# Europos Sąjungos C 436/2016

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 436 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 59 tomas2016m. lapkričio 24d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 436

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

59 tomas2016m. lapkričio 24d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS2013–2014 m. SESIJA2013 m. lapkričio 18–21 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 53 E, 2014 2 25 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS2013–2014 m. SESIJA2013 m. lapkričio 18–21 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 53 E, 2014 2 25 .PRIIMTI TEKSTAI

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 53 E, 2014 2 25

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2013 m. lapkričio 20 d., trečiadienis |
| 2016/C 436/01 | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos institucijų būstinių vietos (2012/2308(INI)) | 2 |
| | 2013 m. lapkričio 21 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 436/02 | 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Dohos vystymosi darbotvarkės dabartinės padėties ir pasirengimo devintajai PPO ministrų konferencijai (2013/2740(RSP)) | 6 |
| 2016/C 436/03 | 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmų plano Verslumas 2020. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje (2013/2532(RSP)) | 11 |
| 2016/C 436/04 | 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI)) | 17 |
| 2016/C 436/05 | 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (2013/2125(INI)) | 26 |
| 2016/C 436/06 | 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos komunikato Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinio matmens stiprinimas (2013/2841(RSP)) | 35 |
| 2016/C 436/07 | 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių ir artėjančių rinkimų Bangladeše (2013/2951(RSP)) | 39 |
| 2016/C 436/08 | 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija Darbuotojų migrantų padėtis Katare (2013/2952(RSP)) | 42 |
| 2016/C 436/09 | 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisingumo Bolivijoje, ypač Elődo Tóásó ir Mario Tadićo bylų (2013/2953(RSP)) | 45 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2013 m. lapkričio 20 d., trečiadienis

2016/C 436/01

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos institucijų būstinių vietos (2012/2308(INI))

2

2013 m. lapkričio 21 d., ketvirtadienis

2016/C 436/02

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Dohos vystymosi darbotvarkės dabartinės padėties ir pasirengimo devintajai PPO ministrų konferencijai (2013/2740(RSP))

6

2016/C 436/03

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmų plano Verslumas 2020. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje (2013/2532(RSP))

11

2016/C 436/04

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

17

2016/C 436/05

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (2013/2125(INI))

26

2016/C 436/06

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos komunikato Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinio matmens stiprinimas (2013/2841(RSP))

35

2016/C 436/07

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių ir artėjančių rinkimų Bangladeše (2013/2951(RSP))

39

2016/C 436/08

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija Darbuotojų migrantų padėtis Katare (2013/2952(RSP))

42

2016/C 436/09

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisingumo Bolivijoje, ypač Elődo Tóásó ir Mario Tadićo bylų (2013/2953(RSP))

45

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2013 m. lapkričio 19 d., antradienis |
| 2016/C 436/10 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo sudarymo (2011/2152(ACI)) | 47 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2013 m. lapkričio 19 d., antradienis

2016/C 436/10

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo sudarymo (2011/2152(ACI))

47

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2013 m. lapkričio 19 d., antradienis |
| 2016/C 436/11 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento projekto, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP)) | 49 |
| 2016/C 436/12 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projekto, III skirsnis – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD)) | 52 |
| 2016/C 436/13 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 8/2013 projekto, III skirsnis – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD)) | 54 |
| 2016/C 436/14 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Ispanijos paraiška EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, statybinės medžiagos) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD)) | 56 |
| 2016/C 436/15 | P7_TA(2013)0460Programa Erasmus visiems ***I2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa ERASMUS VISIEMS (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa Erasmus+ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB | 59 |
| 2016/C 436/16 | P7_TA(2013)0461Programa Kūrybiška Europa ***I2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama programa Kūrybiška Europa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama programa Kūrybiška Europa (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB | 60 |
| 2016/C 436/17 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa Europa piliečiams, projekto (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP)) | 61 |
| 2016/C 436/18 | P7_TA(2013)0463Europos infrastruktūros tinklų priemonė ***I2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 | 62 |
| 2016/C 436/19 | P7_TA(2013)0464Transeuropinis transporto tinklas ***I2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES | 63 |
| 2016/C 436/20 | P7_TA(2013)0465Žemės ūkio ir žvejybos statistika ***I2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri žemės ūkio ir žvejybos statistikos srities teisėkūros procedūra priimti teisės aktai (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri žemės ūkio ir žuvininkystės statistikos srities teisėkūros procedūra priimti aktai | 64 |
| 2016/C 436/21 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų, sudarymo projekto (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE)) | 65 |
| 2016/C 436/22 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvencijos 25 ir 26 straipsnių pataisos patvirtinimo Europos Sąjungos vardu projekto (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE)) | 66 |
| 2016/C 436/23 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl papildomos 2014–2018 m. ITER projekto mokslinių tyrimų programos priėmimo (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE)) | 67 |
| 2016/C 436/24 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE)) | 76 |
| 2016/C 436/25 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS)) | 106 |
| 2016/C 436/26 | 2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Sąjungos paramos Bulgarijos, Lietuvos ir Slovakijos branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programoms (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE)) | 122 |
| | 2013 m. lapkričio 20 d., trečiadienis |
| 2016/C 436/27 | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto bendro teksto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžetinę procedūrą (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD)) | 140 |
| 2016/C 436/28 | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės mobilizavimo (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD)) | 160 |
| 2016/C 436/29 | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projekto, III skirsnis – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD)) | 162 |
| 2016/C 436/30 | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (sausra ir miškų gaisrai Rumunijoje ir potvyniai Vokietijoje, Austrijoje ir Čekijoje) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD)) | 203 |
| 2016/C 436/31 | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės mobilizavimo (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD)) | 204 |
| 2016/C 436/32 | P7_TA(2013)0477Europos palydovinės navigacijos sistemos ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įrengimo ir eksploatavimo (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įdiegimo ir eksploatavimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 876/2002 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008 | 206 |
| 2016/C 436/33 | P7_TA(2013)0478Makrofinansinė pagalba Jordanijai ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo suteikti makrofinansinę pagalbą Jordanijos Hašimitų Karalystei (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES, kuriuo suteikiama makrofinansinė pagalba Jordanijos Hašimitų Karalystei | 208 |
| 2016/C 436/34 | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE)) | 209 |
| 2016/C 436/35 | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo projekto, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/935/TVR, kiek tai susiję su trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašu (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS)) | 210 |
| 2016/C 436/36 | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE)) | 211 |
| 2016/C 436/37 | P7_TA(2013)0482Europos fondams taikytinos bendrosios nuostatos ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 | 212 |
| 2016/C 436/38 | P7_TA(2013)0483Europos socialinis fondas ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 | 216 |
| 2016/C 436/39 | P7_TA(2013)0484Europos regioninės plėtros fondas ir investicijos į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 | 217 |
| 2016/C 436/40 | P7_TA(2013)0485Europos regioninės plėtros fondas ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų | 219 |
| 2016/C 436/41 | P7_TA(2013)0486Sanglaudos fondas ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006 | 221 |
| 2016/C 436/42 | P7_TA(2013)0487Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veikimo sąlygas | 223 |
| 2016/C 436/43 | P7_TA(2013)0488Biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyra ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių(Tekstas svarbus EEE) | 225 |
| 2016/C 436/44 | 2013 m. lapkričio 20 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) | 241 |
| 2016/C 436/45 | P7_TA(2013)0490Bendros žemės ūkio politikos finansavimas, valdymas ir stebėsena ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Europos Parlamento pakeitimai, priimti 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 | 270 |
| 2016/C 436/46 | P7_TA(2013)0491Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 | 272 |
| 2016/C 436/47 | P7_TA(2013)0492Bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas (Vieno BRO reglamentas) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 | 274 |
| 2016/C 436/48 | P7_TA(2013)0493Tiesioginės išmokos ūkininkams pagal BŽŪP paramos schemas ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos schemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 | 277 |
| 2016/C 436/49 | P7_TA(2013)0494Kaimo plėtros finansavimo pereinamojo laikotarpio nuostatos ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl paramos kaimo plėtrai iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. [KP] nuostatos dėl išteklių ir jų skirstymo 2014 m. ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 ir reglamentai (ES) Nr. [TI], (ES) Nr. [HR] ir (ES) Nr. [vienas BRO] dėl jų taikymo 2014 m. (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl paramos kaimo plėtrai iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013nuostatos dėl išteklių ir jų skirstymo 2014 m. ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1306/2013 ir (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl jų taikymo 2014 m. | 279 |
| 2016/C 436/50 | P7_TA(2013)0495Finansų valdymo nuostatos, taikytinos tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ir dėl įsipareigojimų panaikinimo taisyklių tam tikroms valstybėms narėms ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ir dėl įsipareigojimų panaikinimo taisyklių tam tikroms valstybėms narėms iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, dėl įsipareigojimų panaikinimo taisyklių tam tikroms valstybėms narėms, dėl galutinio likučio mokėjimo taisyklių iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 | 281 |
| 2016/C 436/51 | P7_TA(2013)0496Finansiniai asignavimai tam tikroms valstybėms narėms iš Europos socialinio fondo ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl finansinių asignavimų tam tikroms valstybėms narėms iš Europos socialinio fondo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo dėl finansinių asignavimų tam tikroms valstybėms narėms iš Europos socialinio fondo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 | 282 |
| 2016/C 436/52 | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Kiribačio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE)) | 283 |
| | 2013 m. lapkričio 21 d., ketvirtadienis |
| 2016/C 436/53 | P7_TA(2013)0499Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (2014–2020 m.) ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (2014–2020 m.) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB | 284 |
| 2016/C 436/54 | P7_TA(2013)0500Dalyvavimo programoje Horizontas 2020 ir sklaidos taisyklės ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos Horizontas 2020 (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos Horizontas 2020 (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 | 288 |
| 2016/C 436/55 | P7_TA(2013)0501Europos inovacijos ir technologijos instituto Strateginė inovacijų darbotvarkė ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) Strateginės inovacijų darbotvarkės: EIT indėlis kuriant inovacinę Europą (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) strateginės inovacijų darbotvarkės: EIT indėlis kuriant inovacinę Europą | 292 |
| 2016/C 436/56 | P7_TA(2013)0502Europos inovacijos ir technologijos institutas ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 294/2008 dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 294/2008 dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo | 293 |
| 2016/C 436/57 | P7_TA(2013)05032014–2020 m. įmonių konkurencingumas ir mažosios bei vidutinės įmonės ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014-2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB | 294 |
| 2016/C 436/58 | P7_TA(2013)0504Specialioji programa, kuria įgyvendinama programa Horizontas 2020 *2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (2014–2020 m.) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d., siekiant priimti Tarybos sprendimą 2013/.../ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (2014–2020m.), įsteigimo(Tekstas svarbus EEE) | 295 |
| 2016/C 436/59 | P7_TA(2013)0505Europos statistika ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos(Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai) | 380 |
| 2016/C 436/60 | P7_TA(2013)0506Socialinių pokyčių ir inovacijų programa ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programos (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę Progress | 390 |
| 2016/C 436/61 | P7_TA(2013)0507Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) sukūrimo (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 | 392 |
| 2016/C 436/62 | P7_TA(2013)0508Mokesčių srities veiksmų programa ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių srities veiksmų programa (programa Fiscalis 2020) ir panaikinamas sprendimas Nr. 1482/2007/EB (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEuropos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių sistemų veikimo gerinimo veiksmų programa (Fiscalis 2020) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB | 394 |
| 2016/C 436/63 | P7_TA(2013)0509Muitinių veiksmų programa ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitinių veiksmų programa (Muitinė 2020) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 624/2007/EB (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEuropos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitinių veiksmų programa (Muitinė 2020) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 624/2007/EB | 395 |
| 2016/C 436/64 | P7_TA(2013)0510Draudimas ir perdraudimas (Mokumas II) ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) nuostatos dėl perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios datų ir dėl tam tikrų direktyvų panaikinimo datos (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/138/EB (Mokumas II) nuostatos dėl perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios datų ir dėl tam tikrų direktyvų (Mokumas I) panaikinimo datos | 397 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2013 m. lapkričio 19 d., antradienis

2016/C 436/11

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento projekto, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

49

2016/C 436/12

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projekto, III skirsnis – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

52

2016/C 436/13

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 8/2013 projekto, III skirsnis – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

54

2016/C 436/14

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Ispanijos paraiška EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, statybinės medžiagos) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

56

2016/C 436/15

P7_TA(2013)0460Programa Erasmus visiems ***I2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa ERASMUS VISIEMS (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa Erasmus+ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB

59

2016/C 436/16

P7_TA(2013)0461Programa Kūrybiška Europa ***I2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama programa Kūrybiška Europa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama programa Kūrybiška Europa (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB

60

2016/C 436/17

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa Europa piliečiams, projekto (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

61

2016/C 436/18

P7_TA(2013)0463Europos infrastruktūros tinklų priemonė ***I2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010

62

2016/C 436/19

P7_TA(2013)0464Transeuropinis transporto tinklas ***I2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES

63

2016/C 436/20

P7_TA(2013)0465Žemės ūkio ir žvejybos statistika ***I2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri žemės ūkio ir žvejybos statistikos srities teisėkūros procedūra priimti teisės aktai (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri žemės ūkio ir žuvininkystės statistikos srities teisėkūros procedūra priimti aktai

64

2016/C 436/21

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų, sudarymo projekto (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

65

2016/C 436/22

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvencijos 25 ir 26 straipsnių pataisos patvirtinimo Europos Sąjungos vardu projekto (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

66

2016/C 436/23

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl papildomos 2014–2018 m. ITER projekto mokslinių tyrimų programos priėmimo (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

67

2016/C 436/24

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

76

2016/C 436/25

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

106

2016/C 436/26

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Sąjungos paramos Bulgarijos, Lietuvos ir Slovakijos branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programoms (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

122

2013 m. lapkričio 20 d., trečiadienis

2016/C 436/27

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto bendro teksto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžetinę procedūrą (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

140

2016/C 436/28

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės mobilizavimo (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

160

2016/C 436/29

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projekto, III skirsnis – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

162

2016/C 436/30

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (sausra ir miškų gaisrai Rumunijoje ir potvyniai Vokietijoje, Austrijoje ir Čekijoje) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

203

2016/C 436/31

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės mobilizavimo (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

204

2016/C 436/32

P7_TA(2013)0477Europos palydovinės navigacijos sistemos ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įrengimo ir eksploatavimo (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įdiegimo ir eksploatavimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 876/2002 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008

206

2016/C 436/33

P7_TA(2013)0478Makrofinansinė pagalba Jordanijai ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo suteikti makrofinansinę pagalbą Jordanijos Hašimitų Karalystei (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES, kuriuo suteikiama makrofinansinė pagalba Jordanijos Hašimitų Karalystei

208

2016/C 436/34

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

209

2016/C 436/35

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo projekto, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/935/TVR, kiek tai susiję su trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašu (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

210

2016/C 436/36

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

211

2016/C 436/37

P7_TA(2013)0482Europos fondams taikytinos bendrosios nuostatos ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006

212

2016/C 436/38

P7_TA(2013)0483Europos socialinis fondas ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006

216

2016/C 436/39

P7_TA(2013)0484Europos regioninės plėtros fondas ir investicijos į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006

217

2016/C 436/40

P7_TA(2013)0485Europos regioninės plėtros fondas ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų

219

2016/C 436/41

P7_TA(2013)0486Sanglaudos fondas ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006

221

2016/C 436/42

P7_TA(2013)0487Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veikimo sąlygas

223

2016/C 436/43

P7_TA(2013)0488Biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyra ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių(Tekstas svarbus EEE)

225

2016/C 436/44

2013 m. lapkričio 20 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD))

241

2016/C 436/45

P7_TA(2013)0490Bendros žemės ūkio politikos finansavimas, valdymas ir stebėsena ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Europos Parlamento pakeitimai, priimti 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008

270

2016/C 436/46

P7_TA(2013)0491Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

272

2016/C 436/47

P7_TA(2013)0492Bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas (Vieno BRO reglamentas) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007

274

2016/C 436/48

P7_TA(2013)0493Tiesioginės išmokos ūkininkams pagal BŽŪP paramos schemas ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos schemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009

277

2016/C 436/49

P7_TA(2013)0494Kaimo plėtros finansavimo pereinamojo laikotarpio nuostatos ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl paramos kaimo plėtrai iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. [KP] nuostatos dėl išteklių ir jų skirstymo 2014 m. ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 ir reglamentai (ES) Nr. [TI], (ES) Nr. [HR] ir (ES) Nr. [vienas BRO] dėl jų taikymo 2014 m. (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl paramos kaimo plėtrai iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013nuostatos dėl išteklių ir jų skirstymo 2014 m. ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1306/2013 ir (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl jų taikymo 2014 m.

279

2016/C 436/50

P7_TA(2013)0495Finansų valdymo nuostatos, taikytinos tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ir dėl įsipareigojimų panaikinimo taisyklių tam tikroms valstybėms narėms ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ir dėl įsipareigojimų panaikinimo taisyklių tam tikroms valstybėms narėms iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, dėl įsipareigojimų panaikinimo taisyklių tam tikroms valstybėms narėms, dėl galutinio likučio mokėjimo taisyklių iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006

281

2016/C 436/51

P7_TA(2013)0496Finansiniai asignavimai tam tikroms valstybėms narėms iš Europos socialinio fondo ***I2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl finansinių asignavimų tam tikroms valstybėms narėms iš Europos socialinio fondo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo dėl finansinių asignavimų tam tikroms valstybėms narėms iš Europos socialinio fondo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006

282

2016/C 436/52

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Kiribačio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

283

2013 m. lapkričio 21 d., ketvirtadienis

2016/C 436/53

P7_TA(2013)0499Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (2014–2020 m.) ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (2014–2020 m.) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB

284

2016/C 436/54

P7_TA(2013)0500Dalyvavimo programoje Horizontas 2020 ir sklaidos taisyklės ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos Horizontas 2020 (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos Horizontas 2020 (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006

288

2016/C 436/55

P7_TA(2013)0501Europos inovacijos ir technologijos instituto Strateginė inovacijų darbotvarkė ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) Strateginės inovacijų darbotvarkės: EIT indėlis kuriant inovacinę Europą (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) strateginės inovacijų darbotvarkės: EIT indėlis kuriant inovacinę Europą

292

2016/C 436/56

P7_TA(2013)0502Europos inovacijos ir technologijos institutas ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 294/2008 dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 294/2008 dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo

293

2016/C 436/57

P7_TA(2013)05032014–2020 m. įmonių konkurencingumas ir mažosios bei vidutinės įmonės ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014-2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB

294

2016/C 436/58

P7_TA(2013)0504Specialioji programa, kuria įgyvendinama programa Horizontas 2020 *2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (2014–2020 m.) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d., siekiant priimti Tarybos sprendimą 2013/.../ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Horizontas 2020 (2014–2020m.), įsteigimo(Tekstas svarbus EEE)

295

2016/C 436/59

P7_TA(2013)0505Europos statistika ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos(Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai)

380

2016/C 436/60

P7_TA(2013)0506Socialinių pokyčių ir inovacijų programa ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programos (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę Progress

390

2016/C 436/61

P7_TA(2013)0507Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) sukūrimo (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007

392

2016/C 436/62

P7_TA(2013)0508Mokesčių srities veiksmų programa ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių srities veiksmų programa (programa Fiscalis 2020) ir panaikinamas sprendimas Nr. 1482/2007/EB (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEuropos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių sistemų veikimo gerinimo veiksmų programa (Fiscalis 2020) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB

394

2016/C 436/63

P7_TA(2013)0509Muitinių veiksmų programa ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitinių veiksmų programa (Muitinė 2020) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 624/2007/EB (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEuropos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitinių veiksmų programa (Muitinė 2020) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 624/2007/EB

395

2016/C 436/64

P7_TA(2013)0510Draudimas ir perdraudimas (Mokumas II) ***I2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) nuostatos dėl perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios datų ir dėl tam tikrų direktyvų panaikinimo datos (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/138/EB (Mokumas II) nuostatos dėl perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios datų ir dėl tam tikrų direktyvų (Mokumas I) panaikinimo datos

397

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

24.11.2016

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2013–2014 m. SESIJA

2013 m. lapkričio 18–21 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 53 E, 2014 2 25
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2013 m. lapkričio 20 d., trečiadienis

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/2

---

P7_TA(2013)0498

Europos Sąjungos institucijų būstinių vieta

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos institucijų būstinių vietos (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 232 ir 341 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 232 ir 341 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į prie Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 6 dėl Europos Sąjungos institucijų, tam tikrų įstaigų, organų bei padalinių būstinių vietos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prie Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 6 dėl Europos Sąjungos institucijų, tam tikrų įstaigų, organų bei padalinių būstinių vietos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 10, 14 ir 48 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 10, 14 ir 48 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo pareikštą poziciją šiais klausimais, ypač į savo 1958 m. birželio 21 d. rekomendaciją (1), į savo 1981 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl EB institucijų ir ypač Europos Parlamento būstinių vietos (2), į savo rekomendacijas 2000 m. balandžio 13 d. konferencijai (3) ir į kartu pateiktas rezoliucijas: į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl investicijų į ateitį. Naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai (4), į savo 2012 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, I skirsnis – Europos Parlamentas (5), į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl 2013 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių, I skirsnis – Europos Parlamentas, II skirsnis – Taryba, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas, VIII skirsnis – Europos ombudsmenas, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba (6), į savo 2012 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2013 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (7) ir į savo 2012 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2013 m. biudžeto projekto (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo pareikštą poziciją šiais klausimais, ypač į savo 1958 m. birželio 21 d. rekomendaciją (1), į savo 1981 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl EB institucijų ir ypač Europos Parlamento būstinių vietos (2), į savo rekomendacijas 2000 m. balandžio 13 d. konferencijai (3) ir į kartu pateiktas rezoliucijas: į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl investicijų į ateitį. Naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai (4), į savo 2012 m. gegužės 10 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, I skirsnis – Europos Parlamentas (5), į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl 2013 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių, I skirsnis – Europos Parlamentas, II skirsnis – Taryba, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas, VIII skirsnis – Europos ombudsmenas, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba (6), į savo 2012 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2013 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (7) ir į savo 2012 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2013 m. biudžeto projekto (8),

| — | atsižvelgdamas į klausimus Komisijai ir Tarybai, į kuriuos atsakoma raštu, E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 ir E-004135-2012, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Komisijai ir Tarybai, į kuriuos atsakoma raštu, E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 ir E-004135-2012,

| — | atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus 2002 m. rugsėjo mėn. ir 2013 m. rugpjūčio mėn. ataskaitas, susijusias su trijų darbo vietų išlaikymo sąnaudomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus 2002 m. rugsėjo mėn. ir 2013 m. rugpjūčio mėn. ataskaitas, susijusias su trijų darbo vietų išlaikymo sąnaudomis,

| — | atsižvelgdamas į Biuro ir Biudžeto komiteto jungtinės darbo grupės ataskaitą dėl Parlamento 2012 m. biudžeto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biuro ir Biudžeto komiteto jungtinės darbo grupės ataskaitą dėl Parlamento 2012 m. biudžeto,

| — | atsižvelgdamas į savo 1993–1999 m., 1999–2004 m., 2004–2009 m. ir 2009–2011 m. veiklos ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1993–1999 m., 1999–2004 m., 2004–2009 m. ir 2009–2011 m. veiklos ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką, ypač į sprendimus bylose C-230/81 (9), C-345/95 (10) ir sujungtose bylose C-237/11 ir C-238/11 (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką, ypač į sprendimus bylose C-230/81 (9), C-345/95 (10) ir sujungtose bylose C-237/11 ir C-238/11 (11),

| — | atsižvelgdamas į peticiją Nr. 630/2006, parengtą per kampaniją, kurios metu buvo agituojama už vieną Parlamento darbo vietą, ir paremtą daugiau nei 1 mln. ES piliečių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peticiją Nr. 630/2006, parengtą per kampaniją, kurios metu buvo agituojama už vieną Parlamento darbo vietą, ir paremtą daugiau nei 1 mln. ES piliečių,

| — | atsižvelgdamas į balsavimą per 2012 m. spalio 23 d. plenarinį posėdį, kurio metu dauguma (78 proc.) Parlamento narių paragino valstybes nares peržiūrėti savo nuomonę klausimu, ar oficiali Parlamento būstinė turėtų būti Strasbūre, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į balsavimą per 2012 m. spalio 23 d. plenarinį posėdį, kurio metu dauguma (78 proc.) Parlamento narių paragino valstybes nares peržiūrėti savo nuomonę klausimu, ar oficiali Parlamento būstinė turėtų būti Strasbūre,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 3 dalį, 29, 41, 48, 74a ir 201 straipsnius, taip pat 202 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 3 dalį, 29, 41, 48, 74a ir 201 straipsnius, taip pat 202 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto ir Peticijų komiteto nuomones (A7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto ir Peticijų komiteto nuomones (A7-0350/2013),

| A. | kadangi SESV 341 straipsnyje pažymima, kad Sąjungos institucijų būstinių vieta nustatoma bendru valstybių narių vyriausybių sutarimu; |
| --- | --- |

A.

kadangi SESV 341 straipsnyje pažymima, kad Sąjungos institucijų būstinių vieta nustatoma bendru valstybių narių vyriausybių sutarimu;

| B. | kadangi valstybių narių sprendimas pateiktas prie Sutarčių pridėtame Protokole Nr. 6, pagal kurį Komisijos, Tarybos (pastarosios posėdžiai balandžio, birželio ir spalio mėnesiais vyksta Liuksemburge), Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto būstinė yra Briuselyje, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo, Audito Rūmų ir Europos investicijų banko būstinė yra Liuksemburge, Europos centrinio banko būstinė yra Frankfurte, o Europos policijos biuro būstinė yra Hagoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybių narių sprendimas pateiktas prie Sutarčių pridėtame Protokole Nr. 6, pagal kurį Komisijos, Tarybos (pastarosios posėdžiai balandžio, birželio ir spalio mėnesiais vyksta Liuksemburge), Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto būstinė yra Briuselyje, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo, Audito Rūmų ir Europos investicijų banko būstinė yra Liuksemburge, Europos centrinio banko būstinė yra Frankfurte, o Europos policijos biuro būstinė yra Hagoje;

| C. | kadangi valstybių narių sprendimas dėl šių būstinių pasiektas išsamiu susitarimu, kuriuo atsižvelgta į Europos Sąjungos ir jos institucijų istorinę raidą, taip pat į argumentus, susijusius su geografiniu pasiskirstymu; |
| --- | --- |

C.

kadangi valstybių narių sprendimas dėl šių būstinių pasiektas išsamiu susitarimu, kuriuo atsižvelgta į Europos Sąjungos ir jos institucijų istorinę raidą, taip pat į argumentus, susijusius su geografiniu pasiskirstymu;

| D. | kadangi Parlamentas – vienintelė ES piliečių tiesiogiai renkama ir tiesiogiai jiems atskaitinga institucija – atlieka išskirtinį ir unikalų vaidmenį ir kadangi jo vaidmuo keitėsi labiausiai iš visų ES institucijų, taigi šiame pranešime daugiausia dėmesio bus skiriama Parlamento būstinės klausimui ir darbo tvarkai; |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamentas – vienintelė ES piliečių tiesiogiai renkama ir tiesiogiai jiems atskaitinga institucija – atlieka išskirtinį ir unikalų vaidmenį ir kadangi jo vaidmuo keitėsi labiausiai iš visų ES institucijų, taigi šiame pranešime daugiausia dėmesio bus skiriama Parlamento būstinės klausimui ir darbo tvarkai;

| E. | kadangi prie Sutarčių pridėtu Protokolu Nr. 6 nustatyta, kad Parlamento būstinė yra Strasbūre, kur vyksta 12 mėnesinių plenarinių posėdžių sesijų, įskaitant sesiją biudžeto klausimais, kad papildomos plenarinių posėdžių sesijos rengiamos Briuselyje, kad jo komitetai posėdžiauja Briuselyje ir kad jo generalinis sekretoriatas ir jo skyriai lieka Liuksemburge; |
| --- | --- |

E.

kadangi prie Sutarčių pridėtu Protokolu Nr. 6 nustatyta, kad Parlamento būstinė yra Strasbūre, kur vyksta 12 mėnesinių plenarinių posėdžių sesijų, įskaitant sesiją biudžeto klausimais, kad papildomos plenarinių posėdžių sesijos rengiamos Briuselyje, kad jo komitetai posėdžiauja Briuselyje ir kad jo generalinis sekretoriatas ir jo skyriai lieka Liuksemburge;

| F. | kadangi ES sutarties 10 ir 14 straipsniuose pažymima, kad ES veikia pagal atstovaujamosios demokratijos principą ir kad Parlamentas tiesiogiai atstovauja ES piliečiams Sąjungos lygmeniu ir yra tokia pat teisėkūros institucija, kaip Taryba; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES sutarties 10 ir 14 straipsniuose pažymima, kad ES veikia pagal atstovaujamosios demokratijos principą ir kad Parlamentas tiesiogiai atstovauja ES piliečiams Sąjungos lygmeniu ir yra tokia pat teisėkūros institucija, kaip Taryba;

| G. | kadangi Parlamentas, remdamasis SESV 232 straipsniu, gali priimti savo darbo tvarkos taisykles, kuriomis gali nustatyti plenarinių posėdžių sesijų trukmę, kaip nustatyta Sutartimi ir ESTT praktika; |
| --- | --- |

G.

kadangi Parlamentas, remdamasis SESV 232 straipsniu, gali priimti savo darbo tvarkos taisykles, kuriomis gali nustatyti plenarinių posėdžių sesijų trukmę, kaip nustatyta Sutartimi ir ESTT praktika;

| H. | kadangi ESTT yra pažymėjęs, kad dėl būstinės vietos neturi būti trikdoma sklandi Parlamento veikla; kadangi jis taip pat yra pažymėjęs, kad darbas keliose vietose turi trūkumų ir kad dėl to patiriama išlaidų, tačiau norint atlikti bet kokius būstinės ar darbo vietų pakeitimus turės būti keičiama Sutartis, taigi, tam turės pritarti valstybės narės; |
| --- | --- |

H.

kadangi ESTT yra pažymėjęs, kad dėl būstinės vietos neturi būti trikdoma sklandi Parlamento veikla; kadangi jis taip pat yra pažymėjęs, kad darbas keliose vietose turi trūkumų ir kad dėl to patiriama išlaidų, tačiau norint atlikti bet kokius būstinės ar darbo vietų pakeitimus turės būti keičiama Sutartis, taigi, tam turės pritarti valstybės narės;

| I. | kadangi Parlamentas visiškai pasikeitė: konsultacinis organas, kuriame dirbo 78 komandiruoti nariai ir kuris daugiausia dėl praktinių priežasčių dalijosi savo infrastruktūra su Strasbūre veikiančios Europos Tarybos Parlamentine Asamblėja, tapo pilnaverčiu tiesiogiai renkamu Parlamentu, kuris šiuo metu turi 766 narius ir šiandien yra tokia pat teisėkūros institucija, kaip Taryba; |
| --- | --- |

I.

kadangi Parlamentas visiškai pasikeitė: konsultacinis organas, kuriame dirbo 78 komandiruoti nariai ir kuris daugiausia dėl praktinių priežasčių dalijosi savo infrastruktūra su Strasbūre veikiančios Europos Tarybos Parlamentine Asamblėja, tapo pilnaverčiu tiesiogiai renkamu Parlamentu, kuris šiuo metu turi 766 narius ir šiandien yra tokia pat teisėkūros institucija, kaip Taryba;

| J. | kadangi jo augančius pajėgumus teisėkūros srityje parodo didėjantis skaičius bendro sprendimo procedūrų (dabar tai vadinama įprasta teisėkūros procedūra): 1993–1999 m. jų buvo 165, 2004–2009 m. – 454, o einamosios kadencijos metu jų būta dar daugiau; |
| --- | --- |

J.

kadangi jo augančius pajėgumus teisėkūros srityje parodo didėjantis skaičius bendro sprendimo procedūrų (dabar tai vadinama įprasta teisėkūros procedūra): 1993–1999 m. jų buvo 165, 2004–2009 m. – 454, o einamosios kadencijos metu jų būta dar daugiau;

| K. | kadangi kintantį Parlamento vaidmenį parodo ir tai, kad 2009–2013 m. 150 proc., t. y. nuo 16 000 iki maždaug 40 000, padidėjo tarpinstitucinių posėdžių, taip pat nuolatinių derybų ir trišalių dialogų su Komisija ir Taryba bei atskiromis valstybėmis narėmis skaičius – dabar tai dalis teisėkūros proceso – ir dėl to stipriai padidėjo per pirmąjį svarstymą pasiekiamų susitarimų skaičius, t. y. nuo 28 proc. 1999–2004 m. iki 72 proc. 2004–2009 m.; |
| --- | --- |

K.

kadangi kintantį Parlamento vaidmenį parodo ir tai, kad 2009–2013 m. 150 proc., t. y. nuo 16 000 iki maždaug 40 000, padidėjo tarpinstitucinių posėdžių, taip pat nuolatinių derybų ir trišalių dialogų su Komisija ir Taryba bei atskiromis valstybėmis narėmis skaičius – dabar tai dalis teisėkūros proceso – ir dėl to stipriai padidėjo per pirmąjį svarstymą pasiekiamų susitarimų skaičius, t. y. nuo 28 proc. 1999–2004 m. iki 72 proc. 2004–2009 m.;

| L. | kadangi Parlamento kalendoriaus struktūra (dėl kurios susitarta 1992 m. vykusiame Edinburgo aukščiausiojo lygio susitikime) nustatyta prieš įvykstant visiems jo vaidmens pokyčiams, susijusiems su Mastrichto, Amsterdamo, Nicos ir Lisabonos sutarčių priėmimu; |
| --- | --- |

L.

kadangi Parlamento kalendoriaus struktūra (dėl kurios susitarta 1992 m. vykusiame Edinburgo aukščiausiojo lygio susitikime) nustatyta prieš įvykstant visiems jo vaidmens pokyčiams, susijusiems su Mastrichto, Amsterdamo, Nicos ir Lisabonos sutarčių priėmimu;

| M. | kadangi Taryba ir Europos Vadovų Taryba jau yra sutelkusios savo darbą Briuselyje – dabar čia rengiami išimtinai visi Europos Vadovų Tarybos susitikimai, anksčiau visada vykdavę rotacijos tvarka pirmininkavusioje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

M.

kadangi Taryba ir Europos Vadovų Taryba jau yra sutelkusios savo darbą Briuselyje – dabar čia rengiami išimtinai visi Europos Vadovų Tarybos susitikimai, anksčiau visada vykdavę rotacijos tvarka pirmininkavusioje valstybėje narėje;

| N. | kadangi dėl geografinio atstumo tarp teisėkūros institucijų oficialių būstinių – 435 km – Parlamentas izoliuotas ne tik nuo Tarybos ir Komisijos, bet ir nuo kitų suinteresuotųjų šalių, pvz., nuo nevyriausybinių organizacijų (NVO), pilietinės visuomenės organizacijų ir valstybių narių atstovybių, taip pat nuo vienos didžiausių pasaulyje tarptautinės žurnalistų bendruomenės; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl geografinio atstumo tarp teisėkūros institucijų oficialių būstinių – 435 km – Parlamentas izoliuotas ne tik nuo Tarybos ir Komisijos, bet ir nuo kitų suinteresuotųjų šalių, pvz., nuo nevyriausybinių organizacijų (NVO), pilietinės visuomenės organizacijų ir valstybių narių atstovybių, taip pat nuo vienos didžiausių pasaulyje tarptautinės žurnalistų bendruomenės;

| O. | kadangi apskaičiuota, kad papildomos metinės išlaidos, patiriamos dėl Parlamento geografinio „išsibarstymo“, siekia 156–204 mln. EUR (12) – tai prilygsta apytikriai 10 proc. Parlamento metinio biudžeto – be to, daromas ir didelis poveikis aplinkai: apskaičiuota, kad išmetamo CO2 kiekis, siejamas su kelionėmis į tris darbo vietas ir iš jų, siekia 11 000 (13)-19 000 tonų (14); |
| --- | --- |

O.

kadangi apskaičiuota, kad papildomos metinės išlaidos, patiriamos dėl Parlamento geografinio „išsibarstymo“, siekia 156–204 mln. EUR (12) – tai prilygsta apytikriai 10 proc. Parlamento metinio biudžeto – be to, daromas ir didelis poveikis aplinkai: apskaičiuota, kad išmetamo CO2 kiekis, siejamas su kelionėmis į tris darbo vietas ir iš jų, siekia 11 000 (13)-19 000 tonų (14);

| P. | kadangi dėl dabartinės Europos Parlamento darbo tvarkos išlaidų patiria ir rengti išvykas turi ir kitų Europos Sąjungos institucijų atstovai – pirmiausia Komisijos ir Tarybos, valstybių narių atstovybių darbuotojai, žurnalistai ir pilietinės visuomenės atstovai; |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl dabartinės Europos Parlamento darbo tvarkos išlaidų patiria ir rengti išvykas turi ir kitų Europos Sąjungos institucijų atstovai – pirmiausia Komisijos ir Tarybos, valstybių narių atstovybių darbuotojai, žurnalistai ir pilietinės visuomenės atstovai;

| Q. | kadangi 78 proc. visų Parlamento statutinių darbuotojų komandiruočių (vidutiniškai po 3 172 kas mėnesį) yra tiesioginis jo geografinio „išsibarstymo“ rezultatas; kadangi šiuo metu Parlamento pastatai Strasbūre naudojami tik 42 dienas per metus (ir 89 proc. laiko lieka nenaudojami), tačiau juos būtina šildyti, įdarbinti juose personalą ir juos prižiūrėti visus metus; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 78 proc. visų Parlamento statutinių darbuotojų komandiruočių (vidutiniškai po 3 172 kas mėnesį) yra tiesioginis jo geografinio „išsibarstymo“ rezultatas; kadangi šiuo metu Parlamento pastatai Strasbūre naudojami tik 42 dienas per metus (ir 89 proc. laiko lieka nenaudojami), tačiau juos būtina šildyti, įdarbinti juose personalą ir juos prižiūrėti visus metus;

| R. | kadangi išlaidos, susijusios su Parlamento geografiniu „išsibarstymu“, yra svarbi sritis, kur būtų galima taupyti lėšas, ypač atsižvelgiant į dabartines ekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

R.

kadangi išlaidos, susijusios su Parlamento geografiniu „išsibarstymu“, yra svarbi sritis, kur būtų galima taupyti lėšas, ypač atsižvelgiant į dabartines ekonomines sąlygas;

| S. | kadangi Parlamentas nuo 1958 m. – tada jis pateikė savo pasiūlymą numatyti jam darbo vietą šalia Tarybos ir Komisijos – daugybėje pranešimų, deklaracijų ir pareiškimų ne kartą pažymėjo, kad pageidauja praktiškesnės ir veiksmingesnės darbo tvarkos; |
| --- | --- |

S.

kadangi Parlamentas nuo 1958 m. – tada jis pateikė savo pasiūlymą numatyti jam darbo vietą šalia Tarybos ir Komisijos – daugybėje pranešimų, deklaracijų ir pareiškimų ne kartą pažymėjo, kad pageidauja praktiškesnės ir veiksmingesnės darbo tvarkos;

| T. | kadangi ES piliečiai, įskaitant per 1 mln. pritarusiųjų peticijai, kurioje raginama užtikrinti vieną būstinę, nuolat reiškė savo nepritarimą dabartinei tvarkai; |
| --- | --- |

T.

kadangi ES piliečiai, įskaitant per 1 mln. pritarusiųjų peticijai, kurioje raginama užtikrinti vieną būstinę, nuolat reiškė savo nepritarimą dabartinei tvarkai;

| U. | kadangi tvarka, daranti poveikį Parlamento teisei į organizacinį apsisprendimą, yra vienas iš didžiausią susirūpinimą parlamentinei sistemai keliančių klausimų; |
| --- | --- |

U.

kadangi tvarka, daranti poveikį Parlamento teisei į organizacinį apsisprendimą, yra vienas iš didžiausią susirūpinimą parlamentinei sistemai keliančių klausimų;

| V. | kadangi be klausimų, kurie nagrinėjami šiame pranešime, esama kitų esminių klausimų, tiesiogiai susijusių su Parlamento statusu ir jo funkcijomis ES institucinėje struktūroje, ir dar turi būti rasti įtikinami šių klausimų sprendimai; kadangi šie neišspręsti klausimai siejami su rinkimų įstatymo, zonos, kurioje draudžiama protestuoti, taisyklių, imuniteto klausimais, taip pat su klausimais dėl Parlamento narių statuto; kadangi jie turėtų būti nagrinėjami arba vadovaujantis Parlamento organizacinio apsisprendimo teise, kuri turėtų būti įgyvendinama kaip bendra sprendimų priėmimo galia, arba jie bent jau turėtų būti įtraukti į bendru sprendimu grindžiamos įprastos teisėkūros procedūros taikymo sritį; |
| --- | --- |

V.

kadangi be klausimų, kurie nagrinėjami šiame pranešime, esama kitų esminių klausimų, tiesiogiai susijusių su Parlamento statusu ir jo funkcijomis ES institucinėje struktūroje, ir dar turi būti rasti įtikinami šių klausimų sprendimai; kadangi šie neišspręsti klausimai siejami su rinkimų įstatymo, zonos, kurioje draudžiama protestuoti, taisyklių, imuniteto klausimais, taip pat su klausimais dėl Parlamento narių statuto; kadangi jie turėtų būti nagrinėjami arba vadovaujantis Parlamento organizacinio apsisprendimo teise, kuri turėtų būti įgyvendinama kaip bendra sprendimų priėmimo galia, arba jie bent jau turėtų būti įtraukti į bendru sprendimu grindžiamos įprastos teisėkūros procedūros taikymo sritį;

| 1. | laikosi nuomonės, kad Europos Parlamentui, kaip vienintelei ES piliečiams tiesiogiai atstovaujančiai institucijai, turėtų būti suteikta prerogatyva nusistatyti savo darbo tvarką, įskaitant teisę spręsti, kur ir kada rengti savo posėdžius; |
| --- | --- |

1.

laikosi nuomonės, kad Europos Parlamentui, kaip vienintelei ES piliečiams tiesiogiai atstovaujančiai institucijai, turėtų būti suteikta prerogatyva nusistatyti savo darbo tvarką, įskaitant teisę spręsti, kur ir kada rengti savo posėdžius;

| 2. | pritaria principui, kad turėdamas vieną būstinę Europos Parlamentas dirbtų veiksmingiau, taupiau ir ekologiškiau; pažymi, jog tai, kad kas mėnesį ir toliau važinėjama tarp Briuselio ir Strasbūro, daugeliui ES piliečių tapo simboliška neigiama problema, kenkiančia Europos Sąjungos reputacijai, ypač metu, kai dėl finansų krizės valstybėse narėse buvo stipriai ir skausmingai mažinamos išlaidos; |
| --- | --- |

2.

pritaria principui, kad turėdamas vieną būstinę Europos Parlamentas dirbtų veiksmingiau, taupiau ir ekologiškiau; pažymi, jog tai, kad kas mėnesį ir toliau važinėjama tarp Briuselio ir Strasbūro, daugeliui ES piliečių tapo simboliška neigiama problema, kenkiančia Europos Sąjungos reputacijai, ypač metu, kai dėl finansų krizės valstybėse narėse buvo stipriai ir skausmingai mažinamos išlaidos;

| 3. | mano, kad visiškai teisėta inicijuoti diskusiją apie jo teisę apsibrėžti savo darbo tvarką, įskaitant teisę spręsti, kur ir kada posėdžiauti; |
| --- | --- |

3.

mano, kad visiškai teisėta inicijuoti diskusiją apie jo teisę apsibrėžti savo darbo tvarką, įskaitant teisę spręsti, kur ir kada posėdžiauti;

| 4. | todėl įsipareigoja inicijuoti įprastą Sutarties peržiūros procedūrą, kaip nustatyta ES sutarties 48 straipsnyje, ir pasiūlyti SESV 341 straipsnio ir Protokolo Nr. 6 pakeitimus, kurie būtini, kad Parlamentas galėtų spręsti dėl savo būstinės vietos ir savo vidaus sąrangos; |
| --- | --- |

4.

todėl įsipareigoja inicijuoti įprastą Sutarties peržiūros procedūrą, kaip nustatyta ES sutarties 48 straipsnyje, ir pasiūlyti SESV 341 straipsnio ir Protokolo Nr. 6 pakeitimus, kurie būtini, kad Parlamentas galėtų spręsti dėl savo būstinės vietos ir savo vidaus sąrangos;

| 5. | nutaria nerengti jokių rekomendacijų, susijusių su kitų ES institucijų būstinių vieta; |
| --- | --- |

5.

nutaria nerengti jokių rekomendacijų, susijusių su kitų ES institucijų būstinių vieta;

| 6. | pabrėžia, kad turės būti įvertintos su būstinės ar darbo vietos pakeitimu susijusios finansinės ir ekonominės pasekmės ir susitarta dėl tinkamo kompromiso, kuriuo remiantis galėtų būti toliau naudojami esami Parlamento pastatai; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad turės būti įvertintos su būstinės ar darbo vietos pakeitimu susijusios finansinės ir ekonominės pasekmės ir susitarta dėl tinkamo kompromiso, kuriuo remiantis galėtų būti toliau naudojami esami Parlamento pastatai;

| 7. | pažymi, kad Parlamentui priimant bet kokį būsimą sprendimą dėl savo darbo tvarkos turi būti skirta pakankamai laiko diskusijoms ir apmąstymams, taip pat tvarkingam perėjimui; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad Parlamentui priimant bet kokį būsimą sprendimą dėl savo darbo tvarkos turi būti skirta pakankamai laiko diskusijoms ir apmąstymams, taip pat tvarkingam perėjimui;

| 8. | ragina Audito Rūmus ar panašią nepriklausomą agentūrą pateikti išsamią analizę, susijusią su tuo, kiek ES biudžeto lėšų galėtų būti sutaupyta, jei Parlamento būstinė būtų viena; prašo įtraukti į šią analizę biudžeto aspektus ir papildomas išlaidas, pvz., išlaidas, sutaupytas dėl to, kad prarasta mažiau darbo laiko ir dirbama veiksmingiau; |
| --- | --- |

8.

ragina Audito Rūmus ar panašią nepriklausomą agentūrą pateikti išsamią analizę, susijusią su tuo, kiek ES biudžeto lėšų galėtų būti sutaupyta, jei Parlamento būstinė būtų viena; prašo įtraukti į šią analizę biudžeto aspektus ir papildomas išlaidas, pvz., išlaidas, sutaupytas dėl to, kad prarasta mažiau darbo laiko ir dirbama veiksmingiau;

| 9. | ragina Biurą užsakyti „Eurobarometro“ ar panašios profesionalias apklausas atliekančios tarnybos tyrimą, kuris būtų parengtas iki 2014 m. sausio 1 d., dėl to, ką ES piliečiai mano apie galimybę išsaugoti tris Parlamento darbo vietas, ypač atsižvelgiant į šios tvarkos finansines, aplinkosaugines ir veiksmingumo sąnaudas; |
| --- | --- |

9.

ragina Biurą užsakyti „Eurobarometro“ ar panašios profesionalias apklausas atliekančios tarnybos tyrimą, kuris būtų parengtas iki 2014 m. sausio 1 d., dėl to, ką ES piliečiai mano apie galimybę išsaugoti tris Parlamento darbo vietas, ypač atsižvelgiant į šios tvarkos finansines, aplinkosaugines ir veiksmingumo sąnaudas;

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, valstybių narių vyriausybių ir parlamentams vadovams. |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, valstybių narių vyriausybių ir parlamentams vadovams.

---

(1)  OL 9, 1958 7 26, p. 210 ir 234.

(2)  OL C 234, 1981 9 14, p. 22.

(3)  OL C 40, 2001 2 7, p. 409.

(4)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 89.

(5)  OL L 286, 2012 10 17, p. 3.

(6)  OL C 249 E, 2013 8 30, p. 18.

(7)  OL C 257 E, 2013 9 6, p. 104.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0289.

(9)  Sprendimas byloje C-230/81 Liuksemburgo Didžioji Hercogystė prieš Europos Parlamentą.

(10)  Sprendimas byloje C-345/95 Prancūzijos Respublika prieš Europos Parlamentą.

(11)  Sprendimas bylose C-237/11 ir C-238/11 Prancūzijos Respublika prieš Europos Parlamentą.

(12)  Europos Parlamento generalinio sekretoriaus 2002 m. ataskaitoje pateikta paskutinė turima išsami išlaidų sąmata. Tai, kad metinės išlaidos siekia 169–204 mln. EUR, patvirtinta Biuro ir Biudžeto komiteto jungtinės darbo grupės 2012 m. ataskaitoje. Apskaičiavimas atliktas remiantis tuo, kad 148 mln. EUR sąmata papildyta 28,3 mln. EUR Strasbūre esančių pastatų metinės amortizacijos išlaidų suma, į kurią būtina atsižvelgti nuo tada, kai įsigyti minėtieji pastatai. Generalinio sekretoriaus 2013 m. rugpjūčio 30 d. atsakyme į raginimus, pateiktus 2013 m. vasario 6 d. Parlamento rezoliucijos dėl 2014 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių 10 dalyje, pateikta apskaičiuota su būstine Strasbūre susijusių papildomų išlaidų suma sudaro 103 mln. EUR, o papildžius ją jungtinės darbo grupės ataskaitoje nurodytomis apskaičiuotomis amortizacijos išlaidų ir su nenaudojamų patalpų plotu susijusių išlaidų sumomis, bendra suma sudarytų 156 mln. EUR.

(13)  Generalinio sekretoriaus 2013 m. rugpjūčio 30 d. raštas „Trys Europos Parlamento darbo vietos: geografinio išskirstymo finansinis, aplinkosauginis ir regioninis poveikis“ (angl. The three places of work of the European Parliament – financial, environmental and regional impacts of geographic dispersion), parengtas atsakant į raginimą, pateiktą 2013 m. vasario 6 d. Parlamento rezoliucijos dėl 2014 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių 10 dalyje.

(14)  Grupės „Eco-Logica Ltd.“ pranešimas „Europos Parlamento veikla naudojant dvi būstines: išlaidos aplinkos apsaugai, transportas ir energija“ (European Parliament two-seat operation: Environmental costs, transport & energy), 2007 m. lapkritį parengtas Verts/ALE frakcijai.

