# Euroopan unionin C 426/2016

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 426 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 59. vuosikerta18. marraskuuta 2016 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 426

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

59. vuosikerta18. marraskuuta 2016

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan parlamentti |
| 2016/C 426/01 | LV COSACin konferenssin päätelmät – Haag, 12.–14. kesäkuuta 2016 | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan parlamentti

2016/C 426/01

LV COSACin konferenssin päätelmät – Haag, 12.–14. kesäkuuta 2016

1

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan parlamentti

| 18.11.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 426/1

---

LV COSACin KONFERENSSIN PÄÄTELMÄT

Haag, 12.–14. kesäkuuta 2016

(2016/C 426/01)

1.   Parlamentaarisen valvonnan tavat

1.1   COSAC on tyytyväinen, kuten sen 25. puolivuosittaisessa kertomuksessa esitettiin, kansallisten parlamenttien pyrkimykseen toimia aktiivisesti EU:n tasolla, voimassa olevia perussopimuksia täysimääräisesti kunnioittaen. COSAC toteaa lisäksi, että EU:n tasolla kansallisten parlamenttien tärkeimmät parlamentaariset valvontatehtävät ovat hallituksen valvonta, politiikanlaatijana ja julkisena foorumina toimiminen sekä aktiivinen tiedonvaihto muiden kansallisten parlamenttien kanssa.

COSAC kehottaa tästä syystä kansallisia hallituksia sekä asianomaisia EU:n toimielimiä helpottamaan ja edistämään parlamenttien pyrkimysten täyttämistä EU:n tasolla sekä ottamaan tämän mahdollisimman paljon huomioon, tapauksen mukaan.

1.2   COSAC huomauttaa, että suurin osa kansallisista parlamenteista vaihtaa tietoa EU:n ehdotuksiin liittyvästä poliittisesta vuoropuhelusta ja toissijaisuusperiaatetta koskevista kysymyksistä. COSAC kannustaa parlamentteja hyödyntämään keskenään kaikkia mahdollisia tiedonvaihtokanavia myös EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta, jotta ne voivat päättää EU:n asiakirjoihin liittyvistä kannoistaan. COSAC kehottaa parlamentteja tutkimaan edelleen uusia tapoja yhteistyön parantamiseksi tällä alalla.

1.3   COSAC kehottaa tulevina puheenjohtajina toimivia parlamentteja laatimaan COSACin sihteeristön tuella jokaisen vuoden ensimmäisellä puoliskolla vuosikatsauksen komission työohjelmaan liittyvistä parlamenttien prioriteeteista kustakin kansallisesta parlamentista saatujen tietojen perusteella ja jakamaan tämän katsauksen kaikkien parlamenttien keskuudessa ja lähettämään sen EU:n toimielimille.

1.4   COSAC panee merkille, että vuosittaista katsausta parlamenttien prioriteetteihin voitaisiin hyödyntää vahvistamaan kansallisten parlamenttien ja Euroopan parlamentin välistä yhteistyötä valituista lainsäädäntökysymyksistä. COSAC esittää tavoitteeksi, että parlamentit voisivat halutessaan esimerkiksi tehdä yhteistyötä EU:n lainsäädännön parlamentaarista valvontaa koskevan valmistelutyön aikana. Parlamentteja kehotetaan tätä varten esimerkiksi kokeilemaan yhden tai kahden valitun EU:n ehdotuksen tai politiikan avulla parlamentaariseen valvontaan liittyviä uusia yhteistyö- ja tiedonvaihtomuotoja, ja tätä helpotetaan COSACin puitteissa mahdollisimman paljon.

1.5   COSAC on tyytyväinen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission vuosittaista ohjelmointisuunnittelua koskevaan tavoitteeseen, josta sovittiin paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa. COSAC pyytää kaikkia EU:n toimielimiä vaihtamaan kokemuksia ja keskustelemaan vuosittaista ohjelmointisuunnittelua koskevasta työstä aktiivisesti kansallisten parlamenttien kanssa.

1.6   COSAC toteaa, että komissio on vähentänyt työohjelmassaan ilmoitettujen ehdotusten määrää, mutta ehdotusten kokonaismäärä on lisääntynyt. COSAC korostaa, että EU:n toimielinten realistinen vuotuinen ohjelmasuunnittelu voisi mahdollistaa kansallisille parlamenteille niiden tehtävän ja vastuun optimaalisen täyttämisen.

