiteks töötajate vahetus, ekspertide külastused, lühiajaline kohapealne või virtuaalne koolitus, seminarid, konverentsidel osalemine, ühiste suvekoolilaadsete ürituste korraldamine, levitamine ja teavitustegevus).

| — | „Euroopa teadusruumi õppetoolid“. „Euroopa teadusruumi õppetoolide“ asutamine, et meelitada väljapaistvaid õpetlasi asutustesse, millel on selge potentsiaal tipptasemel teadustööks, et aidata nendel asutustel seda potentsiaali täielikult rakendada ning luua sellega võrdsed tingimused teadustööks ja innovatsiooniks Euroopa teadusruumis. See hõlmab institutsionaalset tuge konkurentsivõimelise teaduskeskkonna ja raamtingimuste loomiseks, mis on vajalikud tipptasemel teadustalentide ligimeelitamiseks, paigal hoidmiseks ja arendamiseks nimetatud asutustes. Uurida tuleks võimalikke sünergiaid Euroopa Teadusnõukogu tegevusega. |
| --- | --- |

—

„Euroopa teadusruumi õppetoolid“. „Euroopa teadusruumi õppetoolide“ asutamine, et meelitada väljapaistvaid õpetlasi asutustesse, millel on selge potentsiaal tipptasemel teadustööks, et aidata nendel asutustel seda potentsiaali täielikult rakendada ning luua sellega võrdsed tingimused teadustööks ja innovatsiooniks Euroopa teadusruumis. See hõlmab institutsionaalset tuge konkurentsivõimelise teaduskeskkonna ja raamtingimuste loomiseks, mis on vajalikud tipptasemel teadustalentide ligimeelitamiseks, paigal hoidmiseks ja arendamiseks nimetatud asutustes. Uurida tuleks võimalikke sünergiaid Euroopa Teadusnõukogu tegevusega.

| — | Poliitika toetusvahend. Selle vahendi eesmärk on täiustada riikliku/piirkondliku teadus- ja innovatsioonipoliitika kujundamist, rakendamist ja hindamist. Vahend pakub riigiasutustele vabatahtlikkuse alusel riigi ja piirkondlikul tasandil ekspertnõustamist, mis hõlmab vajadusi saada juurdepääs asjaomastele teadmistele, saada kasu rahvusvaheliste ekspertide arvamustest, kasutada tipptasemel meetodeid ja töövahendeid, saada individuaalset nõustamist. |
| --- | --- |

—

Poliitika toetusvahend. Selle vahendi eesmärk on täiustada riikliku/piirkondliku teadus- ja innovatsioonipoliitika kujundamist, rakendamist ja hindamist. Vahend pakub riigiasutustele vabatahtlikkuse alusel riigi ja piirkondlikul tasandil ekspertnõustamist, mis hõlmab vajadusi saada juurdepääs asjaomastele teadmistele, saada kasu rahvusvaheliste ekspertide arvamustest, kasutada tipptasemel meetodeid ja töövahendeid, saada individuaalset nõustamist.

| — | Euroopa ja rahvusvaheliste võrgustikega väheseotud tippteadlaste ja innovaatorite jaoks rahvusvahelistesse võrgustikesse juurdepääsu toetamine. See hõlmab toetuse pakkumist COSTi kaudu. |
| --- | --- |

—

Euroopa ja rahvusvaheliste võrgustikega väheseotud tippteadlaste ja innovaatorite jaoks rahvusvahelistesse võrgustikesse juurdepääsu toetamine. See hõlmab toetuse pakkumist COSTi kaudu.

| — | Riiklike kontaktpunktide rahvusvaheliste võrgustike haldus- ja operatiivsuutlikkuse suurendamine, sealhulgas koolituse, rahalise ja tehnilise toetuse kaudu, parandades samal ajal riiklike kontaktpunktide toimimise raamistikku ning teabevoogude liikumist nende ja raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise asutuste vahel, nii et riiklikud kontaktpunktid saavad pakkuda potentsiaalsetele osalejatele paremat toetust. |
| --- | --- |

—

Riiklike kontaktpunktide rahvusvaheliste võrgustike haldus- ja operatiivsuutlikkuse suurendamine, sealhulgas koolituse, rahalise ja tehnilise toetuse kaudu, parandades samal ajal riiklike kontaktpunktide toimimise raamistikku ning teabevoogude liikumist nende ja raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise asutuste vahel, nii et riiklikud kontaktpunktid saavad pakkuda potentsiaalsetele osalejatele paremat toetust.

IIIb OSA

TEADUS KOOS ÜHISKONNAGA JA ÜHISKONNA HEAKS

[Käesoleva osa kogu tekst on viidud kooskõlla raammäärusega.]

Eesmärk on luua tõhus koostöö teaduse ja ühiskonna vahel, värvata teadusesse uusi talente ning siduda teaduse tipptase sotsiaalse teadlikkuse ja vastutustundega.

Euroopa teadus- ja tehnoloogiasüsteemi tugevus sõltub selle võimest kasutada ära olemasolevaid talente ja ideid. Seda on võimalik saavutada üksnes siis, kui arendatakse tulemuslikku ja mitmeplaanilist dialoogi ning aktiivset koostööd teaduse ja ühiskonna vahel vastutustundlikuma teaduse tagamiseks ja kodanike jaoks asjakohasema poliitika väljatöötamiseks. Kiire edasiminek kaasaja teadusuuringutes ja innovatsioonis on tõstnud esile olulised eetilised, õiguslikud ja ühiskondlikud küsimused, mis mõjutavad teaduse ja ühiskonna vahelisi suhteid.

Teaduse ja ühiskonna vahelise koostöö parandamine sotsiaalse ja poliitilise toe suurendamise võimaldamiseks kõikide liikmesriikide teaduses ja tehnoloogias on üha olulisem küsimus, mille praegune majanduskriis on veelgi tõsisemaks muutnud. Avaliku sektori investeeringute tegemine teadusesse eeldab tohutu sotsiaalse ja poliitilise jõu olemasolu, mis jagab teadusega samu väärtusi, on oma protsessidest teadlik ja on võimeline teadvustama oma panust teadmiste, ühiskonna ja majandusarengu alal.

Meetmed keskenduvad järgmistele eesmärkidele:

| (a) | teaduse ja tehnoloogia alal karjääri muutmine noortele üliõpilastele külgetõmbavaks ning jätkusuutliku koostöö edendamine koolide, teadusasutuste, tööstuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

(a)

teaduse ja tehnoloogia alal karjääri muutmine noortele üliõpilastele külgetõmbavaks ning jätkusuutliku koostöö edendamine koolide, teadusasutuste, tööstuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel;

| (b) | soolise võrdõiguslikkuse edendamine eelkõige struktuurimuudatuste toetamise kaudu teadusasutuste korralduses ning teadustegevuse sisus ja kavandamises; |
| --- | --- |

(b)

soolise võrdõiguslikkuse edendamine eelkõige struktuurimuudatuste toetamise kaudu teadusasutuste korralduses ning teadustegevuse sisus ja kavandamises;

| (c) | ühiskonna integreerimine teadus- ja innovatsiooniküsimustesse, -poliitikatesse ja meetmetesse kodanike huvide ja väärtuste integreerimiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kvaliteedi, asjakohasuse, sotsiaalse vastuvõetavuse ja jätkusuutlikkuse suurendamiseks erinevates valdkondades alates sotsiaalsest innovatsioonist kuni selliste valdkondadeni nagu biotehnoloogia ja nanotehnoloogia; |
| --- | --- |

(c)

ühiskonna integreerimine teadus- ja innovatsiooniküsimustesse, -poliitikatesse ja meetmetesse kodanike huvide ja väärtuste integreerimiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kvaliteedi, asjakohasuse, sotsiaalse vastuvõetavuse ja jätkusuutlikkuse suurendamiseks erinevates valdkondades alates sotsiaalsest innovatsioonist kuni selliste valdkondadeni nagu biotehnoloogia ja nanotehnoloogia;

| (d) | avalikest vahenditest rahastatud uuringute tulemuste kättesaadavuse ja kasutamise arendamine; |
| --- | --- |

(d)

avalikest vahenditest rahastatud uuringute tulemuste kättesaadavuse ja kasutamise arendamine;

| (e) | ühiskonna vajadusi ja nõudmisi arvessevõtva valitsustava väljaarendamine vastutustundlike teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks kõikide huvirühmade (teadlased, riigiasutused, tööstus ja kodanikuühiskonna organisatsioonid) poolt; teadusuuringute ja innovatsiooni eetikaraamistiku edendamine; |
| --- | --- |

(e)

ühiskonna vajadusi ja nõudmisi arvessevõtva valitsustava väljaarendamine vastutustundlike teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks kõikide huvirühmade (teadlased, riigiasutused, tööstus ja kodanikuühiskonna organisatsioonid) poolt; teadusuuringute ja innovatsiooni eetikaraamistiku edendamine;

| (f) | nõuetekohaste ja proportsionaalsete ettevaatusabinõude võtmine teadus- ja innovatsioonitegevuses, ennetades ja hinnates potentsiaalseid ohtusid keskkonnale, tervisele ja turvalisusele; |
| --- | --- |

(f)

nõuetekohaste ja proportsionaalsete ettevaatusabinõude võtmine teadus- ja innovatsioonitegevuses, ennetades ja hinnates potentsiaalseid ohtusid keskkonnale, tervisele ja turvalisusele;

| (g) | teadmiste parandamine suhtluse kohta teaduse vallas, et parandada teadlaste, üldiste massiteabevahendite ja üldsuse vahelise suhtluse kvaliteeti ja tõhusust. |
| --- | --- |

(g)

teadmiste parandamine suhtluse kohta teaduse vallas, et parandada teadlaste, üldiste massiteabevahendite ja üldsuse vahelise suhtluse kvaliteeti ja tõhusust.

IV OSA

TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSESED MEETMED VÄLJASPOOL TUUMAENERGIAVALDKONDA

Teadusuuringute Ühiskeskus aitab raamprogrammi Horisont 2020 üldeesmärgi ja prioriteetide saavutamisele kaasa, pakkudes liidu poliitikavaldkondadele teaduslikku ja tehnilist toetust, vajaduse korral koostöös asjaomaste riiklike ja piirkondlike teadusuuringute valdkonna sidusrühmadega. Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevust viiakse läbi, võttes arvesse asjakohaseid algatusi piirkondade, liikmesriikide või ELi tasandil Euroopa teadusruumi kujundamise raames.

1.   TIPPTASEMEL TEADUS

Teadusuuringute Ühiskeskus teeb teadusuuringuid, et suurendada poliitikakujundamisel kasutatavat teaduspõhist tõendusbaasi ▌ning uurida (sealhulgas eesliiniprogrammi abil) alles kujunemisjärgus olevaid teadus- ja tehnoloogiavaldkondi.

2.   JUHTPOSITSIOON TÖÖSTUSES

Teadusuuringute Ühiskeskus aitab kaasa innovatsiooni ja konkurentsivõime suurendamisele ning teeb selleks järgmist:

| (a) | toetab jätkuvalt kaudseks teadustegevuseks vajalikku strateegilist suunda ja teadusalast tegevuskava, muu hulgas Euroopa innovatsioonipartnerlust, avaliku ja erasektori partnerlust ning avaliku sektori sisest partnerlust; |
| --- | --- |

(a)

toetab jätkuvalt kaudseks teadustegevuseks vajalikku strateegilist suunda ja teadusalast tegevuskava, muu hulgas Euroopa innovatsioonipartnerlust, avaliku ja erasektori partnerlust ning avaliku sektori sisest partnerlust;

| (b) | toetab teadmiste ja tehnosiiret, määratledes eri teadus- ja innovatsioonivahendite jaoks asjakohase intellektuaalomandi õiguste raamistiku, ning edendab suurte riiklike teadusorganisatsioonide koostööd teadmiste ja tehnosiirde alal; |
| --- | --- |

(b)

toetab teadmiste ja tehnosiiret, määratledes eri teadus- ja innovatsioonivahendite jaoks asjakohase intellektuaalomandi õiguste raamistiku, ning edendab suurte riiklike teadusorganisatsioonide koostööd teadmiste ja tehnosiirde alal;

| (c) | annab oma panuse, et võimaldada kosmosetehnoloogia ja -andmete kasutamist, standardimist ja valideerimist, eelkõige eesmärgiga lahendada ühiskonnaprobleeme. |
| --- | --- |

(c)

annab oma panuse, et võimaldada kosmosetehnoloogia ja -andmete kasutamist, standardimist ja valideerimist, eelkõige eesmärgiga lahendada ühiskonnaprobleeme.

3.   ÜHISKONNAPROBLEEMID

3.1.   Tervishoid, demograafilised muutused ja heaolu

Toetades ELi tervishoiu- ja tarbijakaitsesuunalisi õigusakte, aitab Teadusuuringute Ühiskeskus kaasa meetodite, standardite ja tavade kooskõlastamisele ning teeb selleks järgmist:

| (a) | hindab uue tehnoloogia ning toidus, loomasöödas ja tarbekaupades sisalduvate kemikaalide (sh nanomaterjalid) riske ja võimalusi; töötab välja ja kinnitab kooskõlastatud mõõtmis-, identifitseerimis- ja kvantifitseerimismeetodid, integreeritud katsestrateegiad ning tipptasemel vahendid toksikoloogilise ohu hindamiseks, hõlmates loomkatseid asendavaid meetodeid; hindab keskkonnasaaste mõju tervisele; |
| --- | --- |

(a)

hindab uue tehnoloogia ning toidus, loomasöödas ja tarbekaupades sisalduvate kemikaalide (sh nanomaterjalid) riske ja võimalusi; töötab välja ja kinnitab kooskõlastatud mõõtmis-, identifitseerimis- ja kvantifitseerimismeetodid, integreeritud katsestrateegiad ning tipptasemel vahendid toksikoloogilise ohu hindamiseks, hõlmates loomkatseid asendavaid meetodeid; hindab keskkonnasaaste mõju tervisele;

| (b) | töötab välja terviskontrolli ja sõeluuringute viisi, hõlmates geneetilist ekspertiisi ja vähktõve sõeluuringuid, ning tagab nende kvaliteedi. |
| --- | --- |

(b)

töötab välja terviskontrolli ja sõeluuringute viisi, hõlmates geneetilist ekspertiisi ja vähktõve sõeluuringuid, ning tagab nende kvaliteedi.