---

2013 m. lapkričio 21 d., ketvirtadienis

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/6

---

P7_TA(2013)0511

Dohos vystymosi darbotvarkės dabartinė padėtis

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Dohos vystymosi darbotvarkės dabartinės padėties ir pasirengimo devintajai PPO ministrų konferencijai (2013/2740(RSP))

(2016/C 436/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų deklaraciją, priimtą 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų deklaraciją, priimtą 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje,

| — | atsižvelgdamas į PPO ministrų deklaraciją, priimtą 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PPO ministrų deklaraciją, priimtą 2005 m. gruodžio 18 d. Honkonge,

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo pasibaigus PPO ministrų konferencijai Honkonge (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Dohos derybų raundo įvertinimo pasibaigus PPO ministrų konferencijai Honkonge (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl siekio reformuoti Pasaulio prekybos organizaciją (2),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Dohos vystymosi darbotvarkės (Dohos darbotvarkė), ypač į 2008 m. spalio 9 d. (3), 2009 m. gruodžio 16 d. (4) ir 2011 m. rugsėjo 14 d. (5) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Dohos vystymosi darbotvarkės (Dohos darbotvarkė), ypač į 2008 m. spalio 9 d. (3), 2009 m. gruodžio 16 d. (4) ir 2011 m. rugsėjo 14 d. (5) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29 d. per Parlamentinės konferencijos PPO klausimais iniciatyvinio komiteto 28-ąją sesiją priimtą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29 d. per Parlamentinės konferencijos PPO klausimais iniciatyvinio komiteto 28-ąją sesiją priimtą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į pareiškimus, padarytus per 2013 m. balandžio 11 ir birželio 3 d. vykusius Prekybos derybų komiteto (PDK) neoficialius posėdžius ir 2013 m. liepos 22 d. vykusį PDK oficialų posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pareiškimus, padarytus per 2013 m. balandžio 11 ir birželio 3 d. vykusius Prekybos derybų komiteto (PDK) neoficialius posėdžius ir 2013 m. liepos 22 d. vykusį PDK oficialų posėdį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 4-ąją visuotinę pagalbos prekybai peržiūrą, kuri vyko 2013 m. liepos 8–10 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 4-ąją visuotinę pagalbos prekybai peržiūrą, kuri vyko 2013 m. liepos 8–10 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Dohos derybų raundas buvo pradėtas 2001 m. siekiant sukurti naujas prekybos galimybes, sugriežtinti daugiašalės prekybos taisykles ir ištaisyti esamus prekybos sistemos pusiausvyros sutrikimus derybų metu dėmesį sutelkiant į besivystančių šalių ir ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių (MIŠ) poreikius ir interesus; kadangi šie tikslai grindžiami įsitikinimu, kad teisingesnėmis taisyklėmis paremta daugiašalė sistema galėtų prisidėti siekiant sąžiningos ir laisvos prekybos, kuria būtų skatinamas ekonomikos vystimasis visuose žemynuose ir mažinamas skurdas, |
| --- | --- |

A.

kadangi Dohos derybų raundas buvo pradėtas 2001 m. siekiant sukurti naujas prekybos galimybes, sugriežtinti daugiašalės prekybos taisykles ir ištaisyti esamus prekybos sistemos pusiausvyros sutrikimus derybų metu dėmesį sutelkiant į besivystančių šalių ir ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių (MIŠ) poreikius ir interesus; kadangi šie tikslai grindžiami įsitikinimu, kad teisingesnėmis taisyklėmis paremta daugiašalė sistema galėtų prisidėti siekiant sąžiningos ir laisvos prekybos, kuria būtų skatinamas ekonomikos vystimasis visuose žemynuose ir mažinamas skurdas,

| B. | kadangi ES nuolat propagavo tvirtą daugiašalėmis taisyklėmis grindžiamą požiūrį į prekybą, taip pat pripažindama, kad taikant papildomus metodus, pvz., pasinaudojant dvišaliais, regioniniais ir tik tarp kai kurių PPO šalių sudaromais susitarimais (jeigu jie atitinka PPO reikalavimus), taip pat gali būti skatinama atverti prekybą, ypač pradedant liberalizuoti politikos sritis, kurių klausimus ne taip išsamiai sprendžia PPO, atnaujinti taisykles ir drausmę jose, ir remti daugiašalę sistemą, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES nuolat propagavo tvirtą daugiašalėmis taisyklėmis grindžiamą požiūrį į prekybą, taip pat pripažindama, kad taikant papildomus metodus, pvz., pasinaudojant dvišaliais, regioniniais ir tik tarp kai kurių PPO šalių sudaromais susitarimais (jeigu jie atitinka PPO reikalavimus), taip pat gali būti skatinama atverti prekybą, ypač pradedant liberalizuoti politikos sritis, kurių klausimus ne taip išsamiai sprendžia PPO, atnaujinti taisykles ir drausmę jose, ir remti daugiašalę sistemą,

| C. | kadangi PPO ir PPO susitarimuose įtvirtintos taisyklės atliko svarbų vaidmenį siekiant išvengti visapusiško ir plačiai paplitusio protekcionizmo kaip atsako į sunkiausią nuo praėjusio amžiaus ketvirtojo dešimtmečio finansų ir ekonomikos krizę, |
| --- | --- |

C.

kadangi PPO ir PPO susitarimuose įtvirtintos taisyklės atliko svarbų vaidmenį siekiant išvengti visapusiško ir plačiai paplitusio protekcionizmo kaip atsako į sunkiausią nuo praėjusio amžiaus ketvirtojo dešimtmečio finansų ir ekonomikos krizę,

| D. | kadangi atvirą ir sąžiningą daugiašalę prekybą labiau varžo įvairios netarifinės kliūtys, o ne prekybos muitų tarifai, kurių iš esmės atsisakoma dėl globalizacijai pažangos, |
| --- | --- |

D.

kadangi atvirą ir sąžiningą daugiašalę prekybą labiau varžo įvairios netarifinės kliūtys, o ne prekybos muitų tarifai, kurių iš esmės atsisakoma dėl globalizacijai pažangos,

| E. | kadangi 2008 m. liepos mėn. pabaigoje užstrigo PPO ministrų derybos, kurių metu buvo siekiama baigti Dohos derybų raundą, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2008 m. liepos mėn. pabaigoje užstrigo PPO ministrų derybos, kurių metu buvo siekiama baigti Dohos derybų raundą,

| F. | kadangi per pastaruosius metus buvo dedamos pastangos ir imamasi iniciatyvų siekiant suteikti būtiną akstiną įstrigusiai Dohos vystymosi darbotvarkei, |
| --- | --- |

F.

kadangi per pastaruosius metus buvo dedamos pastangos ir imamasi iniciatyvų siekiant suteikti būtiną akstiną įstrigusiai Dohos vystymosi darbotvarkei,

| G. | kadangi devintoji PPO ministrų konferencija vyks 2013 m. gruodžio 3–6 d. Indonezijoje, |
| --- | --- |

G.

kadangi devintoji PPO ministrų konferencija vyks 2013 m. gruodžio 3–6 d. Indonezijoje,

| 1. | pakartoja, kad yra visapusiškai įsipareigojęs siekti ilgalaikės naudos, gaunamos laikantis daugiašališkumo principo, bet remia PPO struktūrinę reformą, kuri reikalinga kaip geresnis bendromis taisyklėmis grindžiamos, atviros, teisingos ir nediskriminacinės prekybos sistemos, kurioje būtų labiau atsižvengiama į MVĮ vaidmenį ir interesus, garantas; |
| --- | --- |

1.

pakartoja, kad yra visapusiškai įsipareigojęs siekti ilgalaikės naudos, gaunamos laikantis daugiašališkumo principo, bet remia PPO struktūrinę reformą, kuri reikalinga kaip geresnis bendromis taisyklėmis grindžiamos, atviros, teisingos ir nediskriminacinės prekybos sistemos, kurioje būtų labiau atsižvengiama į MVĮ vaidmenį ir interesus, garantas;

| 2. | pabrėžia, kad sistemiškai svarbu devintojoje ministrų konferencijoje pasiekti plačių užmojų ir darnių rezultatų, kurie būtų priimtini visoms PPO narėms ir padėtų sukurti pagrindą tolesnėms daugiašalėms deryboms; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad sistemiškai svarbu devintojoje ministrų konferencijoje pasiekti plačių užmojų ir darnių rezultatų, kurie būtų priimtini visoms PPO narėms ir padėtų sukurti pagrindą tolesnėms daugiašalėms deryboms;

| 3. | ragina parengti prekybos darbotvarkę, kuri visų labui būtų grindžiama laisva ir sąžininga prekyba ir pagal kurią vystymasis būtų pagrindinis proceso veiksnys; pabrėžia, kad vedant derybas svarbu visapusiškai atžvelgti į konkrečius mažas pajamas gaunančių besivystančių šalių ir MIŠ poreikius ir interesus; pakartoja, kad būtina užtikrinti, jog specialiojo ir diferencinio režimo principas būtų neatskiriama dalis visais derybų lygmenimis ir atspindėtų įvairius PPO narių ekonominio vystymosi lygius, kaip nustatyta Dohos ministrų deklaracijos 44 dalyje; mano, kad reikšmingos specialiojo ir diferencinio režimo nuostatos turėtų būti dar aiškiau apibrėžtos, nuolat persvarstomos ir tikslingos; |
| --- | --- |

3.

ragina parengti prekybos darbotvarkę, kuri visų labui būtų grindžiama laisva ir sąžininga prekyba ir pagal kurią vystymasis būtų pagrindinis proceso veiksnys; pabrėžia, kad vedant derybas svarbu visapusiškai atžvelgti į konkrečius mažas pajamas gaunančių besivystančių šalių ir MIŠ poreikius ir interesus; pakartoja, kad būtina užtikrinti, jog specialiojo ir diferencinio režimo principas būtų neatskiriama dalis visais derybų lygmenimis ir atspindėtų įvairius PPO narių ekonominio vystymosi lygius, kaip nustatyta Dohos ministrų deklaracijos 44 dalyje; mano, kad reikšmingos specialiojo ir diferencinio režimo nuostatos turėtų būti dar aiškiau apibrėžtos, nuolat persvarstomos ir tikslingos;

| 4. | mano, kad prekybos liberalizavimas – svarbi priemonė siekiant tvaraus ekonomikos augimo ir plėtros, tačiau liberalizuojant prekybą reikia taip pat įgyvendinti tinkamą gretutinę politiką, kuri apimtų makroekonomines ir mikroekonomines intervencijas, įskaitant biudžeto skaidrumą, fiskalinę politiką ir vienodą apmokestinimą, administracinį supaprastinimą, švietimą ir mokymą, institucines reformas bei socialinę politiką, siekiant gauti kuo daugiau naudos įgyvendinant prekybos reformas ir kuo geriau tą naudą paskirstyti ir siekiant veiksmingai kompensuoti bet kokį neigiamą poveikį; |
| --- | --- |

4.

mano, kad prekybos liberalizavimas – svarbi priemonė siekiant tvaraus ekonomikos augimo ir plėtros, tačiau liberalizuojant prekybą reikia taip pat įgyvendinti tinkamą gretutinę politiką, kuri apimtų makroekonomines ir mikroekonomines intervencijas, įskaitant biudžeto skaidrumą, fiskalinę politiką ir vienodą apmokestinimą, administracinį supaprastinimą, švietimą ir mokymą, institucines reformas bei socialinę politiką, siekiant gauti kuo daugiau naudos įgyvendinant prekybos reformas ir kuo geriau tą naudą paskirstyti ir siekiant veiksmingai kompensuoti bet kokį neigiamą poveikį;

| 5. | pabrėžia, kad PPO narės pripažino, jog vis dar esama šalių, kurios neturi žmogiškųjų, institucinių arba infrastruktūrinių pajėgumų, kad galėtų veiksmingai dalyvauti tarptautinėje prekyboje, todėl įgyvendinant daugiašalę sistemą reikia taip pat didinti prekybos pajėgumus – tai nepaprastai svarbus Dohos vystymosi darbotvarkės papildymas; tačiau mano, kad ir toliau reikėtų teikti prioritetą pagalbai šalims, siekiančioms prisijungti prie PPO; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad PPO narės pripažino, jog vis dar esama šalių, kurios neturi žmogiškųjų, institucinių arba infrastruktūrinių pajėgumų, kad galėtų veiksmingai dalyvauti tarptautinėje prekyboje, todėl įgyvendinant daugiašalę sistemą reikia taip pat didinti prekybos pajėgumus – tai nepaprastai svarbus Dohos vystymosi darbotvarkės papildymas; tačiau mano, kad ir toliau reikėtų teikti prioritetą pagalbai šalims, siekiančioms prisijungti prie PPO;

| 6. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia sėkmingą pagalbos prekybai iniciatyvos vaidmenį; apgailestauja, kad nuo tada, kai 2005 m. pradėta įgyvendinti ši iniciatyva, 2011 m. dėl finansų krizės pirmą kartą buvo sumažinta įsipareigojimų suma, todėl mažiau paramos buvo skiriama dideliems ekonominės infrastruktūros projektams ir sumažėjo transporto bei energetikos sektoriams numatyti įsipareigojimai; pažymi, kad technine pagalba prekybai ir daugiašalėmis iniciatyvomis, pavyzdžiui, PPO sukurtomis bendromis tarifų lengvatų sistemomis, galima kompensuoti šį įsipareigojimų sumažėjimą; ragina PPO valstybes nares, ypač išsivysčiusias šalis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, kuo labiau tuo naudotis; |
| --- | --- |

6.

atsižvelgdamas į tai, pabrėžia sėkmingą pagalbos prekybai iniciatyvos vaidmenį; apgailestauja, kad nuo tada, kai 2005 m. pradėta įgyvendinti ši iniciatyva, 2011 m. dėl finansų krizės pirmą kartą buvo sumažinta įsipareigojimų suma, todėl mažiau paramos buvo skiriama dideliems ekonominės infrastruktūros projektams ir sumažėjo transporto bei energetikos sektoriams numatyti įsipareigojimai; pažymi, kad technine pagalba prekybai ir daugiašalėmis iniciatyvomis, pavyzdžiui, PPO sukurtomis bendromis tarifų lengvatų sistemomis, galima kompensuoti šį įsipareigojimų sumažėjimą; ragina PPO valstybes nares, ypač išsivysčiusias šalis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, kuo labiau tuo naudotis;

| 7. | pabrėžia, kad būtina atnaujinti PPO sistemą atsižvelgiant į MVĮ poreikius tarptautinėje prekyboje ir į poreikį supaprastinti tiek palankesnių prekybos sąlygų sudarymo taisykles, tiek tarptautinio arbitražo teismų sistemą, siekiant išvengti sunkumų dėl ginčų su kai kurių PPO narių muitinės ar prekybos įstaigomis; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad būtina atnaujinti PPO sistemą atsižvelgiant į MVĮ poreikius tarptautinėje prekyboje ir į poreikį supaprastinti tiek palankesnių prekybos sąlygų sudarymo taisykles, tiek tarptautinio arbitražo teismų sistemą, siekiant išvengti sunkumų dėl ginčų su kai kurių PPO narių muitinės ar prekybos įstaigomis;

| 8. | atkreipia dėmesį į ketvirtąją pagalbos prekybai peržiūros konferenciją, kuri 2013 m. liepos mėn. vyko Ženevoje ir kurioje paaiškėjo, kokią naudą besivystančios šalys gauna iš pasaulinių vertės grandinių; vis dėlto atkreipė dėmesį į tai, kad šios konferencijos dalyviai nustatė su prekyba susijusius apribojimus, dėl kurių besivystančių šalių įmonės negali prisijungti prie vertės grandinių arba plėtoti savo verslo jose, pavyzdžiui, netinkamos infrastruktūros, didelių transporto ir laivybos išlaidų, nedidelių galimybių gauti prekybos finansavimą, nesugebėjimo pritraukti tiesioginių užsienio investicijų, lyginamojo pranašumo stokos ir didelių patekimo į rinką išlaidų nulemtus apribojimus; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į ketvirtąją pagalbos prekybai peržiūros konferenciją, kuri 2013 m. liepos mėn. vyko Ženevoje ir kurioje paaiškėjo, kokią naudą besivystančios šalys gauna iš pasaulinių vertės grandinių; vis dėlto atkreipė dėmesį į tai, kad šios konferencijos dalyviai nustatė su prekyba susijusius apribojimus, dėl kurių besivystančių šalių įmonės negali prisijungti prie vertės grandinių arba plėtoti savo verslo jose, pavyzdžiui, netinkamos infrastruktūros, didelių transporto ir laivybos išlaidų, nedidelių galimybių gauti prekybos finansavimą, nesugebėjimo pritraukti tiesioginių užsienio investicijų, lyginamojo pranašumo stokos ir didelių patekimo į rinką išlaidų nulemtus apribojimus;

| 9. | pripažįsta žemės ūkio sektoriaus svarbą; mano, kad ES turėtų remti priemones, kuriomis sprendžiami tikro besivystančių šalių susirūpinimo dėl apsirūpinimo maistu klausimai; primena, kad todėl ES turėtų užtikrinti įvairių krypčių ES išorės veiksmų politikos, o būtent vystymosi politikos ir bendros prekybos politikos, suderinamumą, kaip įtvirtinta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 205–208 straipsniuose ir Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, atsižvelgdama į ES valstybių narių ir besivystančių šalių poreikius ir rūpimus klausimus; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta žemės ūkio sektoriaus svarbą; mano, kad ES turėtų remti priemones, kuriomis sprendžiami tikro besivystančių šalių susirūpinimo dėl apsirūpinimo maistu klausimai; primena, kad todėl ES turėtų užtikrinti įvairių krypčių ES išorės veiksmų politikos, o būtent vystymosi politikos ir bendros prekybos politikos, suderinamumą, kaip įtvirtinta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 205–208 straipsniuose ir Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, atsižvelgdama į ES valstybių narių ir besivystančių šalių poreikius ir rūpimus klausimus;

| 10. | ragina išsivysčiusias valstybes ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis sekti ES iniciatyvos „Viskas, išskyrus ginklus“ pavyzdžiu ir siūlyti mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ) ateiti į savo rinkas netaikant jokių muitų ir kvotų, ir užtikrinti, kad būtų įgyvendinama MIŠ taikoma išimtis paslaugų srityje; |
| --- | --- |

10.

ragina išsivysčiusias valstybes ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis sekti ES iniciatyvos „Viskas, išskyrus ginklus“ pavyzdžiu ir siūlyti mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ) ateiti į savo rinkas netaikant jokių muitų ir kvotų, ir užtikrinti, kad būtų įgyvendinama MIŠ taikoma išimtis paslaugų srityje;

| 11. | mano, kad privalomas susitarimas dėl palankesnių prekybos sąlygų būtų labai naudingas visoms PPO narėms ir ypač besvystančioms šalims ir atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams, nes juo būtų padidintas skaidrumas ir teisinis tikrumas ir sumažintos administracinės išlaidos bei muitinės procedūrų trukmė, o tai padėtų jiems visapusiškai pasinaudoti galimybėmis, kurias teikia gausėjančios regioninės ir pasaulinės tiekimo grandinės, taip pat MVI būtų sudarytos galimybės pasinaudoti atviresnėmis rinkomis; atkreipia dėmesį į tai, kad besivystančioms šalims ir toliau turėtų būti užtikrintas gebėjimų stiprinimas ir techninė pagalba siekiant sudaryti joms sąlygas didinti savo gamybos pajėgumus ir vertės grandinėse pasinaudoti didesne pridėtinės vertės dalimi; |
| --- | --- |

11.

mano, kad privalomas susitarimas dėl palankesnių prekybos sąlygų būtų labai naudingas visoms PPO narėms ir ypač besvystančioms šalims ir atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams, nes juo būtų padidintas skaidrumas ir teisinis tikrumas ir sumažintos administracinės išlaidos bei muitinės procedūrų trukmė, o tai padėtų jiems visapusiškai pasinaudoti galimybėmis, kurias teikia gausėjančios regioninės ir pasaulinės tiekimo grandinės, taip pat MVI būtų sudarytos galimybės pasinaudoti atviresnėmis rinkomis; atkreipia dėmesį į tai, kad besivystančioms šalims ir toliau turėtų būti užtikrintas gebėjimų stiprinimas ir techninė pagalba siekiant sudaryti joms sąlygas didinti savo gamybos pajėgumus ir vertės grandinėse pasinaudoti didesne pridėtinės vertės dalimi;

| 12. | primena, kad naujausiame ES užsakytame Dohos vystymosi darbotvarkės poveikio tyrime nustatyta, kad prekybos palengvinimas ekonominiu požiūriu galėtų duoti tiek pat naudos, kiek bendras prekių ir paslaugų liberalizavimas; primena, kad vien pagerinus muitinių procedūras galima papildomai padidinti pasaulio BVP 68 mlrd. EUR ir kad daugeliui besivystančių šalių prekybos palengvinimas atneštų didžiausią naudą; |
| --- | --- |

12.

primena, kad naujausiame ES užsakytame Dohos vystymosi darbotvarkės poveikio tyrime nustatyta, kad prekybos palengvinimas ekonominiu požiūriu galėtų duoti tiek pat naudos, kiek bendras prekių ir paslaugų liberalizavimas; primena, kad vien pagerinus muitinių procedūras galima papildomai padidinti pasaulio BVP 68 mlrd. EUR ir kad daugeliui besivystančių šalių prekybos palengvinimas atneštų didžiausią naudą;

| 13. | mano, kad PPO lygmeniu derėtų teikti pirmenybę prekybos ir investicijų kliūtims, su kuriomis susiduria paslaugų sektoriai, be kita ko, IRT ir telekomunikacijų, profesinių ir verslo paslaugų, finansinių paslaugų, elektroninės prekybos, statybos, mažmeninės prekybos bei platinimo sektoriai; šios netarifinės priemonės, įskaitant nacionalines taisykles, nuosavybės apribojimus ir įvairias kovos su krize priemones (taip pat diskriminacines nuostatas viešųjų pirkimų srityje), yra itin svarbios atsižvelgiant į didesnę paslaugų sektoriaus pridėtinę vertę ir ES, kaip didžiausios paslaugų eksportuotojos, padėtį; |
| --- | --- |

13.

mano, kad PPO lygmeniu derėtų teikti pirmenybę prekybos ir investicijų kliūtims, su kuriomis susiduria paslaugų sektoriai, be kita ko, IRT ir telekomunikacijų, profesinių ir verslo paslaugų, finansinių paslaugų, elektroninės prekybos, statybos, mažmeninės prekybos bei platinimo sektoriai; šios netarifinės priemonės, įskaitant nacionalines taisykles, nuosavybės apribojimus ir įvairias kovos su krize priemones (taip pat diskriminacines nuostatas viešųjų pirkimų srityje), yra itin svarbios atsižvelgiant į didesnę paslaugų sektoriaus pridėtinę vertę ir ES, kaip didžiausios paslaugų eksportuotojos, padėtį;

| 14. | todėl palankiai vertina tai, kad pradėtos derybos dėl tarp kai kurių PPO narių sudaromo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (angl. TISA), kuris atitinka aštuntosios ministrų konferencijos tikslą ieškoti naujų būdų, kaip PPO narės galėtų toliau liberalizuoti prekybą paslaugomis; pabrėžia ES įsipareigojimą skatinti veiksmus šioje srityje ir siekti TISA daugiašališkumo užtikrinant, kad į jį būtų įtrauktos Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) pagrindą sudarančios apibrėžtys, taisyklės ir principai; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog kiekvienas susitarimas būtų plataus užmojo ir kad juo turėtų būti išplečiama taikymo sritis ir numatomos išsamesnės taisyklės dėl prekybos paslaugomis liberalizavimo, išsaugant PPO narių nacionalinės politikos tikslus ir jų teisę reguliuoti bendrajam interesui svarbias paslaugas ir prisiimti dvišalius ir kai kurių PPO narių prisiimamus daugiašalius tarpusavio įsipareigojimus, o rezultatas turėtų būti tvirtai susietas su PPO struktūra; |
| --- | --- |

14.

todėl palankiai vertina tai, kad pradėtos derybos dėl tarp kai kurių PPO narių sudaromo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (angl. TISA), kuris atitinka aštuntosios ministrų konferencijos tikslą ieškoti naujų būdų, kaip PPO narės galėtų toliau liberalizuoti prekybą paslaugomis; pabrėžia ES įsipareigojimą skatinti veiksmus šioje srityje ir siekti TISA daugiašališkumo užtikrinant, kad į jį būtų įtrauktos Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) pagrindą sudarančios apibrėžtys, taisyklės ir principai; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog kiekvienas susitarimas būtų plataus užmojo ir kad juo turėtų būti išplečiama taikymo sritis ir numatomos išsamesnės taisyklės dėl prekybos paslaugomis liberalizavimo, išsaugant PPO narių nacionalinės politikos tikslus ir jų teisę reguliuoti bendrajam interesui svarbias paslaugas ir prisiimti dvišalius ir kai kurių PPO narių prisiimamus daugiašalius tarpusavio įsipareigojimus, o rezultatas turėtų būti tvirtai susietas su PPO struktūra;

| 15. | mano, kad technologijų perdavimas galėtų paskatinti ekonomikos augimą ir prekybą; džiaugiasi, kad atnaujintos derybos dėl Informacinių technologijų susitarimo išplėtimo, kuris bus taikomas platesniam produktų asortimentui bei didesniam skaičiui šalių; primygtinai ragina visas derybų šalis toliau dėti pastangas ir susitarti iki devintosios ministrų konferencijos; |
| --- | --- |

15.

mano, kad technologijų perdavimas galėtų paskatinti ekonomikos augimą ir prekybą; džiaugiasi, kad atnaujintos derybos dėl Informacinių technologijų susitarimo išplėtimo, kuris bus taikomas platesniam produktų asortimentui bei didesniam skaičiui šalių; primygtinai ragina visas derybų šalis toliau dėti pastangas ir susitarti iki devintosios ministrų konferencijos;

| 16. | teigiamai vertina tarp kai kurių PPO narių sudaryto daugiašalio susitarimo dėl vyriausybės viešųjų pirkimų persvarstymą, kaip susitarta 2012 m. kovo mėn. ir pripažįsta, kad svarbu siekti, jog ES iki devintosios ministrų konferencijos ratifikuotų persvarstytą vyriausybės viešųjų pirkimų susitarimą, kad persvarstytas susitarimas galėtų įsigalioti iki 2014 m.; mano, kad nustačius aiškesnes ir griežtesnes sutarčių sudarymo tvarkos taisykles bus užtikrinama daugiau skaidrumo viešųjų pirkimų srityje, be to, išplėtus taikymo sritį aprėpiant daugiau prekių, paslaugų ir subjektų, bus sudaryta geresnių galimybių susitarimą pasirašiusioms šalims; ragina PPO nares, ypač besivystančias šalis ir dabartines stebėtojas pagal susitarimą dėl vyriausybės viešųjų pirkimų, apsvarstyti prisijungimą prie susitarimo, kad jos galėtų pasinaudoti naujomis besivystančioms šalims numatytomis nuostatomis, kuriomis didinamas lankstumas, ir visapusiškai pasinaudoti susitarimu; |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina tarp kai kurių PPO narių sudaryto daugiašalio susitarimo dėl vyriausybės viešųjų pirkimų persvarstymą, kaip susitarta 2012 m. kovo mėn. ir pripažįsta, kad svarbu siekti, jog ES iki devintosios ministrų konferencijos ratifikuotų persvarstytą vyriausybės viešųjų pirkimų susitarimą, kad persvarstytas susitarimas galėtų įsigalioti iki 2014 m.; mano, kad nustačius aiškesnes ir griežtesnes sutarčių sudarymo tvarkos taisykles bus užtikrinama daugiau skaidrumo viešųjų pirkimų srityje, be to, išplėtus taikymo sritį aprėpiant daugiau prekių, paslaugų ir subjektų, bus sudaryta geresnių galimybių susitarimą pasirašiusioms šalims; ragina PPO nares, ypač besivystančias šalis ir dabartines stebėtojas pagal susitarimą dėl vyriausybės viešųjų pirkimų, apsvarstyti prisijungimą prie susitarimo, kad jos galėtų pasinaudoti naujomis besivystančioms šalims numatytomis nuostatomis, kuriomis didinamas lankstumas, ir visapusiškai pasinaudoti susitarimu;

| 17. | palankiai vertina 2013 m. birželio mėn. priimtą tinkamą sprendimą mažiausiai išsivysčiusioms šalims pratęsti atleidimo nuo Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), taikymo laikotarpį dar aštuoneriais metais iki 2021 m. liepos 1 d., nes tai papildomas būdas užtikrinti, kad pasaulinė prekybos sistema nebūtų įgyvendinama visiems taikant vienodą metodą, bet būtų atsižvelgiama į kiekvienos besivystančios šalies ypatumus; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina 2013 m. birželio mėn. priimtą tinkamą sprendimą mažiausiai išsivysčiusioms šalims pratęsti atleidimo nuo Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), taikymo laikotarpį dar aštuoneriais metais iki 2021 m. liepos 1 d., nes tai papildomas būdas užtikrinti, kad pasaulinė prekybos sistema nebūtų įgyvendinama visiems taikant vienodą metodą, bet būtų atsižvelgiama į kiekvienos besivystančios šalies ypatumus;

| 18. | ragina PPO nares aktyviai remti PPO pastangas sukurti veiksmingus ir efektyvius darbo ryšius ir glaudžiau bendradarbiauti su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, kurių veikla susijusi su pasaulinėmis derybomis dėl prekybos, ypač su Tarptautine darbo organizacija, Pasaulio sveikatos organizacija ir JT ir jos agentūromis bei organais, pvz., Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija, Maisto ir žemės ūkio organizacija, Jungtinių Tautų aplinkos programa, Jungtinių Tautų vystymo programa ir Jungtinių Tautų bendrąja klimato kaitos konvencija, taip pat su TVF, Pasaulio banku ir EBPO, siekiant užtikrinti savitarpio pagalbą ir sąveiką sprendžiant prekybos ir su prekyba nesusijusius klausimus; pritaria tam, kad būtų dedamos pastangos siekiant priimti tarptautinius standartus ir bendradarbiauti reglamentavimo srityje; |
| --- | --- |

18.

ragina PPO nares aktyviai remti PPO pastangas sukurti veiksmingus ir efektyvius darbo ryšius ir glaudžiau bendradarbiauti su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, kurių veikla susijusi su pasaulinėmis derybomis dėl prekybos, ypač su Tarptautine darbo organizacija, Pasaulio sveikatos organizacija ir JT ir jos agentūromis bei organais, pvz., Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija, Maisto ir žemės ūkio organizacija, Jungtinių Tautų aplinkos programa, Jungtinių Tautų vystymo programa ir Jungtinių Tautų bendrąja klimato kaitos konvencija, taip pat su TVF, Pasaulio banku ir EBPO, siekiant užtikrinti savitarpio pagalbą ir sąveiką sprendžiant prekybos ir su prekyba nesusijusius klausimus; pritaria tam, kad būtų dedamos pastangos siekiant priimti tarptautinius standartus ir bendradarbiauti reglamentavimo srityje;

| 19. | prašo išsamiai išnagrinėti, kaip būtų galima geriau spręsti su prekyba nesusijusias problemas taikant PPO taisykles, kad PPO narės, išsaugodamos galimybę patekti į rinką, galėtų siekti teisėtų politinių tikslų; todėl pabrėžia, kad reikėtų tvirtai remti pastangas priimti ir veiksmingai taikyti tarptautinius socialinius, darbo, aplinkos ir žmogaus teisių standartus, taip pat besivystančioms šalims teikti reikalingą pagalbą, kad jos galėtų šių standartų laikytis; |
| --- | --- |

19.

prašo išsamiai išnagrinėti, kaip būtų galima geriau spręsti su prekyba nesusijusias problemas taikant PPO taisykles, kad PPO narės, išsaugodamos galimybę patekti į rinką, galėtų siekti teisėtų politinių tikslų; todėl pabrėžia, kad reikėtų tvirtai remti pastangas priimti ir veiksmingai taikyti tarptautinius socialinius, darbo, aplinkos ir žmogaus teisių standartus, taip pat besivystančioms šalims teikti reikalingą pagalbą, kad jos galėtų šių standartų laikytis;

| 20. | yra įsitikinęs, kad tai, jog besivystančios šalys nepakankamai diferencijuojamos, nors jų ekonominis išsivystymas ir individualūs poreikiai labai skiriasi, gali tapti kliūtimi siekiant priimti veiksmingas priemones dėl šių šalių pagal Dohos derybų raunde paskelbtą tikslą ir turėti neigiamų padarinių toms besivystančioms šalims, kurioms labiausiai reikia pagalbos; ragina pažangesnes besivystančias šalis prisiimti dalį atsakomybės jau dabartiniame raunde ir prisidėti atsižvelgiant į savo išsivystymo lygį ir sektorių konkurencingumą; |
| --- | --- |

20.

yra įsitikinęs, kad tai, jog besivystančios šalys nepakankamai diferencijuojamos, nors jų ekonominis išsivystymas ir individualūs poreikiai labai skiriasi, gali tapti kliūtimi siekiant priimti veiksmingas priemones dėl šių šalių pagal Dohos derybų raunde paskelbtą tikslą ir turėti neigiamų padarinių toms besivystančioms šalims, kurioms labiausiai reikia pagalbos; ragina pažangesnes besivystančias šalis prisiimti dalį atsakomybės jau dabartiniame raunde ir prisidėti atsižvelgiant į savo išsivystymo lygį ir sektorių konkurencingumą;

| 21. | mano, kad derėtų rimtai apsvarstyti klausimą, ar reikėtų pagal objektyvius kriterijus, susijusius ne tik su bendruoju nacionaliniu produktu, suskirstyti ne tik besivystančias šalis, bet ir visas kitas PPO nares į kategorijas ir pakategores, kad būtų galima diferencijuotai taikyti esamus susitarimus arba susitarimus, dėl kurių šiuo metu deramasi; |
| --- | --- |

21.

mano, kad derėtų rimtai apsvarstyti klausimą, ar reikėtų pagal objektyvius kriterijus, susijusius ne tik su bendruoju nacionaliniu produktu, suskirstyti ne tik besivystančias šalis, bet ir visas kitas PPO nares į kategorijas ir pakategores, kad būtų galima diferencijuotai taikyti esamus susitarimus arba susitarimus, dėl kurių šiuo metu deramasi;

| 22. | mano, kad nepaprastai svarbu užbaigti užsitęsusį Dohos derybų raundą įgyvendinant su vystymusi susijusius įgaliojimus; todėl ragina visas PPO nares, atsižvelgiant į šį galutinį tikslą, apsvarstyti visas galimybes, kad būtų pasiektas darnus rezultatas; |
| --- | --- |

22.

mano, kad nepaprastai svarbu užbaigti užsitęsusį Dohos derybų raundą įgyvendinant su vystymusi susijusius įgaliojimus; todėl ragina visas PPO nares, atsižvelgiant į šį galutinį tikslą, apsvarstyti visas galimybes, kad būtų pasiektas darnus rezultatas;

| 23. | primygtinai ragina, kad ES toliau imtųsi vadovaujamo vaidmens skatindama realią dabartinių PPO derybų pažangą, siekdama netolimoje ateityje visiškai užbaigti Dohos vystymosi derybų raundą ir palengvindama visavertį mažiausiai išsivysčiusių šalių dalyvavimą pasaulinėje prekyboje, tarpininkaudama derinant įvairias PPO narių pozicijas; |
| --- | --- |

23.

primygtinai ragina, kad ES toliau imtųsi vadovaujamo vaidmens skatindama realią dabartinių PPO derybų pažangą, siekdama netolimoje ateityje visiškai užbaigti Dohos vystymosi derybų raundą ir palengvindama visavertį mažiausiai išsivysčiusių šalių dalyvavimą pasaulinėje prekyboje, tarpininkaudama derinant įvairias PPO narių pozicijas;

| 24. | pabrėžia nepaprastą PPO svarbą įgyvendinant privalomus įsipareigojimus ir užtikrinant tų įsipareigojimų vykdymą, taip pat sprendžiant prekybos ginčus; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia nepaprastą PPO svarbą įgyvendinant privalomus įsipareigojimus ir užtikrinant tų įsipareigojimų vykdymą, taip pat sprendžiant prekybos ginčus;

| 25. | mano, kad PPO narės vis dėlto turėtų dėti dar daugiau pastangų kitose Dohos ministrų deklaracijoje nurodytose srityse, pvz., prekybos su aplinkosauga susijusiomis prekėmis ir paslaugomis, nes taip būtų labai prisidedama siekiant tvaraus vystymosi ir kovojant su klimato kaita; ragina PPO nares atkreipti dėmesį į APEC su aplinkosauga susijusių prekių sąrašą; primygtinai ragina, kad ES toliau darytų spaudimą siekiant sudaryti su aplinkosauga susijusių technologijų susitarimą, kurio tikslas – sumažinti muitų tarifus su aplinkosauga susijusių technologijų gaminiams, ir siektų, kad būtų paaiškintas PPO taisyklių ir daugiašalių aplinkosaugos susitarimų teisinis santykis; |
| --- | --- |

25.

mano, kad PPO narės vis dėlto turėtų dėti dar daugiau pastangų kitose Dohos ministrų deklaracijoje nurodytose srityse, pvz., prekybos su aplinkosauga susijusiomis prekėmis ir paslaugomis, nes taip būtų labai prisidedama siekiant tvaraus vystymosi ir kovojant su klimato kaita; ragina PPO nares atkreipti dėmesį į APEC su aplinkosauga susijusių prekių sąrašą; primygtinai ragina, kad ES toliau darytų spaudimą siekiant sudaryti su aplinkosauga susijusių technologijų susitarimą, kurio tikslas – sumažinti muitų tarifus su aplinkosauga susijusių technologijų gaminiams, ir siektų, kad būtų paaiškintas PPO taisyklių ir daugiašalių aplinkosaugos susitarimų teisinis santykis;

| 26. | ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad Parlamentas ir toliau galėtų aktyviai dalyvauti rengiant devintąją ministrų konferenciją, vyksiančią 2013 m. gruodžio 3–6 d. Balyje, jam būtų skubiai teikiama naujausia informacija ir, jei reikia, vykstant ministrų konferencijai su juo būtų konsultuojamasi; ragina Komisiją toliau teikti atitinkamus argumentus PPO narėms, kad šios didintų parlamentinio aspekto svarbą PPO organizacijoje; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad Parlamentas ir toliau galėtų aktyviai dalyvauti rengiant devintąją ministrų konferenciją, vyksiančią 2013 m. gruodžio 3–6 d. Balyje, jam būtų skubiai teikiama naujausia informacija ir, jei reikia, vykstant ministrų konferencijai su juo būtų konsultuojamasi; ragina Komisiją toliau teikti atitinkamus argumentus PPO narėms, kad šios didintų parlamentinio aspekto svarbą PPO organizacijoje;

| 27. | ragina PPO nares užtikrinti demokratinį teisėtumą stiprinant PPO parlamentinį aspektą; todėl pabrėžia, kad būtina užtikrinti geresnes parlamentų narių galimybes susipažinti su prekybos derybomis, dalyvauti rengiant ir įgyvendinant PPO sprendimus ir užtikrinti deramą prekybos politikos priežiūrą savo piliečių labui; atitinkamai ragina įsteigti nuolatinę Europos Parlamento narių delegaciją PPO; |
| --- | --- |

27.

ragina PPO nares užtikrinti demokratinį teisėtumą stiprinant PPO parlamentinį aspektą; todėl pabrėžia, kad būtina užtikrinti geresnes parlamentų narių galimybes susipažinti su prekybos derybomis, dalyvauti rengiant ir įgyvendinant PPO sprendimus ir užtikrinti deramą prekybos politikos priežiūrą savo piliečių labui; atitinkamai ragina įsteigti nuolatinę Europos Parlamento narių delegaciją PPO;

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir PPO generaliniam direktoriui. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir PPO generaliniam direktoriui.

---

(1)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 155.

(2)  OL C 259 E, 2009 10 29, p. 77.

(3)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 31.

(4)  OL C 286 E, 2010 10 22, p. 1.

(5)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 84.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/11

---

P7_TA(2013)0512

Veiksmų planas „Verslumas 2020“. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmų plano „Verslumas 2020“. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje (2013/2532(RSP))

(2016/C 436/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos klausimą dėl veiksmų plano „Verslumas 2020“. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje (O-000110/2013-B7-0520/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos klausimą dėl veiksmų plano „Verslumas 2020“. Verslumo dvasios atkūrimas Europoje (O-000110/2013-B7-0520/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

I.   
  Verslumo dvasia ir verslumo ugdymas

| 1. | tikisi, kad visos siūlomos priemonės, skirtos skatinti verslumui nacionaliniu ir Europos lygmenimis, turėtų apimti visų tipų įmones, t.y. laisvųjų profesijų atstovus, kooperatyvus, amatininkų įmones ir socialines įmones; |
| --- | --- |

1.

tikisi, kad visos siūlomos priemonės, skirtos skatinti verslumui nacionaliniu ir Europos lygmenimis, turėtų apimti visų tipų įmones, t.y. laisvųjų profesijų atstovus, kooperatyvus, amatininkų įmones ir socialines įmones;

| 2. | primena, kad ekonominiai ir verslumo gebėjimai ir įgūdžiai priklauso bendrajai kompetencijai mokymosi visą gyvenimą srityje ir kad dėl mažo ekonomikos augimo ir didelio bedarbių, visų pirma jaunimo, skaičiaus reikia ryžtingų trumpalaikių ir vidutinės trukmės verslumo skatinimo ir vystymo priemonių; |
| --- | --- |

2.

primena, kad ekonominiai ir verslumo gebėjimai ir įgūdžiai priklauso bendrajai kompetencijai mokymosi visą gyvenimą srityje ir kad dėl mažo ekonomikos augimo ir didelio bedarbių, visų pirma jaunimo, skaičiaus reikia ryžtingų trumpalaikių ir vidutinės trukmės verslumo skatinimo ir vystymo priemonių;

| 3. | pripažįsta, kad valstybės narės yra atsakingos už verslą, verslumo ir socialinį skatinimą bei ugdymą, o mokymo sistemos yra tikslingesnės ir mažiau kainuoja jas vykdant vietos ir nacionaliniu lygmeniu; mano, kad ES iniciatyvos turėtų prasmingai papildyti valstybių narių priemones šioje srityje, visų pirma vykdant bendradarbiavimą ir keičiantis geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad valstybės narės yra atsakingos už verslą, verslumo ir socialinį skatinimą bei ugdymą, o mokymo sistemos yra tikslingesnės ir mažiau kainuoja jas vykdant vietos ir nacionaliniu lygmeniu; mano, kad ES iniciatyvos turėtų prasmingai papildyti valstybių narių priemones šioje srityje, visų pirma vykdant bendradarbiavimą ir keičiantis geriausia patirtimi;

| 4. | pabrėžia, kad būtina skatinti darbdavius, kurie siūlo mokymus žemos kvalifikacijos ar nekvalifikuotiems darbuotojams (įskaitant romų tautybės asmenis) ir galimybes jiems tiesiog darbo vietoje semtis praktinės patirties; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad būtina skatinti darbdavius, kurie siūlo mokymus žemos kvalifikacijos ar nekvalifikuotiems darbuotojams (įskaitant romų tautybės asmenis) ir galimybes jiems tiesiog darbo vietoje semtis praktinės patirties;

| 5. | yra susirūpinęs dėl to, kad dėl šiuo metu vyraujančio ekonominio netikrumo klimato mažėja ES piliečių, kurie svarsto galimybę dirbti savarankiškai, skaičius; mano, kad ES ir valstybės narės turėtų dėti daugiau koordinuojamų pastangų siekdamos pagerinti verslumo kultūrą Europoje ir ištirti galimybę patvirtinti konkrečias priemones ir tikslus, kad verslumas vėl taptų patrauklesnis, įskaitant ir aukštos kvalifikacijos darbuotojus su profesine patirtimi, ypač strateginės svarbos Sąjungai turinčiuose sektoriuose; mano, kad būtina sukurti stiprias sąsajas tarp tokių iniciatyvų ir Komisijos veiklos pramonės politikos srityje; mano, kad tokios priemonės turėtų įtraukti veiksmus, skirtus verslo steigimui palengvinti; |
| --- | --- |

5.

yra susirūpinęs dėl to, kad dėl šiuo metu vyraujančio ekonominio netikrumo klimato mažėja ES piliečių, kurie svarsto galimybę dirbti savarankiškai, skaičius; mano, kad ES ir valstybės narės turėtų dėti daugiau koordinuojamų pastangų siekdamos pagerinti verslumo kultūrą Europoje ir ištirti galimybę patvirtinti konkrečias priemones ir tikslus, kad verslumas vėl taptų patrauklesnis, įskaitant ir aukštos kvalifikacijos darbuotojus su profesine patirtimi, ypač strateginės svarbos Sąjungai turinčiuose sektoriuose; mano, kad būtina sukurti stiprias sąsajas tarp tokių iniciatyvų ir Komisijos veiklos pramonės politikos srityje; mano, kad tokios priemonės turėtų įtraukti veiksmus, skirtus verslo steigimui palengvinti;

| 6. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlytas verslumo skatinimo ir ugdymo priemones ir iniciatyvas, ir ragina valstybes nares jas greitai įgyvendinti laikantis subsidiarumo principo; šiuo klausimu pabrėžia ES iniciatyvą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“; pritaria raginimui valstybėms narėms įtraukti verslumo lavinimą ir mokymą, kaip bendrąsias kompetencijas, į nacionalines mokymo programas; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlytas verslumo skatinimo ir ugdymo priemones ir iniciatyvas, ir ragina valstybes nares jas greitai įgyvendinti laikantis subsidiarumo principo; šiuo klausimu pabrėžia ES iniciatyvą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“; pritaria raginimui valstybėms narėms įtraukti verslumo lavinimą ir mokymą, kaip bendrąsias kompetencijas, į nacionalines mokymo programas;

| 7. | mano, kad siekiant naujiems potencialiems verslininkams suteikti įgūdžių vadovauti įmonei taip, kad būtų sustiprintas teigiamas jos indėlis visuomenei ir kartu mažinamas neigiamas poveikis žmonėms ir aplinkai, reikia imtis iniciatyvų, kad ugdant verslumą būtų paisoma griežtų tvarumo ir socialinės atsakomybės kriterijų; |
| --- | --- |

7.

mano, kad siekiant naujiems potencialiems verslininkams suteikti įgūdžių vadovauti įmonei taip, kad būtų sustiprintas teigiamas jos indėlis visuomenei ir kartu mažinamas neigiamas poveikis žmonėms ir aplinkai, reikia imtis iniciatyvų, kad ugdant verslumą būtų paisoma griežtų tvarumo ir socialinės atsakomybės kriterijų;

| 8. | laiko MVĮ atstovų tinklą potencialiu pagrindiniu forumu, kuriame būtų galima keistis geriausia praktika ir įvertinti pažangą, padarytą ją taikant; |
| --- | --- |

8.

laiko MVĮ atstovų tinklą potencialiu pagrindiniu forumu, kuriame būtų galima keistis geriausia praktika ir įvertinti pažangą, padarytą ją taikant;

| 9. | remia planuojamą taikyti jaunimo garantijų sistemą ir pasirengimą skirti jai pakankamą finansavimą, nes tai svarbi priemonė, kuria siekiama valstybėms narėms padėti sušvelninti masinio jaunimo nedarbo pasekmes, visų pirma smarkiai nuo krizės nukentėjusiose šalyse; pabrėžia numatytų priemonių svarbą skatinant verslumą ir verslumo ugdymą, nes jomis siekiama tvaraus užimtumo ir jos nesukelia beveik jokio savaimingumo efekto; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti kitas priemones, pvz. mokesčio lengvatas, skirtas skatinti MVĮ įdarbinti jaunus žmones; |
| --- | --- |

9.

remia planuojamą taikyti jaunimo garantijų sistemą ir pasirengimą skirti jai pakankamą finansavimą, nes tai svarbi priemonė, kuria siekiama valstybėms narėms padėti sušvelninti masinio jaunimo nedarbo pasekmes, visų pirma smarkiai nuo krizės nukentėjusiose šalyse; pabrėžia numatytų priemonių svarbą skatinant verslumą ir verslumo ugdymą, nes jomis siekiama tvaraus užimtumo ir jos nesukelia beveik jokio savaimingumo efekto; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti kitas priemones, pvz. mokesčio lengvatas, skirtas skatinti MVĮ įdarbinti jaunus žmones;

| 10. | ragina Komisiją toliau plėsti verslo, visų pirma smulkiojo, kuravimą, konsultavimą ir rėmimą pasinaudojant tarpininkaujančiomis organizacijoms ir parengti programas, pagal kurias jauniems verslininkams, norintiems steigti bendroves arba perimti krizės nukamuotas bendroves konsultacijas ir paramą teiktų to norintys vyresni verslininkai, kurie pasirengę būti mentoriais arba kuratoriais ir pasidalintų savo žiniomis bei patirtimi; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją toliau plėsti verslo, visų pirma smulkiojo, kuravimą, konsultavimą ir rėmimą pasinaudojant tarpininkaujančiomis organizacijoms ir parengti programas, pagal kurias jauniems verslininkams, norintiems steigti bendroves arba perimti krizės nukamuotas bendroves konsultacijas ir paramą teiktų to norintys vyresni verslininkai, kurie pasirengę būti mentoriais arba kuratoriais ir pasidalintų savo žiniomis bei patirtimi;

| 11. | ragina Komisiją skatinti grupių, t.y. įmonių tinklų ir susivienijimų, kurie padeda įgyti įmonėms konkurencinių pranašumų, pasinaudoti bendru žmogiškųjų išteklių valdymu ir padidinti konkurencingumą, kūrimąsi; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją skatinti grupių, t.y. įmonių tinklų ir susivienijimų, kurie padeda įgyti įmonėms konkurencinių pranašumų, pasinaudoti bendru žmogiškųjų išteklių valdymu ir padidinti konkurencingumą, kūrimąsi;

| 12. | nurodo, kad mažosios ir vidutinės įmonės, jei naudojasi informacijos ir ryšių technologijomis, auga nuo dviejų iki trijų kartų greičiau; todėl ragina Komisiją remti priemones, kurias taikant verslininkams sudaromos sąlygos pasinaudoti visomis skaitmeninės vidaus rinkos galimybėmis; |
| --- | --- |

12.

nurodo, kad mažosios ir vidutinės įmonės, jei naudojasi informacijos ir ryšių technologijomis, auga nuo dviejų iki trijų kartų greičiau; todėl ragina Komisiją remti priemones, kurias taikant verslininkams sudaromos sąlygos pasinaudoti visomis skaitmeninės vidaus rinkos galimybėmis;

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares toliau plėtoti programą „Erasmus jauniems verslininkams“ ir, kur to reikia, įsteigti daugiau nacionalinių kontaktinių punktų; siūlo geriau išnaudoti esamą Europos įmonių tinklo struktūrą; mano, kad reikėtų siekti tikslo per metus organizuoti 10 000 mainų ir siekiant šio tikslo kiekvienais metais mainų skaičių didinti mažiausia 10 proc.; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją ir valstybes nares toliau plėtoti programą „Erasmus jauniems verslininkams“ ir, kur to reikia, įsteigti daugiau nacionalinių kontaktinių punktų; siūlo geriau išnaudoti esamą Europos įmonių tinklo struktūrą; mano, kad reikėtų siekti tikslo per metus organizuoti 10 000 mainų ir siekiant šio tikslo kiekvienais metais mainų skaičių didinti mažiausia 10 proc.;

| 14. | mano, kad Leonardo programos mainų, skirtų besimokantiems amato asmenims, projekto tolesnis išplėtimas turi didelį potencialą ir pabrėžia, kad būtina įsteigti tarpininkaujančias organizacijas, kurios padėtų MVĮ vykdyti organizacinį darbą (pvz., tinkamų partnerių užsienyje paiešką, patalpų paiešką ir pan.); pabrėžia dualinį mokymo kursą užbaigusių asmenų (gamybinė praktika) verslumo potencialą; |
| --- | --- |

14.

mano, kad Leonardo programos mainų, skirtų besimokantiems amato asmenims, projekto tolesnis išplėtimas turi didelį potencialą ir pabrėžia, kad būtina įsteigti tarpininkaujančias organizacijas, kurios padėtų MVĮ vykdyti organizacinį darbą (pvz., tinkamų partnerių užsienyje paiešką, patalpų paiešką ir pan.); pabrėžia dualinį mokymo kursą užbaigusių asmenų (gamybinė praktika) verslumo potencialą;

| 15. | siūlo, kad valstybėms narėms būtų sudaryta galimybė teikti paraiškas gauti papildomų lėšų iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ir Europos socialinio fondo, jei jos naudojamos trumpalaikėms priemonėms, pvz., paramai ir konsultacijoms steigiant įmonę ir ją perduodant finansuoti, o ne tolimesniam įmonių perkėlimui pagrįsti; |
| --- | --- |

15.

siūlo, kad valstybėms narėms būtų sudaryta galimybė teikti paraiškas gauti papildomų lėšų iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ir Europos socialinio fondo, jei jos naudojamos trumpalaikėms priemonėms, pvz., paramai ir konsultacijoms steigiant įmonę ir ją perduodant finansuoti, o ne tolimesniam įmonių perkėlimui pagrįsti;

| 16. | siūlo glaudžiau susieti esamas ir būsimas verslumo skatinimo priemones, kad nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis būtų galima teikti paskatas ir užtikrinti sąveiką; |
| --- | --- |

16.

siūlo glaudžiau susieti esamas ir būsimas verslumo skatinimo priemones, kad nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis būtų galima teikti paskatas ir užtikrinti sąveiką;

| 17. | tikisi, kad būsima Komisija, laikydamasi savo įgaliojimų, kaip vienam iš pagrindinių klausimų skirs dėmesį verslumo skatinimui ir ugdymui ir sukurs Europos partnerystės sistemą, pagal kurią valstybes nares bus galima vertinti atsižvelgiant į jų padarytą pažangą, be kita ko, vadovaujantis šiais kriterijais:






  a) | verslo ugdymo įtraukimu į nacionalines mokyklų mokymo programas, visų pirma į praktiką nukreiptų elementų, pvz., projektų „Įmonės mokykloje“ ar būtinos praktikos baigiant vidurinio išslavinimo mokyklą, įtraukimu; |
| --- | --- | --- |

17.

tikisi, kad būsima Komisija, laikydamasi savo įgaliojimų, kaip vienam iš pagrindinių klausimų skirs dėmesį verslumo skatinimui ir ugdymui ir sukurs Europos partnerystės sistemą, pagal kurią valstybes nares bus galima vertinti atsižvelgiant į jų padarytą pažangą, be kita ko, vadovaujantis šiais kriterijais:

a)

verslo ugdymo įtraukimu į nacionalines mokyklų mokymo programas, visų pirma į praktiką nukreiptų elementų, pvz., projektų „Įmonės mokykloje“ ar būtinos praktikos baigiant vidurinio išslavinimo mokyklą, įtraukimu;

| b) | struktūrinių fondų lėšų, kuriomis buvo pasinaudota verslumo ugdymui skatinti, suma; |
| --- | --- |

b)

struktūrinių fondų lėšų, kuriomis buvo pasinaudota verslumo ugdymui skatinti, suma;

| c) | žmonių, kurie dalyvauja taikant verslumo priemones pagal jaunimo garantijų sistemą arba judumo programas jauniems verslininkams, visų pirma jaunimo, skaičiumi; |
| --- | --- |

c)

žmonių, kurie dalyvauja taikant verslumo priemones pagal jaunimo garantijų sistemą arba judumo programas jauniems verslininkams, visų pirma jaunimo, skaičiumi;

| d) | žmonių, kurie dalyvavo taikant šias priemones ir siekia įsteigti įmonę, skaičiumi; |
| --- | --- |

d)

žmonių, kurie dalyvavo taikant šias priemones ir siekia įsteigti įmonę, skaičiumi;

| 18. | ragina valstybes nares skubos tvarka patvirtinti nacionalinių, regioninių ir vietos verslumo ugdymo įtraukimo į mokyklų (pradinių, vidurinių, profesinių, aukštųjų ir suaugusiųjų mokymo) mokymo programas strategijas; tikisi, kad šios strategijos bus taikomos visų rūšių bendrovėms bei verslo daromam poveikiui socialiniams aplinkybėms ir aplinkai; pabrėžia praktinių ir interaktyvių elementų svarbą ekonominiam ir verslumo skatinimui bei ugdymui; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares skubos tvarka patvirtinti nacionalinių, regioninių ir vietos verslumo ugdymo įtraukimo į mokyklų (pradinių, vidurinių, profesinių, aukštųjų ir suaugusiųjų mokymo) mokymo programas strategijas; tikisi, kad šios strategijos bus taikomos visų rūšių bendrovėms bei verslo daromam poveikiui socialiniams aplinkybėms ir aplinkai; pabrėžia praktinių ir interaktyvių elementų svarbą ekonominiam ir verslumo skatinimui bei ugdymui;

| 19. | mano, kad vykdant profesinį rengimą ir mokymą galima perteikti darbo rinkoje būtinus gebėjimus, žinias ir kompetenciją, visų pirma bedarbiams, ir gali būti suteiktos individualios konsultacijos ieškant darbo; ragina Komisiją ir valstybes nares visoje Europoje užtikrinti geresnį profesinį rengimą ir mokymą siekiant skatinti skaidrumą, pripažinimą, kokybiškas žinias ir kvalifikaciją, tuo palengvinant besimokančiųjų ir darbuotojų judumą; |
| --- | --- |

19.

mano, kad vykdant profesinį rengimą ir mokymą galima perteikti darbo rinkoje būtinus gebėjimus, žinias ir kompetenciją, visų pirma bedarbiams, ir gali būti suteiktos individualios konsultacijos ieškant darbo; ragina Komisiją ir valstybes nares visoje Europoje užtikrinti geresnį profesinį rengimą ir mokymą siekiant skatinti skaidrumą, pripažinimą, kokybiškas žinias ir kvalifikaciją, tuo palengvinant besimokančiųjų ir darbuotojų judumą;

| 20. | pabrėžia, kad norint gerai valdyti verslą yra būtina turėti žinių apie rinkų veikimą, ekonomiką ir finansų sistemas, todėl jas būtina įtraukti į nacionalines pagrindinio švietimo sistemas ir į ES švietimo programas; ragina Komisiją ir valstybes nares į savo švietimo programas nedelsiant įtraukti finansinį švietimą; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad norint gerai valdyti verslą yra būtina turėti žinių apie rinkų veikimą, ekonomiką ir finansų sistemas, todėl jas būtina įtraukti į nacionalines pagrindinio švietimo sistemas ir į ES švietimo programas; ragina Komisiją ir valstybes nares į savo švietimo programas nedelsiant įtraukti finansinį švietimą;

| 21. | pabrėžia, kad svarbu subsidijuoti jaunuolių praktikos atlikimo vietas perspektyviuose ekonomikos sektoriuose, kadangi tai reikšmingas žingsnis pereinant iš švietimo į profesinio gyvenimo etapą; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad svarbu subsidijuoti jaunuolių praktikos atlikimo vietas perspektyviuose ekonomikos sektoriuose, kadangi tai reikšmingas žingsnis pereinant iš švietimo į profesinio gyvenimo etapą;

| 22. | palankiai vertina žinių ir inovacijos bendrijų (ŽIB) koncepciją, kurioje dėmesys telkiamas į verslumą integruojant žinių trikampio komponentus (moksliniai tyrimai, aukštasis mokslas ir inovacijos) ir kuri todėl yra svarbi inovacijų paskata sprendžiant svarbiausius socialinius uždavinius, taigi ir svarbi augimo ir darbo vietų kūrimo Europoje priemonė; todėl pabrėžia, kad verslumo aspektas turėtų atsispindėti visų žinių ir inovacijos bendrijų struktūroje ir būti įtvirtintas jų mokslinių tyrimų, inovacijų ir mokymų koncepcijose; pabrėžia, kad žinių ir inovacijos bendrijos turėtų priimti ir dalintis geriausia patirtimi, susijusia su inovatyvaus švietimo bei mokymų koncepcijomis ir technologijomis; be to, rekomenduoja atlikti žinių ir inovacijos bendrijų steigimo ilgalaikio poveikio vertinimą, siekiant plėtoti tokias inovatyvias švietimo ir mokymų koncepcijas, ypatingą dėmesį suteikiant verslumo ugdymui; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina žinių ir inovacijos bendrijų (ŽIB) koncepciją, kurioje dėmesys telkiamas į verslumą integruojant žinių trikampio komponentus (moksliniai tyrimai, aukštasis mokslas ir inovacijos) ir kuri todėl yra svarbi inovacijų paskata sprendžiant svarbiausius socialinius uždavinius, taigi ir svarbi augimo ir darbo vietų kūrimo Europoje priemonė; todėl pabrėžia, kad verslumo aspektas turėtų atsispindėti visų žinių ir inovacijos bendrijų struktūroje ir būti įtvirtintas jų mokslinių tyrimų, inovacijų ir mokymų koncepcijose; pabrėžia, kad žinių ir inovacijos bendrijos turėtų priimti ir dalintis geriausia patirtimi, susijusia su inovatyvaus švietimo bei mokymų koncepcijomis ir technologijomis; be to, rekomenduoja atlikti žinių ir inovacijos bendrijų steigimo ilgalaikio poveikio vertinimą, siekiant plėtoti tokias inovatyvias švietimo ir mokymų koncepcijas, ypatingą dėmesį suteikiant verslumo ugdymui;

II.   
  Verslo aplinka ir pagrindinės sąlygos

| 23. | prašo Europos Komisijos ir EIB grupė sustiprinti savo informavimo veiklą, kad bendradarbiaujant su MVĮ asociacijomis būtų suteikta daugiau informacijos MVĮ apie finansavimo galimybes; |
| --- | --- |

23.

prašo Europos Komisijos ir EIB grupė sustiprinti savo informavimo veiklą, kad bendradarbiaujant su MVĮ asociacijomis būtų suteikta daugiau informacijos MVĮ apie finansavimo galimybes;

| 24. | pabrėžia, kad norint steigti naujas įmones nepaprastai svarbios lanksčios finansavimo alternatyvos; pabrėžia, kad turi būti panaikinta mokestinė nuosavo ir skolinto kapitalo diskriminacija ir kad turi būti nustatyta neapmokestinama akcinio kapitalo dalis; pabrėžia, kad bankų kreditai yra viena svarbiausių MVĮ finansavimo formų, todėl reikia užtikrinti patikimą kreditų teikimą ir, be to, siekti sustiprinti kapitalo finansavimą užtikrinant geresnes su pagrindiniu akciniu ir rizikos kapitalu susijusias sąlygas, įskaitant MVĮ fondų paramą ir visuomenės investavimo paramą be didelių su prospektu susijusių išlaidų; ragina, kad būtų numatyta neapmokestinama suma privataus kapitalo investicijų atveju; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad norint steigti naujas įmones nepaprastai svarbios lanksčios finansavimo alternatyvos; pabrėžia, kad turi būti panaikinta mokestinė nuosavo ir skolinto kapitalo diskriminacija ir kad turi būti nustatyta neapmokestinama akcinio kapitalo dalis; pabrėžia, kad bankų kreditai yra viena svarbiausių MVĮ finansavimo formų, todėl reikia užtikrinti patikimą kreditų teikimą ir, be to, siekti sustiprinti kapitalo finansavimą užtikrinant geresnes su pagrindiniu akciniu ir rizikos kapitalu susijusias sąlygas, įskaitant MVĮ fondų paramą ir visuomenės investavimo paramą be didelių su prospektu susijusių išlaidų; ragina, kad būtų numatyta neapmokestinama suma privataus kapitalo investicijų atveju;

| 25. | primena, kad administracinė našta ir toliau laikoma viena iš svarbiausių kliūčių steigiant įmonę ar jai tęsiant tolesnę veiklą; primygtinai ragina, kad nereikalingos administracinės naštos mažinimas ir toliau būtų politinės darbotvarkės prioritetas, ir tikisi, kad kita Komisija laikotarpiui iki 2020 m., atsižvelgdama į Smulkiojo verslo aktą, pateiks konkrečių su politika ir priemonėmis susijusių pasiūlymų, kurie apimtų konkrečius ir kiekybinius tikslus (pvz., administracinės naštos sumažinimas 25 proc., iki 2020 m. pasinaudojant ES reglamentavimu); |
| --- | --- |

25.

primena, kad administracinė našta ir toliau laikoma viena iš svarbiausių kliūčių steigiant įmonę ar jai tęsiant tolesnę veiklą; primygtinai ragina, kad nereikalingos administracinės naštos mažinimas ir toliau būtų politinės darbotvarkės prioritetas, ir tikisi, kad kita Komisija laikotarpiui iki 2020 m., atsižvelgdama į Smulkiojo verslo aktą, pateiks konkrečių su politika ir priemonėmis susijusių pasiūlymų, kurie apimtų konkrečius ir kiekybinius tikslus (pvz., administracinės naštos sumažinimas 25 proc., iki 2020 m. pasinaudojant ES reglamentavimu);

| 26. | pritaria Komisijos pasiūlytoms priemonėms šio veiksmų ramsčio apimtyje ir atkreipia dėmesį į Parlamento pastabas, padarytas savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliucijoje „Mažos ir vidutinės įmonės. Konkurencingumas ir verslo galimybės“ (1) ir 2013 m. vasario 5 d. rezoliucijoje dėl geresnių MVĮ finansavimo galimybių (2); |
| --- | --- |