2.   Esittelijät

2.1   COSAC toteaa, kuten sen 25. puolivuosittaisessa kertomuksessa esitettiin, että kaikki parlamentit eivät nimitä EU:hun liittyviin asiakirjoihin esittelijöitä ja että parlamentit ovat hyväksyneet esittelijöiden käytön osalta erilaisia sääntöjä ja toimintatapoja.

2.2   COSAC pitää parlamenttien esittelijöiden aktiivista tietojenvaihtoa EU:n asiakirjoista myönteisenä ja kannustaa sen vuoksi parlamentteja kehittämään edelleen aktiivista tietojenvaihtoa, jotta parlamenttien harjoittamaa valvontaa parannetaan.

3.   ”Keltainen kortti” ja ”vihreä kortti” (tehostettu poliittinen vuoropuhelu)

3.1   COSAC toistaa LIV COSACin päätelmät ”keltaisen kortin” menettelystä (4 kohta) ja parannustarpeista ilman, että perussopimusta muutetaan. COSAC toistaa myös kehotuksensa komissiolle harkita tiettyjen kausien jättämistä kahdeksan viikon määräajan ulkopuolelle. COSAC suhtautuu myönteisesti siihen, että tällä hetkellä elokuu jää sen ulkopuolelle, ja kannustaa komissiota seuraamaan edellä mainittua kehotusta tämän perusteella.

3.2   COSAC tukee komission pyrkimystä varmistaa, että kansallisten parlamenttien perusteltuihin lausuntoihin ja huomioihin vastataan laadukkaammin ja oikea-aikaisemmin.

3.3   COSAC panee merkille, että ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY muuttamisesta (COM(2016) 128) osalta yhdentoista jäsenvaltion kansalliset parlamentit hyväksyivät perustellut lausunnot, ja toteaa, että niiden osuus on 22 ääntä, eli näin saavutettiin yhden kolmasosan raja äänistä, jota tarvitaan ns. keltaisen kortin menettelyn käyttöönottoon.

COSAC muistuttaa komissiota sitoumuksestaan lujittaa kansallisten parlamenttien asemaa, myös luomalla ”uuden kumppanuuden kansallisten parlamenttien kanssa”.

3.4   Kun kyse on ”vihreän kortin” menettelyn käyttöönotosta (tehostettu poliittinen vuoropuhelu), COSAC toistaa Luxemburgissa pidetyn LIV COSACin päätelmät (5 kohta). COSAC toteaa, että parlamentit ovat erimielisiä vihreän kortin käytön vähimmäisrajan määrittelystä, vihreään korttiin osallistumisen määräajasta ja vihreän kortin loppuun viemisen aikataulusta.

3.5   COSAC toivoo, että parlamentit tekisivät halutessaan lisää vihreän kortin aloitteita, jotta tämän välineen käyttöä muokataan ja tutkitaan lisää komission kanssa käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa ilman, että käyttöön otetaan uusia muodollisia menettelyjä. Se kehottaa COSACin tulevia puheenjohtajia seuraamaan tältä osin aikaisempia aloitteita, ja kun saadaan kerättyä lisää näkemyksiä tehostetun poliittisen vuoropuhelun mahdollisuuksista, esittämään päätelmät COSACille muun muassa vihreään korttiin liittyvästä vähimmäisrajasta, määräajasta ja aikataulusta.

4.   Kolmikantakokoukset

4.1   COSAC kannustaa parlamentteja vaihtamaan tietoja kolmikantakokouksista esimerkiksi parlamenttien välisissä kokouksissa tai esittelijöiden välillä, koska tiedonvaihtoa pidetään hyödyllisenä keinona parantaa EU-asioiden parlamentaarista valvontaa.

4.2   COSAC on tyytyväinen Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission toimielinten väliseen sopimukseen paremmasta lainsäädännöstä, jossa ne sopivat lainsäädäntömenettelyjen avoimuuden varmistamisesta asiaa koskevan lainsäädännön ja oikeuskäytännön perusteella, mukaan lukien kolmenvälisten neuvotteluiden asianmukainen hoitaminen.

4.3   COSAC on lisäksi tyytyväinen näiden kolmen toimielimen sopimukseen siitä, että kansalliset parlamentit saavat niille annettavien tietojen pohjalta käyttää täysimääräisesti perussopimusten mukaisia oikeuksiaan. COSAC kehottaa siksi näitä kolmea toimielintä sekä kansallisia hallituksiaan tarjoamaan tehtäviensä mukaisesti asiaankuuluvaa tietoa kolmikantaneuvotteluista kansallisille parlamenteille ja yleisölle.