3.2.   Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus
  ja metsandus
  , mere-, merendus-
  ja siseveeuuringud
  ning biomajandus

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab Euroopa põllumajandus- ja kalanduspoliitika edasiarendamist, rakendamist ja seiret, hõlmates toiduga kindlustatust ja biomajandust, ning teeb selleks järgmist:

| (a) | seab sisse üldsüsteemi ja -vahendid saagi prognoosimiseks ning saagikuse seireks; aitab parandada põllumajanduskaupade väljavaateid lähi- ja keskpikas perspektiivis, hõlmates kliimamuutuste prognoositud mõju; |
| --- | --- |

(a)

seab sisse üldsüsteemi ja -vahendid saagi prognoosimiseks ning saagikuse seireks; aitab parandada põllumajanduskaupade väljavaateid lähi- ja keskpikas perspektiivis, hõlmates kliimamuutuste prognoositud mõju;

| (b) | annab oma panuse biotehnoloogilistesse uuendustesse ja tõhusamasse ressursikasutusse, et tehnilise ja majandusliku analüüsi ning modelleerimise abil vähemaga enam toota; |
| --- | --- |

(b)

annab oma panuse biotehnoloogilistesse uuendustesse ja tõhusamasse ressursikasutusse, et tehnilise ja majandusliku analüüsi ning modelleerimise abil vähemaga enam toota;

| (c) | kujundab põllumajanduspoliitika otsuste tegemise ja poliitika makro-, regiooni- ja mikrotasandi mõju analüüsi stsenaariumi; analüüsib, kuidas mõjutavad ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks arenevaid ja tärkavaid turumajandusi; |
| --- | --- |

(c)

kujundab põllumajanduspoliitika otsuste tegemise ja poliitika makro-, regiooni- ja mikrotasandi mõju analüüsi stsenaariumi; analüüsib, kuidas mõjutavad ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks arenevaid ja tärkavaid turumajandusi;

| (d) | arendab kalastamise kontrolli- ja jõustamismeetodeid ning kalavarude ja kalatoodete jälgitavust; arendab stabiilseid ökosüsteemi tervise näitajaid ja biomajanduslikku modelleerimist, et mõista paremini inimtegevuse otsest (nt kalastamine) ja kaudset (kliimamuutused) mõju kalavarude dünaamikale ja merekeskkonnale ning selle sotsiaal-majanduslikku mõju. |
| --- | --- |

(d)

arendab kalastamise kontrolli- ja jõustamismeetodeid ning kalavarude ja kalatoodete jälgitavust; arendab stabiilseid ökosüsteemi tervise näitajaid ja biomajanduslikku modelleerimist, et mõista paremini inimtegevuse otsest (nt kalastamine) ja kaudset (kliimamuutused) mõju kalavarude dünaamikale ja merekeskkonnale ning selle sotsiaal-majanduslikku mõju.

3.3.   Turvaline, puhas ja tõhus energia

Teadusuuringute Ühiskeskus keskendub 20/20/20 kliima- ja energiaeesmärkidele ning Euroopa Liidu üleminekule konkurentsivõimelisele ja vähem CO2-heidet tekitavale majandusele 2050. aastaks ning uurib alljärgnevate asjaolude tehnoloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke aspekte:

| (a) | energiavarustuse kindlus, eriti seotus Euroopa-väliste energia tarne- ja ülekandesüsteemidega, ning vastastikune sõltuvust nendest; selliste sisemiste esmaste ja välisenergiaallikate ja taristute kaardistamine, millest Euroopa sõltub; |
| --- | --- |

(a)

energiavarustuse kindlus, eriti seotus Euroopa-väliste energia tarne- ja ülekandesüsteemidega, ning vastastikune sõltuvust nendest; selliste sisemiste esmaste ja välisenergiaallikate ja taristute kaardistamine, millest Euroopa sõltub;

| (b) | energia ja elektri ülekandevõrgud, eriti üleeuroopaliste energiavõrkude modelleerimine ja nende simulatsioonid, nn aruka ja supervõrgu tehnoloogia analüüs ning elektrisüsteemide reaalajasimulatsioonid; |
| --- | --- |

(b)

energia ja elektri ülekandevõrgud, eriti üleeuroopaliste energiavõrkude modelleerimine ja nende simulatsioonid, nn aruka ja supervõrgu tehnoloogia analüüs ning elektrisüsteemide reaalajasimulatsioonid;

| (c) | energiatõhusus, eriti energiatõhususe poliitikavahendite saavutuste seire ja hindamise meetodid ning energiatõhusa tehnoloogia, vahendite ja arukate võrkude tehniline ja majanduslik analüüs; |
| --- | --- |

(c)

energiatõhusus, eriti energiatõhususe poliitikavahendite saavutuste seire ja hindamise meetodid ning energiatõhusa tehnoloogia, vahendite ja arukate võrkude tehniline ja majanduslik analüüs;

| (d) | vähese CO2-heitega tehnoloogia (hõlmates Euratomi programmis käsitletavat tuumaenergia ohutust), eelkõige talitlushinnangud ja enne normide kehtestamist toimuvad teadusuuringud vähese CO2-heitega tulevikutehnoloogia kohta; sellise tehnoloogia väljatöötamist ja kasutuselevõttu soodustavate ja takistavate asjaolude analüüs ja modelleerimine; hinnangu andmine taastuvallikatele ja kitsaskohtadele, nt esmatähtsale toorainele vähese CO2-heitega tehnoloogia tarneahelas; Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava infosüsteemi (SETIS) jätkuv arendamine ja sellega seotud tegevus. |
| --- | --- |

(d)

vähese CO2-heitega tehnoloogia (hõlmates Euratomi programmis käsitletavat tuumaenergia ohutust), eelkõige talitlushinnangud ja enne normide kehtestamist toimuvad teadusuuringud vähese CO2-heitega tulevikutehnoloogia kohta; sellise tehnoloogia väljatöötamist ja kasutuselevõttu soodustavate ja takistavate asjaolude analüüs ja modelleerimine; hinnangu andmine taastuvallikatele ja kitsaskohtadele, nt esmatähtsale toorainele vähese CO2-heitega tehnoloogia tarneahelas; Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava infosüsteemi (SETIS) jätkuv arendamine ja sellega seotud tegevus.

3.4.   Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport

Teadusuuringute Ühiskeskus toetab konkurentsivõimelise, aruka, ressursitõhusa ja integreeritud transpordisüsteemi 2050. aasta eesmärke inimeste ja kaupade turvaliseks vedamiseks ning teeb seda laboriuuringute ning modelleerimisel ja seirel põhineva lähenemisviisi kaudu järgmistes valdkondades:

| (a) | strateegiline vähese CO2-heitega transporditehnoloogia kõikide transpordiliikide jaoks, hõlmates maanteetranspordi elektrienergiale üleviimist ja alternatiivse kütusega töötavaid õhu-, vee- ja maismaasõidukeid, ning komisjonisisese teabekeskuse edasiarendamine vastavat tehnoloogiat käsitleva teabe kogumiseks ja levitamiseks; mittefossiilsete kütuste ja energiaallikate kättesaadavus ja kulud, hõlmates elektrienergiale üle viidud maanteetranspordi mõju elektrivõrkudele ja elektrienergia tootmisele; |
| --- | --- |

(a)

strateegiline vähese CO2-heitega transporditehnoloogia kõikide transpordiliikide jaoks, hõlmates maanteetranspordi elektrienergiale üleviimist ja alternatiivse kütusega töötavaid õhu-, vee- ja maismaasõidukeid, ning komisjonisisese teabekeskuse edasiarendamine vastavat tehnoloogiat käsitleva teabe kogumiseks ja levitamiseks; mittefossiilsete kütuste ja energiaallikate kättesaadavus ja kulud, hõlmates elektrienergiale üle viidud maanteetranspordi mõju elektrivõrkudele ja elektrienergia tootmisele;

| (b) | keskkonnahoidlikud ja energiatõhusad sõidukid, eriti kooskõlastatud katsemenetluste määratlemine ja hinnangu andmine uuenduslikule tehnoloogiale, pidades silmas heiteid, traditsioonilise ja alternatiivkütuse tõhusust ning ohutust; täiustatud meetodite väljatöötamine heitkoguste mõõtmiseks ja keskkonnakoormuse väljaarvutamiseks; heidete inventeerimis- ja järelevalvetegevuse kooskõlastamine Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

(b)

keskkonnahoidlikud ja energiatõhusad sõidukid, eriti kooskõlastatud katsemenetluste määratlemine ja hinnangu andmine uuenduslikule tehnoloogiale, pidades silmas heiteid, traditsioonilise ja alternatiivkütuse tõhusust ning ohutust; täiustatud meetodite väljatöötamine heitkoguste mõõtmiseks ja keskkonnakoormuse väljaarvutamiseks; heidete inventeerimis- ja järelevalvetegevuse kooskõlastamine Euroopa tasandil;

| (c) | arukad liikuvussüsteemid turvalise, intelligentse ja integreeritud liikuvuse saavutamiseks, hõlmates uute transpordisüsteemide ja -elementide tehnilist ja majanduslikku hinnangut; täiustatud liikluskorralduse rakendamine ning panus transpordinõudlusele ja -korraldusele integreeritud lähenemisviisi kujundamisse; |
| --- | --- |

(c)

arukad liikuvussüsteemid turvalise, intelligentse ja integreeritud liikuvuse saavutamiseks, hõlmates uute transpordisüsteemide ja -elementide tehnilist ja majanduslikku hinnangut; täiustatud liikluskorralduse rakendamine ning panus transpordinõudlusele ja -korraldusele integreeritud lähenemisviisi kujundamisse;

| (d) | ühtsed transpordiohutuse põhimõtted, eriti vahendid ning teenused õhu-, mere- ja maismaatranspordi sektorites toimunud intsidente ja õnnetusjuhtumeid puudutava teabe kogumiseks, jagamiseks ja analüüsimiseks; õnnetuste tulemuslikum vältimine analüüsi ja transpordiliikideülese ohutusõppe abil, panustades samal ajal kulude kokkuhoidu ja suuremasse tõhususse. |
| --- | --- |

(d)

ühtsed transpordiohutuse põhimõtted, eriti vahendid ning teenused õhu-, mere- ja maismaatranspordi sektorites toimunud intsidente ja õnnetusjuhtumeid puudutava teabe kogumiseks, jagamiseks ja analüüsimiseks; õnnetuste tulemuslikum vältimine analüüsi ja transpordiliikideülese ohutusõppe abil, panustades samal ajal kulude kokkuhoidu ja suuremasse tõhususse.

3.5.   Kliimameetmed,
  keskkond,
  ressursitõhusus ja toorained

Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse keskkonnahoidlikuma Euroopa heaks, ressursside tagamiseks ja loodusvarade üldiseks säästvaks haldamiseks ning teeb selleks järgmist:

| (a) | võimaldab juurdepääsu koostalitlusvõimelistele keskkonnaandmetele ja teabele, töötades täiendavalt välja standardeid ja koostalitlusvõimelisuse kokkuleppeid, georuumilisi vahendeid ja uuenduslikku IKT-taristut, näiteks Euroopa Liidu ruumiandmete taristu (INSPIRE) ning teised liidu ja ülemaailmsed algatused; |
| --- | --- |

(a)

võimaldab juurdepääsu koostalitlusvõimelistele keskkonnaandmetele ja teabele, töötades täiendavalt välja standardeid ja koostalitlusvõimelisuse kokkuleppeid, georuumilisi vahendeid ja uuenduslikku IKT-taristut, näiteks Euroopa Liidu ruumiandmete taristu (INSPIRE) ning teised liidu ja ülemaailmsed algatused;

| (b) | mõõdab põhilisi keskkonnamuutusi ja teostab nende üle järelevalvet ning hindab loodusvarade seisukorda ja muutusi, töötades välja täiendavaid keskkonnataristut edendavaid näitajaid ja teabesüsteeme; hindab ökosüsteemi teenuseid, hõlmates nende väärtuse määramist ja kliimamuutuste mõju; |
| --- | --- |

(b)

mõõdab põhilisi keskkonnamuutusi ja teostab nende üle järelevalvet ning hindab loodusvarade seisukorda ja muutusi, töötades välja täiendavaid keskkonnataristut edendavaid näitajaid ja teabesüsteeme; hindab ökosüsteemi teenuseid, hõlmates nende väärtuse määramist ja kliimamuutuste mõju;

| (c) | töötab välja integreeritud modelleerimisraamistiku säästvuse mõõtmiseks, mis põhineb temaatilistel mudelitel näiteks pinnase, maakasutuse, vee, õhu kvaliteedi, elurikkuse, kasvuhoonegaaside heitkoguste, metsanduse, põllumajanduse, energeetika ja transpordi kohta, samuti käsitleb kliimamuutuste mõju ja vastavaid meetmeid; |
| --- | --- |

(c)

töötab välja integreeritud modelleerimisraamistiku säästvuse mõõtmiseks, mis põhineb temaatilistel mudelitel näiteks pinnase, maakasutuse, vee, õhu kvaliteedi, elurikkuse, kasvuhoonegaaside heitkoguste, metsanduse, põllumajanduse, energeetika ja transpordi kohta, samuti käsitleb kliimamuutuste mõju ja vastavaid meetmeid;

| (d) | toetab Euroopa Liidu arengupoliitilisi eesmärke, edendades tehnosiiret, oluliste ressursside (nt metsad, pinnas, toiduvarud) seiret ning teadustegevust kliimamuutuste mõju ja ressursside kasutamisest tingitud keskkonnamõju piiramiseks ning kompromisside leidmiseks maa kasutamisel toidu või energia tootmiseks ja nt elurikkuse eesmärgil; |
| --- | --- |

(d)

toetab Euroopa Liidu arengupoliitilisi eesmärke, edendades tehnosiiret, oluliste ressursside (nt metsad, pinnas, toiduvarud) seiret ning teadustegevust kliimamuutuste mõju ja ressursside kasutamisest tingitud keskkonnamõju piiramiseks ning kompromisside leidmiseks maa kasutamisel toidu või energia tootmiseks ja nt elurikkuse eesmärgil;

| (e) | annab ühtseid hinnanguid tulenevalt säästva tootmise ja tarbimise poliitikast, hõlmates kindlustatust strateegilise toorainega, ressursitõhusust, vähese CO2-heitega ning keskkonnahoidlikke tootmisprotsesse ja tehnoloogialahendusi, toodete ja teenuste väljatöötamist ning tarbimisharjumusi ja kaubandust; arendab ja integreerib täiendavalt olelusringi hindamise poliitikaanalüüse; |
| --- | --- |

(e)

annab ühtseid hinnanguid tulenevalt säästva tootmise ja tarbimise poliitikast, hõlmates kindlustatust strateegilise toorainega, ressursitõhusust, vähese CO2-heitega ning keskkonnahoidlikke tootmisprotsesse ja tehnoloogialahendusi, toodete ja teenuste väljatöötamist ning tarbimisharjumusi ja kaubandust; arendab ja integreerib täiendavalt olelusringi hindamise poliitikaanalüüse;

| (f) | teeb ühtseid mõjuanalüüse kliimamuutuste leevendamis- ja/või kohandamisvõimaluste kohta, mis põhinevad piirkondliku ja ülemaailmse ulatusega kvantitatiivsel mudelikogumil, ulatudes sektori tasandist makroökonoomilise tasandini. |
| --- | --- |

(f)

teeb ühtseid mõjuanalüüse kliimamuutuste leevendamis- ja/või kohandamisvõimaluste kohta, mis põhinevad piirkondliku ja ülemaailmse ulatusega kvantitatiivsel mudelikogumil, ulatudes sektori tasandist makroökonoomilise tasandini.