26.

pritaria Komisijos pasiūlytoms priemonėms šio veiksmų ramsčio apimtyje ir atkreipia dėmesį į Parlamento pastabas, padarytas savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliucijoje „Mažos ir vidutinės įmonės. Konkurencingumas ir verslo galimybės“ (1) ir 2013 m. vasario 5 d. rezoliucijoje dėl geresnių MVĮ finansavimo galimybių (2);

| 27. | palankiai vertina tai, kad Komisija pakartotinai ragina valstybes nares mažinti įmonei įkurti būtinas sąnaudas ir laiką; atkreipia dėmesį į tai, kad padaryta ribota pažanga nuo Smulkiojo verslo akto paskelbimo ir ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų šioje srityje; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina tai, kad Komisija pakartotinai ragina valstybes nares mažinti įmonei įkurti būtinas sąnaudas ir laiką; atkreipia dėmesį į tai, kad padaryta ribota pažanga nuo Smulkiojo verslo akto paskelbimo ir ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų šioje srityje;

| 28. | pažymi, kad reikėtų atsižvelgti į įvairių tipų įmones, pavyzdžiui, šeimos įmones, kooperatyvus ir kitas įmones, kai pasinaudojant atitinkamomis paramos įmonėms tarnybomis kuriama įmonėms palanki aplinka; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad reikėtų atsižvelgti į įvairių tipų įmones, pavyzdžiui, šeimos įmones, kooperatyvus ir kitas įmones, kai pasinaudojant atitinkamomis paramos įmonėms tarnybomis kuriama įmonėms palanki aplinka;

| 29. | pažymi, kad ES paramos priemonės, skirtos MVĮ, ir toliau lieka nesubalansuotos ir daug valstybių narių vis dar neatsižvelgia į mažų verslo subjektų ypatumus rengdamos teisės aktus; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad ES paramos priemonės, skirtos MVĮ, ir toliau lieka nesubalansuotos ir daug valstybių narių vis dar neatsižvelgia į mažų verslo subjektų ypatumus rengdamos teisės aktus;

| 30. | pabrėžia, jog prieiga prie finansavimo išlieka viena pagrindinių kliūčių MVĮ plėtrai; ragina Komisiją tinkamai įvertinti, ar MVĮ finansavimui skirtos priemonės, kaip antai mikrofinansinė priemonė PROGRESS, realiai prisideda prie MVĮ galimybių gauti finansavimą, ypač atsižvelgiant į tai, jog kai kurių valstybių narių finansinės institucijos nustato pernelyg griežtas MVĮ kreditų teikimo sąlygas; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, jog prieiga prie finansavimo išlieka viena pagrindinių kliūčių MVĮ plėtrai; ragina Komisiją tinkamai įvertinti, ar MVĮ finansavimui skirtos priemonės, kaip antai mikrofinansinė priemonė PROGRESS, realiai prisideda prie MVĮ galimybių gauti finansavimą, ypač atsižvelgiant į tai, jog kai kurių valstybių narių finansinės institucijos nustato pernelyg griežtas MVĮ kreditų teikimo sąlygas;

| 31. | palankiai vertina tai, kad Komisija ragina valstybes nares pagerinti apmokestinimo ir administracines sąlygas perduodant verslą; mano, kad reikia pagerinti naujoviškų finansavimo formų, kaip antai grupių finansavimas, rizikos kapitalo finansavimas ir verslo rėmėjų (vadinamųjų verslo angelų) vykdomas finansavimas, apmokestinimo sąlygas; ragina valstybes nares sustiprinti verslo perėmimui teikiamą paramą, vykdomą pasinaudojant finansinėmis priemonėmis nacionaliniu lygiu, teikiant paskolų garantijas bei kitokių rūšių finansavimą, pvz. grupių finansavimą arba verslo rėmėjų finansavimą ir pritaria Komisijos visuomeninio finansavimo platformoms skiriamam dėmesiui; mano kad verslo perėmimams turėtų būti padedama tinkamomis vadybos įgūdžių teikimo iniciatyvomis, kai pvz. verslas yra perduodamas darbuotojams; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina tai, kad Komisija ragina valstybes nares pagerinti apmokestinimo ir administracines sąlygas perduodant verslą; mano, kad reikia pagerinti naujoviškų finansavimo formų, kaip antai grupių finansavimas, rizikos kapitalo finansavimas ir verslo rėmėjų (vadinamųjų verslo angelų) vykdomas finansavimas, apmokestinimo sąlygas; ragina valstybes nares sustiprinti verslo perėmimui teikiamą paramą, vykdomą pasinaudojant finansinėmis priemonėmis nacionaliniu lygiu, teikiant paskolų garantijas bei kitokių rūšių finansavimą, pvz. grupių finansavimą arba verslo rėmėjų finansavimą ir pritaria Komisijos visuomeninio finansavimo platformoms skiriamam dėmesiui; mano kad verslo perėmimams turėtų būti padedama tinkamomis vadybos įgūdžių teikimo iniciatyvomis, kai pvz. verslas yra perduodamas darbuotojams;

| 32. | nurodo, kad sudėtingos PVM taisyklės ilgą laiką buvo viena iš didžiausių kliūčių verslininkams pasinaudoti vidaus rinkos galimybėmis; primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymus, apie kuriuos jau pranešta, dėl taisyklių suderinimo ir taisyklių PVM srityje laikymosi sąnaudų sumažinimo numatant vieną deklaraciją, kad juos būtų galima priimti per šią kadenciją; |
| --- | --- |

32.

nurodo, kad sudėtingos PVM taisyklės ilgą laiką buvo viena iš didžiausių kliūčių verslininkams pasinaudoti vidaus rinkos galimybėmis; primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymus, apie kuriuos jau pranešta, dėl taisyklių suderinimo ir taisyklių PVM srityje laikymosi sąnaudų sumažinimo numatant vieną deklaraciją, kad juos būtų galima priimti per šią kadenciją;

| 33. | mano, kad pasiūlytos priemonės, skirtos administracinėms kliūtims mažinti (kurios gali apimti reguliavimu sukuriama bereikalingą ir neproporcingą naštą) ir biurokratinėms kliūtims mažinti papildo Smulkiojo verslo akto principus; apgailestauja, kad veiksmų plane nepaminėtos svarbios iniciatyvos, pvz., priemonės, skirtos vadinamajam MVĮ tyrimui nacionaliniu lygmeniu atlikti, būsimas aukšto lygio administracinės naštos mažinimo grupės vaidmuo arba kasmetinės administracinės naštos ES ir valstybėse narėse suvestinės sukūrimas; ragina Komisiją vadovaujant MVĮ atstovui parengti dešimties ES priemonių, dėl kurių kyla didžiausia administracinė našta, persvarstymo tvarkaraštį, kad būtų sumažintos bereikalingos pastangos; pakartoja, kad bet kokiu atveju mažinant tokias pastangas negalima sumažinti pagrindinių socialinių ir aplinkos apsaugos standartų; |
| --- | --- |

33.

mano, kad pasiūlytos priemonės, skirtos administracinėms kliūtims mažinti (kurios gali apimti reguliavimu sukuriama bereikalingą ir neproporcingą naštą) ir biurokratinėms kliūtims mažinti papildo Smulkiojo verslo akto principus; apgailestauja, kad veiksmų plane nepaminėtos svarbios iniciatyvos, pvz., priemonės, skirtos vadinamajam MVĮ tyrimui nacionaliniu lygmeniu atlikti, būsimas aukšto lygio administracinės naštos mažinimo grupės vaidmuo arba kasmetinės administracinės naštos ES ir valstybėse narėse suvestinės sukūrimas; ragina Komisiją vadovaujant MVĮ atstovui parengti dešimties ES priemonių, dėl kurių kyla didžiausia administracinė našta, persvarstymo tvarkaraštį, kad būtų sumažintos bereikalingos pastangos; pakartoja, kad bet kokiu atveju mažinant tokias pastangas negalima sumažinti pagrindinių socialinių ir aplinkos apsaugos standartų;

| 34. | ragina valstybes nares naujai įsteigtoms įmonėms numatyti socialinio draudimo įmokų mokėjimo lengvatinį laikotarpį ir lengvatinį laikotarpį prezumpciniam apmokestinimui, kad įmonės per pirmuosius metus mokėtų tik tikrai gauto pelno mokesčius; primygtinai ragina užtikrinti, kad sistema būtų visiškai skaidri ir ja negalėtų būti piktnaudžiaujama; |
| --- | --- |

34.

ragina valstybes nares naujai įsteigtoms įmonėms numatyti socialinio draudimo įmokų mokėjimo lengvatinį laikotarpį ir lengvatinį laikotarpį prezumpciniam apmokestinimui, kad įmonės per pirmuosius metus mokėtų tik tikrai gauto pelno mokesčius; primygtinai ragina užtikrinti, kad sistema būtų visiškai skaidri ir ja negalėtų būti piktnaudžiaujama;

| 35. | pabrėžia žinių perdavimo tarp atskirų žinių centrų, pvz., tyrimų institutų ir kompetencijos centrų, ir MVĮ svarbą šių įmonių sėkmei; pabrėžia būtinybę tiksliai apibrėžti žinių panaudojimo praktikoje procesą ir jų naudą sėkmingoms verslo grupėms; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia žinių perdavimo tarp atskirų žinių centrų, pvz., tyrimų institutų ir kompetencijos centrų, ir MVĮ svarbą šių įmonių sėkmei; pabrėžia būtinybę tiksliai apibrėžti žinių panaudojimo praktikoje procesą ir jų naudą sėkmingoms verslo grupėms;

| 36. | remia Komisijos ketinimą užtikrinti antrą galimybę tinkamo bankroto atveju ir sumažinti slegiančią įmonių administracinę naštą; |
| --- | --- |

36.

remia Komisijos ketinimą užtikrinti antrą galimybę tinkamo bankroto atveju ir sumažinti slegiančią įmonių administracinę naštą;

| 37. | pabrėžia laisvųjų profesijų svarbą verslumui Europoje; palankiai vertina Komisijos ketinimą sudaryti darbo grupę, skirtą laisvųjų profesijų ypatumams ir poreikiams nagrinėti; prašo Komisijos atliekant teisės aktų pasiūlymų poveikio vertinimus atsižvelgti į šios darbo grupės išvadas ir stebėti priemones, susijusias su Smulkiojo verslo aktu; ragina, kad šis darbas paskatintų parengti Europos laisvųjų profesijų chartiją; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia laisvųjų profesijų svarbą verslumui Europoje; palankiai vertina Komisijos ketinimą sudaryti darbo grupę, skirtą laisvųjų profesijų ypatumams ir poreikiams nagrinėti; prašo Komisijos atliekant teisės aktų pasiūlymų poveikio vertinimus atsižvelgti į šios darbo grupės išvadas ir stebėti priemones, susijusias su Smulkiojo verslo aktu; ragina, kad šis darbas paskatintų parengti Europos laisvųjų profesijų chartiją;

| 38. | pabrėžia, kad svarbu apskritai plėsti su inovacijomis susijusius įgūdžius ir skatinti darbuotojų siūlomas inovacijas naujose ir jau veikiančiose įmonėse; be to, pabrėžia, kad sėkmingiausios naujai įsteigtos įmonės dažnai sukuriamos iš jau egzistuojančių įmonių, kuriose darbuotojai turi galimybių suformuluoti idėją saugiomis sąlygomis, kuriomis užtikrinama pakankamai išteklių; taip pat pabrėžia, kad daugelis įmonių kūrėjų yra kvalifikuoti arba nekvalifikuoti darbuotojai, todėl verslininko veikla gali užsiimti ne tik aukštąjį mokslą baigę asmenys; atkreipia dėmesį į tai, kad verslo ir naujovių srityje svarbų vaidmenį atlieka taip pat į praktinę veiklą nukreiptas profesinis mokymas; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad svarbu apskritai plėsti su inovacijomis susijusius įgūdžius ir skatinti darbuotojų siūlomas inovacijas naujose ir jau veikiančiose įmonėse; be to, pabrėžia, kad sėkmingiausios naujai įsteigtos įmonės dažnai sukuriamos iš jau egzistuojančių įmonių, kuriose darbuotojai turi galimybių suformuluoti idėją saugiomis sąlygomis, kuriomis užtikrinama pakankamai išteklių; taip pat pabrėžia, kad daugelis įmonių kūrėjų yra kvalifikuoti arba nekvalifikuoti darbuotojai, todėl verslininko veikla gali užsiimti ne tik aukštąjį mokslą baigę asmenys; atkreipia dėmesį į tai, kad verslo ir naujovių srityje svarbų vaidmenį atlieka taip pat į praktinę veiklą nukreiptas profesinis mokymas;

| 39. | pabrėžia, kad svarbu kurti paskatas darbuotojams steigti ne visą darbo dieną veikiančias nuosavas įmones; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad svarbu kurti paskatas darbuotojams steigti ne visą darbo dieną veikiančias nuosavas įmones;

| 40. | reikalauja taikyti lankstaus naudojimo nuostatas, numatytas daugiametėje finansinėje programoje (DFP) Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programai (COSME), o ypač jų finansinėms priemonėms; reikalauja, kad pagal DFP ir toliau būtų taikomos mikrofinansavimo programos (pvz., programos Progress, JASMINE (Bendrieji veiksmai mikrofinansų įstaigoms Europoje remti)); |
| --- | --- |

40.

reikalauja taikyti lankstaus naudojimo nuostatas, numatytas daugiametėje finansinėje programoje (DFP) Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programai (COSME), o ypač jų finansinėms priemonėms; reikalauja, kad pagal DFP ir toliau būtų taikomos mikrofinansavimo programos (pvz., programos Progress, JASMINE (Bendrieji veiksmai mikrofinansų įstaigoms Europoje remti));

| 41. | pabrėžia, kad norint steigti naujas įmones ir MVĮ, ir palengvinti joms prieigą prie finansavimo yra nepaprastai svarbios lanksčios finansavimo alternatyvos. pripažįsta, kad įvairioms įmonių rūšims gali būti tikslingos skirtingos skolinto ir nuosavo kapitalo dalys ir mišrus finansavimas, todėl ragina valstybes nares panaikinti mokestinį skirtumą tarp nuosavo ir skolinto kapitalo ir apsvarstyti galimybę įvesti mokestines lengvatas investicijoms į realiąją ekonomiką, siekiant skatinti tvarų augimą ir kurti darbo vietas; ragina Komisiją ištirti, kokių privalumų turi mikrokreditų pakeitimas vertybiniais popieriais; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad norint steigti naujas įmones ir MVĮ, ir palengvinti joms prieigą prie finansavimo yra nepaprastai svarbios lanksčios finansavimo alternatyvos. pripažįsta, kad įvairioms įmonių rūšims gali būti tikslingos skirtingos skolinto ir nuosavo kapitalo dalys ir mišrus finansavimas, todėl ragina valstybes nares panaikinti mokestinį skirtumą tarp nuosavo ir skolinto kapitalo ir apsvarstyti galimybę įvesti mokestines lengvatas investicijoms į realiąją ekonomiką, siekiant skatinti tvarų augimą ir kurti darbo vietas; ragina Komisiją ištirti, kokių privalumų turi mikrokreditų pakeitimas vertybiniais popieriais;

| 42. | ragina valstybes nares viešųjų pirkimų sutartis padalyti į atskiras dalis, kad MVĮ būtų sudarytos geresnės sąlygos dalyvauti viešuosiuose konkursuose, pvz., į savo teisės aktus dėl viešųjų pirkimų įtraukiant principą „taikyk arba paaiškink“ (angl. „apply or explain“); |
| --- | --- |

42.

ragina valstybes nares viešųjų pirkimų sutartis padalyti į atskiras dalis, kad MVĮ būtų sudarytos geresnės sąlygos dalyvauti viešuosiuose konkursuose, pvz., į savo teisės aktus dėl viešųjų pirkimų įtraukiant principą „taikyk arba paaiškink“ (angl. „apply or explain“);

| 43. | apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse ir toliau išlieka dideli reikalavimai steigiant verslą; ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės sutrumpintų licencijų ir kitų leidimų, reikalingų pradėti verslą, suteikimo laikotarpį iki vieno mėnesio; |
| --- | --- |

43.

apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse ir toliau išlieka dideli reikalavimai steigiant verslą; ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės sutrumpintų licencijų ir kitų leidimų, reikalingų pradėti verslą, suteikimo laikotarpį iki vieno mėnesio;

| 44. | pabrėžia, kad asmenys, kurie mokymo metu dalyvavo specialiuose verslumo kursuose, turi gauti naujai įsteigtoms įmonėms skirtas ypatingas paslaugas; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad asmenys, kurie mokymo metu dalyvavo specialiuose verslumo kursuose, turi gauti naujai įsteigtoms įmonėms skirtas ypatingas paslaugas;

| 45. | ragina valstybes nares įsteigti vieno langelio principu veikiančius centrus, kurie apjungtų visas verslo paramos paslaugas, įskaitant galimybes gauti finansavimą iš įvairių šaltinių, konsultacijas steigiant verslą bei verslo plėtros galimybes ES viduje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

45.

ragina valstybes nares įsteigti vieno langelio principu veikiančius centrus, kurie apjungtų visas verslo paramos paslaugas, įskaitant galimybes gauti finansavimą iš įvairių šaltinių, konsultacijas steigiant verslą bei verslo plėtros galimybes ES viduje ir už jos ribų;

| 46. | ragina valstybes nares į savo nacionalinius teisės aktus įtraukti subalansuotas nuostatas dėl grąžinimo laikotarpių ir skolų reguliavimo, kad tinkamo bankroto atveju įmonės turėtų dar vieną galimybę ir būtų sumažinta rizika kreditoriams; |
| --- | --- |

46.

ragina valstybes nares į savo nacionalinius teisės aktus įtraukti subalansuotas nuostatas dėl grąžinimo laikotarpių ir skolų reguliavimo, kad tinkamo bankroto atveju įmonės turėtų dar vieną galimybę ir būtų sumažinta rizika kreditoriams;

III.   
  Verslininkai kaip pavyzdžiai. Pasiekti konkrečias tikslines grupes

| 47. | pritaria tam, kad numatyta minėti „ES verslumo dieną“, skirtą visų pirma žiniasklaidai; šią dieną turėtų būti primenama apie verslo sėkmę; laikosi nuomonės, kad visų pirma turėtų būti atkreipiamas dėmesys į įmonių, kurios geba sukurti ekonominę pridėtinę vertę ir kartu vykdyti pagrindinius ES reikalavimus dėl tvarumo ir socialinės atsakomybės, pavyzdžius; pageidauja, kad mokyklos ir mokymo įstaigos dalyvautų šiame renginyje organizuojant susitikimus su verslininkais ir apsilankymus įmonėse; |
| --- | --- |

47.

pritaria tam, kad numatyta minėti „ES verslumo dieną“, skirtą visų pirma žiniasklaidai; šią dieną turėtų būti primenama apie verslo sėkmę; laikosi nuomonės, kad visų pirma turėtų būti atkreipiamas dėmesys į įmonių, kurios geba sukurti ekonominę pridėtinę vertę ir kartu vykdyti pagrindinius ES reikalavimus dėl tvarumo ir socialinės atsakomybės, pavyzdžius; pageidauja, kad mokyklos ir mokymo įstaigos dalyvautų šiame renginyje organizuojant susitikimus su verslininkais ir apsilankymus įmonėse;

| 48. | pabrėžia didelį moterų kaip verslininkių potencialą ir ragina Komisiją pateikti patikimus duomenis, kad būtų galima geriau įvertinti esamus teisės aktus ir pašalinti galimas kliūtis verslininkėms; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia didelį moterų kaip verslininkių potencialą ir ragina Komisiją pateikti patikimus duomenis, kad būtų galima geriau įvertinti esamus teisės aktus ir pašalinti galimas kliūtis verslininkėms;

| 49. | primygtinai atkreipia dėmesį į kooperatyvų ir socialinės ekonomikos įmonių potencialą kuriant darbo vietas, ypač jaunimui, nes jos atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant tvarų vystymąsi vietos lygmeniu ekonominiu, socialiniu ir darbo teisės požiūriais; |
| --- | --- |

49.

primygtinai atkreipia dėmesį į kooperatyvų ir socialinės ekonomikos įmonių potencialą kuriant darbo vietas, ypač jaunimui, nes jos atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant tvarų vystymąsi vietos lygmeniu ekonominiu, socialiniu ir darbo teisės požiūriais;

| 50. | pabrėžia, kad IRT labai svarbios įmonių veiklos rezultatams ir ragina Komisiją ir valstybes nares parengti ir remti kvalifikacijos IRT srityje kėlimo programas, ypač skirtas jaunimui ir moterims; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad IRT labai svarbios įmonių veiklos rezultatams ir ragina Komisiją ir valstybes nares parengti ir remti kvalifikacijos IRT srityje kėlimo programas, ypač skirtas jaunimui ir moterims;

| 51. | mano, kad būtina ypatingą dėmesį skirti kitoms asmenų grupėms, kurioms nepakankamai atstovaujama verslumo požiūriu, pvz., jaunimui, pagyvenusiems asmenims, neįgaliesiems ir migrantams; |
| --- | --- |

51.

mano, kad būtina ypatingą dėmesį skirti kitoms asmenų grupėms, kurioms nepakankamai atstovaujama verslumo požiūriu, pvz., jaunimui, pagyvenusiems asmenims, neįgaliesiems ir migrantams;

| 52. | yra įsitikinęs, kad norint spręsti demografinius uždavinius būtina įgyvendinti visapusiškesnę strategiją, pagal kurią darbo vietų kūrimas būtų derinamas su siekiu atsižvelgti į naujas ir būsimas Europos darbo rinkos reikmes; mano, kad būtina toliau pažangiai gerinti ES darbuotojų, įskaitant mokslininkus ir kitus specialistus, judumą ir pasiekti Europos be kliūčių tikslą ES vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

52.

yra įsitikinęs, kad norint spręsti demografinius uždavinius būtina įgyvendinti visapusiškesnę strategiją, pagal kurią darbo vietų kūrimas būtų derinamas su siekiu atsižvelgti į naujas ir būsimas Europos darbo rinkos reikmes; mano, kad būtina toliau pažangiai gerinti ES darbuotojų, įskaitant mokslininkus ir kitus specialistus, judumą ir pasiekti Europos be kliūčių tikslą ES vidaus rinkoje;

| 53. | pabrėžia, kad užsienyje įgyto išsilavinimo ir profesinės kvalifikacijos pripažinimo trūkumas yra pagrindinė kliūtis, trukdanti migrantams kurti verslus; todėl ragina nedelsiant susitarti dėl direktyvos dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad užsienyje įgyto išsilavinimo ir profesinės kvalifikacijos pripažinimo trūkumas yra pagrindinė kliūtis, trukdanti migrantams kurti verslus; todėl ragina nedelsiant susitarti dėl direktyvos dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo;

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

54.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0387.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0036.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/17

---

P7_TA(2013)0513

Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimas

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

(2016/C 436/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimą (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimą (pagal Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl bendros užsienio ir saugumo politikos) (14605/1/2012),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 21, 24 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3, 21, 24 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties V antraštinę dalį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties V antraštinę dalį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 6 d. Tarpparlamentinės bendros užsienio ir saugumo politikos ir bendros saugumo ir gynybos politikos konferencijos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 6 d. Tarpparlamentinės bendros užsienio ir saugumo politikos ir bendros saugumo ir gynybos politikos konferencijos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d., ir į jos įgyvendinimo ataskaitą „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2008 m. gruodžio 11–12 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2003 m. gruodžio 12 d., ir į jos įgyvendinimo ataskaitą „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2008 m. gruodžio 11–12 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 1 d. ir 2012 m. liepos 23 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos, taip pat į 2012 m. kovo 23 d. Tarybos išvadas dėl karinių pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 1 d. ir 2012 m. liepos 23 d. Tarybos išvadas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos, taip pat į 2012 m. kovo 23 d. Tarybos išvadas dėl karinių pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 26 d. Tarybos išvadas dėl jūrų saugumo strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 26 d. Tarybos išvadas dėl jūrų saugumo strategijos,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos ir į ankstesnes Tarybos išvadas dėl kibernetinio saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsaugos ir į ankstesnes Tarybos išvadas dėl kibernetinio saugumo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. ES gynybos ministrų priimtą Pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais elgesio kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 19 d. ES gynybos ministrų priimtą Pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais elgesio kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ (COM(2013)0542),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Bendrijoje sąlygų supaprastinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičiančią direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ir iš dalies keičiančią direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliucijas „Bendros saugumo ir gynybos politikos jūrų dimensija (3) ir „ES karinės struktūros. Padėtis ir ateities perspektyvos“ (4) ir į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (5), „ES tarpusavio gynybos ir solidarumo sąlygos: politinis ir operatyvinis aspektai“ (6), dėl bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens krizių dėl klimato ir gaivalinių nelaimių atvejais (7) ir dėl kibernetinio saugumo ir gynybos (8), taip pat į savo 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (9), 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (10) ir į 2010 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl civilinio ir karinio bendradarbiavimo bei civilinių ir karinių pajėgumų tobulinimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliucijas „Bendros saugumo ir gynybos politikos jūrų dimensija (3) ir „ES karinės struktūros. Padėtis ir ateities perspektyvos“ (4) ir į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliucijas dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (5), „ES tarpusavio gynybos ir solidarumo sąlygos: politinis ir operatyvinis aspektai“ (6), dėl bendros saugumo ir gynybos politikos vaidmens krizių dėl klimato ir gaivalinių nelaimių atvejais (7) ir dėl kibernetinio saugumo ir gynybos (8), taip pat į savo 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (9), 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (10) ir į 2010 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl civilinio ir karinio bendradarbiavimo bei civilinių ir karinių pajėgumų tobulinimo (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rekomendaciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai ir Komisijai dėl EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymo 2013 m. (12) ir į 2013 m. liepos mėn. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės pristatytą EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymą 2013 m. (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. birželio 13 d. rekomendaciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai ir Komisijai dėl EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymo 2013 m. (12) ir į 2013 m. liepos mėn. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės pristatytą EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymą 2013 m. (13),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 15 d. Vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos, atsakingos už Europos Sąjungos bendrą saugumo ir gynybos politiką, pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 15 d. Vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos, atsakingos už Europos Sąjungos bendrą saugumo ir gynybos politiką, pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 18 d. Politinio ir saugumo komiteto (PSK) patvirtintą EIVT ataskaitą dėl BSGP krizės valdymo procedūrų pertvarkos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 18 d. Politinio ir saugumo komiteto (PSK) patvirtintą EIVT ataskaitą dėl BSGP krizės valdymo procedūrų pertvarkos,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 119 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 119 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0360/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7-0360/2013),

Europos saugumas ir gynyba besikeičiančiame pasaulyje

| 1. | atkreipia dėmesį į reikšmingus vykstančius geopolitinės aplinkos pokyčius, kuriems būdingos daugiamatės ir asimetrinės grėsmės, tarptautinis terorizmas, kylančios ekonomikos šalių galios didėjimas ir strateginis JAV dėmesio perkėlimas į Ramiojo vandenyno regioną, didėjantis skurdas, badas ir nestabilumas ES pietinėse kaimyninėse šalyse, didėjančios jūrų saugumo problemos, masinio naikinimo ginklų platinimas, išaugę neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais mastai, taip pat energetinio saugumo problemos, dideli finansų sistemų trūkumai bei sunki ir ilgalaikė finansų ir ekonomikos krizė, daranti didelį neigiamą poveikį daugelio ES valstybių narių BVP, taigi ir abiejose Atlanto vandenyno pusėse esančių valstybių nacionaliniams gynybos biudžetams; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į reikšmingus vykstančius geopolitinės aplinkos pokyčius, kuriems būdingos daugiamatės ir asimetrinės grėsmės, tarptautinis terorizmas, kylančios ekonomikos šalių galios didėjimas ir strateginis JAV dėmesio perkėlimas į Ramiojo vandenyno regioną, didėjantis skurdas, badas ir nestabilumas ES pietinėse kaimyninėse šalyse, didėjančios jūrų saugumo problemos, masinio naikinimo ginklų platinimas, išaugę neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais mastai, taip pat energetinio saugumo problemos, dideli finansų sistemų trūkumai bei sunki ir ilgalaikė finansų ir ekonomikos krizė, daranti didelį neigiamą poveikį daugelio ES valstybių narių BVP, taigi ir abiejose Atlanto vandenyno pusėse esančių valstybių nacionaliniams gynybos biudžetams;

| 2. | mano, kad pakartotinis Europos vaidmens pasaulyje vertinimas ir jo stiprinimas yra vienas iš didžiausių XXI a. iššūkių ir kad atėjo laikas Sąjungos valstybėms narėms parodyti politinę valią, reikalingą, kad ES taptų svarbia pasauline veikėja ir iš tiesų strategiškai savarankišku saugumo garantu; mano, kad, siekiant įtvirtinti europinį požiūrį į įsipareigotą ir veiksmingą saugumo ir gynybos politiką, valstybėms narėms reikia pakeisti mąstyseną; |
| --- | --- |

2.

mano, kad pakartotinis Europos vaidmens pasaulyje vertinimas ir jo stiprinimas yra vienas iš didžiausių XXI a. iššūkių ir kad atėjo laikas Sąjungos valstybėms narėms parodyti politinę valią, reikalingą, kad ES taptų svarbia pasauline veikėja ir iš tiesų strategiškai savarankišku saugumo garantu; mano, kad, siekiant įtvirtinti europinį požiūrį į įsipareigotą ir veiksmingą saugumo ir gynybos politiką, valstybėms narėms reikia pakeisti mąstyseną;

| 3. | todėl palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos sprendimą 2013 m. gruodžio mėn. vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime surengti saugumo ir gynybos klausimams skirtą diskusiją; mano, kad tai bus puiki galimybė aukščiausiu politiniu lygmeniu pabrėžti, kad saugumo ir gynybos klausimai yra vis dar svarbūs ir europinis aspektas yra svarbesnis nei bet kada anksčiau, ir perduoti šią žinią Europos visuomenei; yra tvirtai įsitikinęs, kad ES turi gebėti užtikrinti savo piliečių saugumą, remti ir ginti Sąjungos pagrindines vertybes, prisiimti dalį atsakomybės už taiką pasaulyje ir atlikti svarbų vaidmenį užkertant kelią regioninėms krizėms savo platesnės kaimyninėse šalyse, šias krizes valdant, padedant jas išspręsti ir apsisaugant nuo neigiamų jų padarinių; |
| --- | --- |

3.

todėl palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos sprendimą 2013 m. gruodžio mėn. vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime surengti saugumo ir gynybos klausimams skirtą diskusiją; mano, kad tai bus puiki galimybė aukščiausiu politiniu lygmeniu pabrėžti, kad saugumo ir gynybos klausimai yra vis dar svarbūs ir europinis aspektas yra svarbesnis nei bet kada anksčiau, ir perduoti šią žinią Europos visuomenei; yra tvirtai įsitikinęs, kad ES turi gebėti užtikrinti savo piliečių saugumą, remti ir ginti Sąjungos pagrindines vertybes, prisiimti dalį atsakomybės už taiką pasaulyje ir atlikti svarbų vaidmenį užkertant kelią regioninėms krizėms savo platesnės kaimyninėse šalyse, šias krizes valdant, padedant jas išspręsti ir apsisaugant nuo neigiamų jų padarinių;

| 4. | taip pat palankiai vertina Vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos, atsakingos už BSGP, pranešimą, kuriame nurodomos kai kurios kliūtys, su kuriomis susiduria BSGP; vis dėlto apgailestauja, kad pranešime nesiūloma daugiau konkrečių veiksmų, siekiant pašalinti BSGP trūkumus; |
| --- | --- |

4.

taip pat palankiai vertina Vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos, atsakingos už BSGP, pranešimą, kuriame nurodomos kai kurios kliūtys, su kuriomis susiduria BSGP; vis dėlto apgailestauja, kad pranešime nesiūloma daugiau konkrečių veiksmų, siekiant pašalinti BSGP trūkumus;

| 5. | tikisi, kad gruodžio mėn. įvyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime bus priimti esminiai sprendimai, ir, remdamasis atitinkamomis Parlamento pozicijomis, kurių jis neseniai laikėsi, bei itin daug dėmesio skirdamas vykstančioms diskusijoms trimis 2012 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos nustatytais pagrindiniais klausimais (klausimų grupėmis), kartu su šiuo pranešimu teikia savo rekomendacijas; |
| --- | --- |

5.

tikisi, kad gruodžio mėn. įvyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime bus priimti esminiai sprendimai, ir, remdamasis atitinkamomis Parlamento pozicijomis, kurių jis neseniai laikėsi, bei itin daug dėmesio skirdamas vykstančioms diskusijoms trimis 2012 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos nustatytais pagrindiniais klausimais (klausimų grupėmis), kartu su šiuo pranešimu teikia savo rekomendacijas;

Sutarčių galimybių panaudojimas

| 6. | pažymi, kad, patvirtinus Lisabonos sutartį, nustatytos kelios naujos bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srities priemonės, kurios dar netaikomos praktiškai; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad, patvirtinus Lisabonos sutartį, nustatytos kelios naujos bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srities priemonės, kurios dar netaikomos praktiškai;

| 7. | šiuo požiūriu pabrėžia, kad esama galimybių pradėti nuolatinį struktūrizuotą valstybių narių grupės bendradarbiavimą (ES sutarties 46 straipsnio 6 dalis), tai valstybių narių grupei visų pirma pavesti BSGP priemones ir karinių operacijų planavimo ir vykdymo pajėgumus (ES sutarties 42 straipsnio 5 dalis ir 44 straipsnio 1 dalis) ir sukurti pradinį fondą pasirengimo misijoms veiklai, kuriai neskiriamos lėšos iš Sąjungos biudžeto, finansuoti (ES sutarties 41 straipsnio 3 dalis) ir kuri neįeina į ATHENA sritį; todėl ragina Europos Vadovų Tarybos pirmininką ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją sukurti pradinį fondą; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kaip svarbu integruoti BSGP klausimus į daugialypę įtaką saugumui ir gynybai darančias arba prisidedančias prie BSGP ES politikos sritis, pvz., vystymosi ir žmogaus teisių, pramonės mokslinių tyrimų ir inovacijų, vidaus rinkos, tarptautinės prekybos ir kosmoso ir kt. politiką, kad būtų remiamos toliau BSGP stiprinančios valstybės narės; |
| --- | --- |

7.

šiuo požiūriu pabrėžia, kad esama galimybių pradėti nuolatinį struktūrizuotą valstybių narių grupės bendradarbiavimą (ES sutarties 46 straipsnio 6 dalis), tai valstybių narių grupei visų pirma pavesti BSGP priemones ir karinių operacijų planavimo ir vykdymo pajėgumus (ES sutarties 42 straipsnio 5 dalis ir 44 straipsnio 1 dalis) ir sukurti pradinį fondą pasirengimo misijoms veiklai, kuriai neskiriamos lėšos iš Sąjungos biudžeto, finansuoti (ES sutarties 41 straipsnio 3 dalis) ir kuri neįeina į ATHENA sritį; todėl ragina Europos Vadovų Tarybos pirmininką ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją sukurti pradinį fondą; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kaip svarbu integruoti BSGP klausimus į daugialypę įtaką saugumui ir gynybai darančias arba prisidedančias prie BSGP ES politikos sritis, pvz., vystymosi ir žmogaus teisių, pramonės mokslinių tyrimų ir inovacijų, vidaus rinkos, tarptautinės prekybos ir kosmoso ir kt. politiką, kad būtų remiamos toliau BSGP stiprinančios valstybės narės;

| 8. | pabrėžia šių bendrai sutartų nuostatų svarbą plėtojant BSGP ir ragina Europos Vadovų Tarybą surengti rimtas diskusijas nuoseklaus jų įgyvendinimo klausimais; ragina Europos Vadovų Tarybos pirmininką, Komisijos pirmininką ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją aktyviai dalyvauti šiame procese; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia šių bendrai sutartų nuostatų svarbą plėtojant BSGP ir ragina Europos Vadovų Tarybą surengti rimtas diskusijas nuoseklaus jų įgyvendinimo klausimais; ragina Europos Vadovų Tarybos pirmininką, Komisijos pirmininką ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją aktyviai dalyvauti šiame procese;

Pirma grupė. BSGP veiksmingumo, matomumo ir poveikio didinimas

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Sutartis Europos Sąjungos tikslas yra skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę (ES sutarties 3 straipsnis) ir kad jos veiksmais tarptautinėje arenoje siekiama įtvirtinti ir remti demokratiją, teisinę valstybę ir žmogaus teises bei užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti tarptautinį saugumą pagal Jungtinių Tautų chartijos tikslus ir principus, taip pat pagal Helsinkio baigiamojo akto principus ir Paryžiaus chartijos tikslus, įskaitant susijusiuosius su išorės sienomis (ES sutarties 21 straipsnis); yra įsitikinęs, kad BSGP padeda siekti šių tikslų, ir pabrėžia, kad ją reikia atnaujinti; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Sutartis Europos Sąjungos tikslas yra skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę (ES sutarties 3 straipsnis) ir kad jos veiksmais tarptautinėje arenoje siekiama įtvirtinti ir remti demokratiją, teisinę valstybę ir žmogaus teises bei užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti tarptautinį saugumą pagal Jungtinių Tautų chartijos tikslus ir principus, taip pat pagal Helsinkio baigiamojo akto principus ir Paryžiaus chartijos tikslus, įskaitant susijusiuosius su išorės sienomis (ES sutarties 21 straipsnis); yra įsitikinęs, kad BSGP padeda siekti šių tikslų, ir pabrėžia, kad ją reikia atnaujinti;

| 10. | pabrėžia, kad galimybė įgyvendinti įvairias politikos kryptis ir taikyti įvairias priemones, kurios suderintos pagal vadinamąjį visapusišką požiūrį, yra didžiausias Europos Sąjungos turtas ir kad geriau integruojant BSGP į šį požiūrį visais lygmenimis galima pasiekti geresnių rezultatų; šiuo požiūriu palankiai vertina 2013 m. liepos mėn. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos paskelbtą EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymą, kuriame pripažįstamos koordinavimo problemos, įskaitant susijusiąsias su sprendimų priėmimo BSGP srityje sparta ir veiksmingumu; laukia konkrečių sprendimų, kurie turėtų būti priimti gruodžio mėn. vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime, ir tikisi, kad būsimajame bendrame Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Komisijos komunikate dėl visapusiško požiūrio įgyvendinimo bus kruopščiai išnagrinėtas tolesnio BSGP integravimo klausimas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad galimybė įgyvendinti įvairias politikos kryptis ir taikyti įvairias priemones, kurios suderintos pagal vadinamąjį visapusišką požiūrį, yra didžiausias Europos Sąjungos turtas ir kad geriau integruojant BSGP į šį požiūrį visais lygmenimis galima pasiekti geresnių rezultatų; šiuo požiūriu palankiai vertina 2013 m. liepos mėn. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos paskelbtą EIVT organizavimo ir veikimo persvarstymą, kuriame pripažįstamos koordinavimo problemos, įskaitant susijusiąsias su sprendimų priėmimo BSGP srityje sparta ir veiksmingumu; laukia konkrečių sprendimų, kurie turėtų būti priimti gruodžio mėn. vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime, ir tikisi, kad būsimajame bendrame Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Komisijos komunikate dėl visapusiško požiūrio įgyvendinimo bus kruopščiai išnagrinėtas tolesnio BSGP integravimo klausimas;

| 11. | pakartoja savo įsitikinimą, kad, nors tam tikros 2003 m. Europos saugumo strategijos, kuri buvo papildyta 2008 m., dalys tebegalioja, ES turi persvarstyti ir papildyti šią strategiją, atsižvelgdama į naujausius pokyčius, naujausias saugumo problemas ir pavojus, iš naujo apibrėždama savo strateginius interesus, tikslus ir prioritetus, daugiau dėmesio skiriant savo piliečių apsaugai, svarbiausios infrastruktūros gynybai ir kaimynystei, ir derindama skirtingas regionų ir aktualias strategijas; mano, kad tokie veiksmai padės sukurti aiškesnę strateginę ES išorės veiksmų programą, didinti nuoseklumą ir kartu geriau informuoti piliečius apie jiems ateityje gresiančius pavojus ir iššūkius; todėl prašo Europos Vadovų Tarybos pradėti diskutuoti apie atitinkamą strateginę Sąjungos programą, įpareigoti Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją iki 2014 m. pabaigos pateikti pasiūlymus šiuo klausimu ir užtikrinti, kad, atsižvelgiant į nuolat atnaujinamą informaciją, būtų imamasi nuoseklių tolesnių veiksmų, kaip iš pradžių apibrėžta atsižvelgiant į Europos saugumo strategiją; |
| --- | --- |

11.

pakartoja savo įsitikinimą, kad, nors tam tikros 2003 m. Europos saugumo strategijos, kuri buvo papildyta 2008 m., dalys tebegalioja, ES turi persvarstyti ir papildyti šią strategiją, atsižvelgdama į naujausius pokyčius, naujausias saugumo problemas ir pavojus, iš naujo apibrėždama savo strateginius interesus, tikslus ir prioritetus, daugiau dėmesio skiriant savo piliečių apsaugai, svarbiausios infrastruktūros gynybai ir kaimynystei, ir derindama skirtingas regionų ir aktualias strategijas; mano, kad tokie veiksmai padės sukurti aiškesnę strateginę ES išorės veiksmų programą, didinti nuoseklumą ir kartu geriau informuoti piliečius apie jiems ateityje gresiančius pavojus ir iššūkius; todėl prašo Europos Vadovų Tarybos pradėti diskutuoti apie atitinkamą strateginę Sąjungos programą, įpareigoti Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją iki 2014 m. pabaigos pateikti pasiūlymus šiuo klausimu ir užtikrinti, kad, atsižvelgiant į nuolat atnaujinamą informaciją, būtų imamasi nuoseklių tolesnių veiksmų, kaip iš pradžių apibrėžta atsižvelgiant į Europos saugumo strategiją;

| 12. | ragina persvarstyti Europos Sąjungos strategiją ir parengti baltąją knygą dėl ES saugumo ir gynybos politikos, ir siūlo Europos Vadovų Tarybai pradėti šį procesą; be to, primygtinai ragina ES valstybes nares savo nacionalinio saugumo strategijose, baltosiose knygose ir priimant sprendimus gynybos srityje tinkamai atsižvelgti į europinį aspektą; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją sukurti bendrą tuo pačiu metu vykstančių nacionalinių svarstymų modelį; |
| --- | --- |

12.

ragina persvarstyti Europos Sąjungos strategiją ir parengti baltąją knygą dėl ES saugumo ir gynybos politikos, ir siūlo Europos Vadovų Tarybai pradėti šį procesą; be to, primygtinai ragina ES valstybes nares savo nacionalinio saugumo strategijose, baltosiose knygose ir priimant sprendimus gynybos srityje tinkamai atsižvelgti į europinį aspektą; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją sukurti bendrą tuo pačiu metu vykstančių nacionalinių svarstymų modelį;

| 13. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog ES, vykdydama krizių valdymo operacijas, galėtų prisidėti prie konfliktų prevencijos, stabilizavimo ir sprendimo; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog ES, vykdydama krizių valdymo operacijas, galėtų prisidėti prie konfliktų prevencijos, stabilizavimo ir sprendimo;

| 14. | mano, kad Sutartyse nustačius tarpusavio gynybos ir solidarumo sąlygas (ES sutarties 42 straipsnio 7 dalis ir SESV 222 straipsnis) stiprinamas Europos Sąjungos piliečių bendro likimo jausmas; primena valstybėms narėms, kad tik dėl bendro įsipareigojimo, tarpusavio supratimo ir tikro solidarumo Sąjunga galės vykdyti savo kaip pasaulinio lygmens subjekto vaidmenį, taip stiprindama Europos Sąjungos ir jos piliečių saugumą; todėl giria Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) už bendrą pasiūlymą dėl priemonės, skirtos padėti Sąjungai įgyvendinti solidarumo sąlygą ir ragina valstybių ir vyriausybių vadovus dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą siekti tarpusavio solidarumo ir pateikti aiškų šių dviejų sąlygų operatyvinį aiškinimą; |
| --- | --- |

14.

mano, kad Sutartyse nustačius tarpusavio gynybos ir solidarumo sąlygas (ES sutarties 42 straipsnio 7 dalis ir SESV 222 straipsnis) stiprinamas Europos Sąjungos piliečių bendro likimo jausmas; primena valstybėms narėms, kad tik dėl bendro įsipareigojimo, tarpusavio supratimo ir tikro solidarumo Sąjunga galės vykdyti savo kaip pasaulinio lygmens subjekto vaidmenį, taip stiprindama Europos Sąjungos ir jos piliečių saugumą; todėl giria Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) už bendrą pasiūlymą dėl priemonės, skirtos padėti Sąjungai įgyvendinti solidarumo sąlygą ir ragina valstybių ir vyriausybių vadovus dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą siekti tarpusavio solidarumo ir pateikti aiškų šių dviejų sąlygų operatyvinį aiškinimą;

| 15. | susirūpinęs pažymi, kad, turint omenyje vis nesaugesnę ir nestabilią ES kaimynystę, BSGP misijų ir operacijų skaičius ir punktualumas bei civilinių ir ypač karinių bendrai saugumo ir gynybos politikai skirtų priemonių ir pajėgumų plėtojimas neatitinka poreikių; ypač apgailestauja dėl ribotos bendros BSGP misijų, susijusių su krizėmis Libijoje ir Malyje, aprėpties ir apgailestauja dėl per mažo Sąjungos sprendimo procedūrų lankstumo, dėl kurių krizės atveju vėluojama veiksmingai reaguoti, kaip jau buvo šiais dviem atvejais; ragina stebėti padėtį ir remti teigiamus operacijų Rytų Europoje ir Pietų Kaukaze rezultatus; ragina užsibrėžti platesnio masto tikslus, labiau stengtis patobulinti būsimų BSGP misijų ir operacijų projektus remiantis įgytos patirties principu ir parengti tinkamas pasitraukimo strategijas; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina 2013 m. spalio 15 d. jos paskelbtą pranešimą, kaip svarbų žingsnį numatant, kaip padaryti, kad BSGP būtų veiksmingesnė ir aktyvesnė; |
| --- | --- |

15.

susirūpinęs pažymi, kad, turint omenyje vis nesaugesnę ir nestabilią ES kaimynystę, BSGP misijų ir operacijų skaičius ir punktualumas bei civilinių ir ypač karinių bendrai saugumo ir gynybos politikai skirtų priemonių ir pajėgumų plėtojimas neatitinka poreikių; ypač apgailestauja dėl ribotos bendros BSGP misijų, susijusių su krizėmis Libijoje ir Malyje, aprėpties ir apgailestauja dėl per mažo Sąjungos sprendimo procedūrų lankstumo, dėl kurių krizės atveju vėluojama veiksmingai reaguoti, kaip jau buvo šiais dviem atvejais; ragina stebėti padėtį ir remti teigiamus operacijų Rytų Europoje ir Pietų Kaukaze rezultatus; ragina užsibrėžti platesnio masto tikslus, labiau stengtis patobulinti būsimų BSGP misijų ir operacijų projektus remiantis įgytos patirties principu ir parengti tinkamas pasitraukimo strategijas; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina 2013 m. spalio 15 d. jos paskelbtą pranešimą, kaip svarbų žingsnį numatant, kaip padaryti, kad BSGP būtų veiksmingesnė ir aktyvesnė;

| 16. | pabrėžia, kad būtina didinti Europos krizių valdymo matomumą ir dėti visas pastangas įgyvendinant BSGP – prireikus naudotis ES sutarties 44 straipsnio nuostata, kad Taryba priimtų sprendimą užduoties vykdymą pavesti valstybių narių, norinčių tą užduotį įvykdyti ir turinčių tam reikalingų pajėgumų, grupei; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad būtina didinti Europos krizių valdymo matomumą ir dėti visas pastangas įgyvendinant BSGP – prireikus naudotis ES sutarties 44 straipsnio nuostata, kad Taryba priimtų sprendimą užduoties vykdymą pavesti valstybių narių, norinčių tą užduotį įvykdyti ir turinčių tam reikalingų pajėgumų, grupei;

| 17. | reiškia susirūpinimą, kad, kaip matyti iš ankstesnės patirties, dar neišnaudotos visos visapusiško požiūrio į krizių valdymą teikiamos galimybės; mano, kad, kaip matyti iš teigiamo Somalio pusiasalio pavyzdžio, misijos ir operacijos yra prasmingesnės tuomet, kai jos įtrauktos į regioninę strategiją; atkreipia dėmesį į 2013 m. birželio 18 d. valstybių narių patvirtintus pasiūlymus dėl BSGP krizių valdymo operacijų krizių valdymo procedūrų; |
| --- | --- |

17.

reiškia susirūpinimą, kad, kaip matyti iš ankstesnės patirties, dar neišnaudotos visos visapusiško požiūrio į krizių valdymą teikiamos galimybės; mano, kad, kaip matyti iš teigiamo Somalio pusiasalio pavyzdžio, misijos ir operacijos yra prasmingesnės tuomet, kai jos įtrauktos į regioninę strategiją; atkreipia dėmesį į 2013 m. birželio 18 d. valstybių narių patvirtintus pasiūlymus dėl BSGP krizių valdymo operacijų krizių valdymo procedūrų;

| 18. | prašo spręsti funkcines civilinių BSGP misijų problemas, ypač susijusias su dislokavimo ir personalo formavimo greičiu, peržiūrint misijų teisines ir finansines sistemas, dėl kurių dažnai apsunkinamas sprendimų priėmimo procesas ir dėl to vėluojama; ragina didinti kvalifikuotų ir politiškai nepriklausomų strateginių planuotojų skaičių, kuris, palyginti su misijų skaičiumi, yra pernelyg mažas; taip pat prašo valstybių narių sukurti vadinamuosius civilių rezervo korpusus, kuriuos prireikus būtų galima greitai dislokuoti ir šiuo požiūriu palankiai vertina neseniai įsteigtą nuolatinę BSGP saugyklą; |
| --- | --- |

18.

prašo spręsti funkcines civilinių BSGP misijų problemas, ypač susijusias su dislokavimo ir personalo formavimo greičiu, peržiūrint misijų teisines ir finansines sistemas, dėl kurių dažnai apsunkinamas sprendimų priėmimo procesas ir dėl to vėluojama; ragina didinti kvalifikuotų ir politiškai nepriklausomų strateginių planuotojų skaičių, kuris, palyginti su misijų skaičiumi, yra pernelyg mažas; taip pat prašo valstybių narių sukurti vadinamuosius civilių rezervo korpusus, kuriuos prireikus būtų galima greitai dislokuoti ir šiuo požiūriu palankiai vertina neseniai įsteigtą nuolatinę BSGP saugyklą;

| 19. | primena savo 2001 m. rezoliuciją, kurioje buvo paraginta sukurti Europos civilinį taikos korpusą; palankiai vertina naujausias pastangas sukurti savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusą ir ekspertų, dialogo ir sutaikinimo ekspertų grupę Išorės veiksmų tarnyboje; taip pat palankiai vertina Išorės veiksmų tarnybos ir susijusių pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų taikdarystės partnerystę ir jos tęsimą; |
| --- | --- |

19.

primena savo 2001 m. rezoliuciją, kurioje buvo paraginta sukurti Europos civilinį taikos korpusą; palankiai vertina naujausias pastangas sukurti savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusą ir ekspertų, dialogo ir sutaikinimo ekspertų grupę Išorės veiksmų tarnyboje; taip pat palankiai vertina Išorės veiksmų tarnybos ir susijusių pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų taikdarystės partnerystę ir jos tęsimą;

| 20. | pabrėžia svarbų tarpininkavimo ir dialogo vaidmenį užkertant kelią konfliktams, taip pat taikiam jų sprendimui; džiaugiasi EIVT pažanga, pasiekta stiprinant savo tarpininkavimo pajėgumus, ir dar karta išreiškia savo paramą tolesniam Europos pajėgumų stiprinimui šioje srityje; mano, kad sėkmingas Parlamento dalyvavimas tarpininkavimo procesuose parodė, kokie svarbūs gali būti Parlamento nariai remiant tarpininkavimo ir dialogo procesus, ir ketina toliau stiprinti savo pastangas šioje srityje; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia svarbų tarpininkavimo ir dialogo vaidmenį užkertant kelią konfliktams, taip pat taikiam jų sprendimui; džiaugiasi EIVT pažanga, pasiekta stiprinant savo tarpininkavimo pajėgumus, ir dar karta išreiškia savo paramą tolesniam Europos pajėgumų stiprinimui šioje srityje; mano, kad sėkmingas Parlamento dalyvavimas tarpininkavimo procesuose parodė, kokie svarbūs gali būti Parlamento nariai remiant tarpininkavimo ir dialogo procesus, ir ketina toliau stiprinti savo pastangas šioje srityje;

| 21. | siūlo į visas BSGP misijas įtraukti patarėjus žmogaus teisų ir lyčių klausimais ir skatina dalytis BSGP misijų geriausios patirties pavyzdžiais, kad sprendžiant konfliktus ir padėties po konflikto klausimus būtų visiškai atsižvelgta į žmogaus teisių problemas ir visiškai apsaugotos ir įtrauktos moterys; kviečia Tarybą ir EIVT toliau dėti pastangas įtraukiant lyčių aspektus planuojant personalą BSGP misijoms; |
| --- | --- |

21.

siūlo į visas BSGP misijas įtraukti patarėjus žmogaus teisų ir lyčių klausimais ir skatina dalytis BSGP misijų geriausios patirties pavyzdžiais, kad sprendžiant konfliktus ir padėties po konflikto klausimus būtų visiškai atsižvelgta į žmogaus teisių problemas ir visiškai apsaugotos ir įtrauktos moterys; kviečia Tarybą ir EIVT toliau dėti pastangas įtraukiant lyčių aspektus planuojant personalą BSGP misijoms;

| 22. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti karinių operacijų sėkmę, reikia aiškiai nustatyti vadovavimo ir kontrolės funkcijas; todėl dar kartą ragina įkurti nuolatinę karinių operacijų štabo būstinę; apgailestaudamas pažymi, kad trūksta pažangos šiuo klausimu ir kad kai kurios valstybės narės tam smarkiai priešinasi; taip pat pabrėžia, kad veiksmingam BSGP įgyvendinimui užtikrinti reikalinga tinkama parama ankstyvojo perspėjimo ir žvalgybos procedūroms; todėl mano, kad tokioje štabo būstinėje turėtų veikti žvalgybos informacijos rinkimo ir ankstyvojo perspėjimo ir (arba) informavimo apie padėtį padaliniai; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad, norint užtikrinti karinių operacijų sėkmę, reikia aiškiai nustatyti vadovavimo ir kontrolės funkcijas; todėl dar kartą ragina įkurti nuolatinę karinių operacijų štabo būstinę; apgailestaudamas pažymi, kad trūksta pažangos šiuo klausimu ir kad kai kurios valstybės narės tam smarkiai priešinasi; taip pat pabrėžia, kad veiksmingam BSGP įgyvendinimui užtikrinti reikalinga tinkama parama ankstyvojo perspėjimo ir žvalgybos procedūroms; todėl mano, kad tokioje štabo būstinėje turėtų veikti žvalgybos informacijos rinkimo ir ankstyvojo perspėjimo ir (arba) informavimo apie padėtį padaliniai;

| 23. | pakartoja, kad pritaria laikinam sprendimui, ir atkreipia dėmesį į savo pasiūlymą pagerinti šiuo metu veikiančio operacijoms Somalio pusiasalyje skirto ES operacijų centro statusą ir teikti pagalbą kariniam planavimui ir subjektų veiklos koordinavimui šioje teritorijoje; prašo Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos suteikti tokią galimybę, atsižvelgiant į jo dabartinio dydžio ir infrastruktūros apribojimus, kad būtų galima optimizuoti esamų išteklių naudojimą, ir išnagrinėti galimybę išplėsti jo geografines ribas plečiant jo veiklą kituose svarbiuose regionuose; mano, kad ši įstaiga turėtų turėti teisinę galią ir kad jai reikėtų pavesti koordinuoti tarp Briuselio ir atskirų misijų štabo būstinių atliekamus viešuosius pirkimus, remiantis masto ekonomijos principais, kad būtų galima kuo daugiau sutaupyti; |
| --- | --- |

23.