5.   Keskustelu COSACissa

5.1   COSAC toteaa, että sen täysistunnot tarjoavat parlamenteille ainutlaatuisen foorumin vaihtaa näkemyksiä ja jakaa mielipiteitä tärkeistä Euroopan unionin politiikkahaasteista. COSAC korostaa korkean tason keskustelujen merkitystä sen täysistunnoissa; näihin keskusteluihin sisältyy ajan tasalla olevaa tietoa, asiantuntemusta ja siksi myös Euroopan komission jäsenten antamaa panosta.

COSAC toteaa myös, kuten sen 25. puolivuosittaisessa kertomuksessa esitettiin, että useimmat parlamentit tukevat uusia parannuksia täysistuntoihin, jotta niissä jää riittävästi tilaa epämuodolliseen verkottumiseen. COSAC kehottaa tästä syystä, että tulevat puheenjohtajien troikat antavat edelleen riittävästi aikaa keskusteluihin täysistunnoissa ja samalla myös edustajien välisille epämuodollisille keskusteluille.

6.   Parlamentit ja oikeusvaltioperiaate

6.1   COSAC toteaa, että institutionaalinen vastuu turvata ihmisoikeudet ja sisällyttää ne kansalliseen lainsäädäntöön sekä oikeusvaltion ja demokraattisen hallinnon ylläpitäminen ja vahvistaminen, kuuluu kansallisen parlamentin, toimeenpanovallan ja oikeuslaitoksen yhteisen vastuun piiriin ja on kiinteä osa kansallista valtiosääntöperinnettä.

6.2   COSAC toteaa, että EU perustuu yhteisiin arvoihin, kuten oikeusvaltioon, demokraattiseen hallintoon ja ihmisoikeuksiin, sellaisina kuin ne on määritelty perussopimuksissa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa, ja että kullakin jäsenvaltiolla on tässä vastuu, ja se toteaa myös, että samaan aikaan näiden arvojen uhkaaminen ja rikkominen ovat yhteinen huolenaihe niille, jotka jakavat nämä arvot sekä sovitut velvoitteet ja normit.

6.3   COSAC korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen unionissa on edellytys vastavuoroiselle tunnustamiselle ja keskinäiselle luottamukselle jäsenvaltioiden välillä sekä jäsenvaltioiden ja unionin välillä ja että se on olennainen osa hyvin toimivaa unionia kaikilla politiikan aloilla.

6.4   COSAC tukee aloitteita pysyvien vuoropuhelumekanismien perustamisesta asiaankuuluvilla foorumeilla näistä asioista. Kun nämä mekanismit ovat olemassa, niistä voi olla apua, kun keskustellaan poliittisesti herkistä ihmisoikeusloukkauksista ja oikeusvaltioon kohdistuvista uhista.

6.5   COSAC voi toimia foorumina tällaiselle parlamenttien väliselle vuoropuhelulle, joka edistää ihmisoikeuksien, demokraattisen hallinnon ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen kulttuuria Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa, ja siten täydentää muiden foorumien ja edustajakokousten, kuten Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen (PACE), työtä.

6.6   COSAC suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin neuvoston jäsenvaltioiden oikeusvaltiota koskevaan vuoropuheluun, jolla pyritään vahvistamaan oikeusvaltiota EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa. COSAC panee merkille demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n mekanismin perustamista koskevan SEUT-sopimuksen 225 artiklan mukaisen valiokunta-aloitteisen mietinnön, jota parhaillaan laaditaan Euroopan parlamentissa, ja on tyytyväinen tietojenvaihtoon kansallisten parlamenttien kanssa näistä kysymyksistä.

6.7   COSAC korostaa parlamenttien tärkeää ja yhä merkittävämpää asemaa oikeusvaltion, demokraattisen hallinnon ja ihmisoikeuksien turvaamisessa ja toteutumisessa. Parlamentit ovat lainsäädännön antamista koskevan ensisijaisen tehtävänsä vuoksi korostuneessa asemassa pitäessään toimeenpanovallan käyttäjää vastuussa kansainvälisesti sovittujen oikeusvaltio- ja ihmisoikeusnormien ja -velvoitteiden täytäntöönpanosta ja noudattamisesta kansallisella tasolla ja vahvistaessaan demokraattista legitimiteettiä ja oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeusnormien omaksumista.