3.6.   
  Euroopa muutuvas maailmas:
  kaasav, innovatiivne ja
  kaasamõtlev
  ühiskond

Teadusuuringute Ühiskeskus aitab kaasa innovatiivse liidu ▌ja globaalse Euroopa eesmärkide saavutamisele järgmiste meetmete kaudu:

| (a) | teadustegevust ja innovatsiooni soodustavate ja takistavate asjaolude üldanalüüs ning modelleerimisplatvormi väljatöötamine nende mikro- ja makromajanduslikule mõjule hinnangu andmiseks; |
| --- | --- |

(a)

teadustegevust ja innovatsiooni soodustavate ja takistavate asjaolude üldanalüüs ning modelleerimisplatvormi väljatöötamine nende mikro- ja makromajanduslikule mõjule hinnangu andmiseks;

| (b) | kaasaaitamine juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ teostamise seirele tulemustabelite, näitajate väljatöötamise jms kaudu ning avaliku teabe- ja luuresüsteemi käitamise toetamine asjakohaste andmete ja vajaliku teabe haldamiseks; |
| --- | --- |

(b)

kaasaaitamine juhtalgatuse „Innovatiivne liit“ teostamise seirele tulemustabelite, näitajate väljatöötamise jms kaudu ning avaliku teabe- ja luuresüsteemi käitamise toetamine asjakohaste andmete ja vajaliku teabe haldamiseks;

| (c) | avaliku teabe ja luureplatvormi käitamine, et aruka spetsialiseerumisega aidata riiklikke ja piirkondlikke ametiasutusi; majandustegevuse korralduse kvantitatiivne majandusanalüüs, pühendudes eriti majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ebavõrdsusele ja tehnoloogia arengust tingitud käitumismuutustele; |
| --- | --- |

(c)

avaliku teabe ja luureplatvormi käitamine, et aruka spetsialiseerumisega aidata riiklikke ja piirkondlikke ametiasutusi; majandustegevuse korralduse kvantitatiivne majandusanalüüs, pühendudes eriti majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ebavõrdsusele ja tehnoloogia arengust tingitud käitumismuutustele;

| (d) | finantssüsteemi reformi ökonomeetria ja makromajanduslik analüüs, et aidata säilitada liidu tõhusat raamistikku finantskriisiga toimetulemiseks; jätkuv metoodikatoe osutamine liikmesriikide eelarvepositsioonide järelevalveks seoses stabiilsuse ja kasvu paktiga; |
| --- | --- |

(d)

finantssüsteemi reformi ökonomeetria ja makromajanduslik analüüs, et aidata säilitada liidu tõhusat raamistikku finantskriisiga toimetulemiseks; jätkuv metoodikatoe osutamine liikmesriikide eelarvepositsioonide järelevalveks seoses stabiilsuse ja kasvu paktiga;

| (e) | Euroopa teadusruumi toimimise seire ja mõnede selle põhielemente (näiteks teadustöötajate liikuvus, riiklike teadusprogrammide avamine) soodustavate ja takistavate asjaolude analüüsimine ning ettepanekute tegemine asjakohaste poliitiliste võimaluste kohta; tähtsa rolli jätkuv täitmine Euroopa teadusruumis koostöövõrkude loomise ja koolituse kaudu, andes oma vahendid ja andmebaasid liikmesriikide ning kandidaat- ja assotsieerunud riikide kasutajate käsutusse; |
| --- | --- |

(e)

Euroopa teadusruumi toimimise seire ja mõnede selle põhielemente (näiteks teadustöötajate liikuvus, riiklike teadusprogrammide avamine) soodustavate ja takistavate asjaolude analüüsimine ning ettepanekute tegemine asjakohaste poliitiliste võimaluste kohta; tähtsa rolli jätkuv täitmine Euroopa teadusruumis koostöövõrkude loomise ja koolituse kaudu, andes oma vahendid ja andmebaasid liikmesriikide ning kandidaat- ja assotsieerunud riikide kasutajate käsutusse;

| (f) | digitaalse majanduse kvantitatiivse majandusanalüüsi väljatöötamine; IKT-lt digitaalse ühiskonna eesmärkidele avalduva mõju uurimine; uurimine, kuidas mõjutavad delikaatsed turvalisusprobleemid üksikisikuid (digitaalne elu); |
| --- | --- |

(f)

digitaalse majanduse kvantitatiivse majandusanalüüsi väljatöötamine; IKT-lt digitaalse ühiskonna eesmärkidele avalduva mõju uurimine; uurimine, kuidas mõjutavad delikaatsed turvalisusprobleemid üksikisikuid (digitaalne elu);

3.7.
     
  Turvaline ühiskond – Euroopa ja tema kodanike vabaduse ja turvalisuse kaitsmine

Teadusuuringute Ühiskeskus aitab kaasa turvalisuse ja kodakondsuse eesmärkide saavutamisele järgmiste meetmete kaudu:

| (a) | keskendumine esmatähtsa taristu (sh üldiste navigatsioonisüsteemide, finantsturgude) haavatavuse väljaselgitamisele ja hindamisele; ELi eelarve suhtes toime pandud pettustega võitlemise ja merejärelevalvevahendite täiustamine; isikliku identiteediga (digitaalse identiteediga) seotud tehnoloogia talitlustulemuslikkuse hindamine; |
| --- | --- |

(a)

keskendumine esmatähtsa taristu (sh üldiste navigatsioonisüsteemide, finantsturgude) haavatavuse väljaselgitamisele ja hindamisele; ELi eelarve suhtes toime pandud pettustega võitlemise ja merejärelevalvevahendite täiustamine; isikliku identiteediga (digitaalse identiteediga) seotud tehnoloogia talitlustulemuslikkuse hindamine;

| (b) | ELis katastroofiohu vähendamise suutlikkuse suurendamine ning loodus- ja inimtekkeliste katastroofide ohjamise märkimisväärne parandamine, töötades selleks välja üldiseid kõikide ohtude eest aegsasti hoiatavaid ja riske haldavaid infosüsteeme, kasutades ära maapinna kaugseire tehnoloogiat; |
| --- | --- |

(b)

ELis katastroofiohu vähendamise suutlikkuse suurendamine ning loodus- ja inimtekkeliste katastroofide ohjamise märkimisväärne parandamine, töötades selleks välja üldiseid kõikide ohtude eest aegsasti hoiatavaid ja riske haldavaid infosüsteeme, kasutades ära maapinna kaugseire tehnoloogiat;

| (c) | vahendite jätkuv tagamine selliste üldiste julgeolekuülesannete hindamiseks ja haldamiseks nagu terrorismivastane võitlus ja tuumarelva (keemia- bioloogilise, radioloogilise, kiirgusrelva) leviku tõkestamine (Euratomi programmi kohaselt), sotsiaalpoliitilisest ebastabiilsusest tingitud ohtude käsitlemine ja nakkushaigustega võitlemine; uute valdkondade käsitlemine, mis hõlmaks haavatavust ja vastupidavust tekkivate või hübriidohtude suhtes, mis on seotud näiteks tooraine kättesaadavuse, piraatluse, ressursinappuse või ressursi pärast võitlemisega ning kliimamuutuste mõjuga looduskatastroofide tekkele. |
| --- | --- |

(c)

vahendite jätkuv tagamine selliste üldiste julgeolekuülesannete hindamiseks ja haldamiseks nagu terrorismivastane võitlus ja tuumarelva (keemia- bioloogilise, radioloogilise, kiirgusrelva) leviku tõkestamine (Euratomi programmi kohaselt), sotsiaalpoliitilisest ebastabiilsusest tingitud ohtude käsitlemine ja nakkushaigustega võitlemine; uute valdkondade käsitlemine, mis hõlmaks haavatavust ja vastupidavust tekkivate või hübriidohtude suhtes, mis on seotud näiteks tooraine kättesaadavuse, piraatluse, ressursinappuse või ressursi pärast võitlemisega ning kliimamuutuste mõjuga looduskatastroofide tekkele.

4.   RAKENDUSLIKUD ERIASPEKTID

Kooskõlas Globaalse Euroopa prioriteetidega tugevdab Teadusuuringute Ühiskeskus teaduskoostööd peamiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega (näiteks ÜRO organid, OECD, Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Venemaa, Hiina, Brasiilia, India) üleilmse mõõtmega valdkondades, nagu kliimamuutused, toiduga kindlustatus või nanotehnoloogia.
  Seda koostööd kooskõlastatakse tihedalt liidu ja liikmesriikide rahvusvahelise koostööga.

Selleks et pakkuda paremat teenust poliitika teostamiseks, suurendab Teadusuuringute Ühiskeskus edaspidi oma suutlikkust analüüsida ja pakkuda sektoriüleseid poliitilisi võimalusi ning teha vastavaid mõjuhindamisi. Seda suutlikkust toetatakse eelkõige järgmiste abinõude tugevdamisega:

| (a) | mudelite loomine põhivaldkondades (näiteks energia ja transport, põllumajandus, kliima, keskkond, majandus); keskendumine mudelitele nii sektorite lõikes kui ka integreeritult (jätkusuutlikkuse hindamiseks) ning nii teadus-tehniliste kui ka majandusaspektide käsitlemine; |
| --- | --- |

(a)

mudelite loomine põhivaldkondades (näiteks energia ja transport, põllumajandus, kliima, keskkond, majandus); keskendumine mudelitele nii sektorite lõikes kui ka integreeritult (jätkusuutlikkuse hindamiseks) ning nii teadus-tehniliste kui ka majandusaspektide käsitlemine;

| (b) | tulevikku suunatud uuringud, mille tulemuseks on teaduse-, tehnoloogia- ja ühiskondliku valdkonna suundumuste ja sündmuste analüüs ning analüüs selle kohta, kuidas need suundumused ja sündmused võivad mõjutada avalikku korda ja innovatsiooni, tugevdada konkurentsivõimet ja jätkusuutlikku majanduskasvu; see võimaldaks Teadusuuringute Ühiskeskusel juhtida tähelepanu probleemidele, mis võivad nõuda edaspidi poliitilist sekkumist, ning näha ette tarbijate vajadusi. |
| --- | --- |

(b)

tulevikku suunatud uuringud, mille tulemuseks on teaduse-, tehnoloogia- ja ühiskondliku valdkonna suundumuste ja sündmuste analüüs ning analüüs selle kohta, kuidas need suundumused ja sündmused võivad mõjutada avalikku korda ja innovatsiooni, tugevdada konkurentsivõimet ja jätkusuutlikku majanduskasvu; see võimaldaks Teadusuuringute Ühiskeskusel juhtida tähelepanu probleemidele, mis võivad nõuda edaspidi poliitilist sekkumist, ning näha ette tarbijate vajadusi.

Teadusuuringute Ühiskeskus suurendab oma toetust standardimisprotsessile ja standarditele kui Euroopa konkurentsivõimet toetavale horisontaalsele komponendile. Meetmete hulka hakkavad kuuluma enne normide kehtestamist toimuvad teadusuuringud, etalonainete ja võrdlusmõõtmiste väljatöötamine ning metoodika kooskõlastamine. Välja on selgitatud viis fookusvaldkonda: energia, transport, digitaalne tegevuskava, julgeolek ja turvalisus (hõlmates Euratomi programmi tuumavaldkonda) ning tarbijakaitse. Lisaks jätkab Teadusuuringute Ühiskeskus edendavalt oma tulemuste levitamist ja pakub Euroopa Liidu asutustele ning organitele tuge intellektuaalse omandi õiguste haldamisel.

Tõhusama määruse väljatöötamiseks loob Teadusuuringute Ühiskeskus võimalused käitumisteadusega tegelemiseks, täiendades Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevust valitud aladel, milleks on näiteks toitumine, energiatõhusus ja tootepoliitika.

Sotsiaal-majanduslikust teadustegevusest saab asjakohaste valdkondade meetmete osa, see puudutab näiteks digitaalset tegevuskava, säästvat tootmist ja tarbimist ning rahvatervist.

Selleks et täita oma missiooni ELi tugikeskusena, et mängida Euroopa teadusruumis jätkuvalt väga tähtsat rolli ning et siseneda uutesse teadusvaldkondadesse, on oluline, et Teadusuuringute Ühiskeskuse käsutuses oleks tipptasemel taristu. Teadusuuringute Ühiskeskus jätkab oma ümberehitus- ja renoveerimisprogrammi täitmist, et tagada vastavus kohaldatavate keskkonna- ning turvalisuse ja julgeolekumäärustega ning investeerib teadustaristusse, hõlmates arendus- ja modelleerimisplatvorme ning vahendeid uute valdkondade, nt geneetilise ekspertiisi jaoks. Sellised investeeringud tehakse tihedas kooskõlas Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi (ESFRI) tegevuskavaga ja investeerimisel võetakse arvesse liikmesriikide olemasolevaid vahendeid.

---

(1)  
  Komisjoni soovitus, milles käsitletakse intellektuaalomandi haldamist teadmussiirdealastes tegevustes ning tegevusjuhendit ülikoolidele ja teistele riiklikele teadusasutustele (C(2008)1329, 10.4.2008).

(2)  Põhimõtteliselt vähemalt 80 %.

(3)  
  Piirkondlik partnerlusrajatis (RPF) on riiklik või piirkondlik teadustaristu, mille tähtsus seisneb sotsiaal-majanduslikus kasus, koolituses ning teadlaste ja tehnikute ligimeelitamises ning mida tunnustatakse üleeuroopalise ESFRI või muu maailmatasemel teadustaristu partnerina. Piirkondliku partnerlusrajatise kvaliteet, sealhulgas selle teadusüksuse, juhtimisstruktuuri ja juurdepääsupoliitika tase peab vastama samadele standarditele, mida nõutakse üleeuroopaliste teadustaristute puhul.

(4)  Kuna igat liiki teadustegevuses kasutatakse järjest rohkem arvuteid ja andmeid, on juurdepääs nüüdisaegsele e-taristule väga tähtis kõikide teadlaste jaoks. Näiteks GÉANT ühendab 40 miljonit kasutajat üle 8 000 institutsioonist 40 riigis, Euroopa taristuvõrgustik kujutab endast aga maailma suurimat hajutatud arvutitaristut, milles on üle 290 saidi 50 riigis. Järeleandmatu progress IKT valdkonnas ja teadusuuringute üha kasvav vajadus massiivsete andmehulkade arvutamise ja töötlemise järele kujutavad endast suuri katsumusi rahastamise ja korraldamise poolest, kui on vaja tagada teadlaste jaoks katkematu teenuse pakkumine.

(5)  Asjade internetti koordineeritakse kui valdkonnaülest teemat.

(6)  Sealhulgas kosmosepõhised võrgud.

(7)  

  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(8)  
  Komisjoni talituste töödokument SEC(2009)1295, mis on lisatud teatisele vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) (COM(2009)0519).

(9)  COM(2007)0723.

(10)  
  Komisjoni valge raamat „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“, COM(2011)0144.