pakartoja, kad pritaria laikinam sprendimui, ir atkreipia dėmesį į savo pasiūlymą pagerinti šiuo metu veikiančio operacijoms Somalio pusiasalyje skirto ES operacijų centro statusą ir teikti pagalbą kariniam planavimui ir subjektų veiklos koordinavimui šioje teritorijoje; prašo Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos suteikti tokią galimybę, atsižvelgiant į jo dabartinio dydžio ir infrastruktūros apribojimus, kad būtų galima optimizuoti esamų išteklių naudojimą, ir išnagrinėti galimybę išplėsti jo geografines ribas plečiant jo veiklą kituose svarbiuose regionuose; mano, kad ši įstaiga turėtų turėti teisinę galią ir kad jai reikėtų pavesti koordinuoti tarp Briuselio ir atskirų misijų štabo būstinių atliekamus viešuosius pirkimus, remiantis masto ekonomijos principais, kad būtų galima kuo daugiau sutaupyti;

| 24. | pažymi, kad dar niekada nebuvo dislokuotos ES kovinės grupės, ir mano, kad ilgainiui taps sunku pateisinti jų egzistavimą;; pabrėžia, kad šios grupės yra svarbi punktualaus pajėgų kūrimo, mokymo ir greito reagavimo priemonė; palankiai vertina sprendimą šį klausimą spręsti gruodžio mėn. vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime; yra įsitikinęs, kad ES turėtų atsisakyti nuolatinių aukštos parengties kovinių pajėgų, kurias sudaro sausumos, oro, jūrų, kibernetinio saugumo ir specialiosios pajėgos, ir plataus užmojo; pabrėžia, kad ES kovinės grupės turėtų būti dislokuotos tipų krizių, įskaitant ir dėl klimato kilusias humanitarines krizes, atvejais; palankiau vertina lankstesnį ir tikslingesnį požiūrį, pagal kurį siekiama greitinti atsaką ir didinti gebėjimus prisitaikyti prie įvairių krizinių padėčių ir modalumą, kad būtų panaikintos pirmaisiais BSGP operacijų pradžios etapais atsiradusios spragos, tačiau nemažinami operatyviniai visos kovinės grupės pajėgumai; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad dar niekada nebuvo dislokuotos ES kovinės grupės, ir mano, kad ilgainiui taps sunku pateisinti jų egzistavimą;; pabrėžia, kad šios grupės yra svarbi punktualaus pajėgų kūrimo, mokymo ir greito reagavimo priemonė; palankiai vertina sprendimą šį klausimą spręsti gruodžio mėn. vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime; yra įsitikinęs, kad ES turėtų atsisakyti nuolatinių aukštos parengties kovinių pajėgų, kurias sudaro sausumos, oro, jūrų, kibernetinio saugumo ir specialiosios pajėgos, ir plataus užmojo; pabrėžia, kad ES kovinės grupės turėtų būti dislokuotos tipų krizių, įskaitant ir dėl klimato kilusias humanitarines krizes, atvejais; palankiau vertina lankstesnį ir tikslingesnį požiūrį, pagal kurį siekiama greitinti atsaką ir didinti gebėjimus prisitaikyti prie įvairių krizinių padėčių ir modalumą, kad būtų panaikintos pirmaisiais BSGP operacijų pradžios etapais atsiradusios spragos, tačiau nemažinami operatyviniai visos kovinės grupės pajėgumai;

| 25. | pabrėžia, kad reikėtų dėti daugiau pastangų, kad ES lygmeniu būtų integruotos tokios iniciatyvos kaip Eurokorpusas arba Europos oro pajėgos; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad reikėtų dėti daugiau pastangų, kad ES lygmeniu būtų integruotos tokios iniciatyvos kaip Eurokorpusas arba Europos oro pajėgos;

| 26. | patvirtina, kad dėl esamos principu „išlaidas apmoka tas, kas jas patyrė“ grindžiamos finansinės sistemos įgyvendinant BSGP kyla didelių problemų – vėluoja ar visiškai įstringa sprendimų, ypač susijusių su greitu kovinių grupių dislokavimu, priėmimo procesas; rekomenduoja valstybėms narėms susitarti dėl ES finansavimo priemonės, kuri būtų grindžiama naštos, patiriamos dėl naudojimosi ES kovinėmis grupėmis, dalijimusi, kad joms būtų galima suteikti tikroviškų ateities galimybių; taip pat, siekiant nuoseklumo ir veiksmingumo, prašo suteikti teisę EIVT planuoti ir kontroliuoti su krizės valdymo veiksmais susijusias finansavimo priemones; tikisi, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir suinteresuotos valstybės narės pateiks konkrečių pasiūlymų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

26.

patvirtina, kad dėl esamos principu „išlaidas apmoka tas, kas jas patyrė“ grindžiamos finansinės sistemos įgyvendinant BSGP kyla didelių problemų – vėluoja ar visiškai įstringa sprendimų, ypač susijusių su greitu kovinių grupių dislokavimu, priėmimo procesas; rekomenduoja valstybėms narėms susitarti dėl ES finansavimo priemonės, kuri būtų grindžiama naštos, patiriamos dėl naudojimosi ES kovinėmis grupėmis, dalijimusi, kad joms būtų galima suteikti tikroviškų ateities galimybių; taip pat, siekiant nuoseklumo ir veiksmingumo, prašo suteikti teisę EIVT planuoti ir kontroliuoti su krizės valdymo veiksmais susijusias finansavimo priemones; tikisi, kad Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir suinteresuotos valstybės narės pateiks konkrečių pasiūlymų šiuo klausimu;

| 27. | be to, reiškia susirūpinimą, kad ekonomikos ir skolų krizė gali turėti įtakos ES valstybių narių norui prisijungti prie BSGP misijų ir operacijų, visų pirma turinčių karinio ir gynybinio pobūdžio padarinių; todėl ragina išplėsti Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmo (ATHENA) taikymo sritį ir greitam skubių užduočių finansavimui užtikrinti naudoti pradinio fondo (ES sutarties 41 straipsnio 3 dalis) lėšas; tačiau pabrėžia, kad net jei BSGP reikia įkvėpti energijos, tai reikėtų daryti neviršijant biudžeto; |
| --- | --- |

27.

be to, reiškia susirūpinimą, kad ekonomikos ir skolų krizė gali turėti įtakos ES valstybių narių norui prisijungti prie BSGP misijų ir operacijų, visų pirma turinčių karinio ir gynybinio pobūdžio padarinių; todėl ragina išplėsti Europos Sąjungos karinio ar gynybinio pobūdžio operacijų bendrųjų sąnaudų finansavimo administravimo mechanizmo (ATHENA) taikymo sritį ir greitam skubių užduočių finansavimui užtikrinti naudoti pradinio fondo (ES sutarties 41 straipsnio 3 dalis) lėšas; tačiau pabrėžia, kad net jei BSGP reikia įkvėpti energijos, tai reikėtų daryti neviršijant biudžeto;

| 28. | ragina valstybes nares išnaudoti nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo teikiamas galimybes ir pradėti įgyvendinti šią Sutarties nuostatą, siekiant įveikti plačiai paplitusį vadinamąjį BSGP nuovargį ir stiprinti karinį bendradarbiavimą ir integraciją; ragina Europos Vadovų Tarybą pateikti aiškias šios nuostatos įgyvendinimo gaires, o nesuinteresuotas valstybes nares – elgtis dalykiškai; pabrėžia, kad reikėtų išsaugoti galimybę vėliau prisijungti prie šio bendradarbiavimo, kad būtų užtikrintas lankstumas ir būtų išvengta dviejų greičių Europos; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares išnaudoti nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo teikiamas galimybes ir pradėti įgyvendinti šią Sutarties nuostatą, siekiant įveikti plačiai paplitusį vadinamąjį BSGP nuovargį ir stiprinti karinį bendradarbiavimą ir integraciją; ragina Europos Vadovų Tarybą pateikti aiškias šios nuostatos įgyvendinimo gaires, o nesuinteresuotas valstybes nares – elgtis dalykiškai; pabrėžia, kad reikėtų išsaugoti galimybę vėliau prisijungti prie šio bendradarbiavimo, kad būtų užtikrintas lankstumas ir būtų išvengta dviejų greičių Europos;

| 29. | pabrėžia, kad ES labai svarbu, kad jūrinė aplinka būtų saugi ir atvira ir taip būtų suteikta galimybė laisvai vykdyti prekių transportą, taikiai, teisėtai ir tvariai naudoti vandenynų išteklius; pabrėžia, kad reikia sukurti ES jūrų užsienio politiką, kurioje būtų pabrėžiamas taikus konfliktų sprendimas tarptautinės teisės požiūriu ir būtų siekiama apsaugoti ir išsaugoti būtiną infrastruktūrą, atvirus jūrų kelius ir gamtos išteklius, taip pat pažymi, kad konfliktus būtina spręsti taikiai, laikantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų; laukia galimybės priimti gruodžio mėn. numatytą ES jūrų saugumo strategiją laikantis 2010 m. balandžio mėn. Tarybos išvadų ir ragina sukurti konkretų įgyvendinimo planą; pažymi, kad jūrų stebėjimo integravimas sektorių ir valstybių narių lygmenimis jau yra įvairius sektorius apimanti ES integruotos jūrų politikos (IJP) priemonė; pabrėžia, kaip svarbu greitai įgyvendinti Bendros dalijimosi informacija aplinkos projektą ir sukurti IJP ir BSGP sąsają, siekiant gerinti keitimąsi informacija šiose srityse; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad ES labai svarbu, kad jūrinė aplinka būtų saugi ir atvira ir taip būtų suteikta galimybė laisvai vykdyti prekių transportą, taikiai, teisėtai ir tvariai naudoti vandenynų išteklius; pabrėžia, kad reikia sukurti ES jūrų užsienio politiką, kurioje būtų pabrėžiamas taikus konfliktų sprendimas tarptautinės teisės požiūriu ir būtų siekiama apsaugoti ir išsaugoti būtiną infrastruktūrą, atvirus jūrų kelius ir gamtos išteklius, taip pat pažymi, kad konfliktus būtina spręsti taikiai, laikantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų; laukia galimybės priimti gruodžio mėn. numatytą ES jūrų saugumo strategiją laikantis 2010 m. balandžio mėn. Tarybos išvadų ir ragina sukurti konkretų įgyvendinimo planą; pažymi, kad jūrų stebėjimo integravimas sektorių ir valstybių narių lygmenimis jau yra įvairius sektorius apimanti ES integruotos jūrų politikos (IJP) priemonė; pabrėžia, kaip svarbu greitai įgyvendinti Bendros dalijimosi informacija aplinkos projektą ir sukurti IJP ir BSGP sąsają, siekiant gerinti keitimąsi informacija šiose srityse;

| 30. | pabrėžia, kad reikia užkirsti kelią regionų, pvz., arktinio regiono, militarizacijai, ir pabrėžia, kad reikia taikiai spręsti konfliktus, susijusius su prekybos mechanizmais; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad reikia užkirsti kelią regionų, pvz., arktinio regiono, militarizacijai, ir pabrėžia, kad reikia taikiai spręsti konfliktus, susijusius su prekybos mechanizmais;

| 31. | prašo Europos Vadovų Tarybos dar kartą patvirtinti kosmoso erdvės, kuria grindžiama strateginė ES ir jos valstybių narių nepriklausomybė ir galimybė nepriklausomai naudotis kosmoso erdve plėtojant leidimo įrenginius ir palydovus, svarbą; pakartoja, kad ir civilinėms, ir karinėms BSGP misijoms ir operacijoms svarbu rinkti tikslią informaciją; visų pirma pabrėžia kosmoso erdvėje esančios įrangos svarbą konfliktų prevencijos ir krizių valdymo prieš krizes, per jas ir po jų srityse; ragina Komisiją parengti specialią politikos kryptį, pagal kurią būtų remiamas daugkartinio naudojimo kosmoso erdvės įrangos plėtojimas; |
| --- | --- |

31.

prašo Europos Vadovų Tarybos dar kartą patvirtinti kosmoso erdvės, kuria grindžiama strateginė ES ir jos valstybių narių nepriklausomybė ir galimybė nepriklausomai naudotis kosmoso erdve plėtojant leidimo įrenginius ir palydovus, svarbą; pakartoja, kad ir civilinėms, ir karinėms BSGP misijoms ir operacijoms svarbu rinkti tikslią informaciją; visų pirma pabrėžia kosmoso erdvėje esančios įrangos svarbą konfliktų prevencijos ir krizių valdymo prieš krizes, per jas ir po jų srityse; ragina Komisiją parengti specialią politikos kryptį, pagal kurią būtų remiamas daugkartinio naudojimo kosmoso erdvės įrangos plėtojimas;

| 32. | primena apie augančią kovos su kibernetinio saugumo grėsmėmis svarbą; ragina Europos Vadovų Tarybą parengti ES kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo gaires ir imtis konkrečių priemonių dėl kibernetinės infrastruktūros apsaugos ir investavimo į visos ES masto bendradarbiavimo stiprinimą krizių valdymo procedūrų, kibernetinių pratybų, mokymo ir švietimo klausimais; ragina Komisiją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją užtikrinti, kad kibernetinio saugumo politika būtų taikoma įvairiuose ES vidaus ir išorės saugumo politikos sektoriuose, taip pat ragina visas valstybes nares sukurti atitinkamų savo nacionalinių kibernetinio saugumo strategijų kūrimą ir siekti kuo geriau jas suderinti Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

32.

primena apie augančią kovos su kibernetinio saugumo grėsmėmis svarbą; ragina Europos Vadovų Tarybą parengti ES kibernetinio saugumo strategijos įgyvendinimo gaires ir imtis konkrečių priemonių dėl kibernetinės infrastruktūros apsaugos ir investavimo į visos ES masto bendradarbiavimo stiprinimą krizių valdymo procedūrų, kibernetinių pratybų, mokymo ir švietimo klausimais; ragina Komisiją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją užtikrinti, kad kibernetinio saugumo politika būtų taikoma įvairiuose ES vidaus ir išorės saugumo politikos sektoriuose, taip pat ragina visas valstybes nares sukurti atitinkamų savo nacionalinių kibernetinio saugumo strategijų kūrimą ir siekti kuo geriau jas suderinti Sąjungos lygmeniu;

| 33. | prašo Europos Vadovų Tarybos dar kartą patvirtinti Europos energijos tiekimo ir diversifikuotų ir tvarių galimybių naudotis energijos ištekliais svarbą; pažymi, kad tam tikros valstybės narės neturi galimybių diversifikuoti energijos tiekimo šaltinius, todėl tampa vis pažeidžiamesnės; šiuo atžvilgiu tvirtai remia valstybių narių bendradarbiavimo pastangas krizės atveju; pabrėžia, kad dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos Europoje reikėtų pradėti taikyti tarpusavio gynybos ir (arba) solidarumo sąlygas; be to, pažymi, kad Europos Sąjungos karinė operacija, skirta prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (ATALANTA), per kurią kovojama su piratais, kurie nuo 2008 m. užgrobė nemažai naftos tanklaivių, jau padeda užtikrinti energetinį saugumą; todėl mano, kad šie aspektai turi būti būtino strateginio požiūrio dalis; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad energijos tiekimas yra labai svarbus sėkmingų BSGP misijų ir operacijų veiksnys; |
| --- | --- |

33.

prašo Europos Vadovų Tarybos dar kartą patvirtinti Europos energijos tiekimo ir diversifikuotų ir tvarių galimybių naudotis energijos ištekliais svarbą; pažymi, kad tam tikros valstybės narės neturi galimybių diversifikuoti energijos tiekimo šaltinius, todėl tampa vis pažeidžiamesnės; šiuo atžvilgiu tvirtai remia valstybių narių bendradarbiavimo pastangas krizės atveju; pabrėžia, kad dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos Europoje reikėtų pradėti taikyti tarpusavio gynybos ir (arba) solidarumo sąlygas; be to, pažymi, kad Europos Sąjungos karinė operacija, skirta prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (ATALANTA), per kurią kovojama su piratais, kurie nuo 2008 m. užgrobė nemažai naftos tanklaivių, jau padeda užtikrinti energetinį saugumą; todėl mano, kad šie aspektai turi būti būtino strateginio požiūrio dalis; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad energijos tiekimas yra labai svarbus sėkmingų BSGP misijų ir operacijų veiksnys;

| 34. | pabrėžia efektyvaus energijos vartojimo svarbą, ypač gynybos srityje, pabrėždamas poreikį įvertinti energijos sąnaudų įtaką gynybos biudžetams ir kariniam veiksmingumui, ir kurti išsamią efektyvaus energijos vartojimo strategiją ginkluotosioms pajėgoms; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia efektyvaus energijos vartojimo svarbą, ypač gynybos srityje, pabrėždamas poreikį įvertinti energijos sąnaudų įtaką gynybos biudžetams ir kariniam veiksmingumui, ir kurti išsamią efektyvaus energijos vartojimo strategiją ginkluotosioms pajėgoms;

| 35. | pabrėžia, kaip svarbu, kad ES toliau plėtotų partnerystes ir stiprintų dialogą saugumo klausimais su Jungtinėmis Tautomis, regioninėmis organizacijomis ir kitais atitinkamais veikėjais; taip pat su Rytų ir Pietų partnerystės ir valstybėmis; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kaip svarbu, kad ES toliau plėtotų partnerystes ir stiprintų dialogą saugumo klausimais su Jungtinėmis Tautomis, regioninėmis organizacijomis ir kitais atitinkamais veikėjais; taip pat su Rytų ir Pietų partnerystės ir valstybėmis;

| 36. | pabrėžia, kad, siekdama kartu atlikti tyrimus ir bendradarbiauti sprendžiant su ekologine politika ir klimato kaita susijusias problemas, įskaitant jos poveikio saugumui klausimą, ES turėtų toliau bendradarbiauti su JT, Afrikos Sąjunga, ESBO ir ASEAN; pabrėžia, kad reikia imtis prevencinių veiksmų, ir primygtinai ragina ES plėtoti ir tobulinti ankstyvojo perspėjimo pajėgumus; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad, siekdama kartu atlikti tyrimus ir bendradarbiauti sprendžiant su ekologine politika ir klimato kaita susijusias problemas, įskaitant jos poveikio saugumui klausimą, ES turėtų toliau bendradarbiauti su JT, Afrikos Sąjunga, ESBO ir ASEAN; pabrėžia, kad reikia imtis prevencinių veiksmų, ir primygtinai ragina ES plėtoti ir tobulinti ankstyvojo perspėjimo pajėgumus;

| 37. | ragina ES ir NATO struktūras glaudžiau bendradarbiauti taikant papildomąjį metodą ir glaudžiau koordinuoti veiksmus, kad būtų išvengta šių dviejų partnerių veiklos dubliavimosi ir veiksmingai kovojama su naujomis grėsmėmis; yra įsitikinęs, kad BSGP stiprinimas nekenkia kolektyviniam saugumui ir transatlantiniams ryšiams, o iš tikrųjų juos stiprina; tvirtina, kad plėtoti gynybos pajėgumus Europos Sąjungoje naudinga ir NATO; pažymi konstruktyvų bendradarbiavimą dėl ES pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais iniciatyvos ir pažangią NATO gynybos iniciatyvą; palankiai vertina Kipro Respublikos ketinimą prisijungti prie NATO programos „Partnerystė taikos labui“, dėl kurio padėtį bus galima iš esmės pakeisti, ir primygtinai ragina Turkiją patvirtinti tokią pat dalykinę poziciją; primygtinai ragina parengti visapusišką ES ir NATO bendradarbiavimo programą ir stiprinti politinį dialogą, visapusiškai paisant kiekvienos šalies sprendimų priėmimo proceso; |
| --- | --- |

37.

ragina ES ir NATO struktūras glaudžiau bendradarbiauti taikant papildomąjį metodą ir glaudžiau koordinuoti veiksmus, kad būtų išvengta šių dviejų partnerių veiklos dubliavimosi ir veiksmingai kovojama su naujomis grėsmėmis; yra įsitikinęs, kad BSGP stiprinimas nekenkia kolektyviniam saugumui ir transatlantiniams ryšiams, o iš tikrųjų juos stiprina; tvirtina, kad plėtoti gynybos pajėgumus Europos Sąjungoje naudinga ir NATO; pažymi konstruktyvų bendradarbiavimą dėl ES pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais iniciatyvos ir pažangią NATO gynybos iniciatyvą; palankiai vertina Kipro Respublikos ketinimą prisijungti prie NATO programos „Partnerystė taikos labui“, dėl kurio padėtį bus galima iš esmės pakeisti, ir primygtinai ragina Turkiją patvirtinti tokią pat dalykinę poziciją; primygtinai ragina parengti visapusišką ES ir NATO bendradarbiavimo programą ir stiprinti politinį dialogą, visapusiškai paisant kiekvienos šalies sprendimų priėmimo proceso;

| 38. | mano, kad ES turi gebėti veikti savarankiškai, ypač savo kaimynystėje, tačiau visada laikantis JT chartijos nuostatų ir užtikrinant visapusę pagarbą tarptautinės humanitarinės teisės normoms; |
| --- | --- |

38.

mano, kad ES turi gebėti veikti savarankiškai, ypač savo kaimynystėje, tačiau visada laikantis JT chartijos nuostatų ir užtikrinant visapusę pagarbą tarptautinės humanitarinės teisės normoms;

Antra grupė. Gynybos pajėgumų plėtojimo stiprinimas

| 39. | pakartoja esąs susirūpinęs, kad dėl tolesnio nacionalinių gynybos biudžetų lėšų mažinimo taps neįmanoma išlaikyti svarbius karinius pajėgumus ir bus negrįžtamai prarasta praktinė patirtis bei technologijos; pažymi, kad per operacijas Libijoje ir Malyje išryškėjo valstybių narių pajėgumų trūkumai ir kad dėl ekonomikos krizės padidėjo esamos struktūrinės problemos; vis dėlto primena savo nuomonę, kad ši problema yra labiau politinio nei biudžetinio pobūdžio; |
| --- | --- |

39.

pakartoja esąs susirūpinęs, kad dėl tolesnio nacionalinių gynybos biudžetų lėšų mažinimo taps neįmanoma išlaikyti svarbius karinius pajėgumus ir bus negrįžtamai prarasta praktinė patirtis bei technologijos; pažymi, kad per operacijas Libijoje ir Malyje išryškėjo valstybių narių pajėgumų trūkumai ir kad dėl ekonomikos krizės padidėjo esamos struktūrinės problemos; vis dėlto primena savo nuomonę, kad ši problema yra labiau politinio nei biudžetinio pobūdžio;

| 40. | atkreipia dėmesį į 2013 m. spalio mėn. Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pranešime dėl BSGP pateiktus pasiūlymus, ypač pasiūlymus įgyvendinti iniciatyvas, įskaitant fiskalinio pobūdžio, bendradarbiavimo gynybos pajėgumų srityje; pabrėžia, kad valstybės narės turi galimybę naudotis visa glaudesnio bendradarbiavimo teikiama nauda, kad užtikrintų karinį veiksmingumą, ir nuspręsti optimizuoti ir geriau ir sumaniau leisti ribotas lėšas, kuriant sąveiką, koordinuotai mažinant nereikalingą dubliavimą, perteklinius ir pasenusius pajėgumus; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į 2013 m. spalio mėn. Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos pranešime dėl BSGP pateiktus pasiūlymus, ypač pasiūlymus įgyvendinti iniciatyvas, įskaitant fiskalinio pobūdžio, bendradarbiavimo gynybos pajėgumų srityje; pabrėžia, kad valstybės narės turi galimybę naudotis visa glaudesnio bendradarbiavimo teikiama nauda, kad užtikrintų karinį veiksmingumą, ir nuspręsti optimizuoti ir geriau ir sumaniau leisti ribotas lėšas, kuriant sąveiką, koordinuotai mažinant nereikalingą dubliavimą, perteklinius ir pasenusius pajėgumus;

| 41. | palankiai vertina atliekamą Pajėgumų plėtojimo plano peržiūrą, kaip ilgalaikės bendros pajėgumų stiprinimo sampratos pertvarkos pagrindą; mano, kad reikėtų nuolat diskutuoti šios sampratos pertvarkos klausimais, supaprastinti jos įgyvendinimą ir prireikus ją persvarstyti; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina atliekamą Pajėgumų plėtojimo plano peržiūrą, kaip ilgalaikės bendros pajėgumų stiprinimo sampratos pertvarkos pagrindą; mano, kad reikėtų nuolat diskutuoti šios sampratos pertvarkos klausimais, supaprastinti jos įgyvendinimą ir prireikus ją persvarstyti;

| 42. | atkreipia dėmesį į Europos gynybos agentūros (EGA) misiją, kaip numatyta ES sutarties 42 straipsnio 3 dalyje ir 45 straipsnyje, pagal kuriuos šiai agentūrai pavestos svarbios užduotys: įgyvendinti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą, formuoti Europos Sąjungos pajėgumus ir ginkluotės politiką, plėtoti valstybių narių karinius pajėgumus ir stiprinti gynybos sektoriaus pramoninę ir technologinę bazę, bet be finansinių padarinių ES biudžetui; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į Europos gynybos agentūros (EGA) misiją, kaip numatyta ES sutarties 42 straipsnio 3 dalyje ir 45 straipsnyje, pagal kuriuos šiai agentūrai pavestos svarbios užduotys: įgyvendinti nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą, formuoti Europos Sąjungos pajėgumus ir ginkluotės politiką, plėtoti valstybių narių karinius pajėgumus ir stiprinti gynybos sektoriaus pramoninę ir technologinę bazę, bet be finansinių padarinių ES biudžetui;

| 43. | mano, kad karinių pajėgumų telkimas ir dalijimasis jais yra svarbus Europos Sąjungos pajėgumų trūkumo problemos sprendimo būdas, nors tai ir nėra panacėja; palankiai vertina EGA atliekamą pagalbininkės vaidmenį ir iki šiol padarytą pažangą; mano, kad pajėgumų telkimą ir dalijimąsi jais reikėtų vertinti ne tik bendro apsirūpinimo, bet ir integracijos požiūriu ir kad šie procesai turėtų apimti bendros pajėgumų priežiūros ir naudojimosi jais aspektus; |
| --- | --- |

43.

mano, kad karinių pajėgumų telkimas ir dalijimasis jais yra svarbus Europos Sąjungos pajėgumų trūkumo problemos sprendimo būdas, nors tai ir nėra panacėja; palankiai vertina EGA atliekamą pagalbininkės vaidmenį ir iki šiol padarytą pažangą; mano, kad pajėgumų telkimą ir dalijimąsi jais reikėtų vertinti ne tik bendro apsirūpinimo, bet ir integracijos požiūriu ir kad šie procesai turėtų apimti bendros pajėgumų priežiūros ir naudojimosi jais aspektus;

| 44. | pabrėžia Europos gynybos agentūros (EGA) stiprinimą, koordinuojant pajėgumus, kad būtų išvengta dubliavimo ir paralelinių programų valstybėse narėse, nes dėl to mokesčių mokėtojai patiria pernelyg dideles išlaidas; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia Europos gynybos agentūros (EGA) stiprinimą, koordinuojant pajėgumus, kad būtų išvengta dubliavimo ir paralelinių programų valstybėse narėse, nes dėl to mokesčių mokėtojai patiria pernelyg dideles išlaidas;

| 45. | ragina ES valstybes nares tobulinti keitimosi informacija gynybos planavimo klausimais procedūras ir, laikantis Pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais elgesio kodekso, įtraukti su pajėgumų telkimu ir dalijimusi jais susijusius sprendimus į nacionalinės gynybos planavimo ciklus bei sprendimų priėmimo procesus; |
| --- | --- |

45.

ragina ES valstybes nares tobulinti keitimosi informacija gynybos planavimo klausimais procedūras ir, laikantis Pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais elgesio kodekso, įtraukti su pajėgumų telkimu ir dalijimusi jais susijusius sprendimus į nacionalinės gynybos planavimo ciklus bei sprendimų priėmimo procesus;

| 46. | pabrėžia, kad tarpusavio pasitikėjimas, skaidrumas ir patikimumas yra pagrindiniai sėkmingo bet kurio saugumo ir gynybos srities siekio įgyvendinimo veiksniai; yra įsitikinęs, kad gynybos pajėgumų plėtojimą privalu įtraukti į strateginį požiūrį, kuriuo nustatomas atitinkamas pajėgumų ir tikslų, kuriems pasiekti juos reikėtų naudoti, derinys; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad tarpusavio pasitikėjimas, skaidrumas ir patikimumas yra pagrindiniai sėkmingo bet kurio saugumo ir gynybos srities siekio įgyvendinimo veiksniai; yra įsitikinęs, kad gynybos pajėgumų plėtojimą privalu įtraukti į strateginį požiūrį, kuriuo nustatomas atitinkamas pajėgumų ir tikslų, kuriems pasiekti juos reikėtų naudoti, derinys;

| 47. | atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, tikisi, kad būsimajame gynybos aukščiausiojo lygio susitikime bus:






  a) | pateiktos politinės ir strateginės gairės, kuriose bus dar kartą patvirtintas valstybių narių įsipareigojimas plėtoti pajėgumus ir išlaikyti 2008 m. Deklaracijoje dėl pajėgumų stiprinimo nustatytą užmojo lygį; |
| --- | --- | --- |

47.

atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, tikisi, kad būsimajame gynybos aukščiausiojo lygio susitikime bus:

a)

pateiktos politinės ir strateginės gairės, kuriose bus dar kartą patvirtintas valstybių narių įsipareigojimas plėtoti pajėgumus ir išlaikyti 2008 m. Deklaracijoje dėl pajėgumų stiprinimo nustatytą užmojo lygį;

| b) | padėti tikro kolektyvinio planavimo – nuo strateginio planavimo iki viešųjų pirkimų ir technologinės plėtros – pamatai, itin daug dėmesio skiriant finansinių susitarimų ir paskatų klausimams; |
| --- | --- |

b)

padėti tikro kolektyvinio planavimo – nuo strateginio planavimo iki viešųjų pirkimų ir technologinės plėtros – pamatai, itin daug dėmesio skiriant finansinių susitarimų ir paskatų klausimams;

| c) | paspartintas esamų projektų, ypač susijusių su strateginiais veiksniais, įgyvendinimas ir nuspręsta teikti politinę paramą pavyzdiniams Europos gynybos agentūros projektams, pvz., dėl degalų atsargų papildymo ore, palydovinio ryšio, nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, kibernetinės gynybos ir Bendro Europos dangaus; |
| --- | --- |

c)

paspartintas esamų projektų, ypač susijusių su strateginiais veiksniais, įgyvendinimas ir nuspręsta teikti politinę paramą pavyzdiniams Europos gynybos agentūros projektams, pvz., dėl degalų atsargų papildymo ore, palydovinio ryšio, nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, kibernetinės gynybos ir Bendro Europos dangaus;

| d) | pavesta Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Europos gynybos agentūrai kartu su Komisija iki 2014 m. pabaigos pateikti naujus praktinius pasiūlymus dėl gynybos pajėgumų plėtojimo; |
| --- | --- |

d)

pavesta Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Europos gynybos agentūrai kartu su Komisija iki 2014 m. pabaigos pateikti naujus praktinius pasiūlymus dėl gynybos pajėgumų plėtojimo;

| e) | nustatyta stebėsenos procedūra, pagal kurią bus nuolat vertinama padaryta pažanga; |
| --- | --- |

e)

nustatyta stebėsenos procedūra, pagal kurią bus nuolat vertinama padaryta pažanga;

| f) | dar kartą patvirtinta glaudesnio bendradarbiavimo su NATO ir strateginiais partneriais pajėgumų plėtojimo srityje reikšmė; |
| --- | --- |

f)

dar kartą patvirtinta glaudesnio bendradarbiavimo su NATO ir strateginiais partneriais pajėgumų plėtojimo srityje reikšmė;

| g) | apsvarstyta galimybė pradėti parengiamuosius darbus siekiant Pagrindinio tikslo karinėje srityje 2025 m., kurį būtų galima papildyti Pagrindiniu tikslu pramonės srityje; |
| --- | --- |

g)

apsvarstyta galimybė pradėti parengiamuosius darbus siekiant Pagrindinio tikslo karinėje srityje 2025 m., kurį būtų galima papildyti Pagrindiniu tikslu pramonės srityje;

Trečia grupė. Europos gynybos pramonės stiprinimas

| 48. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“, kuriame pateikiama keletas naujų sumanymų ir pasiūlymų; visapusiškai palaiko Komisijos pastangas stiprinti gynybos ir saugumo vidaus rinką ir parengti gynybos pramonės politiką, pagal kurią būtų numatyta laikantis strategijos „Europa 2020“ gairių atitinkamai remti pagrindinį vaidmenį inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo srityse atliekančias MVĮ; |
| --- | --- |

48.

palankiai vertina Komisijos komunikatą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“, kuriame pateikiama keletas naujų sumanymų ir pasiūlymų; visapusiškai palaiko Komisijos pastangas stiprinti gynybos ir saugumo vidaus rinką ir parengti gynybos pramonės politiką, pagal kurią būtų numatyta laikantis strategijos „Europa 2020“ gairių atitinkamai remti pagrindinį vaidmenį inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo srityse atliekančias MVĮ;

| 49. | pabrėžia, kad technologinės ir pramoninės gynybos sektoriaus bazės stiprinimas yra ES sutarties 42 straipsnio 3 dalyje ir 45 straipsnyje įtvirtintas Sąjungos tikslas; pabrėžia, kad tvirta Europos gynybos technologinė ir pramoninė bazė, galinti palaikyti BSGP ir toliau stiprinti Europos karinius pajėgumus, kartu išsaugodama ES strateginį savarankiškumą, yra būtina veiksmingai Europos gynybai; pažymi mokslinių tyrimų, pramonės ir gebėjimų vystymo sąsają, ir visa tai yra labai svarbūs ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir konkurencingumo, taip pat stipresnės BSGP veiksniai; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad technologinės ir pramoninės gynybos sektoriaus bazės stiprinimas yra ES sutarties 42 straipsnio 3 dalyje ir 45 straipsnyje įtvirtintas Sąjungos tikslas; pabrėžia, kad tvirta Europos gynybos technologinė ir pramoninė bazė, galinti palaikyti BSGP ir toliau stiprinti Europos karinius pajėgumus, kartu išsaugodama ES strateginį savarankiškumą, yra būtina veiksmingai Europos gynybai; pažymi mokslinių tyrimų, pramonės ir gebėjimų vystymo sąsają, ir visa tai yra labai svarbūs ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir konkurencingumo, taip pat stipresnės BSGP veiksniai;

| 50. | pakartoja, kad reikia sukurti stiprią ir mažiau suskaidytą Europos gynybos pramonę, kuri būtų pajėgi išlaikyti BSGP ir didinti Europos Sąjungos strateginę nepriklausomybę; pabrėžia sertifikavimo ir standartizavimo svarbą didinant ginkluotųjų pajėgų sąveikumą; ragina Europos Vadovų Tarybą įpareigoti Europos gynybos agentūrą parengti gynybos pramonės standartų plėtojimo veiksmų planą, o valstybes nares – supaprastinti Europos sertifikavimo procedūras, per kurias atliekamas sertifikatų tarpusavio pripažinimas, ir suderinti savo sertifikavimo procedūras; |
| --- | --- |

50.

pakartoja, kad reikia sukurti stiprią ir mažiau suskaidytą Europos gynybos pramonę, kuri būtų pajėgi išlaikyti BSGP ir didinti Europos Sąjungos strateginę nepriklausomybę; pabrėžia sertifikavimo ir standartizavimo svarbą didinant ginkluotųjų pajėgų sąveikumą; ragina Europos Vadovų Tarybą įpareigoti Europos gynybos agentūrą parengti gynybos pramonės standartų plėtojimo veiksmų planą, o valstybes nares – supaprastinti Europos sertifikavimo procedūras, per kurias atliekamas sertifikatų tarpusavio pripažinimas, ir suderinti savo sertifikavimo procedūras;

| 51. | pabrėžia, kad pokyčių ir restruktūrizacijos numatymas ir valdymas yra neatsiejamos bet kokios pramonės politikos dalys; todėl mano, kad tolesnė gynybos sektoriaus rinkos integracija turi būti neatsiejama nuo aktyvaus socialinio dialogo ir jos neigiamo poveikio regionų ir vietos ekonomikai švelninimo, visapusiškai naudojantis ES finansinėmis priemonėmis, pvz., Europos socialiniu fondu ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad pokyčių ir restruktūrizacijos numatymas ir valdymas yra neatsiejamos bet kokios pramonės politikos dalys; todėl mano, kad tolesnė gynybos sektoriaus rinkos integracija turi būti neatsiejama nuo aktyvaus socialinio dialogo ir jos neigiamo poveikio regionų ir vietos ekonomikai švelninimo, visapusiškai naudojantis ES finansinėmis priemonėmis, pvz., Europos socialiniu fondu ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu;

| 52. | ragina Europos Vadovų Tarybą imtis veiksmų šiose srityse skaidriai teikiant finansavimą moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, taip pat ir Sąjungos lygmeniu; palaiko sumanymą plėtoti veiksmingą ir ekonomiškai efektyvų bendradarbiavimą civilinio saugumo ir gynybos mokslinių tyrimų veiklos srityse; vis dėlto pabrėžia, kad ir toliau reikia veiksmingos dvejopo naudojimo prekių eksporto tvarkos; |
| --- | --- |

52.

ragina Europos Vadovų Tarybą imtis veiksmų šiose srityse skaidriai teikiant finansavimą moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, taip pat ir Sąjungos lygmeniu; palaiko sumanymą plėtoti veiksmingą ir ekonomiškai efektyvų bendradarbiavimą civilinio saugumo ir gynybos mokslinių tyrimų veiklos srityse; vis dėlto pabrėžia, kad ir toliau reikia veiksmingos dvejopo naudojimo prekių eksporto tvarkos;

| 53. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti naujus finansavimo šaltinius moksliniams tyrimams ir inovacijai gynybos srityje, pvz., naudojantis iniciatyva „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti naujus finansavimo šaltinius moksliniams tyrimams ir inovacijai gynybos srityje, pvz., naudojantis iniciatyva „Horizontas 2020“;

Baigiamosios pastabos

| 54. | visapusiškai pritaria pasiūlymui gruodžio mėn. vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime surengti diskusijas dėl trijų klausimų grupių; pabrėžia vienodą jų svarbą ir tai, kad dėl vidinės logikos siekti tų pačių strateginių tikslų jos yra tarpusavyje susijusios; |
| --- | --- |

54.

visapusiškai pritaria pasiūlymui gruodžio mėn. vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime surengti diskusijas dėl trijų klausimų grupių; pabrėžia vienodą jų svarbą ir tai, kad dėl vidinės logikos siekti tų pačių strateginių tikslų jos yra tarpusavyje susijusios;

| 55. | ragina Europos Vadovų Tarybą, taip pat visais Sąjungos valstybių narių lygmenimis veikiančius politikus parodyti didesnį užmojį ir drąsą pradedant viešas diskusijas, o tai yra dar svarbiau ekonomikos sunkmečiu; pabrėžia, kad reikia daugiau investuoti ir stiprinti bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje ir paaiškinti priežastinį saugumo ir gynybos bei laisvės, demokratijos, teisinės valstybės ir gerovės ryšį; |
| --- | --- |

55.

ragina Europos Vadovų Tarybą, taip pat visais Sąjungos valstybių narių lygmenimis veikiančius politikus parodyti didesnį užmojį ir drąsą pradedant viešas diskusijas, o tai yra dar svarbiau ekonomikos sunkmečiu; pabrėžia, kad reikia daugiau investuoti ir stiprinti bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje ir paaiškinti priežastinį saugumo ir gynybos bei laisvės, demokratijos, teisinės valstybės ir gerovės ryšį;

| 56. | pabrėžia nedalomą vidaus ir išorės saugumo ryšį ir tai, kad taiki, saugi ir patikima aplinka yra būtina Europos politinio, ekonominio ir socialinio modelio išsaugojimo sąlyga; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia nedalomą vidaus ir išorės saugumo ryšį ir tai, kad taiki, saugi ir patikima aplinka yra būtina Europos politinio, ekonominio ir socialinio modelio išsaugojimo sąlyga;

| 57. | labai tikisi, kad šis Europos Vadovų Tarybos susitikimas bus ne pavienis įvykis, o tęstinio proceso, per kurį Europos Vadovų Tarybos lygmeniu bus reguliariai persvarstomi saugumo ir gynybos klausimai, atspirties taškas; pritaria sumanymui imantis veiksmų po šio Europos Vadovų Tarybos susitikimo parengti veiksmų planą, kuriame būtų nustatyti konkretūs kriterijai, terminai ir ataskaitų teikimo mechanizmas; palankiai vertina pasiūlymą vidutinės trukmės laikotarpiu sudaryti Gynybos ministrų tarybą, kad saugumo ir gynybos klausimams būtų teikiama derama svarba; |
| --- | --- |

57.

labai tikisi, kad šis Europos Vadovų Tarybos susitikimas bus ne pavienis įvykis, o tęstinio proceso, per kurį Europos Vadovų Tarybos lygmeniu bus reguliariai persvarstomi saugumo ir gynybos klausimai, atspirties taškas; pritaria sumanymui imantis veiksmų po šio Europos Vadovų Tarybos susitikimo parengti veiksmų planą, kuriame būtų nustatyti konkretūs kriterijai, terminai ir ataskaitų teikimo mechanizmas; palankiai vertina pasiūlymą vidutinės trukmės laikotarpiu sudaryti Gynybos ministrų tarybą, kad saugumo ir gynybos klausimams būtų teikiama derama svarba;

| 58. | yra pasiryžęs per nuolatinius susitikimus palaikyti ir stiprinti glaudesnius ryšius su valstybių narių nacionaliniais parlamentais, kad būtų remiamas dialogas ir dalijamasi nuomonėmis saugumo ir gynybos klausimais; |
| --- | --- |

58.

yra pasiryžęs per nuolatinius susitikimus palaikyti ir stiprinti glaudesnius ryšius su valstybių narių nacionaliniais parlamentais, kad būtų remiamas dialogas ir dalijamasi nuomonėmis saugumo ir gynybos klausimais;

| 59. | mano, kad BSGP yra pagrindinis Europos integracijos proceso ramstis; |
| --- | --- |

59.

mano, kad BSGP yra pagrindinis Europos integracijos proceso ramstis;

o

o o

| 60. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, NATO generaliniam sekretoriui, NATO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, ESBO pirmininkui, ESBO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui, Afrikos Sąjungos Asamblėjos pirmininkui ir ASEAN generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

60.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, NATO generaliniam sekretoriui, NATO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, ESBO pirmininkui, ESBO Parlamentinės Asamblėjos pirmininkui, Afrikos Sąjungos Asamblėjos pirmininkui ir ASEAN generaliniam sekretoriui.

---

(1)  OL L 146, 2009 6 10, p. 1.

(2)  OL L 216, 2009 8 20, p. 76.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0380.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0381.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0455.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0456.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0458.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0457.

(9)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 9.

(10)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 51.

(11)  OL C 99 E, 2012 4 3, p. 7.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0278.

(13)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/26

---

P7_TA(2013)0514

Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (2013/2125(INI))

(2016/C 436/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) V antraštinę dalį ir konkrečiai jos 21, 42, 45 ir 46 straipsnius bei į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 173, 179-190 ir 352 straipsnius bei jos protokolą Nr. 10, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) V antraštinę dalį ir konkrečiai jos 21, 42, 45 ir 46 straipsnius bei į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 173, 179-190 ir 352 straipsnius bei jos protokolą Nr. 10,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13–14 d. Europos Tarybos išvadas ir į 2013 m. gruodžio 19–20 d. rengiamą Europos Tarybos susitikimą gynybos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 13–14 d. Europos Tarybos išvadas ir į 2013 m. gruodžio 19–20 d. rengiamą Europos Tarybos susitikimą gynybos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ (COM(2013)0542),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatą „Stipresnės ir konkurencingesnės Europos gynybos pramonės strategija“ (COM(2007)0764), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatą „Stipresnės ir konkurencingesnės Europos gynybos pramonės strategija“ (COM(2007)0764),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos saugumo strategiją ir į 2008 m. gruodžio 11–12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą jos įgyvendinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos saugumo strategiją ir į 2008 m. gruodžio 11–12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą jos įgyvendinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į pareiškimą dėl Europos saugumo ir gynybos politikos stiprinimo, Europos Vadovų Tarybos patvirtintą 2008 m. gruodžio 12 d., ir į pareiškimą dėl pajėgumų stiprinimo, kurį Taryba priėmė 2008 m. gruodžio 11 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pareiškimą dėl Europos saugumo ir gynybos politikos stiprinimo, Europos Vadovų Tarybos patvirtintą 2008 m. gruodžio 12 d., ir į pareiškimą dėl pajėgumų stiprinimo, kurį Taryba priėmė 2008 m. gruodžio 11 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 14 d. Europos gynybos agentūros (EGA) valdančiosios tarybos priimtą Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 14 d. Europos gynybos agentūros (EGA) valdančiosios tarybos priimtą Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimą 2011/411/BUSP, kuriuo apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai ir kuriuo panaikinami Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimą 2011/411/BUSP, kuriuo apibrėžiamas Europos gynybos agentūros statutas, būstinė ir veiklos nuostatai ir kuriuo panaikinami Bendrieji veiksmai 2004/551/BUSP (1),

| — | atsižvelgdamas į Direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvą 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (3) ir į 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (3) ir į 2011 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl finansų krizės poveikio ES valstybių narių gynybos sektoriams (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0358/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0358/2013),

Veiksmingai bendrai saugumo ir gynybos politikai reikalinga stipri Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė

| 1. | primena, kad, kaip pagrindinis elementas, leidžiantis Europai užtikrinti jos piliečių saugumą, apsaugoti savo vertybes ir remti savo interesus, veiksmingai bendrai saugumo ir gynybos politikai reikalinga stipri Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė (GPTB); primena, kad Europos gynybos pramonės sektorius yra svarbus ekonomikos augimo ir inovacijų, kurie iš esmės lemia stabilumą ir saugumą, veiksnys; mano, kad konkurencingos GPTB kūrimas ir plėtojimas turėtų būti vienas iš ES strateginių prioritetų; |
| --- | --- |

1.

primena, kad, kaip pagrindinis elementas, leidžiantis Europai užtikrinti jos piliečių saugumą, apsaugoti savo vertybes ir remti savo interesus, veiksmingai bendrai saugumo ir gynybos politikai reikalinga stipri Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė (GPTB); primena, kad Europos gynybos pramonės sektorius yra svarbus ekonomikos augimo ir inovacijų, kurie iš esmės lemia stabilumą ir saugumą, veiksnys; mano, kad konkurencingos GPTB kūrimas ir plėtojimas turėtų būti vienas iš ES strateginių prioritetų;

| 2. | primena apie 2008 m. gruodžio 11 d. Tarybos deklaracijoje dėl pajėgumų stiprinimo išdėstytus veiklos užmojus ir ES sutarties 43 straipsnio 1 dalyje nustatytas civilines ir karines užduotis, primena apie valstybių narių įsipareigojimą gerinti savo karinius pajėgumus; ragina Europos Tarybą pradėti įgyvendinti Europos pajėgumų ir ginkluotės politiką (EPGP), kaip nustatyta ES sutarties 42 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

2.

primena apie 2008 m. gruodžio 11 d. Tarybos deklaracijoje dėl pajėgumų stiprinimo išdėstytus veiklos užmojus ir ES sutarties 43 straipsnio 1 dalyje nustatytas civilines ir karines užduotis, primena apie valstybių narių įsipareigojimą gerinti savo karinius pajėgumus; ragina Europos Tarybą pradėti įgyvendinti Europos pajėgumų ir ginkluotės politiką (EPGP), kaip nustatyta ES sutarties 42 straipsnio 3 dalyje;

| 3. | pabrėžia, kad tokios trečiosios šalys kaip Kinija, Indija, Brazilija ir Rusija didina išlaidas gynybai, o ES biudžetas šioje srityje yra mažinamas; atkreipia dėmesį į besikeičiančią strateginę pasaulio aplinką, ypač dėl ekonomikos ir finansų krizės mažėjančius gynybos biudžetus, spartėjančią technologinę plėtrą ir į tai, kad Europos gynybos bendrovės prisitaiko prie šios padėties daugiau dėmesio skirdamos eksportui į trečiąsias šalis, kartu perduodamos ir saugumui svarbias technologijas, intelektinės nuosavybės teises ir iškeldamos gamybą už ES ribų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad tokios trečiosios šalys kaip Kinija, Indija, Brazilija ir Rusija didina išlaidas gynybai, o ES biudžetas šioje srityje yra mažinamas; atkreipia dėmesį į besikeičiančią strateginę pasaulio aplinką, ypač dėl ekonomikos ir finansų krizės mažėjančius gynybos biudžetus, spartėjančią technologinę plėtrą ir į tai, kad Europos gynybos bendrovės prisitaiko prie šios padėties daugiau dėmesio skirdamos eksportui į trečiąsias šalis, kartu perduodamos ir saugumui svarbias technologijas, intelektinės nuosavybės teises ir iškeldamos gamybą už ES ribų;

| 4. | yra susirūpinęs dėl sumažėjusių investicijų į gynybą ir ragina valstybes nares, EGA ir Komisiją imtis priemonių reaguojant į augantį GPTB sektoriaus pažeidžiamumą ateityje, nes kyla vis didesnis pavojus, kad GPTB veikla bus valdoma ir ribojama trečiųjų jėgų, turinčių skirtingų strateginių interesų; primygtinai ragina valstybes nares siekiant užtikrinti kuo didesnį strateginį savarankiškumą stiprinti Europos pramoninį bendradarbiavimą, plėtojant ir gaminant veiksmingus karinius ir saugumo pajėgumus naudojantis pažangiausiomis technologijomis; |
| --- | --- |

4.

yra susirūpinęs dėl sumažėjusių investicijų į gynybą ir ragina valstybes nares, EGA ir Komisiją imtis priemonių reaguojant į augantį GPTB sektoriaus pažeidžiamumą ateityje, nes kyla vis didesnis pavojus, kad GPTB veikla bus valdoma ir ribojama trečiųjų jėgų, turinčių skirtingų strateginių interesų; primygtinai ragina valstybes nares siekiant užtikrinti kuo didesnį strateginį savarankiškumą stiprinti Europos pramoninį bendradarbiavimą, plėtojant ir gaminant veiksmingus karinius ir saugumo pajėgumus naudojantis pažangiausiomis technologijomis;

| 5. | pabrėžia, kad, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ES pramonės, kosmoso ir mokslinių tyrimų politika išsiplėtė į gynybos sritį; pažymi, kad yra daug galimybių bendrai plėtoti su šiomis politikos sritimis ir BSGP misijų vykdymu susijusius pajėgumus kitų sričių Sąjungos programose, pvz., vidaus ir sienų apsaugos, nelaimių valdymo ir vystymosi; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ES pramonės, kosmoso ir mokslinių tyrimų politika išsiplėtė į gynybos sritį; pažymi, kad yra daug galimybių bendrai plėtoti su šiomis politikos sritimis ir BSGP misijų vykdymu susijusius pajėgumus kitų sričių Sąjungos programose, pvz., vidaus ir sienų apsaugos, nelaimių valdymo ir vystymosi;

| 6. | primena, kad būtina pažanga konsoliduojant GPTB, ir pažymi, kad technologijoms tampant vis sudėtingesnėms ir brangesnėms, augant tarptautinei konkurencijai ir mažėjant gynybos biudžetams bei gamybos mastams, nuolat esama galimybių daugiašaliams gynybos projektams ir nė vienos valstybės narės gynybos pramonė nebegali išsilaikyti vien tik nacionaliniu pagrindu; apgailestauja, kad, nors ir pasiekta tam tikro lygio koncentracija Europos kosmoso pramonės srityje, antžeminės ir jūrų laivyno įrangos sektoriai vis dar nepaprastai susiskaidę pagal nacionalines programas; |
| --- | --- |

6.

primena, kad būtina pažanga konsoliduojant GPTB, ir pažymi, kad technologijoms tampant vis sudėtingesnėms ir brangesnėms, augant tarptautinei konkurencijai ir mažėjant gynybos biudžetams bei gamybos mastams, nuolat esama galimybių daugiašaliams gynybos projektams ir nė vienos valstybės narės gynybos pramonė nebegali išsilaikyti vien tik nacionaliniu pagrindu; apgailestauja, kad, nors ir pasiekta tam tikro lygio koncentracija Europos kosmoso pramonės srityje, antžeminės ir jūrų laivyno įrangos sektoriai vis dar nepaprastai susiskaidę pagal nacionalines programas;

| 7. | pabrėžia, kad Europos gynybos pramonė turi būti kuriama tvariai, visose valstybėse narėse, remiantis esama pramonės infrastruktūra ir nustatytomis Europos pramonės politikos normomis, kaip nurodyta SESV 173 straipsnyje, o ne vien laisvos konkurencijos principais; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad Europos gynybos pramonė turi būti kuriama tvariai, visose valstybėse narėse, remiantis esama pramonės infrastruktūra ir nustatytomis Europos pramonės politikos normomis, kaip nurodyta SESV 173 straipsnyje, o ne vien laisvos konkurencijos principais;

| 8. | primena ES valstybėms narėms, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos Komisijai ir Europos gynybos agentūrai, kad, praėjus daugiau negu dviem dešimtmečiams po šaltojo karo, turėjusios galimybę pasinaudoti palyginti dideliais nacionaliniais gynybos biudžetais ES valstybės narės nesugebėjo įgyvendinti pagrindinių tikslų karinėje srityje ir kitų bendrų karinių pajėgumų kūrimo tikslų; |
| --- | --- |

8.

primena ES valstybėms narėms, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Europos Komisijai ir Europos gynybos agentūrai, kad, praėjus daugiau negu dviem dešimtmečiams po šaltojo karo, turėjusios galimybę pasinaudoti palyginti dideliais nacionaliniais gynybos biudžetais ES valstybės narės nesugebėjo įgyvendinti pagrindinių tikslų karinėje srityje ir kitų bendrų karinių pajėgumų kūrimo tikslų;

| 9. | primena, kad, jeigu Europoje norima išlaikyti patikimą saugumo ir gynybos pramonę, valstybės narės turi suderinti savo gynybos biudžetus, kad būtų išvengta dubliavimosi ir sustiprintos bendrosios mokslinių tyrimų programos; |
| --- | --- |

9.

primena, kad, jeigu Europoje norima išlaikyti patikimą saugumo ir gynybos pramonę, valstybės narės turi suderinti savo gynybos biudžetus, kad būtų išvengta dubliavimosi ir sustiprintos bendrosios mokslinių tyrimų programos;

| 10. | pažymi, kad, nepaisant krizės ir biudžeto apkarpymų, ES piliečiams reikalinga europinė gynyba ir tarptautinis koordinavimas bei bendradarbiavimas, suvokiami kaip saugumo, veiksmingumo ir taupymo veiksnys; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad, nepaisant krizės ir biudžeto apkarpymų, ES piliečiams reikalinga europinė gynyba ir tarptautinis koordinavimas bei bendradarbiavimas, suvokiami kaip saugumo, veiksmingumo ir taupymo veiksnys;

| 11. | atkreipia dėmesį į 2013 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos 2013 m. spalio 15 d. pranešimą dėl bendros saugumo ir gynybos politikos; apgailestauja, kad rengiantis šių metų gruodžio mėn. vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos aukščiausiojo lygio susitikimui gynybos klausimais Komisija ir EIVT nepaskelbė bendros Europos Sąjungos deklaracijos; laukia, kad Komisija pateiktų konkretų teisėkūros pasiūlymą, kaip pasinaudoti Europos struktūriniais ir investicijų fondais, Europos įmonių tinklu, Europos socialiniu fondu ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu, kad būtų užtikrinta tolygi gynybos pramonės plėtra visose Europos Sąjungos dalyse; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į 2013 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos 2013 m. spalio 15 d. pranešimą dėl bendros saugumo ir gynybos politikos; apgailestauja, kad rengiantis šių metų gruodžio mėn. vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos aukščiausiojo lygio susitikimui gynybos klausimais Komisija ir EIVT nepaskelbė bendros Europos Sąjungos deklaracijos; laukia, kad Komisija pateiktų konkretų teisėkūros pasiūlymą, kaip pasinaudoti Europos struktūriniais ir investicijų fondais, Europos įmonių tinklu, Europos socialiniu fondu ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu, kad būtų užtikrinta tolygi gynybos pramonės plėtra visose Europos Sąjungos dalyse;

| 12. | primena, kad 2007 m. specialiu Komisijos komunikatu ir EGA GPTB strategija Komisija ir ES gynybos ministrai jau pabrėžė, kad šioje srityje būtina imtis skubių veiksmų; apgailestauja dėl neišnaudotų galimybių reguliariai teikti įgyvendinimo ataskaitas ir atnaujinti strategijas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; apgailestauja, kad naujajame komunikate neteikiama reikšmės ankstesnėms strategijoms; ragina Komisiją ir EGA ateityje sukurti bendrą, buvusia patirtimi pagrįstą, GPTB strategiją; |
| --- | --- |

12.

primena, kad 2007 m. specialiu Komisijos komunikatu ir EGA GPTB strategija Komisija ir ES gynybos ministrai jau pabrėžė, kad šioje srityje būtina imtis skubių veiksmų; apgailestauja dėl neišnaudotų galimybių reguliariai teikti įgyvendinimo ataskaitas ir atnaujinti strategijas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; apgailestauja, kad naujajame komunikate neteikiama reikšmės ankstesnėms strategijoms; ragina Komisiją ir EGA ateityje sukurti bendrą, buvusia patirtimi pagrįstą, GPTB strategiją;

| 13. | remdamasis savo plačiu vertinimu mano, kad abi strategijos buvo nepakankamai įgyvendintos, nes dėl skirtingų nacionalinių ir pramonės interesų bei nepajudinamai nusistovėjusių nacionalinių ginkluotės sektorių įpročių trūksta bendro GPTB supratimo; pažymi, kad yra valstybių narių, kurios neturi savo nacionalinės gynybos pramonės ir (arba) nuosavų nišinių pramonės šakų, bandančių visame pasaulyje gauti ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą, valstybių narių, kurios turi mažiau konkurencingą gynybos pramonę, teikiančią pirmenybę nacionalinėms tiekimo grandinėms, ir valstybių narių, kurios turi galingesnę nacionalinę gynybos pramonę, nebijančią stiprių pasaulio konkurentų; |
| --- | --- |

13.