6.8   COSAC pitää tärkeänä kansallisten parlamenttien sitoutumista yhteiskunnan kanssa oikeusvaltion, demokraattisen hallinnon ja ihmisoikeuksien arvojen, normien ja velvollisuuksien valvontaan ja turvaamiseen, esimerkiksi seuraamalla kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen suosituksia sekä muun muassa kansallisten ihmisoikeusinstituuttien, kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan selvityksiä ja suosituksia.

6.9   Oikeusvaltioperiaate, demokraattinen hallinto ja ihmisoikeudet ansaitsevat jatkuvan huomion, ja COSAC kannustaakin kansallisia parlamentteja kiinnittämään niihin jatkuvasti huomiota työssään sekä osallistumaan kansalliseen ja kansainväliseen vuoropuheluun näistä arvoista ja edistämään tätä vuoropuhelua. Parhaiden käytäntöjen, muiden parlamenttien kehittämien tarkastuslistojen sekä Euroopan neuvoston kaltaisten elinten laatimien yhteisten standardien ja suuntaviivojen pitäisi tarjota ohjausta ja niitä olisi kehitettävä edelleen.

7.   Parlamentaarinen diplomatia Euroopan naapuruuspolitiikassa

7.1   COSAC toteaa, kuten sen 25. puolivuosittaisessa kertomuksessa esitettiin, että kaikki parlamentit osallistuvat parlamentaariseen diplomatiaan yleensä edistääkseen perusarvoja (demokratia, oikeusvaltio ja ihmisoikeudet), lisätäkseen keskinäistä ymmärrystä maiden välillä ja vaihtaakseen tietoja ja osaamista.

7.2   COSAC on tyytyväinen osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa tukevaa parlamentaarista diplomatiaa toteutettaviin toimiin, joilla syvennetään suhteita, tehostetaan yhteistyötä ja vahvistetaan EU:n kumppanuutta itäisten ja eteläisten kumppanien kanssa rauhan, turvallisuuden ja hyvinvoinnin tukemiseksi ja edistämiseksi.

7.3   COSAC katsoo, että parlamentit instituutioina ja parlamentin jäsenet voivat parlamentaaristen yhteyksiensä avulla tukea siirtymäprosessissa olevien naapurimaiden parlamentteja, rakentaa siltoja konfliktin osapuolten välillä ja ilmaista huolenaiheita tai edistää yleismaailmallisia arvoja tavalla, johon ei ehkä pystytä perinteisellä diplomatialla. COSAC kannustaa siksi parlamentteja jatkamaan parlamentaarisen diplomatian käyttämistä perinteisen diplomatian täydentävänä muotona Euroopan naapuruuspolitiikan alalla.

7.4   Jotta parannetaan parlamentaarisen diplomatian vaikutusta ja ymmärretään paremmin parlamenttien työtapojen eroja, COSAC kannustaa kaikkia parlamentteja jakamaan tämän alan parhaita käytäntöjä sekä vaihtamaan säännöllisesti tietoa Euroopan naapuruuspolitiikkaan osallistuvien maiden kanssa sekä vierailemaan niissä ja vastaanottamaan vieraita niistä.

7.5   COSAC kannustaa lisäksi parlamentteja yhteistyöhön ja vaihtamaan tietoja keskenään samoin kuin Euroopan parlamentin ja toimeenpanovallan käyttäjän kanssa, jotta parlamentaarisen diplomatian alaa johdonmukaistetaan erityisen Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa.

8.   Muuttoliike

8.1   COSAC pitää tärkeänä Euroopan muuttoliikeagendan täytäntöönpanoa niin, että kunnioitetaan ihmisoikeuksia ja kaikkia kansainvälisiä sopimuksia ja yleissopimuksia, ja se korostaa pyrkimyksiä puuttua pakolais- ja muuttovirtojen perussyihin sekä tarvetta toteuttaa lyhyen aikavälin ja pitkän aikavälin painopisteet vahvistamalla keskittymistä maahanmuuton ulkoiseen ulottuvuuteen lähtömaiden ja kauttakulkumaiden kanssa kumppanuuden hengessä. COSAC vaatii siksi EU:n maahanmuuttopolitiikan ulkoiselle ulottuvuudelle jäsenneltyä strategiaa, jolla pyritään kehittämään ja vakauttamaan maahanmuuttajien lähtömaita.

COSAC tunnustaa yhteisvastuun tarpeen, kun kyse on jäsenvaltioista, joihin kohdistuu ennennäkemätön pakolais- ja maahanmuuttajavirta.

COSAC tukee komission tavoitetta uudistaa yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää ja panee erityisesti merkille, että Dublin-asetus on laadittu hyvin kattavasti uudelleen.

---