(11)  Pricewaterhouse Coopersi prognoosid, mis käsitlevad jätkusuutlikkuspõhiseid loodusressurssidega (energia, metsandus, toit ja põllumajandus, vesi ja metallid) seotud ülemaailmseid ettevõtlusvõimalusi ning WBCSD (2010) Visioon 2050: The New Agenda for Business, World Business Council for Sustainable Development: Geneva, URL: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf.

(12)  COM(2008)0699.

(13)  Euroopa Parlament: „Policy Department Economic and Scientific Policy. Eco-innovation – putting the EU on the path to a resource and energy efficient economy. Study and briefing notes“, märts 2009.

(14)  Ökoinnovatsiooni Vaatluskeskus „The Eco-Innovation Challenge – Pathways to a resource-efficient Europe – Annual Report 2010“, mai 2011.

(15)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006.

(16)  
  Ilma et see piiraks nimetatud ühiskonnaprobleemile eraldatud eelarvet.

(17)  
  C(2008)1329, 10.4.2008.

II LISA

Tulemuslikkuse näitajad

Järgmises tabelis on esitatud raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärkide tulemuste ja mõju hindamiseks
  mitmed
  põhinäitajad
  , mida võib raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise käigus täpsustada
  .

1.   I OSA. PRIORITEET „TIPPTASEMEL TEADUS“

Erieesmärke puudutavad näitajad:

Euroopa Teadusnõukogu

| — | ERC rahastatud projektide raames avaldatud ja 1 % kõige rohkem tsiteeritud väljaannete hulka kuuluvate väljaannete osakaal
  teadusvaldkonna kohta |
| --- | --- |

—

ERC rahastatud projektide raames avaldatud ja 1 % kõige rohkem tsiteeritud väljaannete hulka kuuluvate väljaannete osakaal
  teadusvaldkonna kohta

Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad

| — | Publikatsioonid eksperdihinnangu saanud mõjukates ajakirjades |
| --- | --- |

—

Publikatsioonid eksperdihinnangu saanud mõjukates ajakirjades

| — | Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas esitatud patenditaotlused
  ja antud patendid |
| --- | --- |

—

Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas esitatud patenditaotlused
  ja antud patendid

Marie
  Skłodowska-
  Curie nimelised meetmed oskuste, koolituse ja tööalase arengu kohta

| — | Teadlaste, sealhulgas doktorantide, valdkonna- ja riigiülene vaba liikumine |
| --- | --- |

—

Teadlaste, sealhulgas doktorantide, valdkonna- ja riigiülene vaba liikumine

Euroopa teadusuuringute taristu (sealhulgas e-taristu)

| — | Teadlaste hulk, kellel on juurdepääs teadustöö infrastruktuuridele
  liidu toetuse kaudu |
| --- | --- |

—

Teadlaste hulk, kellel on juurdepääs teadustöö infrastruktuuridele
  liidu toetuse kaudu

2.   II OSA. PRIORITEET „JUHTPOSITSIOON TÖÖSTUSES“

Erieesmärke puudutavad näitajad:

Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogiliste materjalide, biotehnoloogia, kõrgtehnoloogilise tootmise ja kosmosetehnoloogia) vallas

| — | Progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonnas esitatud patenditaotlused
  ja antud patendid |
| --- | --- |

—

Progressi võimaldava ja tööstustehnoloogia valdkonnas esitatud patenditaotlused
  ja antud patendid

| — | Ettevõtte või turu jaoks uuenduslikke muudatusi sisseviivate osalevate ettevõtete osakaal (projekti kestuse ja sellele lisatud kolme aasta jooksul) |
| --- | --- |

—

Ettevõtte või turu jaoks uuenduslikke muudatusi sisseviivate osalevate ettevõtete osakaal (projekti kestuse ja sellele lisatud kolme aasta jooksul)

| — | Avaliku ja erasektori ühisväljaannete arv |
| --- | --- |

—

Avaliku ja erasektori ühisväljaannete arv

Riskikapitali kättesaadavus

| — | Laenukapitalist ja riskikapitaliinvesteeringutest saadav koguinvesteering |
| --- | --- |

—

Laenukapitalist ja riskikapitaliinvesteeringutest saadav koguinvesteering

| — | Rahalisi vahendeid saanud organisatsioonide arv ja võimendatud erasektori vahendite hulk |
| --- | --- |

—

Rahalisi vahendeid saanud organisatsioonide arv ja võimendatud erasektori vahendite hulk

Innovatsioon VKEdes

| — | Ettevõtte või turu jaoks uuenduslikke muudatusi sisseviivate osalevate VKEde osakaal (projekti kestuse ja sellele lisatud kolme aasta jooksul) |
| --- | --- |

—

Ettevõtte või turu jaoks uuenduslikke muudatusi sisseviivate osalevate VKEde osakaal (projekti kestuse ja sellele lisatud kolme aasta jooksul)

| — | Majanduskasv ja töökohtade loomine osalevates VKEdes |
| --- | --- |

—

Majanduskasv ja töökohtade loomine osalevates VKEdes

3.   III OSA. PRIORITEET „ÜHISKONNAPROBLEEMID“

Erieesmärke puudutavad näitajad:

Kõikide ühiskonnaprobleemide puhul:

| — | Erinevate ühiskonnaprobleemide teemal avaldatud publikatsioonid eksperdihinnangu saanud mõjukates ajakirjades |
| --- | --- |

—

Erinevate ühiskonnaprobleemide teemal avaldatud publikatsioonid eksperdihinnangu saanud mõjukates ajakirjades

| — | Erinevate ühiskonnaprobleemide osas esitatud patenditaotlused
  ja antud patendid |
| --- | --- |

—

Erinevate ühiskonnaprobleemide osas esitatud patenditaotlused
  ja antud patendid

| — | Prototüüpide arv ja testimine |
| --- | --- |

—

Prototüüpide arv ja testimine

| — | Avaliku ja erasektori ühisväljaannete arv |
| --- | --- |

—

Avaliku ja erasektori ühisväljaannete arv

Lisaks hinnatakse iga probleemi puhul edusamme selle põhjal, kuidas täidetakse erieesmärke, mis on üksikasjalikult esitatud määruse (EL) nr XX/2012 [Horisont 2020] I lisas.

4.   IV OSA. TEADUSUURINGUTE ÜHISKESKUSE OTSEMEETMED VÄLJASPOOL TUUMAENERGIAVALDKONDA

Erieesmärke puudutavad näitajad:

| — | Teadusuuringute Ühiskeskuse tehnilisest ja teaduslikust toest tulenenud ning Euroopa poliitikale tuntavalt mõjunud sündmuste arv |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute Ühiskeskuse tehnilisest ja teaduslikust toest tulenenud ning Euroopa poliitikale tuntavalt mõjunud sündmuste arv

| — | Mõjukates ajakirjades avaldatud
  eelretsenseeritud publikatsioonide arv |
| --- | --- |

—

Mõjukates ajakirjades avaldatud
  eelretsenseeritud publikatsioonide arv

III LISA

Kontroll

Komisjon kontrollib raamprogrammi Horisont 2020 rakendamist ning eelkõige järgmist:

| 1. | Euroopa teadusruumi loomisele kaasaaitamine |
| --- | --- |

1.

Euroopa teadusruumi loomisele kaasaaitamine

| 2. | Osaluse laiendamine |
| --- | --- |

2.

Osaluse laiendamine

| 3. | VKEde osalemine |
| --- | --- |

3.

VKEde osalemine

| 4. | Sotsiaal- ja humanitaarteadused |
| --- | --- |

4.

Sotsiaal- ja humanitaarteadused

| 5. | Teadus ja ühiskond |
| --- | --- |

5.

Teadus ja ühiskond

| 6. | Sooline võrdõiguslikkus |
| --- | --- |

6.

Sooline võrdõiguslikkus

| 7. | Rahvusvaheline koostöö |
| --- | --- |

7.

Rahvusvaheline koostöö

| 8. | Säästev areng ja kliimamuutused, sealhulgas teave kliimamuutustega seotud kulude kohta |
| --- | --- |

8.

Säästev areng ja kliimamuutused, sealhulgas teave kliimamuutustega seotud kulude kohta

| 9. | Avastamise ja turul rakendamise seostamine |
| --- | --- |

9.

Avastamise ja turul rakendamise seostamine

| 10. | Digitaalarengu tegevuskava |
| --- | --- |

10.

Digitaalarengu tegevuskava

| 11. | Erasektori osalus |
| --- | --- |

11.

Erasektori osalus

| 12. | Avaliku ja erasektori partnerluste ning avaliku sektori siseste partnerluste rahastamine |
| --- | --- |

12.

Avaliku ja erasektori partnerluste ning avaliku sektori siseste partnerluste rahastamine

| 13. | Teabevahetus ja teabe levitamine |
| --- | --- |

13.

Teabevahetus ja teabe levitamine

| 14. | Sõltumatute ekspertide osalemise viisid |
| --- | --- |

14.

Sõltumatute ekspertide osalemise viisid

IV LISA

Teave, mille komisjon esitab vastavalt artikli 8a lõikele 2

| 1. | Üksikuid projekte käsitlev teave, mis võimaldab jälgida iga ettepaneku kõiki etappe ja mis hõlmab eelkõige järgmist:







  — | esitatud ettepanekud, |
| --- | --- | --- |

1.

—

esitatud ettepanekud,

| — | iga ettepaneku hindamise tulemused, |
| --- | --- |

—

iga ettepaneku hindamise tulemused,

| — | toetuslepingud, |
| --- | --- |

—

toetuslepingud,

| — | lõpetatud projektid. |
| --- | --- |

—

lõpetatud projektid.

| 2. | Kõikide hangete tulemusi ja projektide rakendamist käsitlev teave, mis hõlmab eelkõige järgmist:







  — | iga hankemenetluse tulemused, |
| --- | --- | --- |

2.

—

iga hankemenetluse tulemused,

| — | toetuslepingute alaste läbirääkimiste tulemused, |
| --- | --- |

—

toetuslepingute alaste läbirääkimiste tulemused,

| — | projekti rakendamine, sealhulgas andmed maksete kohta ning projekti tulemus. |
| --- | --- |

—

projekti rakendamine, sealhulgas andmed maksete kohta ning projekti tulemus.

| 3. | Programmi rakendamist käsitlev teave, sealhulgas asjakohane teave raamprogrammi, eriprogrammi, iga teema ja Teadusuuringute Ühiskeskuse kohta ning sünergiate kohta teiste asjakohaste liidu programmidega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Teave raamprogrammi Horisont 2020 eelarve täitmise kohta, sealhulgas artiklite 185 ja 187 kohaste algatuste jaoks ette nähtud kulukohustuste ja maksete kohta. |
| --- | --- |

4.

V LISA

Programmikomitee koosseisud

Horisont 2020 programmikomitee koosseisude nimekiri

   (1)

  vastavalt artikli 9 lõikele 1a:

| 1. | Strateegiline konfiguratsioon: strateegiline ülevaade kogu programmi rakendamisest, programmi eri osade ja valdkondadevaheliste küsimuste sidusus, kaasa arvatud osad „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine ja „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks“ |
| --- | --- |

1.

Strateegiline konfiguratsioon: strateegiline ülevaade kogu programmi rakendamisest, programmi eri osade ja valdkondadevaheliste küsimuste sidusus, kaasa arvatud osad „Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine ja „Teadus koos ühiskonnaga ja ühiskonna heaks“

I osa „Tipptasemel teadus“:

| 2. | Euroopa Teadusnõukogu (ECR), tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad ning Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed |
| --- | --- |

2.

Euroopa Teadusnõukogu (ECR), tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad ning Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed

| 3. | Teadusuuringute infrastruktuurid |
| --- | --- |

3.

Teadusuuringute infrastruktuurid

II osa „Juhtpositsioon tööstuses“;

| 4. | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia |
| --- | --- |

4.

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia

| 5. | Nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogilised materjalid, biotehnoloogia, kõrgtehnoloogiline tootmise ja töötlemine |
| --- | --- |

5.

Nanotehnoloogia, kõrgtehnoloogilised materjalid, biotehnoloogia, kõrgtehnoloogiline tootmise ja töötlemine

| 6. | Kosmos |
| --- | --- |

6.

Kosmos

| 7. | VKEd ja riskikapitali kättesaadavus |
| --- | --- |

7.

VKEd ja riskikapitali kättesaadavus

III osa „Ühiskonnaprobleemid“:

| 8. | Tervishoid, demograafilised muutused ja heaolu |
| --- | --- |

8.

Tervishoid, demograafilised muutused ja heaolu

| 9. | Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus ja metsandus, mere-, merendus- ja siseveeuuringud ning biomajandus |
| --- | --- |

9.

Toiduga kindlustatus, säästev põllumajandus ja metsandus, mere-, merendus- ja siseveeuuringud ning biomajandus

| 10. | Turvaline, puhas ja tõhus energia |
| --- | --- |

10.

Turvaline, puhas ja tõhus energia

| 11. | Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport |
| --- | --- |

11.

Arukas, keskkonnahoidlik ja integreeritud transport

| 12. | Kliimameetmed, keskkond, ressursitõhusus ja toorained |
| --- | --- |

12.

Kliimameetmed, keskkond, ressursitõhusus ja toorained

| 13. | Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja kaasamõtlev ühiskond |
| --- | --- |

13.

Euroopa muutuvas maailmas: kaasav, innovatiivne ja kaasamõtlev ühiskond

| 14. | Turvaline ühiskond – Euroopa ja selle kodanike vabaduse ja turvalisuse kaitsmine |
| --- | --- |

14.

Turvaline ühiskond – Euroopa ja selle kodanike vabaduse ja turvalisuse kaitsmine

---

(1)  Programmi rakendamise hõlbustamiseks hüvitab komisjon kooskõlas oma kehtivate suunistega programmi komitee iga päevakorras oleva koosoleku puhul iga liikmesriigi ühe esindaja osalemiskulud ning samuti ühe eksperdi/nõustaja osalemiskulud iga liikmesriigi kohta nende päevakorrapunktide puhul, mille kohta liikmesriik nõuab asjatundja arvamust.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/380 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/380

---

P7_TA(2013)0505

Euroopa statistika ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/59)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0167),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 338 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0101/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Austria Liidunõukogu, Hispaania Saadikute Kongressi ja Hispaania Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria Liidunõukogu, Hispaania Saadikute Kongressi ja Hispaania Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 6. novembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 6. novembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0436/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0436/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 374, 4.12.2012, lk 2.