remdamasis savo plačiu vertinimu mano, kad abi strategijos buvo nepakankamai įgyvendintos, nes dėl skirtingų nacionalinių ir pramonės interesų bei nepajudinamai nusistovėjusių nacionalinių ginkluotės sektorių įpročių trūksta bendro GPTB supratimo; pažymi, kad yra valstybių narių, kurios neturi savo nacionalinės gynybos pramonės ir (arba) nuosavų nišinių pramonės šakų, bandančių visame pasaulyje gauti ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą, valstybių narių, kurios turi mažiau konkurencingą gynybos pramonę, teikiančią pirmenybę nacionalinėms tiekimo grandinėms, ir valstybių narių, kurios turi galingesnę nacionalinę gynybos pramonę, nebijančią stiprių pasaulio konkurentų;

| 14. | palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos sprendimą įtraukti klausimą dėl Europos gynybos stiprinimo į gruodžio mėn. vyksiančio aukščiausiojo lygio susitikimo darbotvarkę; ragina Europos Vadovų Tarybą suteikti būtiną naują plataus užmojo postūmį ir nustatyti atitinkamas gaires, bendruosius politinius prioritetus ir tvarkaraštį išties europinei gynybos pramoninei ir technologinei bazei, kuri būtų paremta atitinkamomis patikimumo ir pasitikėjimo kūrimo priemonėmis ir būtų grindžiama pajėgumais ir skatintų sąveiką, sudarytų sąlygas veiksmingai panaudoti ribotus išteklius, išvengti dubliavimosi ir būtų integruota ir konkurencinga pasaulinėje rinkoje, remti; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos sprendimą įtraukti klausimą dėl Europos gynybos stiprinimo į gruodžio mėn. vyksiančio aukščiausiojo lygio susitikimo darbotvarkę; ragina Europos Vadovų Tarybą suteikti būtiną naują plataus užmojo postūmį ir nustatyti atitinkamas gaires, bendruosius politinius prioritetus ir tvarkaraštį išties europinei gynybos pramoninei ir technologinei bazei, kuri būtų paremta atitinkamomis patikimumo ir pasitikėjimo kūrimo priemonėmis ir būtų grindžiama pajėgumais ir skatintų sąveiką, sudarytų sąlygas veiksmingai panaudoti ribotus išteklius, išvengti dubliavimosi ir būtų integruota ir konkurencinga pasaulinėje rinkoje, remti;

Reikalavimų suderinimas ir poreikio konsolidavimas

| 15. | apgailestauja, kad praeityje dėtos pastangos nepadėjo suvienodinti poreikių ES, kuri turi 28 su gynybos sritimi susijusius pirkėjus ir dar daugiau civilinės ir karinės paskirties gaminių pirkėjų; apgailestauja dėl ribotų EGA pajėgumų plėtojimo plano rezultatų; todėl ragina Europos Vadovų Tarybą pradėti Europos gynybos politikos peržiūrėjimo procesą ir ES lygmeniu realiai gyvendinti nacionalinių gynybos planavimo procesų koordinavimą; remdamasis šiuo įvertinimu, ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją inicijuoti plataus masto procesą, kad, siekiant paspartinti ES strateginių užmojų ir pajėgumų plėtojimo procesus, būtų parengta baltoji knyga dėl saugumo ir gynybos; |
| --- | --- |

15.

apgailestauja, kad praeityje dėtos pastangos nepadėjo suvienodinti poreikių ES, kuri turi 28 su gynybos sritimi susijusius pirkėjus ir dar daugiau civilinės ir karinės paskirties gaminių pirkėjų; apgailestauja dėl ribotų EGA pajėgumų plėtojimo plano rezultatų; todėl ragina Europos Vadovų Tarybą pradėti Europos gynybos politikos peržiūrėjimo procesą ir ES lygmeniu realiai gyvendinti nacionalinių gynybos planavimo procesų koordinavimą; remdamasis šiuo įvertinimu, ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją inicijuoti plataus masto procesą, kad, siekiant paspartinti ES strateginių užmojų ir pajėgumų plėtojimo procesus, būtų parengta baltoji knyga dėl saugumo ir gynybos;

| 16. | ragina valstybes nares bendradarbiaujant su EGA toliau aiškintis galimybes suderinti ir kartu planuoti jų gynybos pajėgumų gyvavimo ciklo valdymą; mano, kad aukštesnio lygio sąveika, lemianti bendrą Europos pajėgumų ir ginkluotės politiką, kaip nurodyta ES sutarties 42 straipsnyje, turėtų būti būtina pereinant nuo karinių reikalavimų derinimo prie suderinto įrangos įsigijimo valstybėse narėse, taip sukuriant sąlygas sėkmingam poreikiu pagrįstam tarpvalstybiniam gynybos pramonės pertvarkymui Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares bendradarbiaujant su EGA toliau aiškintis galimybes suderinti ir kartu planuoti jų gynybos pajėgumų gyvavimo ciklo valdymą; mano, kad aukštesnio lygio sąveika, lemianti bendrą Europos pajėgumų ir ginkluotės politiką, kaip nurodyta ES sutarties 42 straipsnyje, turėtų būti būtina pereinant nuo karinių reikalavimų derinimo prie suderinto įrangos įsigijimo valstybėse narėse, taip sukuriant sąlygas sėkmingam poreikiu pagrįstam tarpvalstybiniam gynybos pramonės pertvarkymui Europos Sąjungoje;

| 17. | pažymi NATO gynybos planavimo proceso, per kurį šio aljanso narės, įskaitant ir 26 ES valstybes nares, reikiamose srityse derino savo veiksmus, kad užtikrintų tinkamų gynybos pajėgumų sukūrimą ir palaikymą siekiant įveikti ateities iššūkius, darbą; pažymi, kad NATO seniai pripažino, kad būtinas glaudus bendradarbiavimas su pramone, taip pat ir padedant įvykdyti karinių pajėgumų reikalavimus, ypač standartizavimo ir sąveikumo klausimais, kartu skatinant transatlantinį bendradarbiavimą technologijų ir pramonės srityje; |
| --- | --- |

17.

pažymi NATO gynybos planavimo proceso, per kurį šio aljanso narės, įskaitant ir 26 ES valstybes nares, reikiamose srityse derino savo veiksmus, kad užtikrintų tinkamų gynybos pajėgumų sukūrimą ir palaikymą siekiant įveikti ateities iššūkius, darbą; pažymi, kad NATO seniai pripažino, kad būtinas glaudus bendradarbiavimas su pramone, taip pat ir padedant įvykdyti karinių pajėgumų reikalavimus, ypač standartizavimo ir sąveikumo klausimais, kartu skatinant transatlantinį bendradarbiavimą technologijų ir pramonės srityje;

Pramonės politika

| 18. | mano, kad Europos pramoninės gynybos politikos tikslas turėtų būti optimizuoti valstybių narių pajėgumus koordinuojant įvairių pajėgumų, įrenginių, įrangos ir paslaugų vystymą, dislokavimą ir priežiūrą, siekiant įvykdyti visas, net ir pačias sunkiausias užduotis, stiprinant Europos gynybos pramonę, skatinant bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir technologijų srityje bei kuriant bendradarbiavimo įrangos srities programas; |
| --- | --- |

18.

mano, kad Europos pramoninės gynybos politikos tikslas turėtų būti optimizuoti valstybių narių pajėgumus koordinuojant įvairių pajėgumų, įrenginių, įrangos ir paslaugų vystymą, dislokavimą ir priežiūrą, siekiant įvykdyti visas, net ir pačias sunkiausias užduotis, stiprinant Europos gynybos pramonę, skatinant bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir technologijų srityje bei kuriant bendradarbiavimo įrangos srities programas;

| 19. | dėl to, tiesiogiai ir netiesiogiai, būtų sukurta apie 400 000 darbo vietų Sąjungoje; pabrėžia, kad nors Europos gynybos ekonomika patiria įvairių problemų, reikia naujo požiūrio, kurį taikant būtų vengiama dubliavimo ir užtikrinama didesnė masto ekonomija ir didesnė pramoninė konkurencija; |
| --- | --- |

19.

dėl to, tiesiogiai ir netiesiogiai, būtų sukurta apie 400 000 darbo vietų Sąjungoje; pabrėžia, kad nors Europos gynybos ekonomika patiria įvairių problemų, reikia naujo požiūrio, kurį taikant būtų vengiama dubliavimo ir užtikrinama didesnė masto ekonomija ir didesnė pramoninė konkurencija;

| 20. | mano, kad atėjo laikas skatinti savanorišką požiūrį sprendžiant Europos gynybos pramonės rinkos susiskaidymo klausimą, remiant jos konsolidavimą (ir inicijuojant derinimą) pasiūlos ir paklausos, reglamentavimo ir standartų srityse, ir kad taip pat atėjo laikas investuoti į integruotą, tvarią pramonės politiką, grindžiamą moksliniais tyrimais, inovacijomis, didėjančiu išteklių naudojimo efektyvumu, žaliavų strategija, MVĮ stiprinimu ir regioninių tinklų plėtra; visiškai remia Komisijos pastangas vadovaujantis strategija „Europa 2020“ palaikyti gynybos ir saugumo vidaus rinką tinkamai remiant mažąsias ir vidutines įmones, kurios atlieka svarbų vaidmenį diegiant inovacijas, kuriant specializuotus pajėgumus ir pažangiausias technologijas bei darbo vietas; |
| --- | --- |

20.

mano, kad atėjo laikas skatinti savanorišką požiūrį sprendžiant Europos gynybos pramonės rinkos susiskaidymo klausimą, remiant jos konsolidavimą (ir inicijuojant derinimą) pasiūlos ir paklausos, reglamentavimo ir standartų srityse, ir kad taip pat atėjo laikas investuoti į integruotą, tvarią pramonės politiką, grindžiamą moksliniais tyrimais, inovacijomis, didėjančiu išteklių naudojimo efektyvumu, žaliavų strategija, MVĮ stiprinimu ir regioninių tinklų plėtra; visiškai remia Komisijos pastangas vadovaujantis strategija „Europa 2020“ palaikyti gynybos ir saugumo vidaus rinką tinkamai remiant mažąsias ir vidutines įmones, kurios atlieka svarbų vaidmenį diegiant inovacijas, kuriant specializuotus pajėgumus ir pažangiausias technologijas bei darbo vietas;

| 21. | mano, kad svarbu, jog valstybės narės sustiprintų bendradarbiavimą, siekdamos įveikti pramoninius iššūkius, ir pažymi, kad dėl biudžeto apribojimų ir didėjančios pasaulinės konkurencijos ES reikia užmegzti vidaus partnerystes ir jungtis į kitas grupes, taip pat dalytis užduotimis; pritaria EGA siekiui skatinti jungtis į regionų grupes; |
| --- | --- |

21.

mano, kad svarbu, jog valstybės narės sustiprintų bendradarbiavimą, siekdamos įveikti pramoninius iššūkius, ir pažymi, kad dėl biudžeto apribojimų ir didėjančios pasaulinės konkurencijos ES reikia užmegzti vidaus partnerystes ir jungtis į kitas grupes, taip pat dalytis užduotimis; pritaria EGA siekiui skatinti jungtis į regionų grupes;

| 22. | mano, kad gynybos rinkos turi būti pripažintos itin specifinėmis, kadangi jose taikomos eksporto kontrolės ir ginklų neplatinimo prievolės ir griežti konfidencialumo reikalavimai ir kadangi rinką aprūpinančių tiekėjų skaičius ribotas, o paklausą beveik išimtinai nulemia valstybė; |
| --- | --- |

22.

mano, kad gynybos rinkos turi būti pripažintos itin specifinėmis, kadangi jose taikomos eksporto kontrolės ir ginklų neplatinimo prievolės ir griežti konfidencialumo reikalavimai ir kadangi rinką aprūpinančių tiekėjų skaičius ribotas, o paklausą beveik išimtinai nulemia valstybė;

| 23. | mano, kad gynybos pramonė yra itin specifinė, nes produktas kuriamas ilgą laiką, sistemos privalo veikti daug dešimtmečių, programos daug kainuoja ir tos sąnaudos didėja, ir, galiausiai, dėl to, kad produktų pardavimas itin priklauso nuo valstybių narių vyriausybių; |
| --- | --- |

23.

mano, kad gynybos pramonė yra itin specifinė, nes produktas kuriamas ilgą laiką, sistemos privalo veikti daug dešimtmečių, programos daug kainuoja ir tos sąnaudos didėja, ir, galiausiai, dėl to, kad produktų pardavimas itin priklauso nuo valstybių narių vyriausybių;

| 24. | remia saugumo ir gynybos pramonės potencialą ir skatina dvejopą saugumo ir gynybos pramonės produktų naudojimą, ypač kosmoso, jūrų, aviacijos ir telekomunikacijų srityse; pabrėžia, kad gynybos pramonė yra pagrindinė varomoji jėga, skatinanti naudoti pažangias technologijas komerciniais tikslais vėlesniu etapu; |
| --- | --- |

24.

remia saugumo ir gynybos pramonės potencialą ir skatina dvejopą saugumo ir gynybos pramonės produktų naudojimą, ypač kosmoso, jūrų, aviacijos ir telekomunikacijų srityse; pabrėžia, kad gynybos pramonė yra pagrindinė varomoji jėga, skatinanti naudoti pažangias technologijas komerciniais tikslais vėlesniu etapu;

| 25. | ragina Europos Vadovų Tarybą visomis priemonėmis remti Europos GTPB ir tuo tikslu pirmiausia aiškiau apibrėžti jos aprėptį, būtent dalyvaujančius subjektus, suteikiant jiems ypatingą Europos gynybos ekonominio subjekto (EGES) statusą; |
| --- | --- |

25.

ragina Europos Vadovų Tarybą visomis priemonėmis remti Europos GTPB ir tuo tikslu pirmiausia aiškiau apibrėžti jos aprėptį, būtent dalyvaujančius subjektus, suteikiant jiems ypatingą Europos gynybos ekonominio subjekto (EGES) statusą;

| 26. | siūlo tokius EGES nustatyti pagal jų realią pridėtinę vertę Europai tiek technologiniu, tiek socialiniu ir ekonominiu požiūriais; todėl mano, kad ES programų lėšomis turėtų naudotis vien šie gynybos ekonominiai subjektai; |
| --- | --- |

26.

siūlo tokius EGES nustatyti pagal jų realią pridėtinę vertę Europai tiek technologiniu, tiek socialiniu ir ekonominiu požiūriais; todėl mano, kad ES programų lėšomis turėtų naudotis vien šie gynybos ekonominiai subjektai;

| 27. | mano, kad turėtų būti pripažinta Europos gynybos ekonominio subjekto sąvoka ir kad siekiant užtikrinti jų apsaugą turėtų būti vykdomi pagrįsti reikalavimai, susiję su darbo vietomis, moksline ir technologine kompetencija, sprendimų priėmimu ir gamyba ES; |
| --- | --- |

27.

mano, kad turėtų būti pripažinta Europos gynybos ekonominio subjekto sąvoka ir kad siekiant užtikrinti jų apsaugą turėtų būti vykdomi pagrįsti reikalavimai, susiję su darbo vietomis, moksline ir technologine kompetencija, sprendimų priėmimu ir gamyba ES;

| 28. | ragina valstybes nares savo gynybos pramonines ir technologines bazes bei kompetencijos centrus vystyti naudojantis pagrindinėmis technologijomis, Europos Sąjungos teritorijoje taikant veiksmingus įmonių valdymo mechanizmus ir taip didinant jų tarpusavio priklausomybę; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares savo gynybos pramonines ir technologines bazes bei kompetencijos centrus vystyti naudojantis pagrindinėmis technologijomis, Europos Sąjungos teritorijoje taikant veiksmingus įmonių valdymo mechanizmus ir taip didinant jų tarpusavio priklausomybę;

| 29. | ragina valstybes nares skatinti didžiųjų gynybos bendrovių ir universitetų bendradarbiavimą; pabrėžia, kad taip bendradarbiaujant galėtų būti praplėsta universitetų žinių bazė; |
| --- | --- |

29.

ragina valstybes nares skatinti didžiųjų gynybos bendrovių ir universitetų bendradarbiavimą; pabrėžia, kad taip bendradarbiaujant galėtų būti praplėsta universitetų žinių bazė;

| 30. | ragina valstybes nares ir Komisiją kuo labiau sumažinti nereikalingas su reguliavimu susijusias kliūtis, gerinti gynybos pramonės įmonių dialogą ir skatinti šių įmonių racionalizavimą siekiant sudaryti sąlygas įsigyti jų rezultatyvumo ir sąnaudų reikalavimus geriausiai atitinkančią įrangą; ragina skubiai restruktūrizuoti Europos įmones, kad būtų pašalintos nacionalinės kliūtys ir vadovaujamasi bendra vizija; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares ir Komisiją kuo labiau sumažinti nereikalingas su reguliavimu susijusias kliūtis, gerinti gynybos pramonės įmonių dialogą ir skatinti šių įmonių racionalizavimą siekiant sudaryti sąlygas įsigyti jų rezultatyvumo ir sąnaudų reikalavimus geriausiai atitinkančią įrangą; ragina skubiai restruktūrizuoti Europos įmones, kad būtų pašalintos nacionalinės kliūtys ir vadovaujamasi bendra vizija;

| 31. | laikosi nuomonės, kad mažosios ir vidutinės įmonės, sukuriančios ir pagaminančios daug novatoriškų produktų, atlieka esminį vaidmenį palaikant ir konsoliduojant GPTB; pabrėžia, kad Europos gynybos pramonės rinkos susiskaidymas yra kliūtis, trukdanti MVĮ prekiauti savo gaminiais; ragina valstybes nares, EGA ir Komisiją bendradarbiauti, kad būtų sukurti būdai ir priemonės mažosioms ir vidutinėms įmonėms tvariai konsoliduoti ir sudaryti joms geresnes galimybes dalyvauti gynybos srities viešųjų pirkimų konkursuose; pabrėžia, kad bendroji standartizavimo ir sertifikavimo sistema būtų naudinga Europos įmonėms, įskaitant MVĮ, nes padidėtų jų galimybės patekti į Europos ir pasaulines rinkas, būtų sukurta darbo vietų, taip pat padidėtų jų galimybės pasinaudoti ES finansavimu; |
| --- | --- |

31.

laikosi nuomonės, kad mažosios ir vidutinės įmonės, sukuriančios ir pagaminančios daug novatoriškų produktų, atlieka esminį vaidmenį palaikant ir konsoliduojant GPTB; pabrėžia, kad Europos gynybos pramonės rinkos susiskaidymas yra kliūtis, trukdanti MVĮ prekiauti savo gaminiais; ragina valstybes nares, EGA ir Komisiją bendradarbiauti, kad būtų sukurti būdai ir priemonės mažosioms ir vidutinėms įmonėms tvariai konsoliduoti ir sudaryti joms geresnes galimybes dalyvauti gynybos srities viešųjų pirkimų konkursuose; pabrėžia, kad bendroji standartizavimo ir sertifikavimo sistema būtų naudinga Europos įmonėms, įskaitant MVĮ, nes padidėtų jų galimybės patekti į Europos ir pasaulines rinkas, būtų sukurta darbo vietų, taip pat padidėtų jų galimybės pasinaudoti ES finansavimu;

Reikalingas bendras požiūris į standartizavimą ir sertifikavimą

| 32. | primena apie didelę gynybos įrangos standartizacijos svarbą siekiant sukurti konkurencingą bendrą Europos gynybos rinką, taip pat siekiant užtikrinti sąveikumą ir palengvinti bendradarbiavimą ginkluotės programų srityje, siekiant projektų suvienijimo ir bendrinimo ir tvaraus valstybių narių pajėgų sąveikumo, taip sumažinant įrangos priežiūros ir veiklos išlaidų dydį ir užtikrinant, kad bendruose veiksmuose būtų galima optimaliai naudoti valstybių narių gynybos pajėgumus; |
| --- | --- |

32.

primena apie didelę gynybos įrangos standartizacijos svarbą siekiant sukurti konkurencingą bendrą Europos gynybos rinką, taip pat siekiant užtikrinti sąveikumą ir palengvinti bendradarbiavimą ginkluotės programų srityje, siekiant projektų suvienijimo ir bendrinimo ir tvaraus valstybių narių pajėgų sąveikumo, taip sumažinant įrangos priežiūros ir veiklos išlaidų dydį ir užtikrinant, kad bendruose veiksmuose būtų galima optimaliai naudoti valstybių narių gynybos pajėgumus;

| 33. | primena, kad yra daugybė konkuruojančių civilinių ir karinių pramonės gaminių standartų; apgailestauja dėl ribotos sėkmės įgyvendinant NATO standartizacijos susitarimus (angl. STANAG) ir rekomendacijas (angl. STANREC); ragina Komisiją ir EGA remti suderintus bendrus standartus gynybos srityje ir sukurti „hibridinius standartus“ dvejopos paskirties sritims; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų būsimi veiksmai gynybos standartams nustatyti būtų grindžiami Komisijos ir Europos standartizacijos organizacijų pateiktais civiliniais pasiūlymais; |
| --- | --- |

33.

primena, kad yra daugybė konkuruojančių civilinių ir karinių pramonės gaminių standartų; apgailestauja dėl ribotos sėkmės įgyvendinant NATO standartizacijos susitarimus (angl. STANAG) ir rekomendacijas (angl. STANREC); ragina Komisiją ir EGA remti suderintus bendrus standartus gynybos srityje ir sukurti „hibridinius standartus“ dvejopos paskirties sritims; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų būsimi veiksmai gynybos standartams nustatyti būtų grindžiami Komisijos ir Europos standartizacijos organizacijų pateiktais civiliniais pasiūlymais;

| 34. | ragina valstybes nares pasinaudoti Europos gynybos agentūros (EGA) teikiamomis galimybėmis, siekiant parengti Europos karinių gaminių ir taikmenų standartus, pavyzdžiui, laivų-ligoninių statybos arba nuotoliniu būdu valdomų orlaivių sistemų srityje; |
| --- | --- |

34.

ragina valstybes nares pasinaudoti Europos gynybos agentūros (EGA) teikiamomis galimybėmis, siekiant parengti Europos karinių gaminių ir taikmenų standartus, pavyzdžiui, laivų-ligoninių statybos arba nuotoliniu būdu valdomų orlaivių sistemų srityje;

| 35. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl standartizacijos ir ragina Europos Vadovų Tarybą atsižvelgti į juos ir pateikti konkrečių šios srities pasiūlymų; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl standartizacijos ir ragina Europos Vadovų Tarybą atsižvelgti į juos ir pateikti konkrečių šios srities pasiūlymų;

| 36. | ragina valstybes nares paspartinti Europos sertifikavimo procedūras, abipusiškai pripažįstant sertifikatus ir sukuriant bendras civilinio ir karinio Europos sertifikavimo procedūras; |
| --- | --- |

36.

ragina valstybes nares paspartinti Europos sertifikavimo procedūras, abipusiškai pripažįstant sertifikatus ir sukuriant bendras civilinio ir karinio Europos sertifikavimo procedūras;

Tiekimo saugumo užtikrinimas

| 37. | atsižvelgdamas į pramonės restruktūrizaciją, pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad nekiltų grėsmė tiekimo saugumui; ragina valstybes nares, EGA ir Komisiją skubiai sukurti visapusę ir plačių užmojų, visą ES apimančią, saugaus tiekimo, visų pirma strateginių medžiagų ir ypatingos svarbos technologijų, tvarką, pagrįstą abipusių garantijų sistema bei rizikos ir poreikių analize, galbūt naudojantis nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo teisiniu pagrindu; |
| --- | --- |

37.

atsižvelgdamas į pramonės restruktūrizaciją, pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad nekiltų grėsmė tiekimo saugumui; ragina valstybes nares, EGA ir Komisiją skubiai sukurti visapusę ir plačių užmojų, visą ES apimančią, saugaus tiekimo, visų pirma strateginių medžiagų ir ypatingos svarbos technologijų, tvarką, pagrįstą abipusių garantijų sistema bei rizikos ir poreikių analize, galbūt naudojantis nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo teisiniu pagrindu;

| 38. | siekiant šio tikslo, visų pirma ragina valstybes nares visiškai išnaudoti bendrųjų ir visuotinių licencijų galimybes pagal Direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Europos Sąjungoje, kad imtų veikti 2006 m. bendrasis susitarimas dėl tiekimo patikimumo operatyvinės skubos aplinkybėmis; |
| --- | --- |

38.

siekiant šio tikslo, visų pirma ragina valstybes nares visiškai išnaudoti bendrųjų ir visuotinių licencijų galimybes pagal Direktyvą 2009/43/EB dėl su gynyba susijusių produktų siuntimo Europos Sąjungoje, kad imtų veikti 2006 m. bendrasis susitarimas dėl tiekimo patikimumo operatyvinės skubos aplinkybėmis;

| 39. | ragina EGA ir Komisiją pateikti bendrą savarankiškumo strategiją dėl ypatingos svarbos technologijų, ypač dėl neribotos prieigos ir galimybės taikyti esamas civilines ir karines (dvejopos paskirties) naujas ir pagrindines didelio poveikio technologijas, pvz., aukštųjų technologijų mikroelektronikos ir nanoelektronikos, dirbtinio intelekto ir fotonikos, kurios turi būti laikomos būtinomis BSGP misijoms; ragina valstybes nares panaudoti GPTB, siekiant padidinti ES savarankiškumą šiuose pagrindiniuose sektoriuose; |
| --- | --- |

39.

ragina EGA ir Komisiją pateikti bendrą savarankiškumo strategiją dėl ypatingos svarbos technologijų, ypač dėl neribotos prieigos ir galimybės taikyti esamas civilines ir karines (dvejopos paskirties) naujas ir pagrindines didelio poveikio technologijas, pvz., aukštųjų technologijų mikroelektronikos ir nanoelektronikos, dirbtinio intelekto ir fotonikos, kurios turi būti laikomos būtinomis BSGP misijoms; ragina valstybes nares panaudoti GPTB, siekiant padidinti ES savarankiškumą šiuose pagrindiniuose sektoriuose;

Naujas bendradarbiavimo ginkluotės srityje postūmis

| 40. | ragina valstybes nares spręsti perteklinių pramonės pajėgumų, atsirandančių dėl mažėjančios paklausos, problemą pradedant įgyvendinti naujus bendrus projektus, labiau remiantis EGA, kurios pajėgomis nepakankamai naudojamasi ir kuriai skiriama nepakankamai lėšų, taip pat pasimokyti iš neseniai vykdytų bendrų operacijų, kurios atskleidė spragas, pvz., strateginio ir taktinio transportavimo oru bei oro erdvės ir kosmoso stebėjimo srityse; visų pirma rekomenduoja plėtoti pagrindinius civilinės ir karinės paskirties elementus, kurių labai trūksta daugumoje ES valstybių narių, pvz., nuotoliniu būdu pilotuojamas orlaivių sistemas (angl. RPAS), skatinant aukštųjų technologijų plėtrą ir padedant išlaikyti svarbiausius gebėjimus Europoje; ragina ES dalyvauti bendruose projektuose naudojant išperkamosios nuomos būdu ir (arba) įsigyjant dvejopos paskirties pajėgumų ir galbūt įsigyjant pirminių pavyzdžių; |
| --- | --- |

40.

ragina valstybes nares spręsti perteklinių pramonės pajėgumų, atsirandančių dėl mažėjančios paklausos, problemą pradedant įgyvendinti naujus bendrus projektus, labiau remiantis EGA, kurios pajėgomis nepakankamai naudojamasi ir kuriai skiriama nepakankamai lėšų, taip pat pasimokyti iš neseniai vykdytų bendrų operacijų, kurios atskleidė spragas, pvz., strateginio ir taktinio transportavimo oru bei oro erdvės ir kosmoso stebėjimo srityse; visų pirma rekomenduoja plėtoti pagrindinius civilinės ir karinės paskirties elementus, kurių labai trūksta daugumoje ES valstybių narių, pvz., nuotoliniu būdu pilotuojamas orlaivių sistemas (angl. RPAS), skatinant aukštųjų technologijų plėtrą ir padedant išlaikyti svarbiausius gebėjimus Europoje; ragina ES dalyvauti bendruose projektuose naudojant išperkamosios nuomos būdu ir (arba) įsigyjant dvejopos paskirties pajėgumų ir galbūt įsigyjant pirminių pavyzdžių;

| 41. | atsižvelgdamas į ankstesnę patirtį, mano, kad, siekiant išvengti dubliavimo ir per didelių išlaidų, vykdant bendras ginklavimosi programas kūrimo ir gamybos veiklos pasidalijimas turėtų būti organizuojamas griežtai laikantis pramonės efektyvumo ir ūkinės veiklos rezultatyvumo principų; |
| --- | --- |

41.

atsižvelgdamas į ankstesnę patirtį, mano, kad, siekiant išvengti dubliavimo ir per didelių išlaidų, vykdant bendras ginklavimosi programas kūrimo ir gamybos veiklos pasidalijimas turėtų būti organizuojamas griežtai laikantis pramonės efektyvumo ir ūkinės veiklos rezultatyvumo principų;

| 42. | ragina valstybes nares, kai svarstoma dėl didelio masto gynybos technologijų įsigijimo, pirmenybę teikti ES vidaus projektams arba bendroms programoms, arba naujoms europinėms technologijoms, nes taip galima paskatinti Europos prekybą, sustiprinti bendradarbiavimą, ir padidinti konkurenciją dėl kokybės ir kainų pasaulio gynybos rinkoje; |
| --- | --- |

42.

ragina valstybes nares, kai svarstoma dėl didelio masto gynybos technologijų įsigijimo, pirmenybę teikti ES vidaus projektams arba bendroms programoms, arba naujoms europinėms technologijoms, nes taip galima paskatinti Europos prekybą, sustiprinti bendradarbiavimą, ir padidinti konkurenciją dėl kokybės ir kainų pasaulio gynybos rinkoje;

| 43. | primygtinai ragina Europos Vadovų Tarybą, remiantis jau esamu administraciniu EGA ir Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos (OCCAR) susitarimu, užtikrinti sėkmingą bendrų projektų įgyvendinimą ir stiprinti šių organizacijų ryšius; |
| --- | --- |

43.

primygtinai ragina Europos Vadovų Tarybą, remiantis jau esamu administraciniu EGA ir Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtinės organizacijos (OCCAR) susitarimu, užtikrinti sėkmingą bendrų projektų įgyvendinimą ir stiprinti šių organizacijų ryšius;

| 44. | ragina Europos Vadovų Tarybą sudaryti EGA galimybes prisiimti visas savo institucines pareigas, kaip nurodyta ES sutarties 42 straipsnio 3 dalyje ir 45 straipsnyje, suteikiant šia agentūrai būtinus išteklius; dar kartą primygtinai ragina valstybes nares tinkamai finansuoti EGA, kad ji galėtų vykdyti visas savo misijas ir užduotis; mano, kad geriausiai tai būtų galima padaryti agentūros išlaidas darbuotojams ir einamąsias išlaidas finansuojant iš Sąjungos biudžeto, pradedant nuo būsimos daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

44.

ragina Europos Vadovų Tarybą sudaryti EGA galimybes prisiimti visas savo institucines pareigas, kaip nurodyta ES sutarties 42 straipsnio 3 dalyje ir 45 straipsnyje, suteikiant šia agentūrai būtinus išteklius; dar kartą primygtinai ragina valstybes nares tinkamai finansuoti EGA, kad ji galėtų vykdyti visas savo misijas ir užduotis; mano, kad geriausiai tai būtų galima padaryti agentūros išlaidas darbuotojams ir einamąsias išlaidas finansuojant iš Sąjungos biudžeto, pradedant nuo būsimos daugiametės finansinės programos;

BSGP misijų rėmimas per Europos mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą

| 45. | pažymi, kad ekonomikos ir finansų krizė bei daugumos valstybių narių gynybos biudžeto apkarpymai gali nulemti didelius sumažinimus, kliūtis ar vėlavimus įgyvendinant beveik visų valstybių narių mokslinių tyrimų ir technologinių inovacijų programas, ir tai veikiausiai toliau darys poveikį Europos gynybos pramonei ir Sąjungos mokslo pažangai šioje srityje; pabrėžia, kad dėl tokios padėties vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu gali būti prarasta darbo vietų ir pramoninių pajėgumų bei praktinės patirties; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad ekonomikos ir finansų krizė bei daugumos valstybių narių gynybos biudžeto apkarpymai gali nulemti didelius sumažinimus, kliūtis ar vėlavimus įgyvendinant beveik visų valstybių narių mokslinių tyrimų ir technologinių inovacijų programas, ir tai veikiausiai toliau darys poveikį Europos gynybos pramonei ir Sąjungos mokslo pažangai šioje srityje; pabrėžia, kad dėl tokios padėties vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu gali būti prarasta darbo vietų ir pramoninių pajėgumų bei praktinės patirties;

| 46. | pabrėžia mokslinių tyrimų ir inovacijų gynybos ir saugumo srityje ir mokslinių tyrimų programos „Horizontas 2020“ svarbą, ypač septintojoje visuomenės uždavinių grupėje, skirtoje temai „Saugios visuomenės. Europos bei jos piliečių laisvės ir saugumo apsauga“; atkreipia dėmesį į paramos valstybių narių ir atitinkamų jų agentūrų daugianacionaliniam bendradarbiavimui šioje srityje svarbą; mano, kad dėl didelio novatoriškų gynybos pramonei skirtų tyrimų konfidencialumo šiuos tyrimus būtina finansuoti atsižvelgiant į poreikius; atsižvelgdamas į tai, mano, kad reikia apsvarstyti galimybę įsteigti Europos gynybos ir saugumo institutą prie JTC; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia mokslinių tyrimų ir inovacijų gynybos ir saugumo srityje ir mokslinių tyrimų programos „Horizontas 2020“ svarbą, ypač septintojoje visuomenės uždavinių grupėje, skirtoje temai „Saugios visuomenės. Europos bei jos piliečių laisvės ir saugumo apsauga“; atkreipia dėmesį į paramos valstybių narių ir atitinkamų jų agentūrų daugianacionaliniam bendradarbiavimui šioje srityje svarbą; mano, kad dėl didelio novatoriškų gynybos pramonei skirtų tyrimų konfidencialumo šiuos tyrimus būtina finansuoti atsižvelgiant į poreikius; atsižvelgdamas į tai, mano, kad reikia apsvarstyti galimybę įsteigti Europos gynybos ir saugumo institutą prie JTC;

| 47. | palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti parengiamuosius veiksmus dėl ES finansuojamų mokslinių tyrimų remiant BSGP misijas ir kviečia Komisiją būsimoje daugiametėje finansinėje programoje iš anksto pateikti konkretų pasiūlymą, kaip tokių programų įžangą; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti parengiamuosius veiksmus dėl ES finansuojamų mokslinių tyrimų remiant BSGP misijas ir kviečia Komisiją būsimoje daugiametėje finansinėje programoje iš anksto pateikti konkretų pasiūlymą, kaip tokių programų įžangą;

| 48. | mano, kad su GPTB susiję gynybos moksliniai tyrimai ir inovacijos ir toliau grindžiami svariais etikos principais; pažymi, kad bendrai gynybos ir saugumo politikai skirtas visas Lisabonos sutarties skyrius, kuris apima mokslinius tyrimus gynybos technologijų srityje ir kuriame apibrėžiama bendra Sąjungos gynyba; ragina valstybes nares ir EGA ženkliai padidinti bendrų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektų kiekį ir pagerinti jų kokybę; |
| --- | --- |

48.

mano, kad su GPTB susiję gynybos moksliniai tyrimai ir inovacijos ir toliau grindžiami svariais etikos principais; pažymi, kad bendrai gynybos ir saugumo politikai skirtas visas Lisabonos sutarties skyrius, kuris apima mokslinius tyrimus gynybos technologijų srityje ir kuriame apibrėžiama bendra Sąjungos gynyba; ragina valstybes nares ir EGA ženkliai padidinti bendrų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektų kiekį ir pagerinti jų kokybę;

| 49. | primena, kad pagal SESV 179 straipsnį reikalaujama, jog Sąjunga remtų visus mokslinius tyrimus, kurie reikalingi pagal sutartis; |
| --- | --- |

49.

primena, kad pagal SESV 179 straipsnį reikalaujama, jog Sąjunga remtų visus mokslinius tyrimus, kurie reikalingi pagal sutartis;

| 50. | primena, kad 2007 m. lapkričio mėn. Europos gynybos ministrai susitarė dėl kolektyvinių gairių, pagal kurias gynybai skirtos MTTP išlaidos būtų padidintos iki 2 proc. visų gynybai skirtų išlaidų, o europiniam bendradarbiavimui gynybos srityje skirtų MTTP išlaidų lygis pasiektų 20 proc.; |
| --- | --- |

50.

primena, kad 2007 m. lapkričio mėn. Europos gynybos ministrai susitarė dėl kolektyvinių gairių, pagal kurias gynybai skirtos MTTP išlaidos būtų padidintos iki 2 proc. visų gynybai skirtų išlaidų, o europiniam bendradarbiavimui gynybos srityje skirtų MTTP išlaidų lygis pasiektų 20 proc.;

| 51. | remia gynybos reikalų darbo grupės, kuri apima Europos Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir Europos gynybos agentūrą (EGA), pastangas užtikrinti, kad pagal programą „Horizontas 2020“ vykdomų mokslinių tyrimų rezultatai galėtų būti panaudojami ir su inovacijomis susijusiems moksliniams tyrimams gynybos srityje, taip pat siekiant optimizuoti civilinių ir karinių taikmenų sąveiką; be to, ragina ištirti, kaip būtų galima panaudoti viešojo ir privačiojo sektorių finansavimą pagal SESV 187 straipsnį kuriant bendras įmones; |
| --- | --- |

51.

remia gynybos reikalų darbo grupės, kuri apima Europos Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir Europos gynybos agentūrą (EGA), pastangas užtikrinti, kad pagal programą „Horizontas 2020“ vykdomų mokslinių tyrimų rezultatai galėtų būti panaudojami ir su inovacijomis susijusiems moksliniams tyrimams gynybos srityje, taip pat siekiant optimizuoti civilinių ir karinių taikmenų sąveiką; be to, ragina ištirti, kaip būtų galima panaudoti viešojo ir privačiojo sektorių finansavimą pagal SESV 187 straipsnį kuriant bendras įmones;

| 52. | ragina EGA remtis savo sėkmingų bendrų investicinių programų istorija ir, remiantis SESV 185 straipsniu, bendradarbiauti su Komisija, kad pradėtų įgyvendinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas; |
| --- | --- |

52.

ragina EGA remtis savo sėkmingų bendrų investicinių programų istorija ir, remiantis SESV 185 straipsniu, bendradarbiauti su Komisija, kad pradėtų įgyvendinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas;

| 53. | primena, kad didelę pridėtinę vertę turinčiose srityse svarbi civilinių ir karinių mokslinių tyrimų sąveika; pabrėžia, kad, turint omenyje iš esmės civilinę kai kurių projektų paskirtį arba suverenumo aspektą, galėtų būti išnagrinėta veiksmingesnio dvejopo naudojimo galimybė siekiant sujungti sąnaudas, nes tai sektoriai, kuriuose skatinamas augimas ir kuriamos darbo vietos; taip pat pabrėžia, kad tokia sinergija taip pat galėtų tapti konsoliduota ES privačiojo sektoriaus pasiūla pardavimo rinkose; |
| --- | --- |

53.

primena, kad didelę pridėtinę vertę turinčiose srityse svarbi civilinių ir karinių mokslinių tyrimų sąveika; pabrėžia, kad, turint omenyje iš esmės civilinę kai kurių projektų paskirtį arba suverenumo aspektą, galėtų būti išnagrinėta veiksmingesnio dvejopo naudojimo galimybė siekiant sujungti sąnaudas, nes tai sektoriai, kuriuose skatinamas augimas ir kuriamos darbo vietos; taip pat pabrėžia, kad tokia sinergija taip pat galėtų tapti konsoliduota ES privačiojo sektoriaus pasiūla pardavimo rinkose;

| 54. | ragina valstybes nares sukurti tinkamą platformą, kad gynybos srities mokslinius tyrimus būtų galima įtraukti į civilinę sritį, dėmesį visų pirmą sutelkiant į pažangiąsias technologines taikmenas; ragina valstybes nares vykdant gynybos srities mokslinius tyrimus dėmesį sutelkti į gaivalinių nelaimių valdymą (per pastaruosius 40 metų gaivalinių nelaimių skaičius Europoje išaugo keturgubai); |
| --- | --- |

54.

ragina valstybes nares sukurti tinkamą platformą, kad gynybos srities mokslinius tyrimus būtų galima įtraukti į civilinę sritį, dėmesį visų pirmą sutelkiant į pažangiąsias technologines taikmenas; ragina valstybes nares vykdant gynybos srities mokslinius tyrimus dėmesį sutelkti į gaivalinių nelaimių valdymą (per pastaruosius 40 metų gaivalinių nelaimių skaičius Europoje išaugo keturgubai);

| 55. | mano, kad ES gynybos pramonė turėtų išlaikyti aukštą inovacijų lygį tiek karinių, tiek civilinių aspektų požiūriu, siekiant atremti visus pavojus ir iššūkius, su kuriais valstybės narės ir ES susidurs per kelerius ateinančius metus, ir pasinaudoti perspektyviausiais technologiniais laimėjimais, nesvarbu, ar pasiektais tenkinant konkrečiai gynybos, ar civilines reikmes; |
| --- | --- |

55.

mano, kad ES gynybos pramonė turėtų išlaikyti aukštą inovacijų lygį tiek karinių, tiek civilinių aspektų požiūriu, siekiant atremti visus pavojus ir iššūkius, su kuriais valstybės narės ir ES susidurs per kelerius ateinančius metus, ir pasinaudoti perspektyviausiais technologiniais laimėjimais, nesvarbu, ar pasiektais tenkinant konkrečiai gynybos, ar civilines reikmes;

| 56. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą mokslinių tyrimų rezultatų apsaugą pagal bendrą intelektinės nuosavybės politiką ir mano, kad reikėtų toliau stiprinti EGA vaidmenį šioje srityje, siekiant ankstyvuoju etapu sudaryti palankesnes sąlygas būsimam technologiniam ir pramoniniam ES partnerių bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą mokslinių tyrimų rezultatų apsaugą pagal bendrą intelektinės nuosavybės politiką ir mano, kad reikėtų toliau stiprinti EGA vaidmenį šioje srityje, siekiant ankstyvuoju etapu sudaryti palankesnes sąlygas būsimam technologiniam ir pramoniniam ES partnerių bendradarbiavimui;

Kosmosas

| 57. | yra įsitikinęs, kad kosmoso sritis prisideda prie ES strateginio savarankiškumo ir kad valstybių narių galimybė turėti nepriklausomą prieigą atlieka esminį vaidmenį gynybos ir saugumo srityje; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti Europos Sąjungos technologinį savarankiškumą būtina išlaikyti aukščiausią šios technologiniu požiūriu inovatyvios ir veiksmingos pramonės šakos kokybę; |
| --- | --- |

57.

yra įsitikinęs, kad kosmoso sritis prisideda prie ES strateginio savarankiškumo ir kad valstybių narių galimybė turėti nepriklausomą prieigą atlieka esminį vaidmenį gynybos ir saugumo srityje; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti Europos Sąjungos technologinį savarankiškumą būtina išlaikyti aukščiausią šios technologiniu požiūriu inovatyvios ir veiksmingos pramonės šakos kokybę;

| 58. | džiaugiasi, kad sukurta ir tobulinama Europos palydovinės navigacijos sistema („Galileo“, „Copernicus“ ir EGNOS); pabrėžia, kad tokios sistemos plėtra stipriai paskatins ne tik kosmoso pramonės, bet ir Europos savarankiškumo vystymąsi, ir taps galimybe išvystyti esminį Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės aspektą; |
| --- | --- |

58.

džiaugiasi, kad sukurta ir tobulinama Europos palydovinės navigacijos sistema („Galileo“, „Copernicus“ ir EGNOS); pabrėžia, kad tokios sistemos plėtra stipriai paskatins ne tik kosmoso pramonės, bet ir Europos savarankiškumo vystymąsi, ir taps galimybe išvystyti esminį Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės aspektą;

| 59. | pabrėžia, kad būtina apsaugoti Europos kosmoso infrastruktūrą sukuriant kosmoso stebėjimo ir sekimo (angl. SST) pajėgumus; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad būtina apsaugoti Europos kosmoso infrastruktūrą sukuriant kosmoso stebėjimo ir sekimo (angl. SST) pajėgumus;

IRT ir informacijos saugumas

| 60. | primena, kad skaitmeninėje eroje kils vis didesnių iššūkių infrastruktūros ir technologijų saugai ir saugumui, todėl pabrėžia, kad tiek valstybėms narėms, tiek Europos Sąjungai ir pagrindiniams jos partneriams būtina tvirčiau bendradarbiauti ir keistis praktine patirtimi; |
| --- | --- |

60.

primena, kad skaitmeninėje eroje kils vis didesnių iššūkių infrastruktūros ir technologijų saugai ir saugumui, todėl pabrėžia, kad tiek valstybėms narėms, tiek Europos Sąjungai ir pagrindiniams jos partneriams būtina tvirčiau bendradarbiauti ir keistis praktine patirtimi;

| 61. | pabrėžia, kad būtina sukurti Europos IRT ir kibernetinio saugumo standartus ir integruoti juos į tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad būtina sukurti Europos IRT ir kibernetinio saugumo standartus ir integruoti juos į tarptautinius standartus;

| 62. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti tarpusavyje siekiant užtikrinti, kad kibernetinis saugumas būtų vienas iš pagrindinių elementų, todėl jį reikėtų ypač skatinti pasitelkiant saugumo ir gynybos sektoriaus mokslinius tyrimus ir inovacijas, jis taip pat turėtų būti trumpos, vidutinės ir ilgalaikės trukmės strategijų dalis; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti tarpusavyje siekiant užtikrinti, kad kibernetinis saugumas būtų vienas iš pagrindinių elementų, todėl jį reikėtų ypač skatinti pasitelkiant saugumo ir gynybos sektoriaus mokslinius tyrimus ir inovacijas, jis taip pat turėtų būti trumpos, vidutinės ir ilgalaikės trukmės strategijų dalis;

| 63. | prašo Komisijos ir valstybių narių vykdant esamas ar būsimas Europos civilines ir karines programas („Galileo“, „Copernicus“, Bendras Europos dangus (SESAR) ir kt.) savaime atsižvelgti į kibernetinio saugumo problemas; |
| --- | --- |

63.

prašo Komisijos ir valstybių narių vykdant esamas ar būsimas Europos civilines ir karines programas („Galileo“, „Copernicus“, Bendras Europos dangus (SESAR) ir kt.) savaime atsižvelgti į kibernetinio saugumo problemas;

Vidaus rinkos stiprinimas gynybos įrangos srityje

| 64. | primena, kad valstybės narės turi skubiai padidinti savo gynybos rinkų skaidrumą ir atvirumą, ir pabrėžia, kad gynybos įrangos rinka yra ypatinga ir yra susijusi susiję su esminiais valstybių saugumo interesais, todėl ši rinka negali būti prilyginama kitoms rinkoms; ragina valstybes nares ir Komisiją pasirūpinti, kad būtų tinkamai ir nuosekliai įgyvendintos 2009 m. direktyvos dėl pirkimų ir siuntų gynybos srityje, ypač dėl bet kokių ES taisyklių išimčių pagal SESV 346 straipsnį, kad būtų stiprinama bendroji rinka prireikus supaprastinant viešųjų pirkimų gynybos sektoriuje taisykles; |
| --- | --- |

64.

primena, kad valstybės narės turi skubiai padidinti savo gynybos rinkų skaidrumą ir atvirumą, ir pabrėžia, kad gynybos įrangos rinka yra ypatinga ir yra susijusi susiję su esminiais valstybių saugumo interesais, todėl ši rinka negali būti prilyginama kitoms rinkoms; ragina valstybes nares ir Komisiją pasirūpinti, kad būtų tinkamai ir nuosekliai įgyvendintos 2009 m. direktyvos dėl pirkimų ir siuntų gynybos srityje, ypač dėl bet kokių ES taisyklių išimčių pagal SESV 346 straipsnį, kad būtų stiprinama bendroji rinka prireikus supaprastinant viešųjų pirkimų gynybos sektoriuje taisykles;

| 65. | primygtinai ragina Komisiją didinti pastangas, kad būtų sukurtos vienodos sąlygos gynybos rinkoje, apribojant rinką iškreipiančią veiklą ir leidžiant tik deramai pagrįstus nukrypimus; visų pirma pabrėžia poreikį stiprinti valstybės pagalbos kontrolę ir primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti didesnį valstybės pagalbos ir viešųjų pirkimų gynybos sektoriuje skaidrumą Europos valdžios institucijų ir agentūrų bei plačiosios visuomenės atžvilgiu; |
| --- | --- |

65.

primygtinai ragina Komisiją didinti pastangas, kad būtų sukurtos vienodos sąlygos gynybos rinkoje, apribojant rinką iškreipiančią veiklą ir leidžiant tik deramai pagrįstus nukrypimus; visų pirma pabrėžia poreikį stiprinti valstybės pagalbos kontrolę ir primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti didesnį valstybės pagalbos ir viešųjų pirkimų gynybos sektoriuje skaidrumą Europos valdžios institucijų ir agentūrų bei plačiosios visuomenės atžvilgiu;

| 66. | yra susirūpinęs, kad kelios valstybės narės ruošiasi pirkti panaudotus F-16 kovinius reaktyvinius lėktuvus, nesudarydamos Europos įmonėms sąžiningų galimybių konkuruoti; mano, kad tokia praktika prieštarauja Europos Vadovų Tarybos tikslui stiprinti Europos gynybos pramoninę bazę; primena šioms valstybėms narėms, kad Lisabonos sutartyje išdėstytus nediskriminavimo ir skaidrumo principus būtina taikyti ir tarpvyriausybiniams pardavimams; |
| --- | --- |

66.

yra susirūpinęs, kad kelios valstybės narės ruošiasi pirkti panaudotus F-16 kovinius reaktyvinius lėktuvus, nesudarydamos Europos įmonėms sąžiningų galimybių konkuruoti; mano, kad tokia praktika prieštarauja Europos Vadovų Tarybos tikslui stiprinti Europos gynybos pramoninę bazę; primena šioms valstybėms narėms, kad Lisabonos sutartyje išdėstytus nediskriminavimo ir skaidrumo principus būtina taikyti ir tarpvyriausybiniams pardavimams;

| 67. | ragina EGA ir Komisiją veikti drauge siekiant palaipsniui panaikinti kompensacijas ir kartu siekiant paskatinti mažesnių valstybių narių pramonės integraciją į Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę kitais būdais nei kompensacijos; ypač skatina valstybes nares pasinaudoti visomis direktyvų dėl subrangos sutarčių ir bendrųjų leidimų sąlygomis, kad pasiektų šį tikslą; |
| --- | --- |

67.

ragina EGA ir Komisiją veikti drauge siekiant palaipsniui panaikinti kompensacijas ir kartu siekiant paskatinti mažesnių valstybių narių pramonės integraciją į Europos gynybos pramoninę ir technologinę bazę kitais būdais nei kompensacijos; ypač skatina valstybes nares pasinaudoti visomis direktyvų dėl subrangos sutarčių ir bendrųjų leidimų sąlygomis, kad pasiektų šį tikslą;

| 68. | pabrėžia, kad gynybos sektoriaus viešųjų pirkimų srityje turėtų būti skatinama plačiau naudoti novatoriškus viešųjų pirkimų metodus, ypač e. viešąjį pirkimą, ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) iniciatyvų kūrimą, nes juos galima pritaikyti konkrečiai šiam sektoriui ir jie gali būti itin svarbūs mažinant su viešųjų pirkimų procedūromis susijusią administracinę naštą ir sąnaudas; mano, jog kartu būtina užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių ir praktinės patirties apsaugą; ragina valstybes nares strategiškai pasinaudoti viešaisiais pirkimais gynybos srityje ir įgyvendinti novatoriškus sutarčių sudarymo principus, pagrįstus ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo koncepcija; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad gynybos sektoriaus viešųjų pirkimų srityje turėtų būti skatinama plačiau naudoti novatoriškus viešųjų pirkimų metodus, ypač e. viešąjį pirkimą, ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) iniciatyvų kūrimą, nes juos galima pritaikyti konkrečiai šiam sektoriui ir jie gali būti itin svarbūs mažinant su viešųjų pirkimų procedūromis susijusią administracinę naštą ir sąnaudas; mano, jog kartu būtina užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių ir praktinės patirties apsaugą; ragina valstybes nares strategiškai pasinaudoti viešaisiais pirkimais gynybos srityje ir įgyvendinti novatoriškus sutarčių sudarymo principus, pagrįstus ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo koncepcija;

| 69. | mano, kad perkančiosios organizacijos ir subjektai gynybos ir saugumo srityje turėtų galėti naudotis konkrečia viešųjų pirkimų procedūra, susijusia su sutartimis, kai reikia kurti novatoriškus produktus ir paslaugas arba novatoriškus darbus ir po to įsigyti sukurtas prekes, paslaugas arba darbus, o to negalima padaryti taikant rinkoje prieinamus sprendimus; |
| --- | --- |

69.

mano, kad perkančiosios organizacijos ir subjektai gynybos ir saugumo srityje turėtų galėti naudotis konkrečia viešųjų pirkimų procedūra, susijusia su sutartimis, kai reikia kurti novatoriškus produktus ir paslaugas arba novatoriškus darbus ir po to įsigyti sukurtas prekes, paslaugas arba darbus, o to negalima padaryti taikant rinkoje prieinamus sprendimus;

| 70. | be to, mano, kad tokia procedūra pagerintų vidaus rinkos veikimą ir Europos gynybos įrangos rinkos bei Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės vystymą ir skatintų novatoriškų MVĮ augimą; pabrėžia, kad tokiai procedūrai jau pritarta peržiūrėtose klasikinėse ir paslaugų viešųjų pirkimų direktyvose, todėl perkančiosios organizacijos gali kurti ilgalaikę inovacijų partnerystę naujiems ir novatoriškiems produktams, paslaugoms ar darbams kurti ir vėliau įsigyti, kad būtų skatinama paklausa rinkoje ir skatinamas naujoviško sprendimo kūrimas nedarant žalos rinkai; |
| --- | --- |

70.

be to, mano, kad tokia procedūra pagerintų vidaus rinkos veikimą ir Europos gynybos įrangos rinkos bei Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės vystymą ir skatintų novatoriškų MVĮ augimą; pabrėžia, kad tokiai procedūrai jau pritarta peržiūrėtose klasikinėse ir paslaugų viešųjų pirkimų direktyvose, todėl perkančiosios organizacijos gali kurti ilgalaikę inovacijų partnerystę naujiems ir novatoriškiems produktams, paslaugoms ar darbams kurti ir vėliau įsigyti, kad būtų skatinama paklausa rinkoje ir skatinamas naujoviško sprendimo kūrimas nedarant žalos rinkai;

| 71. | todėl ragina Komisiją savo ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje (Direktyva 2009/81/EB) įgyvendinimo, kurią turės pateikti iki 2016 m. rugpjūčio 21 d., atsižvelgti į šiuos pokyčius ir prie šios ataskaitos pridėti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/81/EB ir kuriuo toms sutartims nustatoma inovacijų partnerystės procedūra; |
| --- | --- |

71.

todėl ragina Komisiją savo ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje (Direktyva 2009/81/EB) įgyvendinimo, kurią turės pateikti iki 2016 m. rugpjūčio 21 d., atsižvelgti į šiuos pokyčius ir prie šios ataskaitos pridėti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/81/EB ir kuriuo toms sutartims nustatoma inovacijų partnerystės procedūra;

| 72. | ragina valstybes nares taip pat imtis priemonių dubliavimui ir pertekliniams pajėgumams šiame sektoriuje panaikinti stiprinant bendradarbiavimą bendrojoje rinkoje; atkreipia dėmesį į galimą bendrų viešųjų pirkimų naudą masto ekonomijos ir sąveikumo požiūriu; pabrėžia, kad vykdant bendrus projektus sumažės sąnaudos ir atsiras galimybės ilgalaikėms investicijoms; |
| --- | --- |

72.

ragina valstybes nares taip pat imtis priemonių dubliavimui ir pertekliniams pajėgumams šiame sektoriuje panaikinti stiprinant bendradarbiavimą bendrojoje rinkoje; atkreipia dėmesį į galimą bendrų viešųjų pirkimų naudą masto ekonomijos ir sąveikumo požiūriu; pabrėžia, kad vykdant bendrus projektus sumažės sąnaudos ir atsiras galimybės ilgalaikėms investicijoms;

| 73. | primena, kad gynybos ir saugumo srityje sudarytos sutartys dažnai būna techniškai sudėtingos; pabrėžia, kad norint sudaryti sąlygas tarpvalstybiniams konkursams tam tikrais atvejais reikia persvarstyti nereikalingus, nesuderinamus ar neproporcingus techninius reikalavimus, siekiant sumažinti ir, jei įmanoma, panaikinti kliūtis vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

73.

primena, kad gynybos ir saugumo srityje sudarytos sutartys dažnai būna techniškai sudėtingos; pabrėžia, kad norint sudaryti sąlygas tarpvalstybiniams konkursams tam tikrais atvejais reikia persvarstyti nereikalingus, nesuderinamus ar neproporcingus techninius reikalavimus, siekiant sumažinti ir, jei įmanoma, panaikinti kliūtis vidaus rinkoje;

GPTB pasaulio kontekste

| 74. | pažymi, kad gyvybinga GPTB įmanoma tik kaip dalis pasaulio rinkos, ir ragina Komisiją ir Europos Vadovų Tarybą žvelgti į šį klausimą pasauliniu mastu; mano, kad protekcionistinės priemonės neatitiktų siekio stiprinti Europos gynybos pramonės konkurencingumą pasaulyje; |
| --- | --- |

74.

pažymi, kad gyvybinga GPTB įmanoma tik kaip dalis pasaulio rinkos, ir ragina Komisiją ir Europos Vadovų Tarybą žvelgti į šį klausimą pasauliniu mastu; mano, kad protekcionistinės priemonės neatitiktų siekio stiprinti Europos gynybos pramonės konkurencingumą pasaulyje;

| 75. | apgailestauja dėl esamų nelygių sąlygų JAV ir Europai patekti į rinką ir dėl iš to kylančio prekybos disbalanso; ragina dėti pastangas, kad abiejose Atlanto vandenyno pusėse būtų pasiektas tikras viešųjų pirkimų savitarpiškumas gynybos srityje; |
| --- | --- |

75.

apgailestauja dėl esamų nelygių sąlygų JAV ir Europai patekti į rinką ir dėl iš to kylančio prekybos disbalanso; ragina dėti pastangas, kad abiejose Atlanto vandenyno pusėse būtų pasiektas tikras viešųjų pirkimų savitarpiškumas gynybos srityje;

| 76. | primygtinai ragina valstybes nares griežtai laikytis įpareigojimų, nustatytų Tarybos bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP, nustatančioje bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, ir užtikrinti, kad jos nuodugniai vertintų visas licencijų paraiškas pagal visus aštuonis kriterijus, kaip reikalaujama; ragina valstybes nares ir ES tarptautiniuose forumuose remti didesnį tarptautinių viešųjų pirkimų rinkų skaidrumą gynybos srityje, kad būtų sustiprinta pasaulinių ginkluotės prekybos srautų kontrolė, ypač remiant Sutartį dėl prekybos ginklais; ragina valstybes nares nedelsiant ratifikuoti šią sutartį, kad ji galėtų įsigalioti, jei tam pritars Parlamentas; |
| --- | --- |

76.

primygtinai ragina valstybes nares griežtai laikytis įpareigojimų, nustatytų Tarybos bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP, nustatančioje bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, ir užtikrinti, kad jos nuodugniai vertintų visas licencijų paraiškas pagal visus aštuonis kriterijus, kaip reikalaujama; ragina valstybes nares ir ES tarptautiniuose forumuose remti didesnį tarptautinių viešųjų pirkimų rinkų skaidrumą gynybos srityje, kad būtų sustiprinta pasaulinių ginkluotės prekybos srautų kontrolė, ypač remiant Sutartį dėl prekybos ginklais; ragina valstybes nares nedelsiant ratifikuoti šią sutartį, kad ji galėtų įsigalioti, jei tam pritars Parlamentas;

o

o o

| 77. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, NATO Parlamentinei Asamblėjai ir NATO generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

77.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, NATO Parlamentinei Asamblėjai ir NATO generaliniam sekretoriui.