---

P7_TC1-COD(2012)0084

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta

(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)

[Muudatusettepanek 43]

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa statistikasüsteem (ESS) kui partnerlus on oma tegevust üldjoontes edukalt ühtlustanud eesmärgiga tagada kvaliteetse
  , reguleeritud ja usaldusväärse
  Euroopa statistika arendamine, koostamine ja levitamine, sealhulgas süsteemi juhtimise tõhustamise abil. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa statistikasüsteem (ESS) kui partnerlus on oma tegevust üldjoontes edukalt ühtlustanud eesmärgiga tagada kvaliteetse
  , reguleeritud ja usaldusväärse
  Euroopa statistika arendamine, koostamine ja levitamine, sealhulgas süsteemi juhtimise tõhustamise abil.

| (2) | Siiski on tuvastatud ▌kitsaskohti, eelkõige statistika kvaliteedijuhtimise raamistiku osas.
  Need kitsaskohad on aidanud rõhutada vajadust tagada statistikaasutuste sõltumatus võimalikust poliitilisest survest riiklikul ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

(2)

Siiski on tuvastatud ▌kitsaskohti, eelkõige statistika kvaliteedijuhtimise raamistiku osas.
  Need kitsaskohad on aidanud rõhutada vajadust tagada statistikaasutuste sõltumatus võimalikust poliitilisest survest riiklikul ja liidu tasandil.

| (3) | Komisjon tegi ettepanekuid meetmete kohta, mida tuleks nimetatud kitsaskohtade kõrvaldamiseks
  ja Euroopa statistikasüsteemi juhtimise tugevdamiseks
  võtta, oma 15. aprilli 2011. aasta teatises „Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine“. Eelkõige soovitas komisjon teha Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 223/2009 (3) sihteesmärgiga piirduva muudatuse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon tegi ettepanekuid meetmete kohta, mida tuleks nimetatud kitsaskohtade kõrvaldamiseks
  ja Euroopa statistikasüsteemi juhtimise tugevdamiseks
  võtta, oma 15. aprilli 2011. aasta teatises „Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine“. Eelkõige soovitas komisjon teha Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 223/2009 (3) sihteesmärgiga piirduva muudatuse.

| (4) | 20. juuni 2011. aasta järeldustes kiitis nõukogu komisjoni algatuse heaks ning rõhutas Euroopa statistikasüsteemi juhtimise ja tõhususe jätkuva parandamise tähtsust. |
| --- | --- |

(4)

20. juuni 2011. aasta järeldustes kiitis nõukogu komisjoni algatuse heaks ning rõhutas Euroopa statistikasüsteemi juhtimise ja tõhususe jätkuva parandamise tähtsust.

| (5) | Lisaks tuleks võtta arvesse hiljutiste arengusuundade mõju statistikavaldkonnale liidu majanduse juhtimise raamistiku kontekstis, eelkõige statistilise sõltumatuse aspekte nagu läbipaistvaid töölevõtmise ja töölt vabastamise protsesse, eelarveassigneeringuid ja statistika avaldamise kuupäevade etteteatamist, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1175/2011 (4), ning ka aspekte, mis on seotud nõudega niisuguste organite funktsionaalse autonoomia kohta, kes vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 473/2013 (5). |
| --- | --- |

(5)

Lisaks tuleks võtta arvesse hiljutiste arengusuundade mõju statistikavaldkonnale liidu majanduse juhtimise raamistiku kontekstis, eelkõige statistilise sõltumatuse aspekte nagu läbipaistvaid töölevõtmise ja töölt vabastamise protsesse, eelarveassigneeringuid ja statistika avaldamise kuupäevade etteteatamist, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1175/2011 (4), ning ka aspekte, mis on seotud nõudega niisuguste organite funktsionaalse autonoomia kohta, kes vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 473/2013 (5).

| (6) | Kõnealused
  ametialase sõltumatuse
  aspektid
  , nagu läbipaistvad töölevõtmise ja töölt vabastamise protsessid, eelarveassigneeringud ja avaldamiskalendrid,
  ei peaks piirduma ainult eelarve järelevalvesüsteemi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse jaoks koostatud statistikaga, vaid neid tuleks kohaldada kõikidele Euroopa statistikatele, mida Euroopa statistikasüsteem arendab, koostab ja levitab. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealused
  ametialase sõltumatuse
  aspektid
  , nagu läbipaistvad töölevõtmise ja töölt vabastamise protsessid, eelarveassigneeringud ja avaldamiskalendrid,
  ei peaks piirduma ainult eelarve järelevalvesüsteemi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse jaoks koostatud statistikaga, vaid neid tuleks kohaldada kõikidele Euroopa statistikatele, mida Euroopa statistikasüsteem arendab, koostab ja levitab.

| (6a) | Euroopa statistika kvaliteeti ja asjakohasust tõendusmaterjalidel põhinevate otsuste vastuvõtmiseks tuleks pidevalt kontrollida, hinnates muu hulgas selle lisaväärtust komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ sätestatud strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide, sealhulgas majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalmajandusega seotud eesmärkide saavutamise jaoks. Vajaduse korral tuleks Euroopa statistika hõlmavust kohandada. |
| --- | --- |

(6a)

Euroopa statistika kvaliteeti ja asjakohasust tõendusmaterjalidel põhinevate otsuste vastuvõtmiseks tuleks pidevalt kontrollida, hinnates muu hulgas selle lisaväärtust komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ sätestatud strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide, sealhulgas majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalmajandusega seotud eesmärkide saavutamise jaoks. Vajaduse korral tuleks Euroopa statistika hõlmavust kohandada.

| (7) | Igal aastal või mitmeaastasuse põhimõttel statistiliste vajaduste rahuldamiseks määratud ressursside piisavus on statistikaasutuste ametialase sõltumatuse
  ja statistiliste andmete kõrge kvaliteedi tagamise
  vajalik eeltingimus. |
| --- | --- |

(7)

Igal aastal või mitmeaastasuse põhimõttel statistiliste vajaduste rahuldamiseks määratud ressursside piisavus on statistikaasutuste ametialase sõltumatuse
  ja statistiliste andmete kõrge kvaliteedi tagamise
  vajalik eeltingimus.

| (8) | Sellepärast tuleks
  suurendada
  statistikaasutuste ametialast sõltumatust
  ja tagada kogu liidus kohaldatavad
  miinimumnõuded
  ning
  riiklike statistikaametite
  juhtidele
  tuleks võimaldada konkreetsed tagatised statistiliste ülesannete täitmise, organisatsiooni juhtimise ja vahendite eraldamise seisukohast.
  Riiklike statistikaametite juhtide töölevõtmise menetlused peaksid olema läbipaistvad ja põhinema ainult kutsealastel kriteeriumidel, võttes nõuetekohaselt arvesse võrdseid võimalusi ja eelkõige soolist tasakaalu. Ka liikmesriikide parlamendid peaksid selles täiel määral osalema ning vajaduse korral ja siseriikliku õiguse kohaselt edendama statistika koostajate sõltumatust ning suurendama statistikapoliitika demokraatlikku vastutust. |
| --- | --- |

(8)

Sellepärast tuleks
  suurendada
  statistikaasutuste ametialast sõltumatust
  ja tagada kogu liidus kohaldatavad
  miinimumnõuded
  ning
  riiklike statistikaametite
  juhtidele
  tuleks võimaldada konkreetsed tagatised statistiliste ülesannete täitmise, organisatsiooni juhtimise ja vahendite eraldamise seisukohast.
  Riiklike statistikaametite juhtide töölevõtmise menetlused peaksid olema läbipaistvad ja põhinema ainult kutsealastel kriteeriumidel, võttes nõuetekohaselt arvesse võrdseid võimalusi ja eelkõige soolist tasakaalu. Ka liikmesriikide parlamendid peaksid selles täiel määral osalema ning vajaduse korral ja siseriikliku õiguse kohaselt edendama statistika koostajate sõltumatust ning suurendama statistikapoliitika demokraatlikku vastutust.

| (8a) | Samal ajal kui usaldusväärne Euroopa statistika eeldab statistikutelt tugevat ametialast sõltumatust, peaks Euroopa statistika vastama poliitika vajadustele ning pakkuma statistilist tuge uutele poliitikaalgatustele riiklikul ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

(8a)

Samal ajal kui usaldusväärne Euroopa statistika eeldab statistikutelt tugevat ametialast sõltumatust, peaks Euroopa statistika vastama poliitika vajadustele ning pakkuma statistilist tuge uutele poliitikaalgatustele riiklikul ja liidu tasandil.

| (8b) | Eurostati sõltumatust tuleb tugevdada ja see tuleb tagada tulemusliku parlamentaarse järelevalve ja kontrolli abil. |
| --- | --- |

(8b)

Eurostati sõltumatust tuleb tugevdada ja see tuleb tagada tulemusliku parlamentaarse järelevalve ja kontrolli abil.

| (9) | Lisaks tuleks selgitada riiklikele statistikaametitele
  ESSi raames koostatava Euroopa statistika suhtes
  juba antud kooskõlastava rolli ulatust, et saavutada
  riiklikul tasandil
  statistikaalase tegevuse tõhusam kooskõlastamine
  ESSis
  , sealhulgas kvaliteedijuhtimise osas
  , võttes nõuetekohaselt arvesse statistilisi ülesandeid, mida täidab Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS)
  .
  Pidev kooskõlastamine ja koostöö riiklike statistikaametite ja Eurostati vahel on samuti Euroopa statistikasüsteemis statistikaalase tegevuse tõhusa kooskõlastamise oluline osa. EKPSi institutsioonilist eraldatust ja keskpankade sõltumatust tuleks austada Euroopa statistika arendamisel, koostamisel ja levitamisel Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vastava juhtimisstruktuuri ja statistika tööprogrammide alusel. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks tuleks selgitada riiklikele statistikaametitele
  ESSi raames koostatava Euroopa statistika suhtes
  juba antud kooskõlastava rolli ulatust, et saavutada
  riiklikul tasandil
  statistikaalase tegevuse tõhusam kooskõlastamine
  ESSis
  , sealhulgas kvaliteedijuhtimise osas
  , võttes nõuetekohaselt arvesse statistilisi ülesandeid, mida täidab Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS)
  .
  Pidev kooskõlastamine ja koostöö riiklike statistikaametite ja Eurostati vahel on samuti Euroopa statistikasüsteemis statistikaalase tegevuse tõhusa kooskõlastamise oluline osa. EKPSi institutsioonilist eraldatust ja keskpankade sõltumatust tuleks austada Euroopa statistika arendamisel, koostamisel ja levitamisel Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vastava juhtimisstruktuuri ja statistika tööprogrammide alusel.

| (10) | Statistikaasutuste ja andmete esitajate koormuse vähendamiseks peaksid riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused pääsema kiiresti ja tasuta juurde muu hulgas elektroonilisel teel esitatud haldusandmetele ning saama neid andmeid oma statistikas kasutada. |
| --- | --- |

(10)

Statistikaasutuste ja andmete esitajate koormuse vähendamiseks peaksid riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused pääsema kiiresti ja tasuta juurde muu hulgas elektroonilisel teel esitatud haldusandmetele ning saama neid andmeid oma statistikas kasutada.

| (10a) | Euroopa statistika peaks olema hõlpsasti võrreldav ja juurdepääsetav ning seda tuleks ajakohastada viivitamata ja korrapäraselt, et tagada liidu poliitikavaldkondades ja rahastamisalgatustes liidu arengusuundadega arvestamine, eelkõige majanduskriisi tagajärgi silmas pidades. |
| --- | --- |

(10a)

Euroopa statistika peaks olema hõlpsasti võrreldav ja juurdepääsetav ning seda tuleks ajakohastada viivitamata ja korrapäraselt, et tagada liidu poliitikavaldkondades ja rahastamisalgatustes liidu arengusuundadega arvestamine, eelkõige majanduskriisi tagajärgi silmas pidades.

| (11) | Riiklike statistikaametitega tuleks lisaks konsulteerida selliste uute haldusandmete väljakujundamise varases etapis, mida saab kasutada statistilistel eesmärkidel, ja olemasolevate haldusallikate kavandatud muudatuste või nende allikate kasutamise lõpetamise üle. Ühtlasi peaksid riiklikud statistikaametid saama haldusandmete omanikelt vajalikke metaandmeid ja kooskõlastama standardimistegevust haldusandmete puhul, mis on seotud statistiliste andmete koostamisega. |
| --- | --- |

(11)

Riiklike statistikaametitega tuleks lisaks konsulteerida selliste uute haldusandmete väljakujundamise varases etapis, mida saab kasutada statistilistel eesmärkidel, ja olemasolevate haldusallikate kavandatud muudatuste või nende allikate kasutamise lõpetamise üle. Ühtlasi peaksid riiklikud statistikaametid saama haldusandmete omanikelt vajalikke metaandmeid ja kooskõlastama standardimistegevust haldusandmete puhul, mis on seotud statistiliste andmete koostamisega.

| (12) | Haldusallikatest saadud andmete konfidentsiaalsus peaks olema kaitstud ühiste põhimõtete ja suuniste abil, mida kohaldatakse kõikide Euroopa statistika koostamiseks vajalike konfidentsiaalsete andmete suhtes. Ühtlasi tuleks kehtestada selliste andmete suhtes kohaldatavad kvaliteedi
  ja läbipaistvuse
  hindamisraamistikud
  ning need avalikustada
  . |
| --- | --- |

(12)

Haldusallikatest saadud andmete konfidentsiaalsus peaks olema kaitstud ühiste põhimõtete ja suuniste abil, mida kohaldatakse kõikide Euroopa statistika koostamiseks vajalike konfidentsiaalsete andmete suhtes. Ühtlasi tuleks kehtestada selliste andmete suhtes kohaldatavad kvaliteedi
  ja läbipaistvuse
  hindamisraamistikud
  ning need avalikustada
  .

| (12a) | Kõikidel kasutajatel peaks olema ühel ajal juurdepääs ühtedele ja samadele andmetele ning embargodest tuleks rangelt kinni pidada. Riiklikud statistikaametid peaksid kehtestama avaldamiskalendrid perioodiliste andmete avaldamiseks. |
| --- | --- |

(12a)

Kõikidel kasutajatel peaks olema ühel ajal juurdepääs ühtedele ja samadele andmetele ning embargodest tuleks rangelt kinni pidada. Riiklikud statistikaametid peaksid kehtestama avaldamiskalendrid perioodiliste andmete avaldamiseks.

| (13) | Euroopa statistika kvaliteeti oleks võimalik tõsta ja kasutajate usaldust tugevdada liikmesriikide valitsuste kaasamise abil Euroopa statistika tegevusjuhise (edaspidi „tegevusjuhis“)
  jõulisse
  rakendamisse. Sel eesmärgil tuleks ▌konfidentsiaalsete andmetega seotud
  kohustustesse, mis kehtestatakse
  igas liikmesriigis
  , võttes arvesse riiklikke eripärasid,
  lisada valitsuste poolsed konkreetsed
  kohustused tegevusjuhises sisalduvate statistikaalaste põhimõtete rakendamiseks. Need kohustused võivad hõlmata kõrge kvaliteedi tagamise riiklikke raamistikke
  , sealhulgas
  enesehindamisi, parandusmeetmeid ja seiremehhanisme
  . |
| --- | --- |

(13)