---

(1)  OL L 183, 2011 7 13, p. 16.

(2)  OL L 216, 2009 8 20, p. 76.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0455.

(4)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 9.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/35

---

P7_TA(2013)0515

EPS socialinio matmens stiprinimas

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos komunikato „Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinio matmens stiprinimas“ (2013/2841(RSP))

(2016/C 436/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 2 d. Komisijos komunikatą „Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinio matmens stiprinimas“ (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 2 d. Komisijos komunikatą „Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinio matmens stiprinimas“ (COM(2013)0690),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko Hermano Van Rompuy ataskaitą 2012 m. birželio 26 d. Europos Vadovų Tarybai „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko Hermano Van Rompuy ataskaitą 2012 m. birželio 26 d. Europos Vadovų Tarybai „Siekis sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projektas. Europos masto diskusijų pradžia“ (COM(2012)0777), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos projektas. Europos masto diskusijų pradžia“ (COM(2012)0777),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo veiksmų plano (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo veiksmų plano (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą „Siekis sukurti stiprią ir veiksmingą ekonominę ir pinigų sąjungą. Konvergencijos ir konkurencingumo priemonės nustatymas“ (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą „Siekis sukurti stiprią ir veiksmingą ekonominę ir pinigų sąjungą. Konvergencijos ir konkurencingumo priemonės nustatymas“ (COM(2013)0165),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą „Siekis sukurti stiprią ir veiksmingą ekonominę ir pinigų sąjungą. Pagrindinių ekonominės politikos reformų planų ex ante koordinavimas“ (COM(2013)0166), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą „Siekis sukurti stiprią ir veiksmingą ekonominę ir pinigų sąjungą. Pagrindinių ekonominės politikos reformų planų ex ante koordinavimas“ (COM(2013)0166),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. kovo 14 d. (3), 2013 m. birželio 28 d. (4) ir 2013 m. spalio 25 d. (5) išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. kovo 14 d. (3), 2013 m. birželio 28 d. (4) ir 2013 m. spalio 25 d. (5) išvadas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl siekio sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl siekio sukurti tikrą ekonominę ir pinigų sąjungą (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083) ir savo 2013 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl šio komunikato (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083) ir savo 2013 m. birželio 12 d. rezoliuciją dėl šio komunikato (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2013 m. prioritetų įgyvendinimas (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2013 m. prioritetų įgyvendinimas (8),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 20 d. Komisijos komunikatą „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 20 d. Komisijos komunikatą „Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“ (COM(2009)0567),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto 2013 m. liepos 9 d. surengtą viešąjį klausymą tema „Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinis aspektas. Europos bedarbio pašalpų sistema“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto 2013 m. liepos 9 d. surengtą viešąjį klausymą tema „Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinis aspektas. Europos bedarbio pašalpų sistema“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 4 d. Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD darbo grupės dokumentą dėl automatinių stabilizavimo priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 4 d. Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD darbo grupės dokumentą dėl automatinių stabilizavimo priemonių,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 13 d. Europos politikos centro (EPC) politikos informacinį dokumentą „Stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens plėtojimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 13 d. Europos politikos centro (EPC) politikos informacinį dokumentą „Stiprios ir veiksmingos ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens plėtojimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo mėn. asociacijos „Notre Europe“ parengtą „Ciklinių sukrėtimų draudimo schemos euro zonoje projektą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo mėn. asociacijos „Notre Europe“ parengtą „Ciklinių sukrėtimų draudimo schemos euro zonoje projektą“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo mėn. Tarptautinio valiutos fondo leidinyje „Staff Discussion Notes“ paskelbtą straipsnį „Siekiant euro zonos fiskalinės sąjungos“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo mėn. Tarptautinio valiutos fondo leidinyje „Staff Discussion Notes“ paskelbtą straipsnį „Siekiant euro zonos fiskalinės sąjungos“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją pavadinimu „Krizės poveikis pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją pavadinimu „Krizės poveikis pažeidžiamų grupių galimybėms gauti priežiūros paslaugas“ (10),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. spalio mėn. paskelbtą ES užimtumo ir socialinės padėties ketvirčio apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. spalio mėn. paskelbtą ES užimtumo ir socialinės padėties ketvirčio apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą dėl ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens (O-000122/2013 – B7-0524/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą dėl ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens (O-000122/2013 – B7-0524/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir į 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir į 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi nedarbas ES pasiekė pavojingą lygį – be darbo yra 26,6 mln. žmonių (11); |
| --- | --- |

A.

kadangi nedarbas ES pasiekė pavojingą lygį – be darbo yra 26,6 mln. žmonių (11);

| B. | kadangi jaunimo nedarbo rodikliai pasiekė neprecedentinį lygį – vidutiniškai 23 proc. visoje ES; |
| --- | --- |

B.

kadangi jaunimo nedarbo rodikliai pasiekė neprecedentinį lygį – vidutiniškai 23 proc. visoje ES;

| C. | kadangi ilgalaikio nedarbo lygis padidėjo daugumoje valstybių narių ir visoje ES yra didesnis nei bet kada iki šiol; |
| --- | --- |

C.

kadangi ilgalaikio nedarbo lygis padidėjo daugumoje valstybių narių ir visoje ES yra didesnis nei bet kada iki šiol;

| D. | kadangi auga struktūrinis nedarbas ir didėja darbo jėgos pasiūlos ir paklausos neatitikimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi auga struktūrinis nedarbas ir didėja darbo jėgos pasiūlos ir paklausos neatitikimas;

| E. | kadangi nuo 2007 m. ES skurdo rodikliai didėja, namų ūkių pajamos mažėja ir šiuo metu 24,2 proc. ES gyventojų gresia skurdas arba socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo 2007 m. ES skurdo rodikliai didėja, namų ūkių pajamos mažėja ir šiuo metu 24,2 proc. ES gyventojų gresia skurdas arba socialinė atskirtis;

| F. | kadangi nuo pat krizės pradžios nuolat didėja dirbančiųjų skurdas; |
| --- | --- |

F.

kadangi nuo pat krizės pradžios nuolat didėja dirbančiųjų skurdas;

| G. | kadangi dėl padidėjusio dirbančiųjų skurdo ir darbo neturinčių namų ūkių skaičiaus didėja vaikų skurdo rodikliai; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl padidėjusio dirbančiųjų skurdo ir darbo neturinčių namų ūkių skaičiaus didėja vaikų skurdo rodikliai;

| H. | kadangi didėja skirtumai ne tik valstybėse narėse, bet ir tarp ES valstybių narių, ypač euro zonoje; |
| --- | --- |

H.

kadangi didėja skirtumai ne tik valstybėse narėse, bet ir tarp ES valstybių narių, ypač euro zonoje;

| I. | kadangi dėl išliekančių valstybių narių skirtumų nedarbas sparčiai poliarizuojasi ir kadangi šie skirtumai kai kuriose šalyse taip pat didėja tarp regionų ir socialinių grupių; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl išliekančių valstybių narių skirtumų nedarbas sparčiai poliarizuojasi ir kadangi šie skirtumai kai kuriose šalyse taip pat didėja tarp regionų ir socialinių grupių;

| J. | kadangi socialinis disbalansas euro zonoje didėjo sparčiau nei visoje ES; |
| --- | --- |

J.

kadangi socialinis disbalansas euro zonoje didėjo sparčiau nei visoje ES;

| K. | kadangi atlikus veiksmų socialinės apsaugos srityje rezultatų apžvalgą nustatytos pagrindinės socialinės tendencijos, kurias reikia stebėti; |
| --- | --- |

K.

kadangi atlikus veiksmų socialinės apsaugos srityje rezultatų apžvalgą nustatytos pagrindinės socialinės tendencijos, kurias reikia stebėti;

| L. | kadangi 2012 m. nedarbo rodikliai euro zonos periferijoje pasiekė vidutiniškai 17,3 proc., palyginti su 7,1 proc. euro zonos centre; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2012 m. nedarbo rodikliai euro zonos periferijoje pasiekė vidutiniškai 17,3 proc., palyginti su 7,1 proc. euro zonos centre;

| M. | kadangi nedirbančio, nesimokančio ir profesiniame mokyme nedalyvaujančio jaunimo (NEET) rodiklis euro zonos periferijoje 2012 m. pasiekė vidutiniškai 22,4 proc., palyginti su 11,4 proc. euro zonos centre; |
| --- | --- |

M.

kadangi nedirbančio, nesimokančio ir profesiniame mokyme nedalyvaujančio jaunimo (NEET) rodiklis euro zonos periferijoje 2012 m. pasiekė vidutiniškai 22,4 proc., palyginti su 11,4 proc. euro zonos centre;

| N. | kadangi skurdo lygis dviejuose trečdaliuose valstybių narių išaugo, tačiau likusiame trečdalyje valstybių stabilizavosi; |
| --- | --- |

N.

kadangi skurdo lygis dviejuose trečdaliuose valstybių narių išaugo, tačiau likusiame trečdalyje valstybių stabilizavosi;

| O. | kadangi imtasi svarbių veiksmų ES ekonomikos valdymui sustiprinti; kadangi vis dėlto šiuo metu iškilo grėsmė strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

O.

kadangi imtasi svarbių veiksmų ES ekonomikos valdymui sustiprinti; kadangi vis dėlto šiuo metu iškilo grėsmė strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimui;

| P. | kadangi socialinio disbalanso svarstymas turėtų būti laikomas tokiu pat svarbiu kaip ir makroekonominio disbalanso svarstymas; |
| --- | --- |

P.

kadangi socialinio disbalanso svarstymas turėtų būti laikomas tokiu pat svarbiu kaip ir makroekonominio disbalanso svarstymas;

| Q. | kadangi Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas 2013 m. liepos 9 d. surengė viešąjį klausymą tema „Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinis aspektas. Europos bedarbio pašalpų sistema“, per kurį aptarė ir išnagrinėjo euro zonos lygmens automatinių stabilizavimo priemonių poreikį ir galimus jų įdiegimo būdus; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas 2013 m. liepos 9 d. surengė viešąjį klausymą tema „Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinis aspektas. Europos bedarbio pašalpų sistema“, per kurį aptarė ir išnagrinėjo euro zonos lygmens automatinių stabilizavimo priemonių poreikį ir galimus jų įdiegimo būdus;

| R. | kadangi trejetas patvirtino, kad kokybiškas socialinių partnerių dalyvavimas ir tvirtas socialinis dialogas, taip pat nacionaliniu lygmeniu, yra būtini ir gali prisidėti užtikrinant bet kokių reformų, ypač EPS reformų, sėkmę; |
| --- | --- |

R.

kadangi trejetas patvirtino, kad kokybiškas socialinių partnerių dalyvavimas ir tvirtas socialinis dialogas, taip pat nacionaliniu lygmeniu, yra būtini ir gali prisidėti užtikrinant bet kokių reformų, ypač EPS reformų, sėkmę;

| S. | kadangi ekonominė padėtis kai kuriose valstybėse narėse kenkia užimtumo kokybei, socialinės apsaugos ir sveikatos bei saugos standartams; |
| --- | --- |

S.

kadangi ekonominė padėtis kai kuriose valstybėse narėse kenkia užimtumo kokybei, socialinės apsaugos ir sveikatos bei saugos standartams;

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinio matmens stiprinimas“ ir mano, kad tai pirmasis žingsnis siekiant sukurti veiksmingą EPS socialinį matmenį; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą „Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) socialinio matmens stiprinimas“ ir mano, kad tai pirmasis žingsnis siekiant sukurti veiksmingą EPS socialinį matmenį;

| 2. | aiškiai pripažįsta, kad EPS socialinio matmens įgyvendinimas priklauso nuo subsidiarumo principo ir to geriausiai galima pasiekti Europos lygmeniu vadovaujantis gerosios praktikos metodais bei vykdant tarpusavio vertinimą; |
| --- | --- |

2.

aiškiai pripažįsta, kad EPS socialinio matmens įgyvendinimas priklauso nuo subsidiarumo principo ir to geriausiai galima pasiekti Europos lygmeniu vadovaujantis gerosios praktikos metodais bei vykdant tarpusavio vertinimą;

| 3. | vis dėlto mano, kad reikia konkretesnių pasiūlymų siekiant užtikrinti, kad vykdant ekonomikos valdymą būtų paisoma socialinio matmens; |
| --- | --- |

3.

vis dėlto mano, kad reikia konkretesnių pasiūlymų siekiant užtikrinti, kad vykdant ekonomikos valdymą būtų paisoma socialinio matmens;

| 4. | ragina vykdant Europos integraciją pagrindinį dėmesį skirti socialiniams aspektams ir integruoti juos į visas ES politikos sritis ir iniciatyvas; |
| --- | --- |

4.

ragina vykdant Europos integraciją pagrindinį dėmesį skirti socialiniams aspektams ir integruoti juos į visas ES politikos sritis ir iniciatyvas;

| 5. | mano, kad socialinis matmuo turėtų suteikti galimybę atlikti lyginamąją rodiklių analizę ir mokytis vieniems iš kitų; |
| --- | --- |

5.

mano, kad socialinis matmuo turėtų suteikti galimybę atlikti lyginamąją rodiklių analizę ir mokytis vieniems iš kitų;

| 6. | pažymi, kad EPS socialinio matmens paskirtis – užtikrinti dabartinėms ir būsimoms kartoms socialinę apsaugą ir pakankamą pragyvenimo lygį; mano, jog svarbu, kad ES piliečiai pastebėtų Sąjungos gebėjimą skatinti socialinę pažangą; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad EPS socialinio matmens paskirtis – užtikrinti dabartinėms ir būsimoms kartoms socialinę apsaugą ir pakankamą pragyvenimo lygį; mano, jog svarbu, kad ES piliečiai pastebėtų Sąjungos gebėjimą skatinti socialinę pažangą;

| 7. | mano, kad socialinės Europos kūrimas siekiant sukurti socialinę sąjungą yra Europos integracijos rezultatas; |
| --- | --- |

7.

mano, kad socialinės Europos kūrimas siekiant sukurti socialinę sąjungą yra Europos integracijos rezultatas;

| 8. | pritaria siūlymui įdiegti pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių suvestinę, kuri papildytų makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP), siekiant užtikrinti didesnį ekonominės ir kitų sričių politikos socialinių rezultatų skaidrumą atliekant ex-ante ir ex-post poveikio vertinimus ir vykdant stebėseną, ir kuri galėtų būti naudojama rengiant Komisijos bendrą užimtumo ataskaitą (angl. JER); |
| --- | --- |

8.

pritaria siūlymui įdiegti pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių suvestinę, kuri papildytų makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP), siekiant užtikrinti didesnį ekonominės ir kitų sričių politikos socialinių rezultatų skaidrumą atliekant ex-ante ir ex-post poveikio vertinimus ir vykdant stebėseną, ir kuri galėtų būti naudojama rengiant Komisijos bendrą užimtumo ataskaitą (angl. JER);

| 9. | nepritaria jokiam suderinimui ir reguliavimui, dėl kurio būtų sumažinti socialiniai standartai valstybėse narėse; |
| --- | --- |

9.

nepritaria jokiam suderinimui ir reguliavimui, dėl kurio būtų sumažinti socialiniai standartai valstybėse narėse;

| 10. | pastebi, kad siūlomi rodikliai yra galimas metodas siekiant užtikrinti išsamią užimtumo ir socialinės padėties valstybėse narėse apžvalgą; |
| --- | --- |

10.

pastebi, kad siūlomi rodikliai yra galimas metodas siekiant užtikrinti išsamią užimtumo ir socialinės padėties valstybėse narėse apžvalgą;

| 11. | ragina Komisiją užtikrinti, kad taikant visus susijusius rodiklius būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją užtikrinti, kad taikant visus susijusius rodiklius būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą;

| 12. | ragina numatyti, kad siūlomas jaunimo nedarbo lygio rodiklis apimtų jaunimą iki 30 metų, kaip numato Jaunimo garantijų iniciatyva, taikant neprivalomumo principą; |
| --- | --- |

12.

ragina numatyti, kad siūlomas jaunimo nedarbo lygio rodiklis apimtų jaunimą iki 30 metų, kaip numato Jaunimo garantijų iniciatyva, taikant neprivalomumo principą;

| 13. | ragina į suvestinę įtraukti rodiklius, susijusius su vaikų skurdo lygiu, prieiga prie sveikatos apsaugos, benamyste, ir deramo darbo indeksą, kad būtų galima tinkamai įvertinti socialinę padėtį ES; |
| --- | --- |

13.

ragina į suvestinę įtraukti rodiklius, susijusius su vaikų skurdo lygiu, prieiga prie sveikatos apsaugos, benamyste, ir deramo darbo indeksą, kad būtų galima tinkamai įvertinti socialinę padėtį ES;

| 14. | ragina Tarybą ir Komisiją imtis konkrečių veiksmų siekiant padaryti politikos ir reformų socialinį poveikį skaidresnį, vykdant ex-ante ir ex-post poveikio vertinimą ir politikos reformų įgyvendinimo stebėseną; |
| --- | --- |

14.

ragina Tarybą ir Komisiją imtis konkrečių veiksmų siekiant padaryti politikos ir reformų socialinį poveikį skaidresnį, vykdant ex-ante ir ex-post poveikio vertinimą ir politikos reformų įgyvendinimo stebėseną;

| 15. | ragina Tarybą, siekiant skatinti socialinę konvergenciją ir socialinę pažangą, nustatyti konkrečias užimtumo ir socialinių rodiklių gaires, pagal kurias numatoma ES minimalios socialinės apsaugos riba; |
| --- | --- |

15.

ragina Tarybą, siekiant skatinti socialinę konvergenciją ir socialinę pažangą, nustatyti konkrečias užimtumo ir socialinių rodiklių gaires, pagal kurias numatoma ES minimalios socialinės apsaugos riba;

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti sąlygas Parlamentui ir socialiniams partneriams dalyvauti apibrėžiant užimtumo ir socialinius rodiklius; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti sąlygas Parlamentui ir socialiniams partneriams dalyvauti apibrėžiant užimtumo ir socialinius rodiklius;

| 17. | pabrėžia, kad reikia remti didžiulį socialinio verslumo potencialą visais socialinių inovacijų Europos lygmeniu aspektais siekiant visose valstybėse narėse ir regionuose skatinti nacionalinių socialinių sistemų plėtojimą, didinti augimą ir kurti naujas darbo vietas vadinamojoje baltojoje ir žaliojoje ekonomikoje, ypač skirtas jaunimui; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad reikia remti didžiulį socialinio verslumo potencialą visais socialinių inovacijų Europos lygmeniu aspektais siekiant visose valstybėse narėse ir regionuose skatinti nacionalinių socialinių sistemų plėtojimą, didinti augimą ir kurti naujas darbo vietas vadinamojoje baltojoje ir žaliojoje ekonomikoje, ypač skirtas jaunimui;

| 18. | pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad užimtumo ir socialinės raidos stebėsena galėtų prisidėti prie geresnio supratimo ir tikslų sumažinti tarp valstybių narių socialinius skirtingumus ir išvengti socialinio dempingo įgyvendinimo; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad užimtumo ir socialinės raidos stebėsena galėtų prisidėti prie geresnio supratimo ir tikslų sumažinti tarp valstybių narių socialinius skirtingumus ir išvengti socialinio dempingo įgyvendinimo;

| 19. | ragina Komisiją stebėti, ar visų valstybių narių ataskaitos atitinka strategijos „Europa 2020“ tikslus, visų pirma susijusius su skurdo mažinimu ir užimtumu, taip pat atidžiai stebėti politikos sričių tarpusavio sąsajas ir priklausomybę; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją stebėti, ar visų valstybių narių ataskaitos atitinka strategijos „Europa 2020“ tikslus, visų pirma susijusius su skurdo mažinimu ir užimtumu, taip pat atidžiai stebėti politikos sričių tarpusavio sąsajas ir priklausomybę;

| 20. | apgailestauja dėl to, kad minėtame Komisijos 2013 m. spalio 2 d. komunikate neaptariamas stabilizavimo priemonių vaidmuo ir jų taikymo būdai; |
| --- | --- |

20.

apgailestauja dėl to, kad minėtame Komisijos 2013 m. spalio 2 d. komunikate neaptariamas stabilizavimo priemonių vaidmuo ir jų taikymo būdai;

| 21. | palankiai vertina siūlymą įtraukti socialinius partnerius į Europos semestro procesą, be kita ko, į Socialinio dialogo komitetą prieš kasmet patvirtinant metinę augimo apžvalgą; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina siūlymą įtraukti socialinius partnerius į Europos semestro procesą, be kita ko, į Socialinio dialogo komitetą prieš kasmet patvirtinant metinę augimo apžvalgą;

| 22. | palankiai vertina raginimą optimaliai panaudoti ES biudžetą plėtojant EPS socialinį matmenį ir toliau remiant savanorišką darbuotojų judumą siekiant kuo labiau išnaudoti ES užimtumo potencialą; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina raginimą optimaliai panaudoti ES biudžetą plėtojant EPS socialinį matmenį ir toliau remiant savanorišką darbuotojų judumą siekiant kuo labiau išnaudoti ES užimtumo potencialą;

| 23. | ragina socialiniams partneriams suteikti aktyvesnį vaidmenį Europos semestre; apgailestauja dėl pernelyg formalaus makroekonominio dialogo pobūdžio; |
| --- | --- |

23.

ragina socialiniams partneriams suteikti aktyvesnį vaidmenį Europos semestre; apgailestauja dėl pernelyg formalaus makroekonominio dialogo pobūdžio;

| 24. | ragina Komisiją, kad ji, rengdama 2014 m. metinę augimo apžvalgą, į ją tinkamiau įtrauktų minėtą Parlamento 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją, minėtą Komisijos 2013 m. spalio 2 d. komunikatą ir taip pat šią rezoliuciją; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją, kad ji, rengdama 2014 m. metinę augimo apžvalgą, į ją tinkamiau įtrauktų minėtą Parlamento 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją, minėtą Komisijos 2013 m. spalio 2 d. komunikatą ir taip pat šią rezoliuciją;

| 25. | primena, kad geras EPS valdymas ir jos poveikis gali būti efektyvūs tik tuo atveju, jeigu bus įtraukti visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant socialinius partnerius; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visos suinteresuotosios šalys, įskaitant socialinius partnerius, dalyvaus ekonomikos valdyme ir ypač Europos semestro procese; |
| --- | --- |

25.

primena, kad geras EPS valdymas ir jos poveikis gali būti efektyvūs tik tuo atveju, jeigu bus įtraukti visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant socialinius partnerius; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visos suinteresuotosios šalys, įskaitant socialinius partnerius, dalyvaus ekonomikos valdyme ir ypač Europos semestro procese;

| 26. | ragina Europos Vadovų Tarybą 2013 m. gruodžio mėn. nustatyti veiksmus, kuriais būtų siekiama sustiprinti socialinį EPS aspektą; |
| --- | --- |

26.

ragina Europos Vadovų Tarybą 2013 m. gruodžio mėn. nustatyti veiksmus, kuriais būtų siekiama sustiprinti socialinį EPS aspektą;

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir Europos Vadovų Tarybai. |
| --- | --- |

27.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai ir Europos Vadovų Tarybai.

---

(1)  EUCO 00120/2012.

(2)  EUCO 00205/2012.

(3)  EUCO 00023/2013.

(4)  EUCO 00104/2/2013.

(5)  EUCO 00169/2013.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0430.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0266.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0447.

(9)  SDN/13/09.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0328.

(11)  ES užimtumo ir socialinė padėtis. Ketvirčio apžvalga, 2013 m. spalio mėn.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/39

---

P7_TA(2013)0516

Žmogaus teisės ir artėjantys rinkimai Bangladeše

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių ir artėjančių rinkimų Bangladeše (2013/2951(RSP))

(2016/C 436/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Bangladešo, ypač į 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją (1), 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją (2), 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją (3), 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją (4) ir 2007 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Bangladešo, ypač į 2013 m. gegužės 23 d. rezoliuciją (1), 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją (2), 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją (3), 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją (4) ir 2007 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 10 d. Europos Sąjungos misijų vadovų laišką, skirtą Europos kovos su mirties bausme dienai paminėti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 10 d. Europos Sąjungos misijų vadovų laišką, skirtą Europos kovos su mirties bausme dienai paminėti,

| — | atsižvelgdamas į ES delegacijos Bangladeše 2013 m. rugpjūčio 12 d. pareiškimą dėl Adiluro Rahmano Khano sulaikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES delegacijos Bangladeše 2013 m. rugpjūčio 12 d. pareiškimą dėl Adiluro Rahmano Khano sulaikymo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Navi Pillay 2013 m. lapkričio 6 d. pareiškimą dėl 152 karių nuteisimo mirties bausme už kruvinąjį maištą 2009 m. Bangladeše, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Navi Pillay 2013 m. lapkričio 6 d. pareiškimą dėl 152 karių nuteisimo mirties bausme už kruvinąjį maištą 2009 m. Bangladeše,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1998 m. gruodžio 9 d. priimtą JT deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1998 m. gruodžio 9 d. priimtą JT deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. visuotinį periodinį Bangladešo vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. visuotinį periodinį Bangladešo vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi ES ir Bangladešą sieja geri ir ilgalaikiai santykiai, įskaitant santykius, pagrįstus bendradarbiavimo susitarimu dėl partnerystės ir vystymosi; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Bangladešą sieja geri ir ilgalaikiai santykiai, įskaitant santykius, pagrįstus bendradarbiavimo susitarimu dėl partnerystės ir vystymosi;

| B. | kadangi po penkerius metus trukusio išrinktos civilinės vyriausybės valdymo Bangladeše iki 2014 m. sausio 25 d. turi būti surengti parlamento rinkimai; kadangi laisvi, sąžiningi ir skaidrūs rinkimai yra ypač svarbūs siekiant sustiprinti pakankamai stabilų demokratinį valdymą, kurį šalis kūrė per pastaruosius penkerius metus; |
| --- | --- |

B.

kadangi po penkerius metus trukusio išrinktos civilinės vyriausybės valdymo Bangladeše iki 2014 m. sausio 25 d. turi būti surengti parlamento rinkimai; kadangi laisvi, sąžiningi ir skaidrūs rinkimai yra ypač svarbūs siekiant sustiprinti pakankamai stabilų demokratinį valdymą, kurį šalis kūrė per pastaruosius penkerius metus;

| C. | kadangi dėl politinio pobūdžio smurto per visuotinius streikus (angl. hartals), kuriuos sušaukė buvusios ministrės pirmininkės Begum Khaleda Zia vadovaujama Bangladešo nacionalistų partija (BNP) kartu su savo sąjungininke partija „Jamaat-e-Islami“ ir per kuriuos buvo reikalaujama, kad būsimus rinkimus prižiūrėtų nepartinė laikinoji vyriausybė ir kad atsistatydintų ministrė pirmininkė Sheikh Hasina, žuvo apie 30 Bangladešo gyventojų ir šimtai jų buvo sužeisti; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl politinio pobūdžio smurto per visuotinius streikus (angl. hartals), kuriuos sušaukė buvusios ministrės pirmininkės Begum Khaleda Zia vadovaujama Bangladešo nacionalistų partija (BNP) kartu su savo sąjungininke partija „Jamaat-e-Islami“ ir per kuriuos buvo reikalaujama, kad būsimus rinkimus prižiūrėtų nepartinė laikinoji vyriausybė ir kad atsistatydintų ministrė pirmininkė Sheikh Hasina, žuvo apie 30 Bangladešo gyventojų ir šimtai jų buvo sužeisti;

| D. | kadangi dėl šių neramumų vyriausybė sulaikė penkis aukštas pareigas užimančius opozicijos lyderius, o kartu su jais, remiantis BNP šaltiniais, nuo 2013 m. lapkričio 8 d., penktadienio, kaimo vietovėse buvo sulaikyta apie 1 000 šios partijos pasekėjų; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl šių neramumų vyriausybė sulaikė penkis aukštas pareigas užimančius opozicijos lyderius, o kartu su jais, remiantis BNP šaltiniais, nuo 2013 m. lapkričio 8 d., penktadienio, kaimo vietovėse buvo sulaikyta apie 1 000 šios partijos pasekėjų;

| E. | kadangi atsistatydino pareigas einantys ministrai, o „Awami“ lygai priklausanti ministrė pirmininkė Sh. Hasina pasiūlė suformuoti vyriausybę, kurioje dalyvautų visos partijos, tačiau pagrindinė opozicinė partija šio pasiūlymo iki šiol nepriėmė; |
| --- | --- |

E.

kadangi atsistatydino pareigas einantys ministrai, o „Awami“ lygai priklausanti ministrė pirmininkė Sh. Hasina pasiūlė suformuoti vyriausybę, kurioje dalyvautų visos partijos, tačiau pagrindinė opozicinė partija šio pasiūlymo iki šiol nepriėmė;

| F. | kadangi metams bėgant tiek BNP, tiek „Awami“ lyga laikėsi prieštaringos ir nenuoseklios pozicijos dėl laikinosios vyriausybės privalumų, o 2011 m. gegužės mėn. Aukščiausiasis teismas neteisėta paskelbė 15 metų galiojusią konstitucinę nuostatą, pagal kurią išrinkta vyriausybė, baigusi kadenciją, įgaliojimus turi perduoti paskirtam laikinajam nepartiniam administravimo organui, kuris prižiūrėtų naujus parlamento rinkimus; kadangi Aukščiausiasis teismas vis dėlto nurodė, kad siekiant užtikrinti valstybės ir jos piliečių saugumą kitas dvi parlamento kadencijas būtų galima laikytis niekinės sistemos; kadangi šią sistemą 2007–2008 m. diskreditavo karinį užnugarį turinti laikinoji vyriausybė, beveik dvejus metus atsisakinėjusi surengti rinkimus ir įkalinusi dviejų pagrindinių partijų lyderes – Sheikhą Hasiną ir Begumą Khaledą Zią (šią kartu su sūnumi Tarique'iu Rahmanu); |
| --- | --- |

F.

kadangi metams bėgant tiek BNP, tiek „Awami“ lyga laikėsi prieštaringos ir nenuoseklios pozicijos dėl laikinosios vyriausybės privalumų, o 2011 m. gegužės mėn. Aukščiausiasis teismas neteisėta paskelbė 15 metų galiojusią konstitucinę nuostatą, pagal kurią išrinkta vyriausybė, baigusi kadenciją, įgaliojimus turi perduoti paskirtam laikinajam nepartiniam administravimo organui, kuris prižiūrėtų naujus parlamento rinkimus; kadangi Aukščiausiasis teismas vis dėlto nurodė, kad siekiant užtikrinti valstybės ir jos piliečių saugumą kitas dvi parlamento kadencijas būtų galima laikytis niekinės sistemos; kadangi šią sistemą 2007–2008 m. diskreditavo karinį užnugarį turinti laikinoji vyriausybė, beveik dvejus metus atsisakinėjusi surengti rinkimus ir įkalinusi dviejų pagrindinių partijų lyderes – Sheikhą Hasiną ir Begumą Khaledą Zią (šią kartu su sūnumi Tarique'iu Rahmanu);

| G. | kadangi po šio sprendimo „Awami“ lyga pateikė 15-ąjį Konstitucinių pakeitimų įstatymo projektą ir atsisakė idėjos dėl laikinosios vyriausybės sistemos, nors BNP nesutiko bendradarbiauti dėl šios reformos; |
| --- | --- |

G.

kadangi po šio sprendimo „Awami“ lyga pateikė 15-ąjį Konstitucinių pakeitimų įstatymo projektą ir atsisakė idėjos dėl laikinosios vyriausybės sistemos, nors BNP nesutiko bendradarbiauti dėl šios reformos;

| H. | kadangi nuo to laiko, kad Sheikh Hasina pradėjo eiti pareigas, Bangladeše buvo surengti penki regioniniai rinkimai, kuriuos „Awami“ lyga pralaimėjo ir per kuriuos nebuvo jokių priežasčių teikti skundų dėl nesklandumų; |
| --- | --- |

H.

kadangi nuo to laiko, kad Sheikh Hasina pradėjo eiti pareigas, Bangladeše buvo surengti penki regioniniai rinkimai, kuriuos „Awami“ lyga pralaimėjo ir per kuriuos nebuvo jokių priežasčių teikti skundų dėl nesklandumų;

| I. | kadangi streikai daro didelį poveikį skurstantiems Bangladešo gyventojams, priklausomiems nuo kasdienio darbo užmokesčio, kad galėtų išgyventi, ir kadangi tikėtina, kad trapi Bangladešo ekonomika, kuri jau turėjo susidoroti su neseniai įvykusių trauminį poveikį padariusių nelaimių drabužių sektoriuje padariniais, toliau patirs sunkumų; |
| --- | --- |

I.

kadangi streikai daro didelį poveikį skurstantiems Bangladešo gyventojams, priklausomiems nuo kasdienio darbo užmokesčio, kad galėtų išgyventi, ir kadangi tikėtina, kad trapi Bangladešo ekonomika, kuri jau turėjo susidoroti su neseniai įvykusių trauminį poveikį padariusių nelaimių drabužių sektoriuje padariniais, toliau patirs sunkumų;

| J. | kadangi kyla įtarimų, kad partija „Jamaat-e-Islami“ kursto streikus siekdama sukliudyti šios partijos lyderių atžvilgiu vykdomus procesus dėl karo nusikaltimų; |
| --- | --- |

J.

kadangi kyla įtarimų, kad partija „Jamaat-e-Islami“ kursto streikus siekdama sukliudyti šios partijos lyderių atžvilgiu vykdomus procesus dėl karo nusikaltimų;

| K. | kadangi 2013 m. lapkričio 5 d. per vieną iš didžiausių teismo procesų istorijoje specialusis teismas, įsteigtas siekiant kaltus asmenis patraukti baudžiamojon atsakomybėn už nusikaltimus, padarytus per 2009 m. maištą, kurio metu buvo žiauriai nužudyti 74 asmenys, įskaitant 57 kariškius, mirties bausme nuteisė 152 karius; kadangi JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Navi Pillay, atsižvelgusi į pranešimus, kad kaltinami asmenys buvo kankinami ir kad vykdant masinius teismo procesus nebuvo laikytasi žmogaus teisių standartų, išreiškė susirūpinimą dėl skirtų mirties bausmių; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2013 m. lapkričio 5 d. per vieną iš didžiausių teismo procesų istorijoje specialusis teismas, įsteigtas siekiant kaltus asmenis patraukti baudžiamojon atsakomybėn už nusikaltimus, padarytus per 2009 m. maištą, kurio metu buvo žiauriai nužudyti 74 asmenys, įskaitant 57 kariškius, mirties bausme nuteisė 152 karius; kadangi JT vyriausioji žmogaus teisių komisarė Navi Pillay, atsižvelgusi į pranešimus, kad kaltinami asmenys buvo kankinami ir kad vykdant masinius teismo procesus nebuvo laikytasi žmogaus teisių standartų, išreiškė susirūpinimą dėl skirtų mirties bausmių;

| L. | kadangi toliau daromas spaudimas pilietines teises ginantiems NVO aktyvistams, teisininkams, žurnalistams ir profesinėms sąjungoms priklausantiems asmenims ir kadangi valdžios institucijos nepradėjo veiksmingų tyrimų dėl neteisminio mirties bausmės vykdymo, kankinimo ir asmenų dingimo atvejų, kaip buvo profesinių sąjungų lyderio ir žmogaus teisių gynėjo Aminulo Islamo atveju; |
| --- | --- |

L.

kadangi toliau daromas spaudimas pilietines teises ginantiems NVO aktyvistams, teisininkams, žurnalistams ir profesinėms sąjungoms priklausantiems asmenims ir kadangi valdžios institucijos nepradėjo veiksmingų tyrimų dėl neteisminio mirties bausmės vykdymo, kankinimo ir asmenų dingimo atvejų, kaip buvo profesinių sąjungų lyderio ir žmogaus teisių gynėjo Aminulo Islamo atveju;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad BNP ir opozicinės partijos „Jamaat-e-Islami“ rengiami visuotiniai streikai bei dviejų politinių stovyklų –„Awami“ lygos ir opozicijos – konfrontacija rengiantis parlamento rinkimams paralyžiuoja kasdienį gyvenimą Bangladeše; |
| --- | --- |

1.

reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad BNP ir opozicinės partijos „Jamaat-e-Islami“ rengiami visuotiniai streikai bei dviejų politinių stovyklų –„Awami“ lygos ir opozicijos – konfrontacija rengiantis parlamento rinkimams paralyžiuoja kasdienį gyvenimą Bangladeše;

| 2. | apgailestauja, kad Bangladešo parlamentas nesugebėjo pasiekti visų partijų konsensuso dėl vyriausybės naudojimosi įgaliojimais priešrinkiminiu laikotarpiu, turint omenyje tai, kad dauguma demokratinių šalių šį laikotarpį neturi laikinosios vyriausybės, ir primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę ir opoziciją didžiausią svarbą teikti Bangladešo interesams ir surasti kompromisą, kuris suteiktų Bangladešo gyventojams galimybę išreikšti savo demokratinę valią; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad Bangladešo parlamentas nesugebėjo pasiekti visų partijų konsensuso dėl vyriausybės naudojimosi įgaliojimais priešrinkiminiu laikotarpiu, turint omenyje tai, kad dauguma demokratinių šalių šį laikotarpį neturi laikinosios vyriausybės, ir primygtinai ragina Bangladešo vyriausybę ir opoziciją didžiausią svarbą teikti Bangladešo interesams ir surasti kompromisą, kuris suteiktų Bangladešo gyventojams galimybę išreikšti savo demokratinę valią;

| 3. | pripažįsta Bangladešo, kaip tolerantiškos ir daugiakonfesinės visuomenės, reputaciją ir smerkia grupes ir grupuotes, mėginančias sukelti spaudimą tarp bendruomenių taip siekiant savo tikslų; ragina visas grupes ir asmenis elgtis tolerantiškai ir santūriai, ypač prieš rinkimus, jiems vykstant ir pasibaigus; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta Bangladešo, kaip tolerantiškos ir daugiakonfesinės visuomenės, reputaciją ir smerkia grupes ir grupuotes, mėginančias sukelti spaudimą tarp bendruomenių taip siekiant savo tikslų; ragina visas grupes ir asmenis elgtis tolerantiškai ir santūriai, ypač prieš rinkimus, jiems vykstant ir pasibaigus;

| 4. | ragina visas partijas neboikotuoti rinkimų, nes tokie veiksmai atims piliečiams politinio pasirinkimo galimybę ir sumažins socialinį ir ekonominį Bangladešo stabilumą bei įspūdingą vystymosi pažangą, ypač siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, nelaimių valdymo, darbo teisių ir didesnių galių suteikimo moterims srityse; |
| --- | --- |

4.

ragina visas partijas neboikotuoti rinkimų, nes tokie veiksmai atims piliečiams politinio pasirinkimo galimybę ir sumažins socialinį ir ekonominį Bangladešo stabilumą bei įspūdingą vystymosi pažangą, ypač siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, nelaimių valdymo, darbo teisių ir didesnių galių suteikimo moterims srityse;

| 5. | ragina Bangladešo rinkimų komisiją kitus visuotinius rinkimus surengti ir vykdyti jų priežiūrą visiškai skaidriai; pritaria tam, kad būtų pripažintos naujos politinės partijos, kurios ketina dalyvauti kituose visuotiniuose rinkimuose ir kurios atitinka pagrįstus politinio dalyvavimo ir atstovavimo kriterijus; |
| --- | --- |

5.

ragina Bangladešo rinkimų komisiją kitus visuotinius rinkimus surengti ir vykdyti jų priežiūrą visiškai skaidriai; pritaria tam, kad būtų pripažintos naujos politinės partijos, kurios ketina dalyvauti kituose visuotiniuose rinkimuose ir kurios atitinka pagrįstus politinio dalyvavimo ir atstovavimo kriterijus;

| 6. | ragina visas politines partijas susilaikyti nuo bet kokio smurto ar kurstymo imtis smurto per rinkimų procesą ir taip užkirsti kelią tam, kad kartotųsi politiniais motyvais pagrįsti smurtiniai susirėmimai, vykę per pirmą 2013 m. pusmetį; šiuo atžvilgiu reiškia gilų susirūpinimą dėl neseniai ūmiai kilusių politiniais motyvais pagrįsto smurto atvejų, dėl kurių 2013 m. spalio pabaigoje žuvo daugybė žmonių; |
| --- | --- |

6.

ragina visas politines partijas susilaikyti nuo bet kokio smurto ar kurstymo imtis smurto per rinkimų procesą ir taip užkirsti kelią tam, kad kartotųsi politiniais motyvais pagrįsti smurtiniai susirėmimai, vykę per pirmą 2013 m. pusmetį; šiuo atžvilgiu reiškia gilų susirūpinimą dėl neseniai ūmiai kilusių politiniais motyvais pagrįsto smurto atvejų, dėl kurių 2013 m. spalio pabaigoje žuvo daugybė žmonių;

| 7. | pripažįsta, kad būtina vykdyti susitaikymą, užtikrinti teisingumą ir atskaitomybę už nusikaltimus, padarytus per 1971 m. nepriklausomybės karą; šiuo atveju atkreipia dėmesį į svarbų Tarptautinio nusikaltimų tribunolo vaidmenį ir jam pritaria; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad būtina vykdyti susitaikymą, užtikrinti teisingumą ir atskaitomybę už nusikaltimus, padarytus per 1971 m. nepriklausomybės karą; šiuo atveju atkreipia dėmesį į svarbų Tarptautinio nusikaltimų tribunolo vaidmenį ir jam pritaria;

| 8. | vis dėlto, apgailestauja dėl didėjančio mirčių skaičiaus Bangladeše ir mirties bausmių, masiškai skiriamų asmenų, susijusių su 2009 m. pasieniečių maištu, teismo procesuose; reikalauja taikyti nacionalinius ir tarptautinius standartus dėl sąžiningo ir deramo teismo proceso; |
| --- | --- |

8.

vis dėlto, apgailestauja dėl didėjančio mirčių skaičiaus Bangladeše ir mirties bausmių, masiškai skiriamų asmenų, susijusių su 2009 m. pasieniečių maištu, teismo procesuose; reikalauja taikyti nacionalinius ir tarptautinius standartus dėl sąžiningo ir deramo teismo proceso;

| 9. | pakartoja, kad visiškai nepritaria mirties bausmės naudojimui visais atvejais ir bet kokiomis aplinkybėmis, ir ragina kompetentingas Bangladešo valdžios institucijas, žengiant pirmą žingsnį siekiant panaikinti mirties bausmę, pradėti taikyti oficialių mirties bausmių vykdymo moratoriumą; |
| --- | --- |

9.

pakartoja, kad visiškai nepritaria mirties bausmės naudojimui visais atvejais ir bet kokiomis aplinkybėmis, ir ragina kompetentingas Bangladešo valdžios institucijas, žengiant pirmą žingsnį siekiant panaikinti mirties bausmę, pradėti taikyti oficialių mirties bausmių vykdymo moratoriumą;

| 10. | ragina Bangladešo vyriausybę atkurti aplinką, kurioje būtų sudarytos palankios sąlygos pilietinės visuomenės organizacijoms, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, ir kurios indėlis į Bangladešo vystymąsi yra didelis, kad šios organizacijos galėtų laisvai užsiimti savo veikla; |
| --- | --- |

10.

ragina Bangladešo vyriausybę atkurti aplinką, kurioje būtų sudarytos palankios sąlygos pilietinės visuomenės organizacijoms, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, ir kurios indėlis į Bangladešo vystymąsi yra didelis, kad šios organizacijos galėtų laisvai užsiimti savo veikla;

| 11. | primygtinai ragina Bangladešo valdžios institucijas nedelsiant atlikti nepriklausomus ir skaidrius tyrimus dėl atvejų, susijusių su žmogaus teisių gynėjų atžvilgiu padarytais žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant grasinimus, išpuolius, žudymus, kankinimą ir netinkamą elgesį, siekiant nustatyti kaltus asmenis ir patraukti juos atsakomybėn; ypač atkreipia dėmesį atkreipia ypač į profesinių sąjungų lyderio Aminulo Islamo atvejį, taip pat į žurnalistų Sagaro Sarowaro ir Meheruno Runio atvejus; |
| --- | --- |

11.

primygtinai ragina Bangladešo valdžios institucijas nedelsiant atlikti nepriklausomus ir skaidrius tyrimus dėl atvejų, susijusių su žmogaus teisių gynėjų atžvilgiu padarytais žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant grasinimus, išpuolius, žudymus, kankinimą ir netinkamą elgesį, siekiant nustatyti kaltus asmenis ir patraukti juos atsakomybėn; ypač atkreipia dėmesį atkreipia ypač į profesinių sąjungų lyderio Aminulo Islamo atvejį, taip pat į žurnalistų Sagaro Sarowaro ir Meheruno Runio atvejus;

| 12. | džiaugiasi bendra Bangladešo vyriausybės ir Tarptautinės darbo organizacijos iniciatyva dėl darbo sąlygų gerinimo gatavų drabužių sektoriuje bendradarbiaujant su vyriausybe, darbdavių ir darbuotojų atstovais; primygtinai ragina Europos ir kitus tarptautinius aprangos prekių ženklus vykdyti pažadus ir įsipareigojimus, duotus ir prisiimtus po gamyklos „Rana Plaza“ griūties, įskaitant pažadus ir įsipareigojimus pagal Bangladešo priešgaisrinės ir pastatų saugos susitarimą; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi bendra Bangladešo vyriausybės ir Tarptautinės darbo organizacijos iniciatyva dėl darbo sąlygų gerinimo gatavų drabužių sektoriuje bendradarbiaujant su vyriausybe, darbdavių ir darbuotojų atstovais; primygtinai ragina Europos ir kitus tarptautinius aprangos prekių ženklus vykdyti pažadus ir įsipareigojimus, duotus ir prisiimtus po gamyklos „Rana Plaza“ griūties, įskaitant pažadus ir įsipareigojimus pagal Bangladešo priešgaisrinės ir pastatų saugos susitarimą;

| 13. | ragina Bangladešo vyriausybę atsisakyti 30 proc. atstovavimo reikalavimo, keliamo norint įregistruoti profesines sąjungas, išplėsti Darbo įstatymo taikymo sritį įtraukiant jame šiuo metu nereglamentuojamų darbuotojų kategorijas, nustatyti draudimą darbdaviams kištis į vidinius profesinių sąjungų reikalus, išplėsti Darbo įstatymo taikymo sritį, kad jis būtų taikomas eksporto veiklos zonoms, taip pat darbuotojų gerovės asociacijoms suteikti teises vesti kolektyvines derybas, kartu sudarant paprastesnes sąlygas įregistruoti tokias asociacijas; |
| --- | --- |

13.

ragina Bangladešo vyriausybę atsisakyti 30 proc. atstovavimo reikalavimo, keliamo norint įregistruoti profesines sąjungas, išplėsti Darbo įstatymo taikymo sritį įtraukiant jame šiuo metu nereglamentuojamų darbuotojų kategorijas, nustatyti draudimą darbdaviams kištis į vidinius profesinių sąjungų reikalus, išplėsti Darbo įstatymo taikymo sritį, kad jis būtų taikomas eksporto veiklos zonoms, taip pat darbuotojų gerovės asociacijoms suteikti teises vesti kolektyvines derybas, kartu sudarant paprastesnes sąlygas įregistruoti tokias asociacijas;

| 14. | tikisi, kad Bangladešas visapusiškai bendradarbiaus su JT sutartimis įsteigtais organais ir užtikrins nuolatinį kvietimą JT žmogaus teisių tarybos specialiesiems pranešėjams; |
| --- | --- |

14.

tikisi, kad Bangladešas visapusiškai bendradarbiaus su JT sutartimis įsteigtais organais ir užtikrins nuolatinį kvietimą JT žmogaus teisių tarybos specialiesiems pranešėjams;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT generaliniam sekretoriui, JT žmogaus teisių tarybai ir Bangladešo vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT generaliniam sekretoriui, JT žmogaus teisių tarybai ir Bangladešo vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0230.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0100.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0027.

(4)  OL C 294 E, 2009 12 3, p. 77.

(5)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 240.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/42

---

P7_TA(2013)0517

Darbuotojų migrantų padėtis Katare

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija „Darbuotojų migrantų padėtis Katare“ (2013/2952(RSP))

(2016/C 436/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos santykių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos santykių (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 30 d. Manamoje (Bahreinas) įvykusį ES ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos jungtinės tarybos ir ministrų susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 30 d. Manamoje (Bahreinas) įvykusį ES ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos jungtinės tarybos ir ministrų susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės futbolo asociacijų federacijos (FIFA) 2010 m. gruodžio 2 d. pranešimą dėl Kataro išrinkimo šalimi, kuri surengs 2022 m. pasaulio futbolo čempionatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės futbolo asociacijų federacijos (FIFA) 2010 m. gruodžio 2 d. pranešimą dėl Kataro išrinkimo šalimi, kuri surengs 2022 m. pasaulio futbolo čempionatą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 1998 m. kovo 12 d. Kataras ratifikavo Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl priverstinio ar privalomojo darbo (C029), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 1998 m. kovo 12 d. Kataras ratifikavo Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl priverstinio ar privalomojo darbo (C029),

| — | atsižvelgdamas į Kataro Valstybės tarnybos ir ūkio ministro sprendimus dėl 2005 m. rugpjūčio 22 d. Darbo įstatymo Nr. 14/2004, reglamentuojančio leidimų Kataro piliečiams pageidaujantiems įdarbinti užsieniečius darbuotojus, suteikimo sąlygas ir procedūras, ir dėl 2009 m. Kataro paramos įstatymo Nr. 4 taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kataro Valstybės tarnybos ir ūkio ministro sprendimus dėl 2005 m. rugpjūčio 22 d. Darbo įstatymo Nr. 14/2004, reglamentuojančio leidimų Kataro piliečiams pageidaujantiems įdarbinti užsieniečius darbuotojus, suteikimo sąlygas ir procedūras, ir dėl 2009 m. Kataro paramos įstatymo Nr. 4 taikymo,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo migrantų žmogaus teisių klausimais François Crépeau 2013 m. lapkričio 10 d. pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo migrantų žmogaus teisių klausimais François Crépeau 2013 m. lapkričio 10 d. pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į žmogaus teisių stebėjimo organizacijos „Human Rights Watch“ ir organizacijos „Amnesty International“ (AI) pranešimus dėl Kataro statybų sektoriaus darbuotojų padėties rengiantis pasaulio futbolo čempionatui ir į AI generalinio sekretoriaus paskutiniojo vizito į Katarą rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į žmogaus teisių stebėjimo organizacijos „Human Rights Watch“ ir organizacijos „Amnesty International“ (AI) pranešimus dėl Kataro statybų sektoriaus darbuotojų padėties rengiantis pasaulio futbolo čempionatui ir į AI generalinio sekretoriaus paskutiniojo vizito į Katarą rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi skaičiuojama, jog Katare gyvena apie 1,35 milijono užsienio piliečių, kurie sudaro beveik 90 proc. šalies darbo jėgos; kadangi užsienio šalių piliečiai daugiausia dirba statybų, paslaugų ir namų ūkio sektoriuose; kadangi, remiantis šiais duomenimis, Kataras yra didžiausią darbuotojų migrantų dalį turinti valstybė pasaulyje; kadangi tikimasi, jog į Katarą atvyks dar bent 500 000 darbuotojų migrantų, kad būtų galima paspartinti statybos darbus rengiantis 2022 m. pasaulio futbolo čempionatui; kadangi dauguma darbuotojų migrantų atvyksta iš Indijos ir Nepalo, taip pat iš Bangladešo, Pakistano, Filipinų ir Šri Lankos; |
| --- | --- |

A.

kadangi skaičiuojama, jog Katare gyvena apie 1,35 milijono užsienio piliečių, kurie sudaro beveik 90 proc. šalies darbo jėgos; kadangi užsienio šalių piliečiai daugiausia dirba statybų, paslaugų ir namų ūkio sektoriuose; kadangi, remiantis šiais duomenimis, Kataras yra didžiausią darbuotojų migrantų dalį turinti valstybė pasaulyje; kadangi tikimasi, jog į Katarą atvyks dar bent 500 000 darbuotojų migrantų, kad būtų galima paspartinti statybos darbus rengiantis 2022 m. pasaulio futbolo čempionatui; kadangi dauguma darbuotojų migrantų atvyksta iš Indijos ir Nepalo, taip pat iš Bangladešo, Pakistano, Filipinų ir Šri Lankos;

| B. | kadangi Tarptautinė profesinių sąjungų konfederacija teigia, jog remiantis Indijos ir Nepalo ambasadų Katare pateiktais duomenimis Katare kasmet miršta vidutiniškai po 200 darbuotojų iš šių šalių, ir baiminasi, kad padėtis gali dar labiau pablogėti rengiantis 2022 m. futbolo čempionatui; |
| --- | --- |

B.

kadangi Tarptautinė profesinių sąjungų konfederacija teigia, jog remiantis Indijos ir Nepalo ambasadų Katare pateiktais duomenimis Katare kasmet miršta vidutiniškai po 200 darbuotojų iš šių šalių, ir baiminasi, kad padėtis gali dar labiau pablogėti rengiantis 2022 m. futbolo čempionatui;

| C. | kadangi Tarptautinė darbo organizacija (TDO) įspėjo, jog Kataras dar nevisiškai įgyvendino draudimą naudoti priverstinį ar privalomąjį darbą, numatytą tarptautinėje konvencijoje, kurią jis ratifikavo 1998 m.; kadangi TDO įsteigė trišalį komitetą, kuris turi peržiūrėti įrodymus ir pateikti Kataro vyriausybei pasiūlymus, kaip laikytis prisiimtų tarptautinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Tarptautinė darbo organizacija (TDO) įspėjo, jog Kataras dar nevisiškai įgyvendino draudimą naudoti priverstinį ar privalomąjį darbą, numatytą tarptautinėje konvencijoje, kurią jis ratifikavo 1998 m.; kadangi TDO įsteigė trišalį komitetą, kuris turi peržiūrėti įrodymus ir pateikti Kataro vyriausybei pasiūlymus, kaip laikytis prisiimtų tarptautinių įsipareigojimų;

| D. | kadangi Kataro nacionalinio žmogaus teisių komiteto pirmininkas pripažino, kad „buvo tam tikrų problemų“, ir tikino, kad ir jis, ir vyriausybė darė viską, kas įmanoma, kad padėtis būtų ištaisyta; kadangi Kataro valdžios institucijos paskelbė, kad bus pakeisti darbo įstatymai ir kad statomi būstai darbuotojams; |
| --- | --- |

D.

kadangi Kataro nacionalinio žmogaus teisių komiteto pirmininkas pripažino, kad „buvo tam tikrų problemų“, ir tikino, kad ir jis, ir vyriausybė darė viską, kas įmanoma, kad padėtis būtų ištaisyta; kadangi Kataro valdžios institucijos paskelbė, kad bus pakeisti darbo įstatymai ir kad statomi būstai darbuotojams;

| E. | kadangi pagal vizų paramos taisykles, dar vadinamas kafalos sistema, darbuotojai be darbdavio leidimo negali pakeisti darbo ir gali išvykti iš šalies tik tuo atveju, jei darbdavys pasirašo leidimą išvykti; kadangi kafalos sistema dažnai piktnaudžiaujama, nes darbdaviai paima darbuotojų pasus ir neišmoka atlyginimo, o darbuotojai turi mokėti itin didelius mokesčius „kafilui“ (rėmėjui) (iki 3 500 USD) už vizą ir tokiu būdu užsikrauna didžiulę skolų naštą; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal vizų paramos taisykles, dar vadinamas kafalos sistema, darbuotojai be darbdavio leidimo negali pakeisti darbo ir gali išvykti iš šalies tik tuo atveju, jei darbdavys pasirašo leidimą išvykti; kadangi kafalos sistema dažnai piktnaudžiaujama, nes darbdaviai paima darbuotojų pasus ir neišmoka atlyginimo, o darbuotojai turi mokėti itin didelius mokesčius „kafilui“ (rėmėjui) (iki 3 500 USD) už vizą ir tokiu būdu užsikrauna didžiulę skolų naštą;

| F. | kadangi Tarptautinė profesinių sąjungų konfederacija 2013 m. kovo mėn. pateikė Kataro darbo ministerijai skundą dėl daugelio Kataro įmonių; kadangi 2012 m. Kataro darbo ministerijos Darbo santykių skyrius gavo 6 000 darbuotojų skundų; kadangi Tarptautinė profesinių sąjungų konfederacija ir Tarptautinė statybų ir medžio apdirbimo asociacija pasmerkė šią padėtį ir pateikė bendrą skundą TDO dėl darbo sąlygų ir asociacijų laisvės Katare; |
| --- | --- |

F.

kadangi Tarptautinė profesinių sąjungų konfederacija 2013 m. kovo mėn. pateikė Kataro darbo ministerijai skundą dėl daugelio Kataro įmonių; kadangi 2012 m. Kataro darbo ministerijos Darbo santykių skyrius gavo 6 000 darbuotojų skundų; kadangi Tarptautinė profesinių sąjungų konfederacija ir Tarptautinė statybų ir medžio apdirbimo asociacija pasmerkė šią padėtį ir pateikė bendrą skundą TDO dėl darbo sąlygų ir asociacijų laisvės Katare;

| 1. | apgailestauja dėl darbuotojų migrantų mirčių Katare ir reiškia užuojautą jų šeimoms; |
| --- | --- |

1.

apgailestauja dėl darbuotojų migrantų mirčių Katare ir reiškia užuojautą jų šeimoms;

| 2. | yra susirūpinęs dėl darbuotojų migrantų padėties Katare, visų pirma dėl ilgų darbo valandų, pavojingų darbo sąlygų, daugelį mėnesių neišmokamų atlyginimų, konfiskuojamų pasų, dėl to, kad darbuotojai verčiami gyventi perpildytose stovyklose, jiems nesuteikiama teisė kurti profesinių sąjungų, esant itin karštam orui jiems netiekiama nemokamo geriamojo vandens; |
| --- | --- |

2.

yra susirūpinęs dėl darbuotojų migrantų padėties Katare, visų pirma dėl ilgų darbo valandų, pavojingų darbo sąlygų, daugelį mėnesių neišmokamų atlyginimų, konfiskuojamų pasų, dėl to, kad darbuotojai verčiami gyventi perpildytose stovyklose, jiems nesuteikiama teisė kurti profesinių sąjungų, esant itin karštam orui jiems netiekiama nemokamo geriamojo vandens;

| 3. | pripažįsta, kad Kataro valdžios institucijoms tenka nelengva užduotis valdyti šalies darbo jėgą, kurios beveik 90 proc. sudaro darbuotojai migrantai, ir, atsižvelgiant į tai, spręsti praktinius su įstatymų įgyvendinimu susijusius klausimus; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad Kataro valdžios institucijoms tenka nelengva užduotis valdyti šalies darbo jėgą, kurios beveik 90 proc. sudaro darbuotojai migrantai, ir, atsižvelgiant į tai, spręsti praktinius su įstatymų įgyvendinimu susijusius klausimus;

| 4. | palankiai vertina Kataro vyriausybės pranešimą, kad ji įtrauks į juodąjį sąrašą įmones, kurios išnaudoja darbuotojus migrantus; džiaugiasi, kad Kataro vyriausybė ir ypač Kataro nacionalinė žmogaus teisių taryba deda pastangas siekdamos padidinti darbuotojų migrantų informuotumą jų teisių ir prievolių pagal tarptautinę teisę srityje; atsižvelgdamas į tai, palaiko Nacionalinės žmogaus teisių tarybos sprendimą įsteigti naują centrą, kuris turėtų spręsti darbuotojų migrantų skundus; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina Kataro vyriausybės pranešimą, kad ji įtrauks į juodąjį sąrašą įmones, kurios išnaudoja darbuotojus migrantus; džiaugiasi, kad Kataro vyriausybė ir ypač Kataro nacionalinė žmogaus teisių taryba deda pastangas siekdamos padidinti darbuotojų migrantų informuotumą jų teisių ir prievolių pagal tarptautinę teisę srityje; atsižvelgdamas į tai, palaiko Nacionalinės žmogaus teisių tarybos sprendimą įsteigti naują centrą, kuris turėtų spręsti darbuotojų migrantų skundus;

| 5. | ragina Kataro valdžios institucijas veiksmingai įgyvendinti galiojančius šios srities teisės aktus, be kita ko, įgyvendinti draudimą konfiskuoti pasus, taikyti baudžiamąsias sankcijas už pažeidimus ir numatyti atgrasančias sankcijas įmonėms ir asmenims, pažeidžiantiems įstatymus, kurie skirti migrantų teisėms ginti; palankiai vertina Kataro valdžios institucijų įsipareigojimą priimti teisės aktus dėl namų ūkio darbuotojų, kuriuose būtų numatyta tinkama darbo teisių apsauga ir veiksmingi vykdymo mechanizmai; atsižvelgdamas į tai, ragina nedelsiant priimti teisės akto dėl namų ūkio darbuotojų projektą, kurį šiuo metu svarsto Šeimos reikalų aukščiausioji taryba; pažymi, kad dauguma namų ūkio darbuotojų yra moterys; |
| --- | --- |

5.

ragina Kataro valdžios institucijas veiksmingai įgyvendinti galiojančius šios srities teisės aktus, be kita ko, įgyvendinti draudimą konfiskuoti pasus, taikyti baudžiamąsias sankcijas už pažeidimus ir numatyti atgrasančias sankcijas įmonėms ir asmenims, pažeidžiantiems įstatymus, kurie skirti migrantų teisėms ginti; palankiai vertina Kataro valdžios institucijų įsipareigojimą priimti teisės aktus dėl namų ūkio darbuotojų, kuriuose būtų numatyta tinkama darbo teisių apsauga ir veiksmingi vykdymo mechanizmai; atsižvelgdamas į tai, ragina nedelsiant priimti teisės akto dėl namų ūkio darbuotojų projektą, kurį šiuo metu svarsto Šeimos reikalų aukščiausioji taryba; pažymi, kad dauguma namų ūkio darbuotojų yra moterys;

| 6. | palankiai vertina atitinkamų vyriausybės institucijų pasiūlymą atlikti tyrimus dėl visų įtarimų ir Kataro valdžios institucijų pažadą padidinti darbo inspektorių, kurie būtų atsakingi už tinkamų darbo įstatymų įgyvendinimą, skaičių; ragina darbo inspektoriams surengti mokymus ir supažindinti su žmogaus teisių standartais; tikisi, kad jiems dirbti padės vertėjai žodžiu; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina atitinkamų vyriausybės institucijų pasiūlymą atlikti tyrimus dėl visų įtarimų ir Kataro valdžios institucijų pažadą padidinti darbo inspektorių, kurie būtų atsakingi už tinkamų darbo įstatymų įgyvendinimą, skaičių; ragina darbo inspektoriams surengti mokymus ir supažindinti su žmogaus teisių standartais; tikisi, kad jiems dirbti padės vertėjai žodžiu;

| 7. | yra susirūpinęs dėl to, kad daug asmenų sulaikoma tik todėl, kad jie „pabėgo“ nuo savo darbdavių, ir ragina Kataro valdžios institucijas nutraukti tokią praktiką; taip pat ragina suteikti visiems laisvės netekusiems migrantams galimybę susisiekti su savo šeimomis ir gauti konsulines paslaugas, pasinaudoti teisininko ir vertėjo paslaugomis, taip pat nedelsiant užtikrinti jų teisę bylinėtis dėl sulaikymo; |
| --- | --- |

7.

yra susirūpinęs dėl to, kad daug asmenų sulaikoma tik todėl, kad jie „pabėgo“ nuo savo darbdavių, ir ragina Kataro valdžios institucijas nutraukti tokią praktiką; taip pat ragina suteikti visiems laisvės netekusiems migrantams galimybę susisiekti su savo šeimomis ir gauti konsulines paslaugas, pasinaudoti teisininko ir vertėjo paslaugomis, taip pat nedelsiant užtikrinti jų teisę bylinėtis dėl sulaikymo;

| 8. | palankiai vertina tai, kad padaryta pažanga sprendžiant problemas, su kuriomis susidūrė prancūzų futbolininkai Zahir Belounis ir Stéphane Morello, kurie pažeidė paramos sistemos taisykles ir todėl jiems nebuvo leista išvykti iš šalies; ragina Kataro valdžios institucijas ir FIFA užtikrinti, kad tokie atvejai nepasikartotų ateityje; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina tai, kad padaryta pažanga sprendžiant problemas, su kuriomis susidūrė prancūzų futbolininkai Zahir Belounis ir Stéphane Morello, kurie pažeidė paramos sistemos taisykles ir todėl jiems nebuvo leista išvykti iš šalies; ragina Kataro valdžios institucijas ir FIFA užtikrinti, kad tokie atvejai nepasikartotų ateityje;

| 9. | ragina Katarą ratifikuoti Tarptautinę konvenciją dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą; |
| --- | --- |

9.

ragina Katarą ratifikuoti Tarptautinę konvenciją dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą;

| 10. | ragina Katarą ratifikuoti TDO konvencijas, įskaitant konvenciją dėl darbuotojų migrantų, konvenciją dėl asociacijų laisvės, konvenciją dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas, konvenciją dėl namų ūkio darbuotojų ir dėl privačių įdarbinimo agentūrų, taip pat ragina prašyti TDO techninės paramos, kad būtų galima užtikrinti, jog Kataro teisės aktai ir praktika atitinka šių konvencijų reikalavimus; |
| --- | --- |

10.

ragina Katarą ratifikuoti TDO konvencijas, įskaitant konvenciją dėl darbuotojų migrantų, konvenciją dėl asociacijų laisvės, konvenciją dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas, konvenciją dėl namų ūkio darbuotojų ir dėl privačių įdarbinimo agentūrų, taip pat ragina prašyti TDO techninės paramos, kad būtų galima užtikrinti, jog Kataro teisės aktai ir praktika atitinka šių konvencijų reikalavimus;

| 11. | ragina įsteigti daugiau prieglaudų darbuotojams migrantams, ypatingą dėmesį skiriant moterų ir vaikų prieglaudoms, kurios būtų pritaikytos jų poreikiams; palankiai vertina 2013 m. lapkričio 9 d. pranešimą, kad statomi būstai 60 000 darbuotojų; šie būstai bus baigti 2013 m. gruodžio mėn.; |
| --- | --- |

11.

ragina įsteigti daugiau prieglaudų darbuotojams migrantams, ypatingą dėmesį skiriant moterų ir vaikų prieglaudoms, kurios būtų pritaikytos jų poreikiams; palankiai vertina 2013 m. lapkričio 9 d. pranešimą, kad statomi būstai 60 000 darbuotojų; šie būstai bus baigti 2013 m. gruodžio mėn.;

| 12. | primena, kad Tarptautinės konvencijos dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos ratifikavimas ir įgyvendinimas visose Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos valstybėse narėse, įskaitant Katarą, turėtų būti vienas iš pagrindinių klausimų plėtojant ES ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos santykius; |
| --- | --- |

12.

primena, kad Tarptautinės konvencijos dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos ratifikavimas ir įgyvendinimas visose Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos valstybėse narėse, įskaitant Katarą, turėtų būti vienas iš pagrindinių klausimų plėtojant ES ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos santykius;

| 13. | kreipiasi į Europos korporacijas, statančias stadionus ir dalyvaujančias kituose infrastruktūros projektuose Katare, ir prašo elgtis atsakingai – suteikti darbo sąlygas, atitinkančias tarptautinius žmogaus teisių standartus; ragina ES valstybes nares imtis veiksmų, reikalingų užtikrinti, kad inžinerijos, statybų ir konsultacinės bendrovės laikytųsi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos gairių ir J. Ruggie’o nustatytų Jungtinių Tautų principų; |
| --- | --- |

13.

kreipiasi į Europos korporacijas, statančias stadionus ir dalyvaujančias kituose infrastruktūros projektuose Katare, ir prašo elgtis atsakingai – suteikti darbo sąlygas, atitinkančias tarptautinius žmogaus teisių standartus; ragina ES valstybes nares imtis veiksmų, reikalingų užtikrinti, kad inžinerijos, statybų ir konsultacinės bendrovės laikytųsi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos gairių ir J. Ruggie’o nustatytų Jungtinių Tautų principų;

| 14. | ragina Kataro valdžios institucijas glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamomis darbuotojų migrantų kilmės šalių institucijomis, kurios turėtų stebėti įdarbinimo agentūrų, siunčiančių darbuotojus migrantus į Katarą, veiklą; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą padėti valstybių (visų pirma Azijos), iš kurių išvyksta daug darbuotojų migrantų, vyriausybėms pagerinti šių darbuotojų sąlygas; |
| --- | --- |

14.

ragina Kataro valdžios institucijas glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamomis darbuotojų migrantų kilmės šalių institucijomis, kurios turėtų stebėti įdarbinimo agentūrų, siunčiančių darbuotojus migrantus į Katarą, veiklą; ragina Europos išorės veiksmų tarnybą padėti valstybių (visų pirma Azijos), iš kurių išvyksta daug darbuotojų migrantų, vyriausybėms pagerinti šių darbuotojų sąlygas;

| 15. | palankiai vertina tarptautinės futbolininkų organizacijos (FIFPro) pasiūlymą siųsti nepriklausomus FIFA ir TDO paskirtus darbo kontrolierius, kurie galėtų patekti į visas statybų vietas ir kuriems būtų suteikti įgaliojimai teikti privalomas rekomendacijas, kad būtų užtikrinta, jog Kataras laikosi tarptautinių darbo normų; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tarptautinės futbolininkų organizacijos (FIFPro) pasiūlymą siųsti nepriklausomus FIFA ir TDO paskirtus darbo kontrolierius, kurie galėtų patekti į visas statybų vietas ir kuriems būtų suteikti įgaliojimai teikti privalomas rekomendacijas, kad būtų užtikrinta, jog Kataras laikosi tarptautinių darbo normų;

| 16. | primena FIFA, kad jos atsakomybė neapsiriboja futbolo plėtra ir čempionatų organizavimu, ir ragina ją, padedant nariams europiečiams, pasiųsti aiškų ir nedviprasmišką signalą Katarui, kad jis neleistų, jog pasirengimą 2022 m. pasaulio futbolo čempionatui temdytų kaltinimai dėl priverstinio darbo; |
| --- | --- |

16.

primena FIFA, kad jos atsakomybė neapsiriboja futbolo plėtra ir čempionatų organizavimu, ir ragina ją, padedant nariams europiečiams, pasiųsti aiškų ir nedviprasmišką signalą Katarui, kad jis neleistų, jog pasirengimą 2022 m. pasaulio futbolo čempionatui temdytų kaltinimai dėl priverstinio darbo;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Kataro vyriausybei ir Parlamentui, Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos narių vyriausybėms ir parlamentams, Tarptautinei futbolo asociacijų federacijai (FIFA), Europos futbolo asociacijų sąjungai (UEFA), Tarptautinei darbo organizacijai (TDO) ir JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Kataro vyriausybei ir Parlamentui, Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos narių vyriausybėms ir parlamentams, Tarptautinei futbolo asociacijų federacijai (FIFA), Europos futbolo asociacijų sąjungai (UEFA), Tarptautinei darbo organizacijai (TDO) ir JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui.

---

(1)  OL C 247 E, 2012 8 17, p. 1.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/45

---

P7_TA(2013)0518

Teisingumas Bolivijoje, ypač Elődo Tóásó ir Mario Tadićo bylos

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisingumo Bolivijoje, ypač Elődo Tóásó ir Mario Tadićo bylų (2013/2953(RSP))

(2016/C 436/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 9 ir 10 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 9 ir 10 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Bolivija pasirašė ir ratifikavo, ir ypač į jo 9, 10, 14, 15 ir 16 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Bolivija pasirašė ir ratifikavo, ir ypač į jo 9, 10, 14, 15 ir 16 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, kurią Bolivija pasirašė ir ratifikavo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, kurią Bolivija pasirašė ir ratifikavo,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, ypač į jos 1, 2, 3, 5, 6 ir 7 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, ypač į jos 1, 2, 3, 5, 6 ir 7 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 47 ir 48 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 47 ir 48 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos žmogaus teisių konvenciją, kurią Bolivija pasirašė ir ratifikavo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos žmogaus teisių konvenciją, kurią Bolivija pasirašė ir ratifikavo,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos konvenciją dėl kankinimo prevencijos ir baudimo už jį, kurią Bolivija pasirašė ir ratifikavo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos konvenciją dėl kankinimo prevencijos ir baudimo už jį, kurią Bolivija pasirašė ir ratifikavo,

| — | atsižvelgdamas į Bolivijos Konstituciją ir Baudžiamojo proceso kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bolivijos Konstituciją ir Baudžiamojo proceso kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į Vengrijos Nacionalinės Asamblėjos Žmogaus teisių, mažumų, pilietinių ir religijos reikalų komiteto ir Užsienio reikalų komiteto 2012 m. gegužės 23 d. pareiškimą; atsižvelgdamas į pareiškimą, kurį 2012 m. birželio 12 d. priėmė Bolivijos Atstovų Rūmai, atsakydami į Vengrijos pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vengrijos Nacionalinės Asamblėjos Žmogaus teisių, mažumų, pilietinių ir religijos reikalų komiteto ir Užsienio reikalų komiteto 2012 m. gegužės 23 d. pareiškimą; atsižvelgdamas į pareiškimą, kurį 2012 m. birželio 12 d. priėmė Bolivijos Atstovų Rūmai, atsakydami į Vengrijos pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Bolivijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Bolivijoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2009 m. balandžio 16 d. Bolivijos mieste Santa Krus de la Sieroje Bolivijos specialiosios pajėgos suėmė Vengrijos pilietį Elődą Tóásó ir Kroatijos pilietį Mario Tadićą; kadangi kiti trys asmenys, būtent Rumunijos pilietis Árpád Magyarosi, Airijos pilietis Michael Martin Dwyer ir Vengrijos pilietis Eduardo Rózsa-Flores, žuvo nuo šūvių; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. balandžio 16 d. Bolivijos mieste Santa Krus de la Sieroje Bolivijos specialiosios pajėgos suėmė Vengrijos pilietį Elődą Tóásó ir Kroatijos pilietį Mario Tadićą; kadangi kiti trys asmenys, būtent Rumunijos pilietis Árpád Magyarosi, Airijos pilietis Michael Martin Dwyer ir Vengrijos pilietis Eduardo Rózsa-Flores, žuvo nuo šūvių;

| B. | kadangi Elődui Tóásó ir Mario Tadićui nuo tada nepateikus kaltinimų yra taikomas kardomasis kalinimas nepaisant Bolivijos teisės, pagal kurią maksimali kardomojo kalinimo trukmė yra 36 mėnesiai, ir šis laikotarpis turėtų būti pasibaigęs 2012 m. balandžio 16 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi Elődui Tóásó ir Mario Tadićui nuo tada nepateikus kaltinimų yra taikomas kardomasis kalinimas nepaisant Bolivijos teisės, pagal kurią maksimali kardomojo kalinimo trukmė yra 36 mėnesiai, ir šis laikotarpis turėtų būti pasibaigęs 2012 m. balandžio 16 d.;

| C. | kadangi įtariama, jog ir suimant, ir baudžiamojo proceso metu buvo pažeistos Elődo Tóásó ir Mario Tadićo pagrindinės žmogaus teisės; |
| --- | --- |

C.

kadangi įtariama, jog ir suimant, ir baudžiamojo proceso metu buvo pažeistos Elődo Tóásó ir Mario Tadićo pagrindinės žmogaus teisės;

| D. | kadangi 2010 m. gegužės 18 d., kai Előd Tóásó ir Mario Tadić jau buvo kalinami, Bolivijos baudžiamojo kodekso 239 straipsnis dėl kardomojo kalinimo trukmės buvo pakeistas atgaline tvarka pratęsus maksimalų kardomojo kalinimo laikotarpį nuo 12 iki 36 mėnesių; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2010 m. gegužės 18 d., kai Előd Tóásó ir Mario Tadić jau buvo kalinami, Bolivijos baudžiamojo kodekso 239 straipsnis dėl kardomojo kalinimo trukmės buvo pakeistas atgaline tvarka pratęsus maksimalų kardomojo kalinimo laikotarpį nuo 12 iki 36 mėnesių;

| E. | kadangi 2010 m. gruodžio 17 d. buvo viešai suformuluoti kaltinimai terorizmu; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2010 m. gruodžio 17 d. buvo viešai suformuluoti kaltinimai terorizmu;

| F. | kadangi JT darbo grupės nesankcionuoto sulaikymo klausimais nuomonėje Nr. 63/2011 (Bolivijos Daugiatautė Valstybė) pareikšta, kad Bolivija keliais aspektais pažeidžia Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ir dar kartą patvirtinta, jog Előd Tóásó buvo suimtas be orderio ir laikomas kalėjime neteisėtai; kadangi JT darbo grupė atitinkamai paragino Bolivijos vyriausybę nedelsiant paleisti Elődą Tóásó; |
| --- | --- |

F.

kadangi JT darbo grupės nesankcionuoto sulaikymo klausimais nuomonėje Nr. 63/2011 (Bolivijos Daugiatautė Valstybė) pareikšta, kad Bolivija keliais aspektais pažeidžia Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ir dar kartą patvirtinta, jog Előd Tóásó buvo suimtas be orderio ir laikomas kalėjime neteisėtai; kadangi JT darbo grupė atitinkamai paragino Bolivijos vyriausybę nedelsiant paleisti Elődą Tóásó;

| 1. | ragina Bolivijos valdžios institucijas užtikrinti nešališką ir nepriklausomą Elődo Tóásó ir Mario Tadićo bylų nagrinėjimą; |
| --- | --- |

1.

ragina Bolivijos valdžios institucijas užtikrinti nešališką ir nepriklausomą Elődo Tóásó ir Mario Tadićo bylų nagrinėjimą;

| 2. | atkreipia dėmesį į Bolivijos parlamento priimtą ir vėliau plačiai išplatintą pranešimą, pagrįstą jo paties politiniu bylos tyrimu; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į Bolivijos parlamento priimtą ir vėliau plačiai išplatintą pranešimą, pagrįstą jo paties politiniu bylos tyrimu;

| 3. | ragina atlikti nepriklausomą Árpádo Magyarosi, Michaelo Martino Dwyero ir Eduardo Rózsa-Floreso žūties aplinkybių tyrimą dalyvaujant tarptautiniams ekspertams; |
| --- | --- |

3.

ragina atlikti nepriklausomą Árpádo Magyarosi, Michaelo Martino Dwyero ir Eduardo Rózsa-Floreso žūties aplinkybių tyrimą dalyvaujant tarptautiniams ekspertams;

| 4. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą ryšių su Bolivijos vyriausybe darbotvarkėje šiam atvejui skirti ypatingą dėmesį ir imtis konkrečių priemonių ir veiksmų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos išorės veiksmų tarnybą ryšių su Bolivijos vyriausybe darbotvarkėje šiam atvejui skirti ypatingą dėmesį ir imtis konkrečių priemonių ir veiksmų šiuo klausimu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei bendrai užsienio ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Bolivijos Daugiatautės Valstybės vyriausybei ir Daugiatautei Įstatymų Leidybos Asamblėjai, Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei bendrai užsienio ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Bolivijos Daugiatautės Valstybės vyriausybei ir Daugiatautei Įstatymų Leidybos Asamblėjai, Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2013 m. lapkričio 19 d., antradienis

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/47

---

P7_TA(2013)0456

Tarpinstitucinis susitarimas dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo sudarymo (2011/2152(ACI))

(2016/C 436/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo projektą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310, 311, 312 ir 323 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310, 311, 312 ir 323 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją siekiant teigiamos 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos patvirtinimo procedūros baigties (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją siekiant teigiamos 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos patvirtinimo procedūros baigties (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 8 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 8 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Vadovų Tarybos vasario 7–8 d. susitikimo išvadų dėl daugiametės finansinės programos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Vadovų Tarybos vasario 7–8 d. susitikimo išvadų dėl daugiametės finansinės programos (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, priimtas 2013 m. birželio 28 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, priimtas 2013 m. birželio 28 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl politinio susitarimo dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl politinio susitarimo dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 127 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 127 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0337/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0337/2013),

| A. | kadangi Europos Parlamentas, Tarybai pirmininkavusi Airija ir Komisija 2013 m. birželio 27 d. pasiekė aukščiausiojo politinio lygio susitarimą dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) ir naujojo tarpinstitucinio susitarimo; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamentas, Tarybai pirmininkavusi Airija ir Komisija 2013 m. birželio 27 d. pasiekė aukščiausiojo politinio lygio susitarimą dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) ir naujojo tarpinstitucinio susitarimo;

| B. | kadangi pirmą kartą panaudotos naujosios Lisabonos sutartimi numatytos nuostatos, susijusios su DFP, visų pirma nuostatos, kuriomis didesnis vaidmuo ir prerogatyvos suteikiami Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

B.

kadangi pirmą kartą panaudotos naujosios Lisabonos sutartimi numatytos nuostatos, susijusios su DFP, visų pirma nuostatos, kuriomis didesnis vaidmuo ir prerogatyvos suteikiami Europos Parlamentui;

| C. | kadangi atsižvelgiant į DFP dera priimti tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo būtų siekiama užtikrinti biudžetinę drausmę, pagerinti metinės biudžetinės procedūros veikimą ir institucijų bendradarbiavimą biudžeto klausimais; |
| --- | --- |

C.

kadangi atsižvelgiant į DFP dera priimti tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo būtų siekiama užtikrinti biudžetinę drausmę, pagerinti metinės biudžetinės procedūros veikimą ir institucijų bendradarbiavimą biudžeto klausimais;

| 1. | pritaria politiniam susitarimui, pasiektam dėl 2014–2020 m. DFP ir naujojo tarpinstitucinio susitarimo; yra pasiryžęs vykdant būsimas biudžeto procedūras iki galo išnaudoti naujai nustatytas priemones, ypač susijusias su lankstumu; |
| --- | --- |

1.

pritaria politiniam susitarimui, pasiektam dėl 2014–2020 m. DFP ir naujojo tarpinstitucinio susitarimo; yra pasiryžęs vykdant būsimas biudžeto procedūras iki galo išnaudoti naujai nustatytas priemones, ypač susijusias su lankstumu;

| 2. | pabrėžia, kad ir Taryboje, ir tarpinstituciniu lygmeniu vykęs ilgas ir daug pastangų pareikalavęs derybų procesas ir jo rezultatas rodo, kad buvo netinkamai įgyvendintos naujos Lisabonos sutartimi numatytos nuostatos dėl DFP, ypač susijusios su svarbesniu vaidmeniu ir didesnėmis prerogatyvomis, kurie šiomis nuostatomis suteikti Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad ir Taryboje, ir tarpinstituciniu lygmeniu vykęs ilgas ir daug pastangų pareikalavęs derybų procesas ir jo rezultatas rodo, kad buvo netinkamai įgyvendintos naujos Lisabonos sutartimi numatytos nuostatos dėl DFP, ypač susijusios su svarbesniu vaidmeniu ir didesnėmis prerogatyvomis, kurie šiomis nuostatomis suteikti Europos Parlamentui;

| 3. | nepritaria Tarybos derybų strategijai, pagal kurią derybininkai buvo suvaržyti 2013 m. vasario 8 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų keliant klausimus, spręstinus remiantis įprasta teisėkūros procedūra, kaip antai detalūs lėšų skyrimo kriterijai, finansiniai paketai pagal programas ar lėšų gavėjus, ir savo nuožiūra skiriami finansiniai asignavimai, kuriais koreguojamos nacionalinės įplaukos iš Sąjungos biudžeto, nes dėl to buvo užkirstas kelias abiem teisės aktų leidybos institucijoms tinkamai derėtis; |
| --- | --- |

3.

nepritaria Tarybos derybų strategijai, pagal kurią derybininkai buvo suvaržyti 2013 m. vasario 8 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadų keliant klausimus, spręstinus remiantis įprasta teisėkūros procedūra, kaip antai detalūs lėšų skyrimo kriterijai, finansiniai paketai pagal programas ar lėšų gavėjus, ir savo nuožiūra skiriami finansiniai asignavimai, kuriais koreguojamos nacionalinės įplaukos iš Sąjungos biudžeto, nes dėl to buvo užkirstas kelias abiem teisės aktų leidybos institucijoms tinkamai derėtis;

| 4. | be to, apgailestauja, kad per pastaruosius kelerius metus vykdytas aktyvus EP delegacijos ir besikeičiančių Tarybai pirmininkavusių šalių bendravimas ir susitikimai neturėjo jokios įtakos derybų esmei, tvarkaraščiui ar turiniui, taip pat Tarybos pozicijai, įskaitant dėl poreikio atskirti susitarimo dėl DFP teisėkūros aspektus nuo biudžeto aspektų; |
| --- | --- |

4.

be to, apgailestauja, kad per pastaruosius kelerius metus vykdytas aktyvus EP delegacijos ir besikeičiančių Tarybai pirmininkavusių šalių bendravimas ir susitikimai neturėjo jokios įtakos derybų esmei, tvarkaraščiui ar turiniui, taip pat Tarybos pozicijai, įskaitant dėl poreikio atskirti susitarimo dėl DFP teisėkūros aspektus nuo biudžeto aspektų;

| 5. | daro išvadą, kad, atsižvelgiant į SESV 312 straipsnio 5 dalį, ateityje reikėtų nustatyti alternatyvią darbo tvarką, skirtą DFP priėmimui palengvinti, užtikrinant, kad būtų visiškai paisoma pagal SESV Parlamentui suteiktų teisėkūros ir biudžetinių įgaliojimų, kad Taryba derybose iš tiesų aptartų taip pat ir visas su DFP susijusias programų teisinio pagrindo dalis ir kad Europos Vadovų Taryba liautųsi veikusi kaip teisės aktų leidėjas, nes tai pažeidžia SESV nuostatas; |
| --- | --- |

5.

daro išvadą, kad, atsižvelgiant į SESV 312 straipsnio 5 dalį, ateityje reikėtų nustatyti alternatyvią darbo tvarką, skirtą DFP priėmimui palengvinti, užtikrinant, kad būtų visiškai paisoma pagal SESV Parlamentui suteiktų teisėkūros ir biudžetinių įgaliojimų, kad Taryba derybose iš tiesų aptartų taip pat ir visas su DFP susijusias programų teisinio pagrindo dalis ir kad Europos Vadovų Taryba liautųsi veikusi kaip teisės aktų leidėjas, nes tai pažeidžia SESV nuostatas;

| 6. | ragina Biudžeto komitetą, bendradarbiaujant su Konstitucinių reikalų komitetu, padaryti reikiamas išvadas ir laiku, prieš 2016 m. po rinkimų rengiamą peržiūrą, pateikti naujus pasiūlymus dėl DFP derybų sąlygų siekiant užtikrinti demokratišką ir skaidrų viso biudžeto sudarymo proceso pobūdį; |
| --- | --- |

6.

ragina Biudžeto komitetą, bendradarbiaujant su Konstitucinių reikalų komitetu, padaryti reikiamas išvadas ir laiku, prieš 2016 m. po rinkimų rengiamą peržiūrą, pateikti naujus pasiūlymus dėl DFP derybų sąlygų siekiant užtikrinti demokratišką ir skaidrų viso biudžeto sudarymo proceso pobūdį;

| 7. | pritaria toliau pateikiamo susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

7.

pritaria toliau pateikiamo susitarimo sudarymui;

| 8. | paveda Pirmininkui pasirašyti susitarimą su Tarybos Pirmininku ir Komisijos Pirmininku ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui pasirašyti susitarimą su Tarybos Pirmininku ir Komisijos Pirmininku ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir jo priedą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir jo priedą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0360.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0078.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0304.

---

PRIEDAS

Tarpinstitucinis Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimas dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka tarpinstitucinį susitarimą, paskelbtą OL C 373, p. 1 2013 m. gruodžio 20 d..)

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2013 m. lapkričio 19 d., antradienis

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/49

---

P7_TA(2013)0455

2014–2020 m. daugiametė finansinė programa ***

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento projekto, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

(Speciali teisėkūros procedūra: pritarimas)

(2016/C 436/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento (COM(2011)0398), iš dalies pakeistą (COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento (COM(2011)0398), iš dalies pakeistą (COM(2012)0388),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą (11791/2013) ir į Tarybos 2013 m. lapkričio 14 d. to projekto klaidų ištaisymą (11791/2013 COR 1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą (11791/2013) ir į Tarybos 2013 m. lapkričio 14 d. to projekto klaidų ištaisymą (11791/2013 COR 1),

| — | atsižvelgdamas į pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnį pateiktą Tarybos prašymą pritarti ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį (C7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnį pateiktą Tarybos prašymą pritarti ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį (C7-0238/2013),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją siekiant daugiametės finansinės programos patvirtinimo procedūros teigiamos baigties (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. spalio 23 d. rezoliuciją siekiant daugiametės finansinės programos patvirtinimo procedūros teigiamos baigties (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. susitikimo išvadų dėl daugiametės finansinės programos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. susitikimo išvadų dėl daugiametės finansinės programos (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl politinio susitarimo dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl politinio susitarimo dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį ir į 81 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį ir į 81 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto rekomendaciją, Regioninės plėtros komiteto nuomonę ir Transporto ir turizmo koniteto laišką (A7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto rekomendaciją, Regioninės plėtros komiteto nuomonę ir Transporto ir turizmo koniteto laišką (A7-0389/2013),

| 1. | pritaria Tarybos reglamento projektui, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, kaip išdėstyta šios rezoliucijos priede; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos reglamento projektui, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, kaip išdėstyta šios rezoliucijos priede;

| 2. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamiems bendriems Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimams; |
| --- | --- |

2.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamiems bendriems Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimams;

| 3. | atkreipia dėmesį į kartu su šia rezoliucija pateikiamus Komisijos pareiškimus; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į kartu su šia rezoliucija pateikiamus Komisijos pareiškimus;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0360.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0078.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0304.

---

1 priedas

TARYBOS REGLAMENT PROJEKTAS, KURIUO NUSTATOMA 2014–2020 M. DAUGIAMETĖ FINANSINĖ PROGRAMA

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013.)

---

2 priedas

PAREIŠKIMAI

Bendras pareiškimas dėl nuosavų išteklių

| 1. | Vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311 straipsniu, Sąjunga pasirūpina savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis; jame taip pat nurodyta, kad neatmetant kitų įplaukų, visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais. 311 straipsnio trečioje pastraipoje nurodyta, kad Taryba, spręsdama vieningai pagal specialią teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, priima sprendimą dėl nuosavų išteklių sistemos ir kad tokiu būdu Taryba gali nustatyti naujas nuosavų išteklių kategorijas arba panaikinti esamą kategoriją. |
| --- | --- |

1.

Vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311 straipsniu, Sąjunga pasirūpina savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis; jame taip pat nurodyta, kad neatmetant kitų įplaukų, visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais. 311 straipsnio trečioje pastraipoje nurodyta, kad Taryba, spręsdama vieningai pagal specialią teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, priima sprendimą dėl nuosavų išteklių sistemos ir kad tokiu būdu Taryba gali nustatyti naujas nuosavų išteklių kategorijas arba panaikinti esamą kategoriją.

| 2. | Remdamasi tuo, 2011 m. birželio mėn. Komisija pateikė kelis pasiūlymus, kuriais siekiama reformuoti Sąjungos nuosavų išteklių sistemą. 2013 m. vasario 7–8 d. susitikime Europos Vadovų Taryba susitarė, kad nustatant nuosavų išteklių tvarką reikėtų vadovautis bendrais paprastumo, skaidrumo ir teisingumo tikslais. Be to, Europos Vadovų Taryba paragino Tarybą tęsti darbą dėl Komisijos pasiūlymo dėl naujų pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) grindžiamų nuosavų išteklių. Ji taip pat paprašė tvirtesniame bendradarbiavime finansinių sandorių mokesčio srityje dalyvaujančių valstybių narių apsvarstyti, ar tai negalėtų tapti ES biudžeto naujų nuosavų išteklių baze. |
| --- | --- |

2.

Remdamasi tuo, 2011 m. birželio mėn. Komisija pateikė kelis pasiūlymus, kuriais siekiama reformuoti Sąjungos nuosavų išteklių sistemą. 2013 m. vasario 7–8 d. susitikime Europos Vadovų Taryba susitarė, kad nustatant nuosavų išteklių tvarką reikėtų vadovautis bendrais paprastumo, skaidrumo ir teisingumo tikslais. Be to, Europos Vadovų Taryba paragino Tarybą tęsti darbą dėl Komisijos pasiūlymo dėl naujų pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) grindžiamų nuosavų išteklių. Ji taip pat paprašė tvirtesniame bendradarbiavime finansinių sandorių mokesčio srityje dalyvaujančių valstybių narių apsvarstyti, ar tai negalėtų tapti ES biudžeto naujų nuosavų išteklių baze.

| 3. | Nuosavų išteklių klausimu reikia dirbti toliau. Todėl bus sušaukta aukšto lygio grupė, kurią sudarys šių trijų institucijų paskirti nariai. Ji atsižvelgs į bet kokį esamą ar būsimą indėlį, kurį gali padaryti šios trys Europos institucijos bei nacionaliniai parlamentai. Ši grupė turėtų remtis atitinkamomis ekspertinėmis žiniomis, įskaitant nacionalinių biudžeto valdymo ir fiskalinių institucijų bei nepriklausomų ekspertų žinias. |
| --- | --- |

3.

Nuosavų išteklių klausimu reikia dirbti toliau. Todėl bus sušaukta aukšto lygio grupė, kurią sudarys šių trijų institucijų paskirti nariai. Ji atsižvelgs į bet kokį esamą ar būsimą indėlį, kurį gali padaryti šios trys Europos institucijos bei nacionaliniai parlamentai. Ši grupė turėtų remtis atitinkamomis ekspertinėmis žiniomis, įskaitant nacionalinių biudžeto valdymo ir fiskalinių institucijų bei nepriklausomų ekspertų žinias.

| 4. | Grupė atliks bendrą nuosavų išteklių sistemos peržiūrą vadovaudamasi bendrais paprastumo, skaidrumo, teisingumo ir demokratinės atskaitomybės tikslais. Pirmasis įvertinimas bus parengtas 2014 m. pabaigoje. Darbo pažanga bus politiniu lygiu vertinama reguliariuose posėdžiuose bent kartą per šešis mėnesius. |
| --- | --- |

4.

Grupė atliks bendrą nuosavų išteklių sistemos peržiūrą vadovaudamasi bendrais paprastumo, skaidrumo, teisingumo ir demokratinės atskaitomybės tikslais. Pirmasis įvertinimas bus parengtas 2014 m. pabaigoje. Darbo pažanga bus politiniu lygiu vertinama reguliariuose posėdžiuose bent kartą per šešis mėnesius.

| 5. | Nacionaliniai parlamentai bus pakviesti į tarpinstitucinę konferenciją 2016 m., siekiant įvertinti šio darbo rezultatus. |
| --- | --- |

5.

Nacionaliniai parlamentai bus pakviesti į tarpinstitucinę konferenciją 2016 m., siekiant įvertinti šio darbo rezultatus.

| 6. | Remdamasi šio darbo rezultatais Komisija įvertins, ar naujos nuosavų išteklių iniciatyvos yra tikslingos. Šis įvertinimas bus atliekamas tuo pačiu metu kaip ir DFP reglamento 1a straipsnyje nurodyta peržiūra siekiant apsvarstyti galimas reformas kitos daugiametės finansinės programos laikotarpiu. |
| --- | --- |

6.

Remdamasi šio darbo rezultatais Komisija įvertins, ar naujos nuosavų išteklių iniciatyvos yra tikslingos. Šis įvertinimas bus atliekamas tuo pačiu metu kaip ir DFP reglamento 1a straipsnyje nurodyta peržiūra siekiant apsvarstyti galimas reformas kitos daugiametės finansinės programos laikotarpiu.

Bendras pareiškimas dėl viešųjų išlaidų, susijusių su į ES veiksmų taikymo sritį patenkančiais klausimais, efektyvumo gerinimo

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija sutaria bendradarbiauti siekdami išlaidų mažinimo ir geresnės sinergijos nacionaliniu bei Europos lygiais, kad būtų pagerintas viešųjų išlaidų, susijusių su į ES veiksmų taikymo sritį patenkančiais klausimais, efektyvumas. Šiuo tikslu šios institucijos pasitelks, kaip joms atrodo tinkamiausia, inter alia, geriausios praktikos žinias, dalijimąsi informacija ir prieinamą nepriklausomą vertinimą. Rezultatais turėtų būti galima pasinaudoti ir remiamasi rengiant Komisijos pasiūlymą dėl kitos daugiametės finansinės programos.

Bendras pareiškimas

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija sutaria, kad į metines biudžeto procedūras, taikomas 2014–2020 m. DFP, prireikus bus įtraukti lyčių aspektai, atsižvelgiant į tai, kaip visa Sąjungos finansinė programa prisidedama prie lyčių lygybės didinimo (ir kaip užtikrinamas lyčių aspekto integravimas).

Bendras pareiškimas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, 15 straipsnio

Institucijos susitaria Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, 15 straipsnyje nurodytą sumą panaudoti taip: 2 143 mln. EUR – jaunimo nedarbui, 200 mln. EUR – programai „Horizontas 2020“, 150 mln. EUR – programai „Erasmus“ ir 50 mln. EUR – programai „COSME“.

Europos Komisijos pareiškimas dėl nacionalinių valdymo deklaracijų

2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamentas biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezoliucijoje paprašė, kad atitinkamu politiniu lygiu būtų nustatytas nacionalinių valdymo deklaracijų, kurias turi paskelbti valstybės narės, šablonas. Komisija yra pasirengusi išnagrinėti šį prašymą ir nori paprašyti Europos Parlamento ir Tarybos dalyvauti darbo grupėje siekiant iki šių metų pabaigos pateikti rekomendacijas.

Europos Komisijos pareiškimas dėl peržiūros

DFP reglamento 1a straipsnio nuostatų atžvilgiu, atsižvelgiant į peržiūros rezultatus, Komisija patvirtina ketinanti pateikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl DFP reglamento peržiūros. Todėl ji skirs itin daug dėmesio bendrosios mokėjimų maržos veikimui, kad būtų užtikrinta, jog bendra mokėjimų viršutinė riba išliktų visą laikotarpį. Ji taip pat išnagrinės, kaip kinta bendroji įsipareigojimų marža. Komisija taip pat atsižvelgs į konkrečius programos „Horizontas 2020“ reikalavimus. Komisija taip pat išnagrinės galimybę suderinti savo pasiūlymus dėl kitos DFP su institucijų politiniais ciklais.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/52

---

P7_TA(2013)0457

Taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projektas. Europos socialinio fondo (ESF) stiprinimas siekiant sumažinti jaunimo nedarbą, skurdą ir socialinę atskirtį Prancūzijoje, Italijoje ir Ispanijoje

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projekto, III skirsnis – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

(2016/C 436/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2012 m. gruodžio 12 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2012 m. gruodžio 12 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą Nr. 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą Nr. 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (4),

| — | atsižvelgdamas į taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projektą, kurį Komisija patvirtino 2013 m. liepos 25 d. (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projektą, kurį Komisija patvirtino 2013 m. liepos 25 d. (COM(2013)0557),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. priimtą ir 2013 m. spalio 14 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projekto (14180/2013 – C7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. priimtą ir 2013 m. spalio 14 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projekto (14180/2013 – C7-0350/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0367/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0367/2013),

| A. | kadangi 2013 m. taisomojo biudžeto Nr. 7 projektas (toliau – TBP 7/2013) susijęs su 150 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų padidinimu pagal daugiametės finansinės programos (toliau – DFP) 1b išlaidų kategoriją siekiant spręsti tam tikrus klausimus, susijusius su derybų dėl 2014–2020 m. DFP galutiniais rezultatais, darančiais poveikį Prancūzijai, Italijai ir Ispanijai, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. taisomojo biudžeto Nr. 7 projektas (toliau – TBP 7/2013) susijęs su 150 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų padidinimu pagal daugiametės finansinės programos (toliau – DFP) 1b išlaidų kategoriją siekiant spręsti tam tikrus klausimus, susijusius su derybų dėl 2014–2020 m. DFP galutiniais rezultatais, darančiais poveikį Prancūzijai, Italijai ir Ispanijai,

| B. | kadangi šiais papildomais asignavimais turėtų būti prisidedama prie konkrečių problemų, susijusių su nedarbu, ypač jaunimo nedarbu, ir skurdu bei socialine atskirtimi, sprendimo tose valstybėse narėse, |
| --- | --- |

B.

kadangi šiais papildomais asignavimais turėtų būti prisidedama prie konkrečių problemų, susijusių su nedarbu, ypač jaunimo nedarbu, ir skurdu bei socialine atskirtimi, sprendimo tose valstybėse narėse,

| C. | kadangi Komisija mano, kad tinkamiausias būdas toms valstybėms narėms padėti yra padidinti Europos socialinio fondo (ESF) lėšas, |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija mano, kad tinkamiausias būdas toms valstybėms narėms padėti yra padidinti Europos socialinio fondo (ESF) lėšas,

| D. | kadangi papildoma 150 mln. EUR suma, skirta įsipareigojimų asignavimams, bus dengiama marža pagal 1b antraštinės dalies viršutinę išlaidų ribą (16 mln. EUR) ir panaudojant lankstumo priemonės lėšas (134 mln. EUR), skirtas šiam konkrečiam veiksmui, |
| --- | --- |

D.

kadangi papildoma 150 mln. EUR suma, skirta įsipareigojimų asignavimams, bus dengiama marža pagal 1b antraštinės dalies viršutinę išlaidų ribą (16 mln. EUR) ir panaudojant lankstumo priemonės lėšas (134 mln. EUR), skirtas šiam konkrečiam veiksmui,

| 1. | pažymi, kad 2013 m. liepos 25 d. Komisijos pateiktas TBP 7/2013 susijęs su įsipareigojimų asignavimų padidinimu (150 mln. EUR) pagal DFP 1b išlaidų kategoriją siekiant spręsti tam tikrus klausimus, susijusius su derybų Europos Vadovų Taryboje dėl 2014–2020 m. DFP galutiniais rezultatais, darančiais poveikį Prancūzijai, Italijai ir Ispanijai; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad 2013 m. liepos 25 d. Komisijos pateiktas TBP 7/2013 susijęs su įsipareigojimų asignavimų padidinimu (150 mln. EUR) pagal DFP 1b išlaidų kategoriją siekiant spręsti tam tikrus klausimus, susijusius su derybų Europos Vadovų Taryboje dėl 2014–2020 m. DFP galutiniais rezultatais, darančiais poveikį Prancūzijai, Italijai ir Ispanijai;

| 2. | pritaria Komisijos pasiūlymui skirti šiuos papildomus asignavimus ESF programoms, vykdomoms atitinkamose valstybėse narėse, siekiant išspręsti konkrečias problemas, susijusias su nedarbu, ypač jaunimo nedarbu, ir socialine atskirtimi; tikisi, kad Komisija laiku pateiks Parlamentui konkrečių priemonių ir veiksmų, finansuotų šių asignavimų lėšomis, ataskaitą; |
| --- | --- |

2.

pritaria Komisijos pasiūlymui skirti šiuos papildomus asignavimus ESF programoms, vykdomoms atitinkamose valstybėse narėse, siekiant išspręsti konkrečias problemas, susijusias su nedarbu, ypač jaunimo nedarbu, ir socialine atskirtimi; tikisi, kad Komisija laiku pateiks Parlamentui konkrečių priemonių ir veiksmų, finansuotų šių asignavimų lėšomis, ataskaitą;

| 3. | be to, pažymi, kad didžioji šios papildomos 150 mln. EUR sumos dalis bus padengta mobilizavus lankstumo priemonę; |
| --- | --- |

3.

be to, pažymi, kad didžioji šios papildomos 150 mln. EUR sumos dalis bus padengta mobilizavus lankstumo priemonę;

| 4. | patvirtina Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projekto; |
| --- | --- |

4.

patvirtina Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projekto;

| 5. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad taisomasis biudžetas Nr. 7/2013 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui paskelbti, kad taisomasis biudžetas Nr. 7/2013 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 66, 2013 3 8.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(4)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/54

---

P7_TA(2013)0458

Taisomojo biudžeto Nr. 8/2013 projektas (TPB 2a). Mokėjimų padidinimas pagal DFP kategorijas ir mokėjimų asignavimų trūkumai 2013 m. biudžete

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 8/2013 projekto, III skirsnis – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

(2016/C 436/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2012 m. gruodžio 12 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2012 m. gruodžio 12 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą Nr. 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą Nr. 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (4),

| — | atsižvelgdamas į taisomojo biudžeto Nr. 8/2013 projektą, kurį Komisija priėmė 2013 m. rugsėjo 25 d. (COM(2013)0669), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į taisomojo biudžeto Nr. 8/2013 projektą, kurį Komisija priėmė 2013 m. rugsėjo 25 d. (COM(2013)0669),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 30 d. priimtą ir 2013 m. spalio 31 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 8/2013 projekto (14871/2013 – C7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 30 d. priimtą ir 2013 m. spalio 31 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 8/2013 projekto (14871/2013 – C7-0387/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0371/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0371/2013),

| A. | kadangi 2013 m. taisomojo biudžeto Nr. 8 projektas (TBP 8/2013) susijęs su mokėjimų asignavimų padidinimu (3,9 mlrd. EUR) pagal daugiametės finansinės programos (DFP) 1a, 1b, 2, 3a, 3b ir 4 išlaidų kategorijas siekiant iki metų pabaigos patenkinti likusius poreikius, kad būtų vykdomos teisinės prievolės, kylančios dėl buvusių ir dabartinių įsipareigojimų, išvengta finansinių nuobaudų ir gavėjai galėtų gauti pagal patvirtintą Sąjungos politiką numatytas lėšas, su kuriomis susijusius įsipareigojimų asignavimus Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino ankstesnių metų biudžetuose, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. taisomojo biudžeto Nr. 8 projektas (TBP 8/2013) susijęs su mokėjimų asignavimų padidinimu (3,9 mlrd. EUR) pagal daugiametės finansinės programos (DFP) 1a, 1b, 2, 3a, 3b ir 4 išlaidų kategorijas siekiant iki metų pabaigos patenkinti likusius poreikius, kad būtų vykdomos teisinės prievolės, kylančios dėl buvusių ir dabartinių įsipareigojimų, išvengta finansinių nuobaudų ir gavėjai galėtų gauti pagal patvirtintą Sąjungos politiką numatytas lėšas, su kuriomis susijusius įsipareigojimų asignavimus Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino ankstesnių metų biudžetuose,

| B. | kadangi prašomais papildomais mokėjimų asignavimais bus sumažintas neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. reste à liquider, RAL) lygis ir rizika, kad į 2014 m. bus perkelta neįprastai daug neapmokėtų sąskaitų, |
| --- | --- |

B.

kadangi prašomais papildomais mokėjimų asignavimais bus sumažintas neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. reste à liquider, RAL) lygis ir rizika, kad į 2014 m. bus perkelta neįprastai daug neapmokėtų sąskaitų,

| C. | kadangi TBP 8/2013, kuriuo atnaujinamas TBP 2/2013, dėl 11,2 mlrd. EUR sumos Komisija pateikė 2013 m. kovo mėn. ir 2013 m. rugsėjo mėn. tik iš dalies (dėl 7,3 mlrd. EUR sumos) patvirtino biudžeto valdymo institucija, |
| --- | --- |

C.

kadangi TBP 8/2013, kuriuo atnaujinamas TBP 2/2013, dėl 11,2 mlrd. EUR sumos Komisija pateikė 2013 m. kovo mėn. ir 2013 m. rugsėjo mėn. tik iš dalies (dėl 7,3 mlrd. EUR sumos) patvirtino biudžeto valdymo institucija,

| D. | kadangi bendra mokėjimo prašymų, susijusių su sanglaudos politika (2007–2013 m.), kurie dar buvo neįvykdyti 2012 m. pabaigoje, suma siekė 16,2 mlrd. EUR ir ji turėjo būti perkelta į 2013 m., dėl to atitinkamai sumažėjo mokėjimų asignavimų suma, numatyta 2013 m. biudžete ir skirta 2013 m. mokėjimų poreikiams padengti; kadangi, jei visas TBP 8/2013 bus patvirtintas, ta suma 2013 m. pabaigoje turėtų siekti 20 mlrd. EUR, |
| --- | --- |

D.

kadangi bendra mokėjimo prašymų, susijusių su sanglaudos politika (2007–2013 m.), kurie dar buvo neįvykdyti 2012 m. pabaigoje, suma siekė 16,2 mlrd. EUR ir ji turėjo būti perkelta į 2013 m., dėl to atitinkamai sumažėjo mokėjimų asignavimų suma, numatyta 2013 m. biudžete ir skirta 2013 m. mokėjimų poreikiams padengti; kadangi, jei visas TBP 8/2013 bus patvirtintas, ta suma 2013 m. pabaigoje turėtų siekti 20 mlrd. EUR,

| E. | kadangi į politinį susitarimą dėl 2014–2020 m. DFP, 2013 m. birželio 27 d. pasiektą aukščiausiuoju lygmeniu tarp Parlamento, Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos, įtrauktas Tarybos įsipareigojimas imtis visų reikalingų veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai įvykdytos Sąjungos 2013 m. prievolės, oficialiai patvirtinti TBP 2/2013 dėl 7,3 mlrd. EUR sumos, taip pat nedelsiant priimti tolesnį taisomojo biudžeto projektą, kurį Komisija turėtų pasiūlyti rudens pradžioje, kad būtų išvengta bet kokio nepagrįsto mokėjimų asignavimų trūkumo, |
| --- | --- |

E.

kadangi į politinį susitarimą dėl 2014–2020 m. DFP, 2013 m. birželio 27 d. pasiektą aukščiausiuoju lygmeniu tarp Parlamento, Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos, įtrauktas Tarybos įsipareigojimas imtis visų reikalingų veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai įvykdytos Sąjungos 2013 m. prievolės, oficialiai patvirtinti TBP 2/2013 dėl 7,3 mlrd. EUR sumos, taip pat nedelsiant priimti tolesnį taisomojo biudžeto projektą, kurį Komisija turėtų pasiūlyti rudens pradžioje, kad būtų išvengta bet kokio nepagrįsto mokėjimų asignavimų trūkumo,

| F. | kadangi vadovaudamasi Finansinio reglamento 41 straipsnio 2 dalimi Komisija išnagrinėjo vidinio perskirstymo mastą, vykdydama bendrą metų pabaigos mokėjimų poreikio apžvalgą, ir pasiūlė perskirstyti 509,8 mln. EUR vadinamuoju bendruoju perkėlimu, |
| --- | --- |

F.

kadangi vadovaudamasi Finansinio reglamento 41 straipsnio 2 dalimi Komisija išnagrinėjo vidinio perskirstymo mastą, vykdydama bendrą metų pabaigos mokėjimų poreikio apžvalgą, ir pasiūlė perskirstyti 509,8 mln. EUR vadinamuoju bendruoju perkėlimu,

| G. | kadangi Parlamentas savo 2013 m. liepos 3 d. rezoliucijoje susieja Tarybos tolesnio taisomojo biudžeto projekto tvirtinimą rudens pradžioje su DFP reglamento arba 2014 m. biudžeto priėmimu, |
| --- | --- |

G.

kadangi Parlamentas savo 2013 m. liepos 3 d. rezoliucijoje susieja Tarybos tolesnio taisomojo biudžeto projekto tvirtinimą rudens pradžioje su DFP reglamento arba 2014 m. biudžeto priėmimu,

| 1. | pritaria tam, kad 2013 m. rugsėjo 25 d. Komisija pateikė TBP 8/2013, susijusį su mokėjimų asignavimų padidinimu (3,9 mlrd. EUR) pagal DFP 1a, 1b, 2, 3a, 3b ir 4 išlaidų kategorijas iki bendro lygio, jau pasiūlyto TBP 2/2013; pabrėžia, kad priėmus visą TBP 8/2013 bus pasiekta 2013 m. mokėjimų viršutinė riba; |
| --- | --- |

1.

pritaria tam, kad 2013 m. rugsėjo 25 d. Komisija pateikė TBP 8/2013, susijusį su mokėjimų asignavimų padidinimu (3,9 mlrd. EUR) pagal DFP 1a, 1b, 2, 3a, 3b ir 4 išlaidų kategorijas iki bendro lygio, jau pasiūlyto TBP 2/2013; pabrėžia, kad priėmus visą TBP 8/2013 bus pasiekta 2013 m. mokėjimų viršutinė riba;

| 2. | primena, kad pagal buvusius visų trijų institucijų įsipareigojimus TBP 8/2013 sudaro TBP 2/2013 antrąją dalį ir tai yra minimalios sumos, reikalingos siekiant įvykdyti Sąjungos teisines prievoles ir buvusius įsipareigojimus iki 2013 m. pabaigos, kad būtų išvengta finansinių nuobaudų ir sumažintas neįvykdytų įsipareigojimų lygis; |
| --- | --- |

2.

primena, kad pagal buvusius visų trijų institucijų įsipareigojimus TBP 8/2013 sudaro TBP 2/2013 antrąją dalį ir tai yra minimalios sumos, reikalingos siekiant įvykdyti Sąjungos teisines prievoles ir buvusius įsipareigojimus iki 2013 m. pabaigos, kad būtų išvengta finansinių nuobaudų ir sumažintas neįvykdytų įsipareigojimų lygis;

| 3. | mano, kad, kaip Komisija ne kartą tvirtino, priėmus visą TBP 8/2013 Sąjunga turės galimybę visiškai įvykdyti savo teisines prievoles iki 2013 m. pabaigos; tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nepaisant bendro mokėjimų asignavimų padidinimo 11,2 mlrd. EUR (TBP 2 ir TBP 8/2013), vis dar planuojama į kitus metus perkelti maždaug 20 mlrd. EUR mokėjimo prašymų sumą, susijusią su 2007–2013 m. sanglaudos programomis, kaip pripažino Komisija per pastarąjį tarpinstitucinį susitikimą mokėjimų klausimu, įvykusį 2013 m. rugsėjo 26 d.; pabrėžia, kad padėtis sudėtinga ir kitų programų, finansuojamų ne pagal 1b išlaidų kategoriją, klausimu; |
| --- | --- |