Euroopa statistika kvaliteeti oleks võimalik tõsta ja kasutajate usaldust tugevdada liikmesriikide valitsuste kaasamise abil Euroopa statistika tegevusjuhise (edaspidi „tegevusjuhis“)
  jõulisse
  rakendamisse. Sel eesmärgil tuleks ▌konfidentsiaalsete andmetega seotud
  kohustustesse, mis kehtestatakse
  igas liikmesriigis
  , võttes arvesse riiklikke eripärasid,
  lisada valitsuste poolsed konkreetsed
  kohustused tegevusjuhises sisalduvate statistikaalaste põhimõtete rakendamiseks. Need kohustused võivad hõlmata kõrge kvaliteedi tagamise riiklikke raamistikke
  , sealhulgas
  enesehindamisi, parandusmeetmeid ja seiremehhanisme
  .

| (13a) | Komisjoni (Eurostati) veebisait peaks võimaldama lihtsat juurdepääsu terviklikele ja kasutajasõbralikele andmeseeriatele. Võimaluse korral tuleks korrapärase ajakohastamise abil pakkuda iga liikmesriigi kohta teavet aastate ja kuude kaupa. |
| --- | --- |

(13a)

Komisjoni (Eurostati) veebisait peaks võimaldama lihtsat juurdepääsu terviklikele ja kasutajasõbralikele andmeseeriatele. Võimaluse korral tuleks korrapärase ajakohastamise abil pakkuda iga liikmesriigi kohta teavet aastate ja kuude kaupa.

| (14) | Kuna Euroopa statistika koostamine tuleb ulatusliku sõltumatuse tagamiseks rajada pikaajalisele tegevuse ja finantsalasele planeerimisele, peaks Euroopa statistikaprogramm katma mitmeaastase finantsraamistikuga sama ajavahemiku. |
| --- | --- |

(14)

Kuna Euroopa statistika koostamine tuleb ulatusliku sõltumatuse tagamiseks rajada pikaajalisele tegevuse ja finantsalasele planeerimisele, peaks Euroopa statistikaprogramm katma mitmeaastase finantsraamistikuga sama ajavahemiku.

| (15) | Määrusega (EÜ) nr 223/2009 on komisjonile antud volitused kõnealuse määruse teatavate sätete rakendamiseks
  kooskõlas nõukogu otsusega 1999/468/EÜ

   (6). Seoses
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011

   (7) jõustumisega
  , millega tunnistatakse kehtetuks otsus 1999/468/EÜ,
  on vaja kohandada komisjonile ▌antud volitused kõnealuse
  uue õigusraamistikuga ning neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011
  .
  Komisjon peaks tagama, et rakendusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.


  ▌ |
| --- | --- |

(15)

Määrusega (EÜ) nr 223/2009 on komisjonile antud volitused kõnealuse määruse teatavate sätete rakendamiseks
  kooskõlas nõukogu otsusega 1999/468/EÜ

   (6). Seoses
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011

   (7) jõustumisega
  , millega tunnistatakse kehtetuks otsus 1999/468/EÜ,
  on vaja kohandada komisjonile ▌antud volitused kõnealuse
  uue õigusraamistikuga ning neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011
  .
  Komisjon peaks tagama, et rakendusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.

▌

| (19) | Kuna käesoleva määruse eesmärki ei saa liikmesriikide tasandil piisavalt saavutada, külla aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva määruse eesmärki ei saa liikmesriikide tasandil piisavalt saavutada, külla aga saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (20) | Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud.

| (20a) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 223/2009 vastavalt muuta
  , |
| --- | --- |

(20a)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 223/2009 vastavalt muuta
  ,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 223/2009 muutmine

Määrust (EÜ) nr 223/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | „ametialane sõltumatus“ – statistika sõltumatu arendamine, koostamine ja levitamine ▌, eriti tehniliste võtete, määratluste, metoodika ja kasutatavate allikate valiku ning kõikide levitamisvormide ajastuse ja sisu osas
  , ning niisuguste ülesannete täitmine ilma poliitiliste või muude huvirühmade või liidu või riigisiseste asutuste surveta
  ;“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

„ametialane sõltumatus“ – statistika sõltumatu arendamine, koostamine ja levitamine ▌, eriti tehniliste võtete, määratluste, metoodika ja kasutatavate allikate valiku ning kõikide levitamisvormide ajastuse ja sisu osas
  , ning niisuguste ülesannete täitmine ilma poliitiliste või muude huvirühmade või liidu või riigisiseste asutuste surveta
  ;“

| 2) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Riiklik statistikaasutus, mille iga liikmesriik on määranud
  käesoleva määruse kohaselt riiklikul tasandil
  (riiklik statistikaamet) Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamisega seotud ▌tegevuste koordineerimise eest vastutavaks organiks, tegutseb komisjoni (Eurostati) ainsa kontaktasutusena statistika küsimustes.
  Riiklike statistikaametite koordineerimiskohustus hõlmab kõiki muid siseriiklikke asutusi, mis vastutavad
  kõikide muude Euroopa statistikasüsteemis osalevate siseriiklike asutuste poolt käesoleva määruse alusel koostatava
  Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamise eest. Riiklikud statistikaametid vastutavad riiklikul tasandil eelkõige statistika kavandamise ja sellealase aruandluse, kvaliteedi kontrollimise,
  selge
  metoodika, andmeedastuse ja Euroopa statistikasüsteemi statistikaalaste meetmete kohta teabe jagamise eest.
  Riiklik statistikaamet ja asjaomane riigi keskpank (RKP), kes EKPSi liikmena rakendab EKPSi statistika tööprogramme, teeb koostööd Euroopa statistikaga seotud küsimustes, mis on ühised Euroopa statistikasüsteemile ja EKPSile, tagamaks et Euroopa statistikasüsteem ning EKPS koostavad oma asjaomastes pädevusvaldkondades terviklikku ja sidusat Euroopa statistikat.
  “ |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Riiklik statistikaasutus, mille iga liikmesriik on määranud
  käesoleva määruse kohaselt riiklikul tasandil
  (riiklik statistikaamet) Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamisega seotud ▌tegevuste koordineerimise eest vastutavaks organiks, tegutseb komisjoni (Eurostati) ainsa kontaktasutusena statistika küsimustes.

Riiklike statistikaametite koordineerimiskohustus hõlmab kõiki muid siseriiklikke asutusi, mis vastutavad
  kõikide muude Euroopa statistikasüsteemis osalevate siseriiklike asutuste poolt käesoleva määruse alusel koostatava
  Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamise eest. Riiklikud statistikaametid vastutavad riiklikul tasandil eelkõige statistika kavandamise ja sellealase aruandluse, kvaliteedi kontrollimise,
  selge
  metoodika, andmeedastuse ja Euroopa statistikasüsteemi statistikaalaste meetmete kohta teabe jagamise eest.
  Riiklik statistikaamet ja asjaomane riigi keskpank (RKP), kes EKPSi liikmena rakendab EKPSi statistika tööprogramme, teeb koostööd Euroopa statistikaga seotud küsimustes, mis on ühised Euroopa statistikasüsteemile ja EKPSile, tagamaks et Euroopa statistikasüsteem ning EKPS koostavad oma asjaomastes pädevusvaldkondades terviklikku ja sidusat Euroopa statistikat.
  “

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:


  „Artikkel 5a




  Riiklike statistikaametite juhid


  ja muude siseriiklike asutuste statistikavaldkonna juhid


  1.   
  Liikmesriigid tagavad
  riiklikes statistikasüsteemides
  käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmise eest vastutavate ametnike ametialase sõltumatuse
  . ▌
  2.   
  Sellel eesmärgil teevad
  riiklike statistikaametite
  juhid järgmist:










  a) | nad on ainupädevad otsustama protsesside, statistiliste meetodite, standardite ja menetluste üle, nagu ka riikliku statistikaameti arendatud, koostatud ja levitatud Euroopa statistika sisu ja avaldamise ajastuse üle; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

Riiklike statistikaametite juhid


  ja muude siseriiklike asutuste statistikavaldkonna juhid

1.   
  Liikmesriigid tagavad
  riiklikes statistikasüsteemides
  käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmise eest vastutavate ametnike ametialase sõltumatuse
  . ▌

2.   
  Sellel eesmärgil teevad
  riiklike statistikaametite
  juhid järgmist:

a)

nad on ainupädevad otsustama protsesside, statistiliste meetodite, standardite ja menetluste üle, nagu ka riikliku statistikaameti arendatud, koostatud ja levitatud Euroopa statistika sisu ja avaldamise ajastuse üle;

| b) | neile antakse volitus võtta vastu otsuseid kõigis riikliku statistikaameti sisemise juhtimisega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

b)

neile antakse volitus võtta vastu otsuseid kõigis riikliku statistikaameti sisemise juhtimisega seotud küsimustes;

| c) | nad täidavad oma statistilisi ülesandeid sõltumatult, taotlemata või võtmata vastu juhiseid üheltki valitsuselt või muult institutsioonilt, organilt, ametilt või üksuselt; |
| --- | --- |

c)

nad täidavad oma statistilisi ülesandeid sõltumatult, taotlemata või võtmata vastu juhiseid üheltki valitsuselt või muult institutsioonilt, organilt, ametilt või üksuselt;

| d) | nad on vastutavad riikliku statistikaameti statistikaalase tegevuse ja eelarve täitmise eest; |
| --- | --- |

d)

nad on vastutavad riikliku statistikaameti statistikaalase tegevuse ja eelarve täitmise eest;

| e) | nad avaldavad aastaaruande ja esitavad vajaduse korral märkusi riikliku statistikaameti statistikaalase tegevusega seotud eelarveassigneeringute kohta; |
| --- | --- |

e)

nad avaldavad aastaaruande ja esitavad vajaduse korral märkusi riikliku statistikaameti statistikaalase tegevusega seotud eelarveassigneeringute kohta;

| f) | nad kooskõlastavad statistikaalast tegevust kõikide siseriiklike asutuste vahel, kes osalevad Euroopa statistika arendamises, koostamises ja levitamises, nagu on osutatud artiklis 5; |
| --- | --- |

f)

nad kooskõlastavad statistikaalast tegevust kõikide siseriiklike asutuste vahel, kes osalevad Euroopa statistika arendamises, koostamises ja levitamises, nagu on osutatud artiklis 5;

| g) | nad koostavad vajaduse korral riiklikke suunised, et tagada kogu Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamise kvaliteet oma riiklikus statistikasüsteemis, ning nad vastutavad selle tagamise eest, et riiklikus statistikaametis järgitakse kõnealuseid suuniseid, ning |
| --- | --- |

g)

nad koostavad vajaduse korral riiklikke suunised, et tagada kogu Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamise kvaliteet oma riiklikus statistikasüsteemis, ning nad vastutavad selle tagamise eest, et riiklikus statistikaametis järgitakse kõnealuseid suuniseid, ning

| h) | nad esindavad oma riiklikku statistikasüsteemi Euroopa statistikasüsteemis
  . |
| --- | --- |

h)

nad esindavad oma riiklikku statistikasüsteemi Euroopa statistikasüsteemis
  .

3.   
  Liikmesriigid tagavad, et muud siseriiklikud asutused, kes vastutavad Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamise eest, täidavad niisuguseid ülesandeid kooskõlas
  riikliku statistikaameti
  juhi koostatud riiklike suunistega
  .

4.   
  Riiklike statistikaametite juhtide ning vajaduse korral Euroopa statistika koostamisega tegelevate muude siseriiklike asutuste statistikavaldkonna juhtide töölevõtmise, üleviimise ja töölt vabastamise menetlused on läbipaistvad ning põhinevad ainult kutsealastel kriteeriumidel, mitte poliitilistel kaalutlustel. Nendega tagatakse võrdsete võimaluste põhimõtte järgimine, eelkõige soolist aspekti silmas pidades. Riikliku statistikaameti juhi töölt vabastamist põhjendatakse üksikasjalikult. Kõnealused menetlused avalikustatakse.

4a.
     
  Liikmesriigid võivad luua siseriikliku organi, et tagada asjaomases liikmesriigis Euroopa statistika koostajate ametialane sõltumatus. Riiklike statistikaametite juhid ja vajaduse korral Euroopa statistika koostamisega tegelevate muude siseriiklike asutuste statistikavaldkonna juhid võivad võtta vastu niisuguste organite nõuandeid. Niisuguste organite liikmete töölevõtmise, üleviimise ja töölt vabastamise menetlused on läbipaistvad ning põhinevad üksnes kutsealastel kriteeriumidel, mitte poliitilistel kaalutlustel.
  “

| 4) | Artikli 6
  lõiked
  2
  ja 3
  asendatakse järgmisega:
  „2.   Liidu tasandil on komisjon (Eurostat) sõltumatu Euroopa statistika koostamise tagamisel vastavalt kehtestatud eeskirjadele ja statistikaalastele põhimõtetele
  ning teeb sealjuures koostööd riiklike statistikaametitega ja koordineerib oma tegevust nende omaga
  . ▌


  3.
     
  Ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (EKPSi põhikirja) protokolli artikli 5 kohaldamist, kooskõlastab komisjon (Eurostat) liidu institutsioonide ja organite statistikaalast tegevust, pidades eelkõige silmas andmete järjepidevust ja kvaliteeti ning andmeesitamiskoormuse minimeerimist. Selleks võib komisjon (Eurostat) kutsuda liidu mis tahes institutsioone või organeid konsultatsioonidele ja koostööle, et töötada nende vastavates pädevusvaldkondades välja meetodeid ja süsteeme statistilistel eesmärkidel. Institutsioon või organ, mis teeb ettepaneku statistika koostamiseks, konsulteerib komisjoniga (Eurostatiga) ja võtab arvesse soovitusi, mida viimane võib selles osas anda.
  “ |
| --- | --- |

4)

Artikli 6
  lõiked
  2
  ja 3
  asendatakse järgmisega:

„2.   Liidu tasandil on komisjon (Eurostat) sõltumatu Euroopa statistika koostamise tagamisel vastavalt kehtestatud eeskirjadele ja statistikaalastele põhimõtetele
  ning teeb sealjuures koostööd riiklike statistikaametitega ja koordineerib oma tegevust nende omaga
  . ▌

3.
     
  Ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (EKPSi põhikirja) protokolli artikli 5 kohaldamist, kooskõlastab komisjon (Eurostat) liidu institutsioonide ja organite statistikaalast tegevust, pidades eelkõige silmas andmete järjepidevust ja kvaliteeti ning andmeesitamiskoormuse minimeerimist. Selleks võib komisjon (Eurostat) kutsuda liidu mis tahes institutsioone või organeid konsultatsioonidele ja koostööle, et töötada nende vastavates pädevusvaldkondades välja meetodeid ja süsteeme statistilistel eesmärkidel. Institutsioon või organ, mis teeb ettepaneku statistika koostamiseks, konsulteerib komisjoniga (Eurostatiga) ja võtab arvesse soovitusi, mida viimane võib selles osas anda.
  “

| 4a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 6a




  Komisjoni (Eurostati) peadirektor




  1.
     
  Komisjoni statistikaametit (Eurostati) juhib peadirektor. Peadirektori määrab ametisse komisjon lõikes 2 kirjeldatud menetluse kohaselt seitsmeaastaseks ametiajaks, mida ei ole võimalik pikendada.




  2.
     
  Komisjon avaldab hiljemalt kuus kuud enne ametis oleva peadirektori ametiaja lõppu Euroopa Liidu Teatajas konkursiteate. Peadirektori töölevõtmise, üleviimise ja töölt vabastamise menetlusega tagatakse võrdsete võimaluste põhimõtte järgimine, eelkõige soolist aspekti silmas pidades, ning see on läbipaistev ja põhineb ainult kutsealastel kriteeriumidel, mitte poliitilistel kaalutlustel. Komisjon määrab peadirektori ametisse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.




  3.
     
  Peadirektor on ainupädev otsustama protsesside, statistiliste meetodite, standardite ja menetluste üle, nagu ka komisjoni (Eurostati) koostatud kogu statistika sisu ja avaldamise ajastuse üle. Peadirektorile antakse volitused võtta vastu otsuseid kõigis komisjoni (Eurostati) sisemise juhtimisega seotud küsimustes. Nende ülesannete täitmisel tegutseb peadirektor sõltumatult ja ta ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt või mis tahes institutsioonilt, organilt, ametilt või asutuselt. Kui peadirektor leiab, et komisjoni võetud meede seab tema sõltumatuse kahtluse alla, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Parlamenti.




  4.
     
  Peadirektor annab komisjoni (Eurostati) statistikaalase tegevuse ja eelarve täitmise kohta aru. Igal aastal astub ta statistikaalase dialoogi raames Euroopa Parlamendi asjaomase komisjoni ette, et arutada statistika haldamist, metoodikat ja statistikaalast innovatsiooni käsitlevaid küsimusi, samuti teeb ta märkusi komisjoni (Eurostati) statistikaalase tegevusega seotud eelarveassigneeringuid puudutavate küsimuste kohta.




  5.
     
  Enne peadirektori suhtes mis tahes distsiplinaarmeetme võtmist konsulteerib komisjon Euroopa Parlamendiga. Mis tahes distsiplinaarmeede võetakse peadirektori suhtes põhjendatud otsusega, mis edastatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa statistika haldamise nõuandekogule.“ |
| --- | --- |

4a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 6a

Komisjoni (Eurostati) peadirektor

1.
     
  Komisjoni statistikaametit (Eurostati) juhib peadirektor. Peadirektori määrab ametisse komisjon lõikes 2 kirjeldatud menetluse kohaselt seitsmeaastaseks ametiajaks, mida ei ole võimalik pikendada.

2.
     
  Komisjon avaldab hiljemalt kuus kuud enne ametis oleva peadirektori ametiaja lõppu Euroopa Liidu Teatajas konkursiteate. Peadirektori töölevõtmise, üleviimise ja töölt vabastamise menetlusega tagatakse võrdsete võimaluste põhimõtte järgimine, eelkõige soolist aspekti silmas pidades, ning see on läbipaistev ja põhineb ainult kutsealastel kriteeriumidel, mitte poliitilistel kaalutlustel. Komisjon määrab peadirektori ametisse pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.

3.
     
  Peadirektor on ainupädev otsustama protsesside, statistiliste meetodite, standardite ja menetluste üle, nagu ka komisjoni (Eurostati) koostatud kogu statistika sisu ja avaldamise ajastuse üle. Peadirektorile antakse volitused võtta vastu otsuseid kõigis komisjoni (Eurostati) sisemise juhtimisega seotud küsimustes. Nende ülesannete täitmisel tegutseb peadirektor sõltumatult ja ta ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt või mis tahes institutsioonilt, organilt, ametilt või asutuselt. Kui peadirektor leiab, et komisjoni võetud meede seab tema sõltumatuse kahtluse alla, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Parlamenti.

4.
     
  Peadirektor annab komisjoni (Eurostati) statistikaalase tegevuse ja eelarve täitmise kohta aru. Igal aastal astub ta statistikaalase dialoogi raames Euroopa Parlamendi asjaomase komisjoni ette, et arutada statistika haldamist, metoodikat ja statistikaalast innovatsiooni käsitlevaid küsimusi, samuti teeb ta märkusi komisjoni (Eurostati) statistikaalase tegevusega seotud eelarveassigneeringuid puudutavate küsimuste kohta.

5.
     
  Enne peadirektori suhtes mis tahes distsiplinaarmeetme võtmist konsulteerib komisjon Euroopa Parlamendiga. Mis tahes distsiplinaarmeede võetakse peadirektori suhtes põhjendatud otsusega, mis edastatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa statistika haldamise nõuandekogule.“

| 5) | Artiklile 11 lisatakse
  järgmised lõiked
  :
  „3.   Liikmesriigid
  ja komisjon
  võtavad kõik vajalikud meetmed
  artikli 2 lõikes 1 osutatud statistikaalaste põhimõtete
  rakendamiseks, et säilitada
  Euroopa
  statistika usaldusväärsus.
  Kõnealuste põhimõtete üksikasjad esitatakse tegevusjuhises.




  3a.
     „Statistika usaldusväärsuse tagamiseks võetud
  kohustus
  “ (edaspidi „kohustus“)
  eesmärk on ühtlasi tagada üldsuse usaldus Euroopa statistika vastu ning teha edusamme tegevusjuhises sisalduvate statistikaalaste põhimõtete rakendamisel liikmesriikide ja komisjoni kaasamisega sellesse, et kehtestada asjakohaste vahenditega ja avalikustada oma veebisaitidel
  konkreetsed poliitilised kohustused
  , millega liigutakse statistika üldise konfidentsiaalsuse poole, hõlmates ka kodanikele mõeldud kokkuvõtet
  .


  3b.
     Komisjon kontrollib kohustuse täitmist korrapäraselt liikmesriikide saadetud aastaaruannete põhjal.


  Kui kohustust ei ole avaldatud hiljemalt ...

   (*1)

  , esitab liikmesriik komisjonile ja avalikustab eduaruande tegevusjuhise rakendamise kohta ning vajaduse korral jõupingutuste kohta, mida on tehtud kohustuse võtmiseks.


  Komisjon
  esitab
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande avaldatud
  kohustuste ▌kohta
  ja vajaduse korral eduaruanded hiljemalt ...

   (*2).


  3c.
     
  Komisjoni (Eurostati) poolt võetud kohustust kontrollib korrapäraselt Euroopa statistika haldamise nõuandekogu komisjoni saadetud aastaaruande põhjal. Euroopa statistika haldamise nõuandekogu esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuse kohustuse täitmise kohta hiljemalt ...

   (*3).“

  (*1)  
  Kolm aastat pärast määruse (2012/0084(COD)) jõustumise kuupäeva.
  "


  (*2)  
  Kolm aastat ja kuus kuud pärast määruse (2012/0084(COD)) jõustumise kuupäeva.
  "


  (*3)  
  Kolm aastat pärast määruse (2012/0084(COD)) jõustumise kuupäeva.
  " |
| --- | --- |

5)

Artiklile 11 lisatakse
  järgmised lõiked
  :

„3.   Liikmesriigid
  ja komisjon
  võtavad kõik vajalikud meetmed
  artikli 2 lõikes 1 osutatud statistikaalaste põhimõtete
  rakendamiseks, et säilitada
  Euroopa
  statistika usaldusväärsus.
  Kõnealuste põhimõtete üksikasjad esitatakse tegevusjuhises.

3a.
     „Statistika usaldusväärsuse tagamiseks võetud
  kohustus
  “ (edaspidi „kohustus“)
  eesmärk on ühtlasi tagada üldsuse usaldus Euroopa statistika vastu ning teha edusamme tegevusjuhises sisalduvate statistikaalaste põhimõtete rakendamisel liikmesriikide ja komisjoni kaasamisega sellesse, et kehtestada asjakohaste vahenditega ja avalikustada oma veebisaitidel
  konkreetsed poliitilised kohustused
  , millega liigutakse statistika üldise konfidentsiaalsuse poole, hõlmates ka kodanikele mõeldud kokkuvõtet
  .

3b.
     Komisjon kontrollib kohustuse täitmist korrapäraselt liikmesriikide saadetud aastaaruannete põhjal.

Kui kohustust ei ole avaldatud hiljemalt ...

   (*1)

  , esitab liikmesriik komisjonile ja avalikustab eduaruande tegevusjuhise rakendamise kohta ning vajaduse korral jõupingutuste kohta, mida on tehtud kohustuse võtmiseks.

Komisjon
  esitab
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande avaldatud
  kohustuste ▌kohta
  ja vajaduse korral eduaruanded hiljemalt ...

   (*2).

3c.
     
  Komisjoni (Eurostati) poolt võetud kohustust kontrollib korrapäraselt Euroopa statistika haldamise nõuandekogu komisjoni saadetud aastaaruande põhjal. Euroopa statistika haldamise nõuandekogu esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuse kohustuse täitmise kohta hiljemalt ...

   (*3).“

(*1)  
  Kolm aastat pärast määruse (2012/0084(COD)) jõustumise kuupäeva.
  "

(*2)  
  Kolm aastat ja kuus kuud pärast määruse (2012/0084(COD)) jõustumise kuupäeva.
  "

(*3)  
  Kolm aastat pärast määruse (2012/0084(COD)) jõustumise kuupäeva.
  "

| 6) | Artiklit
  12
  muudetakse järgmiselt:










  a) | lõiked 2 ja 3
  asendatakse järgmisega:
  „
  2.
     Konkreetsed kvaliteedinõuded, nagu sihtväärtused ja statistika koostamise miinimumstandardid, võib sätestada
  ka
  valdkondlikes õigusaktides.


  Selleks et tagada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumide ühetaoline kohaldamine konkreetsete statistikavaldkondade õigusaktides käsitletud andmete suhtes, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse valdkondlikes õigusaktides sätestatud kvaliteediaruannete esitamise kord, ülesehitus ja perioodilisus. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.




  3.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) aruanded, milles käsitletakse edastatud andmete kvaliteeti ja milles esitatakse mis tahes kahtlused, mis neil on seoses andmete täpsusega. Komisjon hindab edastatud andmete kvaliteeti asjakohase analüüsi alusel ning koostab ja avalikustab aruanded ja teatised Euroopa statistika kvaliteedi kohta.“ |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit
  12
  muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3
  asendatakse järgmisega:

„
  2.
     Konkreetsed kvaliteedinõuded, nagu sihtväärtused ja statistika koostamise miinimumstandardid, võib sätestada
  ka
  valdkondlikes õigusaktides.

Selleks et tagada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumide ühetaoline kohaldamine konkreetsete statistikavaldkondade õigusaktides käsitletud andmete suhtes, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles kehtestatakse valdkondlikes õigusaktides sätestatud kvaliteediaruannete esitamise kord, ülesehitus ja perioodilisus. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) aruanded, milles käsitletakse edastatud andmete kvaliteeti ja milles esitatakse mis tahes kahtlused, mis neil on seoses andmete täpsusega. Komisjon hindab edastatud andmete kvaliteeti asjakohase analüüsi alusel ning koostab ja avalikustab aruanded ja teatised Euroopa statistika kvaliteedi kohta.“

| b) | lisatakse järgmised lõiked:




  „3a.
     
  Läbipaistvuse huvides teeb komisjon (Eurostat) vajaduse korral avalikult teatavaks oma hinnangu riikide poolt Euroopa statistikasse antava panuse kvaliteedi kohta.




  3b.
     
  Kui valdkondlikes õigusaktides on ette nähtud trahvid juhuks, kui liikmesriigid moonutavad statistilisi andmeid, võib komisjon kooskõlas aluslepingute ja niisuguste valdkondlike õigusaktidega vajaduse korral algatada ja viia läbi uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle, kui see on asjakohane, et teha kindlaks, kas moonutamine oli tõsine ja taotluslik või tulenes äärmisest hooletusest. Komisjon võib uurimisaluselt liikmesriigilt nõuda asjakohase teabe esitamist.




  3c.
     
  Kui komisjon leiab, et liikmesriik ei ole täitnud oma käesolevast määrusest või kohaldatavatest valdkondlikest õigusaktidest tulenevaid kohustusi seoses statistiliste andmete esitamisega, võtab komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 kohaseid meetmeid.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„3a.
     
  Läbipaistvuse huvides teeb komisjon (Eurostat) vajaduse korral avalikult teatavaks oma hinnangu riikide poolt Euroopa statistikasse antava panuse kvaliteedi kohta.

3b.
     
  Kui valdkondlikes õigusaktides on ette nähtud trahvid juhuks, kui liikmesriigid moonutavad statistilisi andmeid, võib komisjon kooskõlas aluslepingute ja niisuguste valdkondlike õigusaktidega vajaduse korral algatada ja viia läbi uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle, kui see on asjakohane, et teha kindlaks, kas moonutamine oli tõsine ja taotluslik või tulenes äärmisest hooletusest. Komisjon võib uurimisaluselt liikmesriigilt nõuda asjakohase teabe esitamist.

3c.
     
  Kui komisjon leiab, et liikmesriik ei ole täitnud oma käesolevast määrusest või kohaldatavatest valdkondlikest õigusaktidest tulenevaid kohustusi seoses statistiliste andmete esitamisega, võtab komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 kohaseid meetmeid.“

| 7) | Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Euroopa statistikaprogrammis esitatakse raamistik Euroopa statistika arendamiseks, koostamiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning kavandatud meetmete eesmärgid mitmeaastasele finantsraamistikule vastaval ajavahemikul. See võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt. Raamistiku mõju ja kulutasuvust hinnatakse sõltumatute ekspertide osavõtul.“ |
| --- | --- |

7)

Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa statistikaprogrammis esitatakse raamistik Euroopa statistika arendamiseks, koostamiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning kavandatud meetmete eesmärgid mitmeaastasele finantsraamistikule vastaval ajavahemikul. See võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt. Raamistiku mõju ja kulutasuvust hinnatakse sõltumatute ekspertide osavõtul.“

| 7a) | Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu otsuse ajutiste otseste statistikaalaste meetmete võtmise kohta, tingimusel et










  a) | meetmega ei ole ette nähtud enam kui kolme võrdlusaastat hõlmavate andmete kogumist; |
| --- | --- | --- |

7a)

Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu otsuse ajutiste otseste statistikaalaste meetmete võtmise kohta, tingimusel et

a)

meetmega ei ole ette nähtud enam kui kolme võrdlusaastat hõlmavate andmete kogumist;

| b) | kogutavad andmed on vastutavates riiklikes statistikaametites ja muudes siseriiklikes asutustes kättesaadavad või juurdepääsetavad või saab andmeid otse, kasutades asjakohaseid valimeid statistilise kogumi vaatlemiseks liidu tasandil, kooskõlastades tegevust piisavalt riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutustega, ja |
| --- | --- |

b)

kogutavad andmed on vastutavates riiklikes statistikaametites ja muudes siseriiklikes asutustes kättesaadavad või juurdepääsetavad või saab andmeid otse, kasutades asjakohaseid valimeid statistilise kogumi vaatlemiseks liidu tasandil, kooskõlastades tegevust piisavalt riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutustega, ja

| c) | liit annab kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012

   (8)

  rahalist toetust riiklikele statistikaametitele ja muudele siseriiklikele asutustele tekkinud täiendavate kulude katmiseks. |
| --- | --- |

c)

liit annab kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012

   (8)

  rahalist toetust riiklikele statistikaametitele ja muudele siseriiklikele asutustele tekkinud täiendavate kulude katmiseks.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

(8)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
  "

| 7b) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:




  „Artikkel 17




  Iga-aastane tööprogramm




  Komisjon esitab oma järgmise aasta tööprogrammi Euroopa statistikasüsteemi komiteele 30. aprilliks.




  Tööprogrammi ettevalmistamisel tagab komisjon tulemusliku prioriteetide seadmise, mis hõlmab läbivaatamist, statistikaprioriteete käsitlevat aruandlust ja rahaliste vahendite eraldamist. Komisjon võtab Euroopa statistikasüsteemi komitee märkusi võimalikult suurel määral arvesse. Komisjoni tööprogrammid põhinevad Euroopa statistikaprogrammil ja sisaldavad eelkõige järgmist:










  a) | komisjoni arvates esmatähtsad meetmed, võttes arvesse liidu poliitika vajadusi, liikmesriikide ja liidu rahalisi piiranguid ning andmeesitamiskoormust; |
| --- | --- | --- |

7b)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Iga-aastane tööprogramm

Komisjon esitab oma järgmise aasta tööprogrammi Euroopa statistikasüsteemi komiteele 30. aprilliks.

Tööprogrammi ettevalmistamisel tagab komisjon tulemusliku prioriteetide seadmise, mis hõlmab läbivaatamist, statistikaprioriteete käsitlevat aruandlust ja rahaliste vahendite eraldamist. Komisjon võtab Euroopa statistikasüsteemi komitee märkusi võimalikult suurel määral arvesse. Komisjoni tööprogrammid põhinevad Euroopa statistikaprogrammil ja sisaldavad eelkõige järgmist:

a)

komisjoni arvates esmatähtsad meetmed, võttes arvesse liidu poliitika vajadusi, liikmesriikide ja liidu rahalisi piiranguid ning andmeesitamiskoormust;

| b) | prioriteetide, sealhulgas negatiivsete prioriteetide läbivaatamise ja nii andmete esitajate kui ka statistika koostajate koormuse vähendamise algatused ning |
| --- | --- |

b)

prioriteetide, sealhulgas negatiivsete prioriteetide läbivaatamise ja nii andmete esitajate kui ka statistika koostajate koormuse vähendamise algatused ning

| c) | menetlused ja õigusaktid, mida komisjon kavatseb kasutada tööprogrammi rakendamiseks.“ |
| --- | --- |

c)

menetlused ja õigusaktid, mida komisjon kavatseb kasutada tööprogrammi rakendamiseks.“

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 17a
  Juurdepääs haldusandmetele, nende kasutamine ja integreerimine
  1.   Andmete esitajate koormuse vähendamiseks on riiklikel statistikaametitel, artiklis 4 osutatud muudel siseriiklikel asutustel ja komisjonil (Eurostatil) õigus kõikidele haldusandmetele kiiresti ja tasuta juurde pääseda ning neid kasutada ja statistikasse integreerida
  käesoleva määruse alusel koostatud
  Euroopa statistika arendamiseks, koostamiseks ja levitamiseks vajalikul määral.
  2.   Riiklike statistikaametite ja komisjoniga (Eurostatiga) konsulteeritakse ning nad osalevad muude organite kogutud ja säilitatud haldusandmete esialgses väljakujundamises, edasises arendamises ja nende kogumise lõpetamises, lihtsustades seeläbi nende andmete täiendavat kasutamist
  Euroopa statistika koostamise eesmärgil
  .
  Neid kutsutakse osalema standardimistegevuses
  haldusandmete puhul, mis on seotud
  Euroopa statistika
  koostamisega.
  3.   
  Ilma et see piiraks EKPSi põhikirja kohaldamist ja keskpankade sõltumatust, piirdub riiklike
  statistikaametite, muude siseriiklike asutuste ja komisjoni (Eurostati) juurdepääs ja osalemine vastavalt lõigetele 1 ja 2 ▌haldusandmetega nende vastavate haldussüsteemide raames.
  4.   
  Haldusandmetele, mille nende omanikud on teinud kättesaadavaks riiklikele statistikaametitele, muudele siseriiklikele asutustele ja komisjonile (Eurostatile) selleks, et kasutada neid Euroopa statistika koostamiseks, lisatakse asjakohased metaandmed.


  5.   Riiklikud statistikaametid ja haldusandmete omanikud loovad vajalikud koostöömehhanismid.“ |
| --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 17a

Juurdepääs haldusandmetele, nende kasutamine ja integreerimine

1.   Andmete esitajate koormuse vähendamiseks on riiklikel statistikaametitel, artiklis 4 osutatud muudel siseriiklikel asutustel ja komisjonil (Eurostatil) õigus kõikidele haldusandmetele kiiresti ja tasuta juurde pääseda ning neid kasutada ja statistikasse integreerida
  käesoleva määruse alusel koostatud
  Euroopa statistika arendamiseks, koostamiseks ja levitamiseks vajalikul määral.

2.   Riiklike statistikaametite ja komisjoniga (Eurostatiga) konsulteeritakse ning nad osalevad muude organite kogutud ja säilitatud haldusandmete esialgses väljakujundamises, edasises arendamises ja nende kogumise lõpetamises, lihtsustades seeläbi nende andmete täiendavat kasutamist
  Euroopa statistika koostamise eesmärgil
  .
  Neid kutsutakse osalema standardimistegevuses
  haldusandmete puhul, mis on seotud
  Euroopa statistika
  koostamisega.

3.   
  Ilma et see piiraks EKPSi põhikirja kohaldamist ja keskpankade sõltumatust, piirdub riiklike
  statistikaametite, muude siseriiklike asutuste ja komisjoni (Eurostati) juurdepääs ja osalemine vastavalt lõigetele 1 ja 2 ▌haldusandmetega nende vastavate haldussüsteemide raames.

4.   
  Haldusandmetele, mille nende omanikud on teinud kättesaadavaks riiklikele statistikaametitele, muudele siseriiklikele asutustele ja komisjonile (Eurostatile) selleks, et kasutada neid Euroopa statistika koostamiseks, lisatakse asjakohased metaandmed.

5.   Riiklikud statistikaametid ja haldusandmete omanikud loovad vajalikud koostöömehhanismid.“

| 8a) | Artikli 20 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:



  „Riiklikud statistikaametid, muud siseriiklikud asutused ja komisjon (Eurostat) võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada põhimõtete ja suuniste ühtlustamine konfidentsiaalsete andmete füüsilise ja loogilise kaitse puhul. Komisjon tagab niisuguse ühtlustamise rakendusaktide abil. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ |
| --- | --- |

8a)

Artikli 20 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

| 9) | Artikli 23 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kord, eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse juurdepääsu liidu tasandil, kehtestatakse kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ |
| --- | --- |

9)

Artikli 23 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kord, eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse juurdepääsu liidu tasandil, kehtestatakse kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

| 10) | Artikkel 24 jäetakse välja. |
| --- | --- |

10)

Artikkel 24 jäetakse välja.

| 10a) | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:




  „Artikkel 26




  Statistika konfidentsiaalsuse rikkumine




  Liikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida statistika konfidentsiaalsuse rikkumisi ja karistada selliste rikkumiste eest. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.“


  ▌ |
| --- | --- |

10a)

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

Statistika konfidentsiaalsuse rikkumine

Liikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida statistika konfidentsiaalsuse rikkumisi ja karistada selliste rikkumiste eest. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.“

▌

| 12) | Artikkel 27 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 27
  Komitee
  1.   Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*4) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

  (*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.“" |
| --- | --- |

12)

Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

Komitee

1.   Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*4) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.“"

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 374, 4.12.2012, lk 2.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 12).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (ELT L 140, 27.5.2013, lk 11).

5

(6)  
  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

6

Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

(7)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/390 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/390

---

P7_TA(2013)0506

Sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi kehtestamise kohta (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/60)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0609),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 46 punkti d, artiklit 149, artikli 153 lõike 2 punkti a ja artikli 175 kolmandat lõiku, mille kohaselt esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0318/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 46 punkti d, artiklit 149, artikli 153 lõike 2 punkti a ja artikli 175 kolmandat lõiku, mille kohaselt esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0318/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel Rootsi parlamendi esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel Rootsi parlamendi esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. veebruari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. veebruari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 10. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 10. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A7-0241/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 88.

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 167.

---

P7_TC1-COD(2011)0270

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa Liidu tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programm (EaSI) ning muudetakse otsust nr 283/2010/EL, millega luuakse tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1296/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/392 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/392

---

P7_TA(2013)0507

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE) ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) kehtestamise kohta (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/61)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0874), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0874),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 192, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0498/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 192, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0498/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 19. juuli 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0294/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 111.

(2)  ELT C 277, 13.9.2012, lk 61.

---

P7_TC1-COD(2011)0428

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1293/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUSED

Maksimaalne rahaline toetus ühe integreeritud projekti kohta

Komisjon pöörab suurt tähelepanu sellele, et tagada vahendite proportsionaalne jaotus integreeritud projektide vahel. Eesmärk on rahastada võimalikult paljusid integreeritud projekte ja tagada nende tasakaalustatud jaotus liikmesriigiti. Seda arvesse võttes teeb komisjon LIFE komitee liikmetega tööprogrammi projekti arutelul ettepaneku kehtestada maksimaalne toetussumma, mida võib ühele integreeritud projektile anda. Käesolev ettepanek esitatakse projektide valimise metoodika osana ning võetakse vastu mitmeaastase tööprogrammi raames.

ÜMTde bioloogilise mitmekesisuse rahastamine

Komisjon omistab suurt tähtsust keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ülemeremaades ja -territooriumidel, millest annab tunnistust ettepanek ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse kohta, mis hõlmab Euroopa Liidu ja ÜMTde vahelist koostööd nendes valdkondades, ning milles visandatakse meetmeid, mis võiksid olla ELi jaoks abikõlblikud.

Ettevalmistav meede BEST on olnud edukas algatus, mis on ÜMTde poolt omaks võetud ning mis on andnud käegakatsutavaid tulemusi bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste valdkonnas. Arvestades, et meede BEST on lõppjärgus, kaalub komisjon tegevuse jätkamist uue vahendi raames, milleks on arengukoostöö rahastamisvahendi alla kuuluv üleilmsete avalike hüvede ja probleemide programm.

ÜMTde bioloogilise mitmekesisuse rahastamist täiendatakse ajavahemikul 2014–2020 programmi LIFE artikli 6 alusel pakutavate võimalustega.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/394 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/394

---

P7_TA(2013)0508

Maksustamisalane tegevusprogramm ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu maksustamisalane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Fiscalis 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/62)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0465),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 114, 197 ja 212, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikleid 114, 197 ja 212, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0242/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 28. mai 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. veebruari 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0399/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0399/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 143, 22.5.2012, lk 48.

---

P7_TC1-COD(2011)0341B

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse tegevusprogramm Euroopa Liidu maksusüsteemide toimimise parandamiseks aastateks 2014–2020 („Fiscalis 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1482/2007/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1286/2013) lõplikule kujule).

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/395 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/395

---

P7_TA(2013)0509

Tollialane tegevusprogramm ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidu tollialane tegevusprogramm ajavahemikuks 2014–2020 („Customs 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/63)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0706) ning muudetud ettepanekut (COM(2012)0464), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0706) ning muudetud ettepanekut (COM(2012)0464),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 33, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 33, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0241/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuli 2013. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A7-0026/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud avalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2011)0341A

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega luuakse Euroopa Liidu tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1294/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI AVALDUS

Tulemuslike, tõhusate, ajakohaste ja ühtsete lähenemisviiside kohaldamine liidu välispiiril toimuva tollikontrolli suhtes on hädavajalik

| — | liidu ja liikmesriikide finantshuvide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

—

liidu ja liikmesriikide finantshuvide kaitsmiseks;

| — | võitluseks ebaseadusliku kaubandusega, võimaldades samas soodustada seaduslikku äritegevust; |
| --- | --- |

—

võitluseks ebaseadusliku kaubandusega, võimaldades samas soodustada seaduslikku äritegevust;

| — | liidu ja tema kodanike ohutuse ja turvalisuse tagamiseks ning keskkonna kaitsmiseks; |
| --- | --- |

—

liidu ja tema kodanike ohutuse ja turvalisuse tagamiseks ning keskkonna kaitsmiseks;

| — | intellektuaalomandiõiguste kaitsmiseks ning |
| --- | --- |

—

intellektuaalomandiõiguste kaitsmiseks ning

| — | ühise kaubanduspoliitika järgimise kindlustamiseks. |
| --- | --- |

—

ühise kaubanduspoliitika järgimise kindlustamiseks.

Sellise kontrolli teostamiseks on äärmiselt oluline, et tolli käsutuses oleksid asjakohased töövahendid, näiteks avastamisseadmed ja tehnoloogia. Kõnealuste vahendite vajadus ilmneb muu hulgas Europoli 2011. aasta organiseeritud kuritegevuse ohuhinnangu aruandest, millest selgub, et sigarettide salakaubaveo majandusliku mõju tõttu jääb liikmesriikide ja liidu eelarvesse laekumata hinnanguliselt umbes 10 miljardit eurot aastas.

Mitmeaastases finantsraamistikus selliste töövahendite soetamise kaasrahastamiseks ette nähtud mitmeid rahastamisvahendeid ei kasutata praegu täiel määral. Rahastamisressursside tõhusa jaotamise saavutamiseks palub Euroopa Parlament komisjonil esitada hiljemalt 2018. aasta keskpaigas aruanne vajalike finantsressursside eraldamise kohta asjakohaste töövahendite ostmiseks tollikontrolliks ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis a nimetatud valdkonnas, sealhulgas võimaluse kohta jaotada neid ressursse üheainsa fondi kaudu.

---

| 24.11.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 436/397 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 436/397

---

P7_TA(2013)0510

Kindlustus- ja edasikindlustustegevus (Solventsus II) ***I

Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) seoses siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevade ning teatavate direktiivide kehtetuks tunnistamise kuupäevaga (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 436/64)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0680), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0680),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0315/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0352/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0352/2013),

| A. | arvestades, et kuna asjaga on kiire, on õigustatud ettepaneku hääletusele panek enne seda, kui saab läbi kaheksanädalane tähtaeg, mis on ette nähtud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kuna asjaga on kiire, on õigustatud ettepaneku hääletusele panek enne seda, kui saab läbi kaheksanädalane tähtaeg, mis on ette nähtud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2013)0327

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 21. novembril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2009/138/EÜ (Solventsus II) seoses selle siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäeva ja kohaldamise alguskuupäeva ning teatavate direktiivide (Solventsus I) kehtetuks tunnistamise kuupäevaga

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2013/58/EL) lõplikule kujule).

---