3.

mano, kad, kaip Komisija ne kartą tvirtino, priėmus visą TBP 8/2013 Sąjunga turės galimybę visiškai įvykdyti savo teisines prievoles iki 2013 m. pabaigos; tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nepaisant bendro mokėjimų asignavimų padidinimo 11,2 mlrd. EUR (TBP 2 ir TBP 8/2013), vis dar planuojama į kitus metus perkelti maždaug 20 mlrd. EUR mokėjimo prašymų sumą, susijusią su 2007–2013 m. sanglaudos programomis, kaip pripažino Komisija per pastarąjį tarpinstitucinį susitikimą mokėjimų klausimu, įvykusį 2013 m. rugsėjo 26 d.; pabrėžia, kad padėtis sudėtinga ir kitų programų, finansuojamų ne pagal 1b išlaidų kategoriją, klausimu;

| 4. | primena, kad Tarybos įsipareigojimas patvirtinti TBP 8/2013 buvo politinio susitarimo dėl 2014–2020 m. DFP dalis, taigi, tai yra tik viena iš trijų sąlygų, kurią įvykdžius Parlamentas duos pritarimą dėl DFP reglamento, kaip nurodyta 2013 m. liepos 3 d. Parlamento rezoliucijoje; |
| --- | --- |

4.

primena, kad Tarybos įsipareigojimas patvirtinti TBP 8/2013 buvo politinio susitarimo dėl 2014–2020 m. DFP dalis, taigi, tai yra tik viena iš trijų sąlygų, kurią įvykdžius Parlamentas duos pritarimą dėl DFP reglamento, kaip nurodyta 2013 m. liepos 3 d. Parlamento rezoliucijoje;

| 5. | pritaria tam, kad Taryba 14,8 mln. EUR sumažino lėšas, tik todėl, kad šia suma bus papildoma TBP 2/2013 numatyta pirminė 11,2 mlrd. EUR suma; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad ir toliau laikosi savo esminės pozicijos, jog ypatingos priemonės, pvz., ES solidarumo fondas, turėtų būti finansuojamos naujais įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimais viršijant DFP viršutines ribas; |
| --- | --- |

5.

pritaria tam, kad Taryba 14,8 mln. EUR sumažino lėšas, tik todėl, kad šia suma bus papildoma TBP 2/2013 numatyta pirminė 11,2 mlrd. EUR suma; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad ir toliau laikosi savo esminės pozicijos, jog ypatingos priemonės, pvz., ES solidarumo fondas, turėtų būti finansuojamos naujais įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimais viršijant DFP viršutines ribas;

| 6. | primena, kad pagal SESV 314 straipsnio 3 dalį Tarybos pozicija yra parengiamasis veiksmas ir galioja nuo jos priėmimo dienos; nurodo, kad mano, jog Tarybos pozicija dėl TBP 8/2013, kurią jam 2013 m. spalio 31 d. perdavė Tarybos pirmininko pareigas einantis pirmininkas, atsižvelgiant į SESV 314 straipsnio 3 ir 4 dalių tikslus, yra galiojanti nuo jos priėmimo dienos 2013 m. spalio 30 d.; atmeta ir neatsižvelgia į pridėtame sprendime nurodytą nuostatą, kuria Taryba siekia savo pozicijos dėl TBP 8/2013 galiojimą padaryti priklausomą nuo to, ar Parlamentas patvirtins susitarimą dėl 2014–2020 m. DFP ir Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projekto; |
| --- | --- |

6.

primena, kad pagal SESV 314 straipsnio 3 dalį Tarybos pozicija yra parengiamasis veiksmas ir galioja nuo jos priėmimo dienos; nurodo, kad mano, jog Tarybos pozicija dėl TBP 8/2013, kurią jam 2013 m. spalio 31 d. perdavė Tarybos pirmininko pareigas einantis pirmininkas, atsižvelgiant į SESV 314 straipsnio 3 ir 4 dalių tikslus, yra galiojanti nuo jos priėmimo dienos 2013 m. spalio 30 d.; atmeta ir neatsižvelgia į pridėtame sprendime nurodytą nuostatą, kuria Taryba siekia savo pozicijos dėl TBP 8/2013 galiojimą padaryti priklausomą nuo to, ar Parlamentas patvirtins susitarimą dėl 2014–2020 m. DFP ir Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projekto;

| 7. | patvirtina Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 8/2013 projekto; |
| --- | --- |

7.

patvirtina Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 8/2013 projekto;

| 8. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad taisomasis biudžetas Nr. 8/2013 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui paskelbti, kad taisomasis biudžetas Nr. 8/2013 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 66, 2013 3 8.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(4)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/56

---

P7_TA(2013)0459

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas (Ispanijos paraiška „EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, statybinės medžiagos“)

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Ispanijos paraiška „EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, statybinės medžiagos“) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

(2016/C 436/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0635 – C7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0635 – C7-0269/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2006 m. gegužės 17 d. TIS) (1), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2006 m. gegužės 17 d. TIS) (1), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), (EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), (EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punkte nustatytą trišalio dialogo procedūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. TIS 28 punkte nustatytą trišalio dialogo procedūrą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0341/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0341/2013),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) taikymo sritis buvo laikinai išplėsta paraiškoms, pateiktoms nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., kad būtų galima teikti paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) taikymo sritis buvo laikinai išplėsta paraiškoms, pateiktoms nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., kad būtų galima teikti paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau bei kuo veiksmingiau prieinama, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau bei kuo veiksmingiau prieinama,

| D. | kadangi Ispanija pateikė paraišką „EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana“ dėl EGF finansinės paramos po to, kai per atskaitinį laikotarpį nuo 2012 m. birželio 14 d. iki 2013 m. kovo 14 d. iš 140 įmonių, vykdančių veiklą Valensijos autonominio regiono NUTS II regione, buvo atleisti 630 darbuotojų (iš jų parama taikant EGF bendrai finansuojamas priemones numatyta 300 darbuotojų), |
| --- | --- |

D.

kadangi Ispanija pateikė paraišką „EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana“ dėl EGF finansinės paramos po to, kai per atskaitinį laikotarpį nuo 2012 m. birželio 14 d. iki 2013 m. kovo 14 d. iš 140 įmonių, vykdančių veiklą Valensijos autonominio regiono NUTS II regione, buvo atleisti 630 darbuotojų (iš jų parama taikant EGF bendrai finansuojamas priemones numatyta 300 darbuotojų),

| E. | kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos skyrimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitinka EGF reglamente nustatytus finansinės paramos skyrimo kriterijus,

| 1. | pritaria Komisijos nuomonei, kad tenkinamos EGF reglamento 2 straipsnio b punkte išdėstytos sąlygos ir kad dėl to Ispanija turi teisę gauti finansinę paramą pagal minėtąjį reglamentą; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos nuomonei, kad tenkinamos EGF reglamento 2 straipsnio b punkte išdėstytos sąlygos ir kad dėl to Ispanija turi teisę gauti finansinę paramą pagal minėtąjį reglamentą;

| 2. | pažymi, kad Ispanijos valdžios institucijos 2013 m. gegužės 22 d. pateikė paraišką EGF finansinei paramai gauti ir kad 2013 m. rugsėjo 16 d. Europos Komisija pateikė savo vertinimą; palankiai vertina tai, kad paraiška buvo įvertinta greitai, per keturis mėnesius; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Ispanijos valdžios institucijos 2013 m. gegužės 22 d. pateikė paraišką EGF finansinei paramai gauti ir kad 2013 m. rugsėjo 16 d. Europos Komisija pateikė savo vertinimą; palankiai vertina tai, kad paraiška buvo įvertinta greitai, per keturis mėnesius;

| 3. | pažymi, kad Valensijos autonominiam regionui krizė padarė didelį poveikį ir 2013 m. pirmąjį ketvirtį nedarbo lygis siekė 29,19 proc.; palankiai vertina tai, kad regionas vėl naudojasi EGF parama siekdamas spręsti didelio nedarbo problemą; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad Valensijos autonominiam regionui krizė padarė didelį poveikį ir 2013 m. pirmąjį ketvirtį nedarbo lygis siekė 29,19 proc.; palankiai vertina tai, kad regionas vėl naudojasi EGF parama siekdamas spręsti didelio nedarbo problemą;

| 4. | džiaugiasi, kad Valensijos autonominis regionas pasirengęs teikti paraišką dėl EGF paramos ir naudoti fondo lėšas, kad būtų sprendžiamos regiono darbo rinkos, kuriai būdinga didelė mažųjų ir vidutinių įmonių procentinė dalis, problemos; atsižvelgdamas į tai primena, kad Valensijos regionas jau pateikė keturias paraiškas dėl EGF paramos tekstilės, keramikos ir gamtinio akmens bei statybų sektoriams (3); |
| --- | --- |

4.

džiaugiasi, kad Valensijos autonominis regionas pasirengęs teikti paraišką dėl EGF paramos ir naudoti fondo lėšas, kad būtų sprendžiamos regiono darbo rinkos, kuriai būdinga didelė mažųjų ir vidutinių įmonių procentinė dalis, problemos; atsižvelgdamas į tai primena, kad Valensijos regionas jau pateikė keturias paraiškas dėl EGF paramos tekstilės, keramikos ir gamtinio akmens bei statybų sektoriams (3);

| 5. | mano, kad darbuotojų atleidimas iš 140 įmonių, vykdančių veiklą Valensijos autonominio regiono (ES52) NUTS II regione, yra susijęs su esminiais struktūriniais pasaulio prekybos sistemos pokyčiais, dėl kurių padidėjo kitų nemetalo mineralinių produktų importas į Sąjungą ir sumažėjo Sąjungos gaminamų kitų nemetalo mineralinių produktų dalis pasaulio mastu; |
| --- | --- |

5.

mano, kad darbuotojų atleidimas iš 140 įmonių, vykdančių veiklą Valensijos autonominio regiono (ES52) NUTS II regione, yra susijęs su esminiais struktūriniais pasaulio prekybos sistemos pokyčiais, dėl kurių padidėjo kitų nemetalo mineralinių produktų importas į Sąjungą ir sumažėjo Sąjungos gaminamų kitų nemetalo mineralinių produktų dalis pasaulio mastu;

| 6. | palankiai vertina tai, kad Ispanijos valdžios institucijos, siekdamos suteikti darbuotojams skubią paramą, 2013 m. rugpjūčio 22 d. (gerokai anksčiau prieš priimant galutinį sprendimą dėl EGF paramos suteikimo siūlomam suderintam paslaugų rinkiniui) nusprendė pradėti taikyti prie individualių poreikių pritaikytas priemones; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad Ispanijos valdžios institucijos, siekdamos suteikti darbuotojams skubią paramą, 2013 m. rugpjūčio 22 d. (gerokai anksčiau prieš priimant galutinį sprendimą dėl EGF paramos suteikimo siūlomam suderintam paslaugų rinkiniui) nusprendė pradėti taikyti prie individualių poreikių pritaikytas priemones;

| 7. | pažymi, kad Ispanijos valdžios institucijos informavo, jog, remdamosi ankstesne patirtimi EGF paraiškų klausimu, mano, kad tik 300 darbuotojų, kuriems taikoma EGF parama, nuspręs pasinaudoti šiomis priemonėmis; ragina Ispanijos valdžios institucijas visapusiškai panaudoti EGF paramą, ypač keliant darbuotojų, turinčių pagrindinį išsilavinimą, kurie sudaro 74,4 proc. remtinų darbuotojų, kvalifikaciją; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad Ispanijos valdžios institucijos informavo, jog, remdamosi ankstesne patirtimi EGF paraiškų klausimu, mano, kad tik 300 darbuotojų, kuriems taikoma EGF parama, nuspręs pasinaudoti šiomis priemonėmis; ragina Ispanijos valdžios institucijas visapusiškai panaudoti EGF paramą, ypač keliant darbuotojų, turinčių pagrindinį išsilavinimą, kurie sudaro 74,4 proc. remtinų darbuotojų, kvalifikaciją;

| 8. | pažymi, kad bendrai finansuotiną suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą sudaro 300 atleistų darbuotojų grąžinimo į darbą priemonės, kaip antai jų profilio nustatymas, profesinis orientavimas, konsultacijos karjeros klausimais, mokymas, pagalba intensyviai ieškant darbo, verslumo skatinimas, paskatos, pvz., darbo paieškos skatinimas, su kelionėmis į mokymo vietą susijusių išlaidų padengimas, atleistųjų iš darbo įdarbinimo tame pačiame sektoriuje skatinimas ir parama verslui steigti; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad bendrai finansuotiną suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą sudaro 300 atleistų darbuotojų grąžinimo į darbą priemonės, kaip antai jų profilio nustatymas, profesinis orientavimas, konsultacijos karjeros klausimais, mokymas, pagalba intensyviai ieškant darbo, verslumo skatinimas, paskatos, pvz., darbo paieškos skatinimas, su kelionėmis į mokymo vietą susijusių išlaidų padengimas, atleistųjų iš darbo įdarbinimo tame pačiame sektoriuje skatinimas ir parama verslui steigti;

| 9. | pažymi, kad suderintame pakete numatytos finansinės paskatos ieškant darbo (300 EUR vienkartinė išmoka), judumo pašalpa (iki 400 EUR), atleistųjų įdarbinimo tame pačiame sektoriuje paskata (iki 700 EUR); palankiai vertina tai, kad bendra finansinių paskatų suma yra apribota ir didžioji dalis paramos gali būti panaudota mokymams, konsultacijai karjeros klausimais, darbo paieškos skatinimui ir paramai verslumo skatinimui; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad suderintame pakete numatytos finansinės paskatos ieškant darbo (300 EUR vienkartinė išmoka), judumo pašalpa (iki 400 EUR), atleistųjų įdarbinimo tame pačiame sektoriuje paskata (iki 700 EUR); palankiai vertina tai, kad bendra finansinių paskatų suma yra apribota ir didžioji dalis paramos gali būti panaudota mokymams, konsultacijai karjeros klausimais, darbo paieškos skatinimui ir paramai verslumo skatinimui;

| 10. | palankiai vertina tai, kad rengiant suderinto EGF priemonių paketo priemones konsultuotasi su socialiniais partneriais ir visų pirma su vietos lygmeniu veikiančiomis profesinėmis sąjungomis (UGT-PV, CCOO-PV) ir nepelno organizacija FESMAC, taip pat tai, kad įvairiais EGF paramos įgyvendinimo etapais ir suteikiant galimybę naudotis EGF lėšomis bus įgyvendinama vyrų ir moterų lygybės politika ir taikomas nediskriminavimo principas; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina tai, kad rengiant suderinto EGF priemonių paketo priemones konsultuotasi su socialiniais partneriais ir visų pirma su vietos lygmeniu veikiančiomis profesinėmis sąjungomis (UGT-PV, CCOO-PV) ir nepelno organizacija FESMAC, taip pat tai, kad įvairiais EGF paramos įgyvendinimo etapais ir suteikiant galimybę naudotis EGF lėšomis bus įgyvendinama vyrų ir moterų lygybės politika ir taikomas nediskriminavimo principas;

| 11. | primena, kad svarbu didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus ir pripažįstant įgūdžius ir gebėjimus, įgytus per darbuotojo profesinę karjerą; tikisi, kad pagal suderintą priemonių paketą siūlomi mokymai bus pritaikyti ne tik prie atleistų darbuotojų poreikių, bet ir prie dabartinės verslo aplinkos; |
| --- | --- |

11.

primena, kad svarbu didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus ir pripažįstant įgūdžius ir gebėjimus, įgytus per darbuotojo profesinę karjerą; tikisi, kad pagal suderintą priemonių paketą siūlomi mokymai bus pritaikyti ne tik prie atleistų darbuotojų poreikių, bet ir prie dabartinės verslo aplinkos;

| 12. | palankiai vertina tai, kad suderintas paketas apima profesinį mokymą, dėmesį sutelkiant į sektorius, kuriuose egzistuoja galimybės arba tikėtina, kad jų gali atsirasti, taip pat, kad pakete numatytas tų įgūdžių, kurie ateityje bus reikalingi gamintojams sektoriuje, kuriame atleisti darbuotojai, tobulinimas; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad suderintas paketas apima profesinį mokymą, dėmesį sutelkiant į sektorius, kuriuose egzistuoja galimybės arba tikėtina, kad jų gali atsirasti, taip pat, kad pakete numatytas tų įgūdžių, kurie ateityje bus reikalingi gamintojams sektoriuje, kuriame atleisti darbuotojai, tobulinimas;

| 13. | pažymi, kad informacija apie suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima duomenis apie tai, kaip šiomis priemonėmis papildomi struktūrinių fondų lėšomis finansuojami veiksmai; pabrėžia, jog Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad tinkami finansuoti veiksmai neremiami taikant kitas Sąjungos finansines priemones; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi esamos tvarkos ir kad Sąjunga dukart nefinansuotų tų pačių paslaugų; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad informacija apie suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kurį ketinama finansuoti EGF lėšomis, apima duomenis apie tai, kaip šiomis priemonėmis papildomi struktūrinių fondų lėšomis finansuojami veiksmai; pabrėžia, jog Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad tinkami finansuoti veiksmai neremiami taikant kitas Sąjungos finansines priemones; primena savo raginimą Komisijai į jos rengiamas metines ataskaitas įtraukti lyginamąjį tų duomenų vertinimą siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi esamos tvarkos ir kad Sąjunga dukart nefinansuotų tų pačių paslaugų;

| 14. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, patobulino procedūrą, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo vertinimą kartu su pasiūlymu mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad kiti šios procedūros patobulinimai bus įtraukti į naująjį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.) reglamentą ir kad bus užtikrintas didesnis EGF efektyvumas, skaidrumas ir matomumas; |
| --- | --- |

14.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti su procedūromis susijusią tvarką, kad būtų galima sparčiau mobilizuoti EGF lėšas; palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimą, patobulino procedūrą, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo vertinimą kartu su pasiūlymu mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad kiti šios procedūros patobulinimai bus įtraukti į naująjį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.) reglamentą ir kad bus užtikrintas didesnis EGF efektyvumas, skaidrumas ir matomumas;

| 15. | pabrėžia, kad pagal EGF reglamento 6 straipsnį turi būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiama pavienių iš darbo atleistų darbuotojų pakartotinė integracija sudarant galimybę dirbti nuolatinį darbą; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas tvarus ir ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF parama neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsakingos įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad pagal EGF reglamento 6 straipsnį turi būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiama pavienių iš darbo atleistų darbuotojų pakartotinė integracija sudarant galimybę dirbti nuolatinį darbą; taip pat pabrėžia, kad EGF paramos lėšomis galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kurias taikant užtikrinamas tvarus ir ilgalaikis užimtumas; primena, kad EGF parama neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsakingos įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 16. | palankiai vertina Tarybos pasiektą susitarimą vėl į EGF reglamentą 2014–2020 m. laikotarpiu įtraukti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, pagal kurį finansinę paramą galima teikti taip pat darbuotojams, atleistiems dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės, o ne tik darbuotojams, netekusiems darbo dėl pasaulio prekybos sistemos pokyčių; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina Tarybos pasiektą susitarimą vėl į EGF reglamentą 2014–2020 m. laikotarpiu įtraukti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, pagal kurį finansinę paramą galima teikti taip pat darbuotojams, atleistiems dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės, o ne tik darbuotojams, netekusiems darbo dėl pasaulio prekybos sistemos pokyčių;

| 17. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

17.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 18. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

18.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

19.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  Paraiškos „EGF/2009/0014 ES/Comunidad Valenciana“, „EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana“ ir „EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana“, „EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana, pastatų statyba“.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Ispanijos paraiška „EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, statybinės medžiagos“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2013/708/ES.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/59

---

P7_TA(2013)0460

Programa „Erasmus visiems“ ***I

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „ERASMUS VISIEMS“ (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0788),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 165 straipsnio 4 dalį ir 166 straipsnio 4 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 165 straipsnio 4 dalį ir 166 straipsnio 4 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0436/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 29 d. Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 29 d. Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 24 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 24 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7-0405/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7-0405/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 154.

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 200

---

P7_TC1-COD(2011)0371

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1288/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/60 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/60

---

P7_TA(2013)0461

Programa „Kūrybiška Europa“ ***I

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0785),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 166 straipsnio 4 dalį, 167 straipsnio 5 dalį bei 173 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 166 straipsnio 4 dalį, 167 straipsnio 5 dalį bei 173 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0435/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2012 m. kovo 28 d. nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2012 m. kovo 28 d. nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2012 m. liepos 18 d. nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2012 m. liepos 18 d. nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 16 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 16 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A7-0011/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 35.

(2)  OL C 277, 2012 9 13, p. 156.

---

P7_TC1-COD(2011)0370

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1295/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/61

---

P7_TA(2013)0462

Programa „Europa piliečiams“ ***

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“, projekto (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

(Speciali teisėkūros procedūra: pritarimas)

(2016/C 436/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą (12557/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą (12557/2013),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnį (C7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 352 straipsnį (C7-0307/2013),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A7-0424/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A7-0424/2012),

| 1. | pritaria Tarybos reglamento projektui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Tarybos reglamento projektui;

| 2. | pritaria pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

PRIEDAS

Europos Parlamento pareiškimas

Europos Parlamentas dar karta patvirtina savo įsitikinimą, kad šiuo Reglamentu taip pat siekiama tikslų, susijusių kultūra ir istorija, įtvirtintų SESV 167 straipsnyje. Todėl šiam aktui turėjo būti taikomas dvejopas teisinis pagrindas, dėl kurio turėtų būti laikomasi įprastos teisėkūros procedūros Vienintelė priežastis, dėl kurios Europos Parlamentas atsisakė savo pozicijos dėl dvejopo teisinio pagrindo ir reikalavimo laikytis bendro sprendimo procedūros ir sutiko taikyti pritarimo procedūrą pagal Komisijos pasiūlymą, paremtą SESV 352 straipsniu, buvo jo siekis išvengti visiškos procedūrinės aklavietės ir atitinkamo programos įsigaliojimo atidėjimo. Europos Parlamentas norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad jis yra pasiryžęs daugiau nebeleisti susidaryti tokiai padėčiai.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/62

---

P7_TA(2013)0463

Europos infrastruktūros tinklų priemonė ***I

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0665/3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0665/3),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0374/2011),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 10 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 10 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos ir Transporto ir turizmo komitetų bendrus svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos ir Transporto ir turizmo komitetų bendrus svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0021/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0021/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 143, 2012 5 22, p. 116.

(2)  OL C 277, 2012 9 13, p. 125.

---

P7_TC1-COD(2011)0302

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1316/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/63

---

P7_TA(2013)0464

Transeuropinis transporto tinklas ***I

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0650/3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0650/3),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0375/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 3 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 3 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. birželio 12 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. birželio 12 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0012/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0012/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 143, 2012 5 22, p. 130.

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 150.

---

P7_TC1-COD(2011)0294

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/64

---

P7_TA(2013)0465

Žemės ūkio ir žvejybos statistika ***I

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri žemės ūkio ir žvejybos statistikos srities teisėkūros procedūra priimti teisės aktai (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0724), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0724),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0397/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ispanijos Deputatų Kongreso ir Ispanijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ispanijos Deputatų Kongreso ir Ispanijos Senato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. rugsėjo 6 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. rugsėjo 6 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A7-0148/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A7-0148/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2012)0343

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiami tam tikri žemės ūkio ir žuvininkystės statistikos srities teisėkūros procedūra priimti aktai

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1350/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/65

---

P7_TA(2013)0466

Sutartis dėl viešųjų pirkimų ***

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiama Sutartis dėl viešųjų pirkimų, sudarymo projekto (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 436/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07917/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07917/2013),

| — | atsižvelgdamas į Protokolo projektą, kuriuo iš dalies keičiama sutartis dėl viešųjų pirkimų (07918/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo projektą, kuriuo iš dalies keičiama sutartis dėl viešųjų pirkimų (07918/2013),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C7-0180/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0339/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto nuomonę (A7-0339/2013),

| 1. | pritaria Protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/66

---

P7_TA(2013)0467

Tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsauga ir naudojimas ***

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvencijos 25 ir 26 straipsnių pataisos patvirtinimo Europos Sąjungos vardu projekto (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 436/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12713/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12713/2013),

| — | atsižvelgdamas į Tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvencijos 25 ir 26 straipsnių pataisą (12713/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvencijos 25 ir 26 straipsnių pataisą (12713/2013),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0304/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0304/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A7-0356/2013),

| 1. | pritaria tam, kad Europos Sąjungos vardu būtų patvirtinta Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JTEEK) tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvencijos 25 ir 26 straipsnių pataisa; |
| --- | --- |

1.

pritaria tam, kad Europos Sąjungos vardu būtų patvirtinta Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JTEEK) tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo konvencijos 25 ir 26 straipsnių pataisa;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/67

---

P7_TA(2013)0468

Papildoma 2014–2018 m. ITER projekto mokslinių tyrimų programa *

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl papildomos 2014–2018 m. ITER projekto mokslinių tyrimų programos priėmimo (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2016/C 436/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0931), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0931),

| — | atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Euratomo sutarties 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pateikti nuomonę (C7-0032/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pateikti nuomonę (C7-0032/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7–0211/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7–0211/2013),

| A. | kadangi pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį Europos Parlamentui nesuteikiama teisė būti vienu iš teisės aktų leidėjų, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį Europos Parlamentui nesuteikiama teisė būti vienu iš teisės aktų leidėjų,

| 1. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

- 1 konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | dar kartą patvirtinamas Sąjungos įsipareigojimas laikytis Susitarimo dėl sprendimo įsteigti Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą

   (1)

  (toliau – ITER susitarimas); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1)

dar kartą patvirtinamas Sąjungos įsipareigojimas laikytis Susitarimo dėl sprendimo įsteigti Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą

   (1)

  (toliau – ITER susitarimas);

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | 2006 m. lapkričio 21 d. Europos atominės energijos bendrija (Euratomas), Kinijos Liaudies Respublika, Indija, Japonija, Korėjos Respublika, Rusija ir Jungtinės Valstijos pasirašė
  Susitarimą įsteigti Tarptautinę ITER branduolių sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą (toliau – ITER susitarimą)
  . ITER susitarimu įsteigta Tarptautinė ITER branduolių sintezės organizacija (toliau – ITER organizacija), kuri yra visiškai atsakinga už ITER įrenginių statybą, eksploatavimą, naudojimą ir deaktyvavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

2006 m. lapkričio 21 d. Europos atominės energijos bendrija (Euratomas), Kinijos Liaudies Respublika, Indija, Japonija, Korėjos Respublika, Rusija ir Jungtinės Valstijos pasirašė
  Susitarimą įsteigti Tarptautinę ITER branduolių sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą (toliau – ITER susitarimą)
  . ITER susitarimu įsteigta Tarptautinė ITER branduolių sintezės organizacija (toliau – ITER organizacija), kuri yra visiškai atsakinga už ITER įrenginių statybą, eksploatavimą, naudojimą ir deaktyvavimą;

| (1) | 2006 m. lapkričio 21 d. Europos atominės energijos bendrija (Euratomas), Kinijos Liaudies Respublika, Indijos Respublika, Japonija, Korėjos Respublika, Rusijos Federacija ir Jungtinės Amerikos Valstijos pasirašė
  ITER susitarimą
  . ITER susitarimu įsteigta Tarptautinė ITER branduolių sintezės organizacija (toliau – ITER organizacija), kuri yra visiškai atsakinga už ITER įrenginių statybą, eksploatavimą, naudojimą ir deaktyvavimą; |
| --- | --- |

(1)

2006 m. lapkričio 21 d. Europos atominės energijos bendrija (Euratomas), Kinijos Liaudies Respublika, Indijos Respublika, Japonija, Korėjos Respublika, Rusijos Federacija ir Jungtinės Amerikos Valstijos pasirašė
  ITER susitarimą
  . ITER susitarimu įsteigta Tarptautinė ITER branduolių sintezės organizacija (toliau – ITER organizacija), kuri yra visiškai atsakinga už ITER įrenginių statybą, eksploatavimą, naudojimą ir deaktyvavimą;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | derybose siekiant kitų ITER šalių paramos, kad ITER statybvietė būtų Europoje, 2007 m. buvo sudarytas Japonijos vyriausybės bei Bendrijos susitarimas bendrai įgyvendinti platesnio požiūrio veiklą branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje, kuriuo numatyta papildoma bendra branduolių sintezės tyrimų veikla Japonijos teritorijoje, siekiant kuo greičiau pradėti labai veiksmingai eksploatuoti ITER. Platesnio požiūrio veikla ir kita su ITER susijusi veikla vykdoma per Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę. Platesnio požiūrio veiklos finansavimas daugiausia užtikrinamas kai kurių Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės narių įnašais natūra, o likusi Euratomo įnašo dalis dengiama iš Euratomo biudžeto; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

derybose siekiant kitų ITER šalių paramos, kad ITER statybvietė būtų Europoje, 2007 m. buvo sudarytas Japonijos vyriausybės bei Bendrijos susitarimas bendrai įgyvendinti platesnio požiūrio veiklą branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje, kuriuo numatyta papildoma bendra branduolių sintezės tyrimų veikla Japonijos teritorijoje, siekiant kuo greičiau pradėti labai veiksmingai eksploatuoti ITER. Platesnio požiūrio veikla ir kita su ITER susijusi veikla vykdoma per Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę. Platesnio požiūrio veiklos finansavimas daugiausia užtikrinamas kai kurių Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės narių įnašais natūra, o likusi Euratomo įnašo dalis dengiama iš Euratomo biudžeto;

| (3) | derybose siekiant kitų ITER šalių paramos, kad ITER statybvietė būtų Europoje, 2007 m. buvo sudarytas Japonijos vyriausybės bei Bendrijos susitarimas bendrai įgyvendinti platesnio požiūrio veiklą branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje, kuriuo numatyta papildoma bendra branduolių sintezės tyrimų veikla Japonijos teritorijoje, siekiant kuo greičiau pradėti labai veiksmingai eksploatuoti ITER. Platesnio požiūrio veikla ir kita su ITER susijusi veikla vykdoma per Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę. Platesnio požiūrio veiklos finansavimas daugiausia užtikrinamas kai kurių Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės narių įnašais natūra, o likusi Euratomo įnašo dalis dengiama iš Euratomo biudžeto
  . 2012 m. Europos branduolių sintezės vystymo susitarimo (EBSVS) dokumente pavadinimu „Branduolių sintezės energija
   –
  branduolių sintezės energetikos sukūrimo veiksmų planas“ (toliau
   –
  EBSVS sintezės veiksmų planas) nustatyta, kad reikia toliau teikti finansinę paramą pagrindiniams projektams bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklai pagrindinėse srityse, kol ITER įrenginiai pradės veikti, siekiant įveikti mokslinius ir techninius iššūkius ir taip sukurti branduolių sintezės energetiką; |
| --- | --- |

(3)

derybose siekiant kitų ITER šalių paramos, kad ITER statybvietė būtų Europoje, 2007 m. buvo sudarytas Japonijos vyriausybės bei Bendrijos susitarimas bendrai įgyvendinti platesnio požiūrio veiklą branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje, kuriuo numatyta papildoma bendra branduolių sintezės tyrimų veikla Japonijos teritorijoje, siekiant kuo greičiau pradėti labai veiksmingai eksploatuoti ITER. Platesnio požiūrio veikla ir kita su ITER susijusi veikla vykdoma per Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę. Platesnio požiūrio veiklos finansavimas daugiausia užtikrinamas kai kurių Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės narių įnašais natūra, o likusi Euratomo įnašo dalis dengiama iš Euratomo biudžeto
  . 2012 m. Europos branduolių sintezės vystymo susitarimo (EBSVS) dokumente pavadinimu „Branduolių sintezės energija
   –
  branduolių sintezės energetikos sukūrimo veiksmų planas“ (toliau
   –
  EBSVS sintezės veiksmų planas) nustatyta, kad reikia toliau teikti finansinę paramą pagrindiniams projektams bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklai pagrindinėse srityse, kol ITER įrenginiai pradės veikti, siekiant įveikti mokslinius ir techninius iššūkius ir taip sukurti branduolių sintezės energetiką;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | savo komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ Komisija pasiūlė po 2013 m. ITER projektą finansuoti ne iš DFP lėšų. Todėl 2014–2018 m. laikotarpiui reikia nustatyti ITER projekto papildomą mokslinių tyrimų programą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

savo komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ Komisija pasiūlė po 2013 m. ITER projektą finansuoti ne iš DFP lėšų. Todėl 2014–2018 m. laikotarpiui reikia nustatyti ITER projekto papildomą mokslinių tyrimų programą
  ;

| (5) | laiku įgyvendinus nustatytus ITER projekto įrenginių statybos ir naudojimo tikslus turėtų būti įtvirtinta pirmaujanti Sąjungos padėtis branduolių sintezės srityje; |
| --- | --- |

(5)

laiku įgyvendinus nustatytus ITER projekto įrenginių statybos ir naudojimo tikslus turėtų būti įtvirtinta pirmaujanti Sąjungos padėtis branduolių sintezės srityje;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | ITER projekto
  papildoma mokslinių tyrimų programa turėtų būti finansuojama valstybių narių įnašais, remiantis kiekvienos valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms (BNP) taikomais pareikalavimo tarifais, kurie nustatyti siekiant apskaičiuoti BNP nuosavųjų išteklių įnašus į Europos
  Sąjungos
  bendrąjį biudžetą. Įnašai daromi į bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą ir skiriami šiai programai.
  Trečiosios valstybės, su Euratomu sudariusios bendradarbiavimo branduolių sintezės srityje susitarimą, pagal kurį atitinkamos jų mokslinių tyrimų programos susiejamos su Euratomo programomis, taip pat turėtų turėti galimybę prisidėti prie
  šios
  programos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

ITER projekto
  papildoma mokslinių tyrimų programa turėtų būti finansuojama valstybių narių įnašais, remiantis kiekvienos valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms (BNP) taikomais pareikalavimo tarifais, kurie nustatyti siekiant apskaičiuoti BNP nuosavųjų išteklių įnašus į Europos
  Sąjungos
  bendrąjį biudžetą. Įnašai daromi į bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą ir skiriami šiai programai.
  Trečiosios valstybės, su Euratomu sudariusios bendradarbiavimo branduolių sintezės srityje susitarimą, pagal kurį atitinkamos jų mokslinių tyrimų programos susiejamos su Euratomo programomis, taip pat turėtų turėti galimybę prisidėti prie
  šios
  programos;

| (6) | nepaisant sąnaudų ribojimo priemonių, kurių įgyvendinimą reikėtų tęsti,
  ITER projekto
  išlaidos gali ir toliau būti viršijamos dėl jo mokslinio pobūdžio, didelės apimties ir technologinės rizikos. Bet kokios 2 straipsnyje nustatytą maksimalią sumą viršijančios sąnaudos neturėtų daryti jokio poveikio kitiems iš
  Sąjungos
  biudžeto, ypač 1A išlaidų kategorijos biudžeto moksliniams tyrimams („Horizontas 2020“), finansuojamiems projektams ir turėtų būti atitinkamai finansuojamos papildomomis lėšomis viršijant viršutines ribas.
  Trečiosios valstybės, su Euratomu sudariusios bendradarbiavimo branduolių sintezės srityje susitarimą, pagal kurį atitinkamos jų mokslinių tyrimų programos susiejamos su Euratomo programomis, taip pat turėtų turėti galimybę prisidėti prie
  papildomos mokslinių tyrimų
  programos; |
| --- | --- |

(6)

nepaisant sąnaudų ribojimo priemonių, kurių įgyvendinimą reikėtų tęsti,
  ITER projekto
  išlaidos gali ir toliau būti viršijamos dėl jo mokslinio pobūdžio, didelės apimties ir technologinės rizikos. Bet kokios 2 straipsnyje nustatytą maksimalią sumą viršijančios sąnaudos neturėtų daryti jokio poveikio kitiems iš
  Sąjungos
  biudžeto, ypač 1A išlaidų kategorijos biudžeto moksliniams tyrimams („Horizontas 2020“), finansuojamiems projektams ir turėtų būti atitinkamai finansuojamos papildomomis lėšomis viršijant viršutines ribas.
  Trečiosios valstybės, su Euratomu sudariusios bendradarbiavimo branduolių sintezės srityje susitarimą, pagal kurį atitinkamos jų mokslinių tyrimų programos susiejamos su Euratomo programomis, taip pat turėtų turėti galimybę prisidėti prie
  papildomos mokslinių tyrimų
  programos;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | Europos Parlamentas ir Taryba turėtų susitarti, kad turėtų būti vengiama bet kokio nepanaudotų su ITER projektu susijusių mokėjimų asignavimų atidėjimo ar refinansavimo, ir įsipareigoti dirbti kartu, kad būtų išvengta tokios padėties; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

Europos Parlamentas ir Taryba turėtų susitarti, kad turėtų būti vengiama bet kokio nepanaudotų su ITER projektu susijusių mokėjimų asignavimų atidėjimo ar refinansavimo, ir įsipareigoti dirbti kartu, kad būtų išvengta tokios padėties;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | kaip reikalaujama pasiūlyme dėl prioritetų, įtrauktinų į 2012 m. veiksmų planą pagal EBSVS, projektas „Jungtinis Europos toras“ (JET) turėtų atlikti pagrindinių vaidmenų pereinant prie kitokios energijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

kaip reikalaujama pasiūlyme dėl prioritetų, įtrauktinų į 2012 m. veiksmų planą pagal EBSVS, projektas „Jungtinis Europos toras“ (JET) turėtų atlikti pagrindinių vaidmenų pereinant prie kitokios energijos;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnio pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Remiantis 3 straipsniu,
  Programa bus finansuojama ne didesniu nei 2 573  mln. EUR įnašu (dabartine verte). | Programa bus finansuojama ne didesniu nei 2 573  mln. EUR įnašu (dabartine verte)
  , viršijant Daugiametės finansinės programos (DFP) viršutines ribas, t
  .
  y. ne pagal 1A išlaidų kategoriją, papildant bendrosios programos „Horizontas 2020“, Euratomo bendrosios programos ar kitų Sąjungos programų biudžetą, išsaugant visus Europos Parlamento ir Tarybos įgaliojimus. Todėl Programai turėtų būti skirta pakankamai finansinių išteklių, kad Sąjunga galėtų įgyvendinti Programą, tačiau DFP taip pat turėtų būti nustatyta tikslinė maksimali įnašų iš Sąjungos biudžeto suma 2014–2018 metams. Bet kokios šią maksimalią sumą viršijančios sąnaudos nedarys jokio poveikio biudžeto asignavimams projektams ir atitinkamai finansuojamos skiriant viršutines ribas viršijančių papildomų išteklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Remiantis 3 straipsniu,
  Programa bus finansuojama ne didesniu nei 2 573  mln. EUR įnašu (dabartine verte).

Programa bus finansuojama ne didesniu nei 2 573  mln. EUR įnašu (dabartine verte)
  , viršijant Daugiametės finansinės programos (DFP) viršutines ribas, t
  .
  y. ne pagal 1A išlaidų kategoriją, papildant bendrosios programos „Horizontas 2020“, Euratomo bendrosios programos ar kitų Sąjungos programų biudžetą, išsaugant visus Europos Parlamento ir Tarybos įgaliojimus. Todėl Programai turėtų būti skirta pakankamai finansinių išteklių, kad Sąjunga galėtų įgyvendinti Programą, tačiau DFP taip pat turėtų būti nustatyta tikslinė maksimali įnašų iš Sąjungos biudžeto suma 2014–2018 metams. Bet kokios šią maksimalią sumą viršijančios sąnaudos nedarys jokio poveikio biudžeto asignavimams projektams ir atitinkamai finansuojamos skiriant viršutines ribas viršijančių papildomų išteklių.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programa bus finansuojama
  valstybių narių įnašais, remiantis kiekvienos valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms (BNP) taikomais pareikalavimo tarifais, , kurie nustatyti siekiant apskaičiuoti BNP nuosavųjų
  išteklių
  įnašus į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Pagal [Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. XX/2012 (Naujojo finansinio reglamento) XX straipsnį] šie įnašai bus traktuojami kaip išorės asignuotosios įplaukos programai
  . | Programa bus finansuojama
  iš Sąjungos nuosavų
  išteklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Programa bus finansuojama
  valstybių narių įnašais, remiantis kiekvienos valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms (BNP) taikomais pareikalavimo tarifais, , kurie nustatyti siekiant apskaičiuoti BNP nuosavųjų
  išteklių
  įnašus į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Pagal [Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. XX/2012 (Naujojo finansinio reglamento) XX straipsnį] šie įnašai bus traktuojami kaip išorės asignuotosios įplaukos programai
  .

Programa bus finansuojama
  iš Sąjungos nuosavų
  išteklių.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 straipsnio pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Trečiosios valstybės, su Euratomu sudariusios bendradarbiavimo branduolių sintezės srityje susitarimą, pagal kurį atitinkamos jų mokalinių tyrimų programos susiejamos su Euratomo programomis (toliau – asocijuotosios valstybės)
  taip pat
  gali prisidėti prisidėti prie programos. | Trečiosios valstybės, su Euratomu sudariusios bendradarbiavimo branduolių sintezės srityje susitarimą, pagal kurį atitinkamos jų mokslinių tyrimų programos susiejamos su Euratomo programomis (toliau – asocijuotosios valstybės) gali prisidėti prie programos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Trečiosios valstybės, su Euratomu sudariusios bendradarbiavimo branduolių sintezės srityje susitarimą, pagal kurį atitinkamos jų mokalinių tyrimų programos susiejamos su Euratomo programomis (toliau – asocijuotosios valstybės)
  taip pat
  gali prisidėti prisidėti prie programos.

Trečiosios valstybės, su Euratomu sudariusios bendradarbiavimo branduolių sintezės srityje susitarimą, pagal kurį atitinkamos jų mokslinių tyrimų programos susiejamos su Euratomo programomis (toliau – asocijuotosios valstybės) gali prisidėti prie programos.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 straipsnio antra a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Anksčiau nei 2016 m. birželio 30 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai Programos pažangos vidurio laikotarpio vertinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Anksčiau nei 2016 m. birželio 30 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai Programos pažangos vidurio laikotarpio vertinimą.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija imasi atitinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai taikant sukčiavimo, korupcijos ir visos kitos neteisėtos veikos prevencijos priemones, atliekant veiksmingas patikras, o nustačius pažeidimų – susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas, ir jei reikia taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas. | 1.   Komisija imasi atitinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai taikant sukčiavimo, korupcijos ir visos kitos neteisėtos veikos prevencijos priemones, atliekant veiksmingas patikras, o nustačius pažeidimų
  ar klaidų
   – susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas, ir jei reikia taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas.
  Komisija taip pat nustato atitinkamas priemones, kuriomis užtikrinama tinkama rizikos kontrolė ir išvengiama numatytų sąnaudų viršijimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Komisija imasi atitinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai taikant sukčiavimo, korupcijos ir visos kitos neteisėtos veikos prevencijos priemones, atliekant veiksmingas patikras, o nustačius pažeidimų – susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas, ir jei reikia taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas.

1.   Komisija imasi atitinkamų priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai taikant sukčiavimo, korupcijos ir visos kitos neteisėtos veikos prevencijos priemones, atliekant veiksmingas patikras, o nustačius pažeidimų
  ar klaidų
   – susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas, ir jei reikia taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias sankcijas.
  Komisija taip pat nustato atitinkamas priemones, kuriomis užtikrinama tinkama rizikos kontrolė ir išvengiama numatytų sąnaudų viršijimo.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai yra įgalioti atlikti visų dotacijos gavėjų, taip pat pagal šį sprendimą Sąjungos lėšų gavusių rangovų, subrangovų ir kitų trečiųjų šalių auditą, remiantis dokumentais ir atliekant kontrolę bei patikrinimus vietoje. | 2.   
  Europos Parlamentas,
  Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai yra įgalioti atlikti visų dotacijos gavėjų, taip pat pagal šį sprendimą Sąjungos lėšų gavusių rangovų, subrangovų ir kitų trečiųjų šalių auditą, remiantis dokumentais ir atliekant kontrolę bei patikrinimus vietoje.
  Dėl ITER projekto apimties ir praeityje nustatytų didelių trūkumų reikia, kad jį atidžiai stebėtų Europos Parlamentas, kuris yra biudžeto valdymo institucija ir biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija, o Komisija turi reguliariai informuoti Europos Parlamentą apie Programos raidą, ypač apie sąnaudų ir tvarkaraščių pokyčius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai yra įgalioti atlikti visų dotacijos gavėjų, taip pat pagal šį sprendimą Sąjungos lėšų gavusių rangovų, subrangovų ir kitų trečiųjų šalių auditą, remiantis dokumentais ir atliekant kontrolę bei patikrinimus vietoje.

2.   
  Europos Parlamentas,
  Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai yra įgalioti atlikti visų dotacijos gavėjų, taip pat pagal šį sprendimą Sąjungos lėšų gavusių rangovų, subrangovų ir kitų trečiųjų šalių auditą, remiantis dokumentais ir atliekant kontrolę bei patikrinimus vietoje.
  Dėl ITER projekto apimties ir praeityje nustatytų didelių trūkumų reikia, kad jį atidžiai stebėtų Europos Parlamentas, kuris yra biudžeto valdymo institucija ir biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija, o Komisija turi reguliariai informuoti Europos Parlamentą apie Programos raidą, ypač apie sąnaudų ir tvarkaraščių pokyčius.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ir subsidijų susitarimuose bei sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį sprendimą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai numatoma teisė atlikti auditą, patikrinimus vietoje ir tikrinimus. | Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ir subsidijų susitarimuose bei sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį sprendimą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai numatoma teisė atlikti auditą, patikrinimus vietoje ir tikrinimus.
  Tokio audito, patikrinimų vietoje ir tikrinimų rezultatai pateikiami Europos Parlamentui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ir subsidijų susitarimuose bei sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį sprendimą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai numatoma teisė atlikti auditą, patikrinimus vietoje ir tikrinimus.

Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ir subsidijų susitarimuose bei sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį sprendimą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai numatoma teisė atlikti auditą, patikrinimus vietoje ir tikrinimus.
  Tokio audito, patikrinimų vietoje ir tikrinimų rezultatai pateikiami Europos Parlamentui.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo mokslinio ir techninio tikslo antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pirmasis strategijos prioritetas šiam tikslui pasiekti – pastatyti ITER (svarbų eksperimentinį įrenginį, turintį įrodyti branduolių sintezės energijos gamybos mokslinį ir techninį pagrįstumą), o po to pastatyti demonstracinę branduolių sintezės jėgainę. | Pirmasis strategijos prioritetas šiam tikslui pasiekti – pastatyti ITER (svarbų eksperimentinį įrenginį, turintį įrodyti branduolių sintezės energijos gamybos mokslinį ir techninį pagrįstumą), o po to pastatyti demonstracinę branduolių sintezės jėgainę.
  Derėtų atsižvelgti į 2012 m. veiksmų plane pagal EBSVS pasiūlytus prioritetus, kad būtų užtikrinta, jog ITER atliks pagrindinį vaidmenį pereinant prie kitokios energijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pirmasis strategijos prioritetas šiam tikslui pasiekti – pastatyti ITER (svarbų eksperimentinį įrenginį, turintį įrodyti branduolių sintezės energijos gamybos mokslinį ir techninį pagrįstumą), o po to pastatyti demonstracinę branduolių sintezės jėgainę.

Pirmasis strategijos prioritetas šiam tikslui pasiekti – pastatyti ITER (svarbų eksperimentinį įrenginį, turintį įrodyti branduolių sintezės energijos gamybos mokslinį ir techninį pagrįstumą), o po to pastatyti demonstracinę branduolių sintezės jėgainę.
  Derėtų atsižvelgti į 2012 m. veiksmų plane pagal EBSVS pasiūlytus prioritetus, kad būtų užtikrinta, jog ITER atliks pagrindinį vaidmenį pereinant prie kitokios energijos.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo mokslinio ir techninio tikslo 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Būtina užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiekta konkurencinga elektros gamyba. Reaguodama į šį tikslą Komisija nuolat peržiūri Programą ir kasmet teikia pažangos ataskaitą apie fizikos, technologines, biudžeto ir saugos problemas. Savo ataskaitoje Komisija privalo pateikti galimo poveikio trims pagrindiniams etapams analizę ir planą nenumatytoms aplinkybėms, kuriame nurodyti prioritetai pagal naudos, rizikos ir sąnaudų aspektus, kad būtų pasiekti komerciniai branduolių sintezės tikslai. Komisija privalo apsvarstyti, ar įgyvendinti išankstinio įspėjimo sistemą, kad būtų nustatyti pavojai ir paspartintas jų poveikio mažinimo procesas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Būtina užtikrinti, kad ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiekta konkurencinga elektros gamyba. Reaguodama į šį tikslą Komisija nuolat peržiūri Programą ir kasmet teikia pažangos ataskaitą apie fizikos, technologines, biudžeto ir saugos problemas. Savo ataskaitoje Komisija privalo pateikti galimo poveikio trims pagrindiniams etapams analizę ir planą nenumatytoms aplinkybėms, kuriame nurodyti prioritetai pagal naudos, rizikos ir sąnaudų aspektus, kad būtų pasiekti komerciniai branduolių sintezės tikslai. Komisija privalo apsvarstyti, ar įgyvendinti išankstinio įspėjimo sistemą, kad būtų nustatyti pavojai ir paspartintas jų poveikio mažinimo procesas.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo loginio pagrindo pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Manoma, kad po kelių dešimtmečių branduolių sinteze gali būti ypatingai prisidėta prie tvaraus ir saugaus energijos tiekimo Sąjungoje užtikrinimo. Sėkmingai ją plėtojant būtų sudarytos sąlygos tiekti saugią, tvarią ir nekenksmingą aplinkai energiją. | Manoma, kad po kelių dešimtmečių branduolių sinteze gali būti ypatingai prisidėta prie tvaraus ir saugaus energijos tiekimo Sąjungoje užtikrinimo. Sėkmingai ją plėtojant būtų sudarytos sąlygos tiekti saugią, tvarią ir nekenksmingą aplinkai energiją.
  Energijos iš branduolių sintezės pažabojimas – ne tik daug vilčių teikiantis tikslas, bet ir didelis iššūkis, nes vis dar yra neišspręstų fizikos ir inžinerijos klausimų siekiant, kad būtų galima pasiekta pažangos pademonstruojant branduolių sintezės energetikos galimumą. Siekiant kuo geriau susidoroti su kai kuriais iš šių iššūkių, būtina, kad Sąjunga visais galimais būdais stengtųsi paremti pastangas įgyvendinant projektą JET ir jomis pasinaudoti, kad būtų padėta užpildyti visas žinių arba patirties spragas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Manoma, kad po kelių dešimtmečių branduolių sinteze gali būti ypatingai prisidėta prie tvaraus ir saugaus energijos tiekimo Sąjungoje užtikrinimo. Sėkmingai ją plėtojant būtų sudarytos sąlygos tiekti saugią, tvarią ir nekenksmingą aplinkai energiją.

Manoma, kad po kelių dešimtmečių branduolių sinteze gali būti ypatingai prisidėta prie tvaraus ir saugaus energijos tiekimo Sąjungoje užtikrinimo. Sėkmingai ją plėtojant būtų sudarytos sąlygos tiekti saugią, tvarią ir nekenksmingą aplinkai energiją.
  Energijos iš branduolių sintezės pažabojimas – ne tik daug vilčių teikiantis tikslas, bet ir didelis iššūkis, nes vis dar yra neišspręstų fizikos ir inžinerijos klausimų siekiant, kad būtų galima pasiekta pažangos pademonstruojant branduolių sintezės energetikos galimumą. Siekiant kuo geriau susidoroti su kai kuriais iš šių iššūkių, būtina, kad Sąjunga visais galimais būdais stengtųsi paremti pastangas įgyvendinant projektą JET ir jomis pasinaudoti, kad būtų padėta užpildyti visas žinių arba patirties spragas.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo priemonių skirsnio antros pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | užtikrins Euratomo indėlį į Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją, įskaitant tokią mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, kurios reikia, norint sukurti pagrindą ITER sudedamosioms dalims pirkti ir ITER bandomųjų dangų moduliams pirkti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

užtikrins Euratomo indėlį į Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją, įskaitant tokią mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, kurios reikia, norint sukurti pagrindą ITER sudedamosioms dalims pirkti ir ITER bandomųjų dangų moduliams pirkti;

| a) | užtikrins Euratomo indėlį į Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją, įskaitant tokią mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, kurios reikia, norint sukurti pagrindą ITER sudedamosioms dalims pirkti ir ITER bandomųjų dangų moduliams pirkti
  , ir siūlys galimus Programos valdymo patobulinimus
  ; |
| --- | --- |

a)

užtikrins Euratomo indėlį į Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją, įskaitant tokią mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, kurios reikia, norint sukurti pagrindą ITER sudedamosioms dalims pirkti ir ITER bandomųjų dangų moduliams pirkti
  , ir siūlys galimus Programos valdymo patobulinimus
  ;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 priedo priemonių skirsnio antros pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kiek reikalinga, vykdys kitokią veiklą, siekiant parengti pagrindą demonstracinio reaktoriaus ir susijusių įrenginių projektavimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

kiek reikalinga, vykdys kitokią veiklą, siekiant parengti pagrindą demonstracinio reaktoriaus ir susijusių įrenginių projektavimui.

| c) | kiek reikalinga, vykdys kitokią veiklą, siekiant parengti pagrindą demonstracinio reaktoriaus ir susijusių įrenginių
  , daugiausia tų, kurie yra reikalingi siekiant tinkamai išspręsti likusius su demonstracinės jėgainės statyba ir naudojimu susijusius klausimus,
  projektavimui.
  Tai apims veiklą siekiant užtikrinti, kad JET būtų toliau naudojamas, kol ITER įrenginiai pradės visapusiškai veikti. Reikia skatinti naudoti standartinius sprendimus, kad juos kiek įmanoma būtų galima panaudoti statant komercines jėgaines; |
| --- | --- |

c)

kiek reikalinga, vykdys kitokią veiklą, siekiant parengti pagrindą demonstracinio reaktoriaus ir susijusių įrenginių
  , daugiausia tų, kurie yra reikalingi siekiant tinkamai išspręsti likusius su demonstracinės jėgainės statyba ir naudojimu susijusius klausimus,
  projektavimui.
  Tai apims veiklą siekiant užtikrinti, kad JET būtų toliau naudojamas, kol ITER įrenginiai pradės visapusiškai veikti. Reikia skatinti naudoti standartinius sprendimus, kad juos kiek įmanoma būtų galima panaudoti statant komercines jėgaines;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl sprendimo

Priedo priemonių skirsnio antros pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | įgyvendins pramonės politiką, tinkamą siekiant įtraukti pramonės subjektus, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, kad būtų puoselėjama konkurencija ir kad Europos sistema būtų paruošta branduolių sintezės erai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ca)

įgyvendins pramonės politiką, tinkamą siekiant įtraukti pramonės subjektus, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, kad būtų puoselėjama konkurencija ir kad Europos sistema būtų paruošta branduolių sintezės erai;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 priedo priemonių skirsnio antros pastraipos c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | kuo plačiau ir kuo anksčiau įtrauks pramonės subjektus, įskaitant specializuotas mažąsias ir vidutines įmones, kad būtų sukurti ir patvirtinti standartiniai patikimi sprendimai ir įrenginiai. Tai padės įgyvendinti Programą neviršijant jos biudžeto; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

cb)

kuo plačiau ir kuo anksčiau įtrauks pramonės subjektus, įskaitant specializuotas mažąsias ir vidutines įmones, kad būtų sukurti ir patvirtinti standartiniai patikimi sprendimai ir įrenginiai. Tai padės įgyvendinti Programą neviršijant jos biudžeto;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 priedo priemonių skirsnio antros pastraipos c c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cc) | skatins, kad būtų kvalifikuotų ir patyrusių darbuotojų ir mokslininkų, nes tai yra sėkmingos branduolių sintezės pagrindas. ITER stiprinimas turėtų būti susietas su specialiomis priemonėmis, remiančiomis rengimą ir mokymą branduolių sintezės mokslo ir technologijų srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

cc)

skatins, kad būtų kvalifikuotų ir patyrusių darbuotojų ir mokslininkų, nes tai yra sėkmingos branduolių sintezės pagrindas. ITER stiprinimas turėtų būti susietas su specialiomis priemonėmis, remiančiomis rengimą ir mokymą branduolių sintezės mokslo ir technologijų srityje;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 priedo priemonių skirsnio antros pastraipos c d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cd) | parengs komunikacijos programą Sąjungos piliečiams, kad jie gautų visą informaciją ir su jais būtų konsultuojamasi apie branduolių sintezės problemas, pavojus ir saugą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

cd)

parengs komunikacijos programą Sąjungos piliečiams, kad jie gautų visą informaciją ir su jais būtų konsultuojamasi apie branduolių sintezės problemas, pavojus ir saugą.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 priedo priemonių skirsnio ketvirta pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dėl išsamių darbo programų, pagal kurias bus vykdoma pirmiau nurodyta veikla, kasmet nuspręs Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės valdyba. | Dėl išsamių darbo programų, pagal kurias bus vykdoma pirmiau nurodyta veikla, kasmet nuspręs Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės valdyba
  ir apie jas informuos Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Dėl išsamių darbo programų, pagal kurias bus vykdoma pirmiau nurodyta veikla, kasmet nuspręs Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės valdyba.

Dėl išsamių darbo programų, pagal kurias bus vykdoma pirmiau nurodyta veikla, kasmet nuspręs Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės valdyba
  ir apie jas informuos Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją
  .

---

(1)  

  OL L 358, 2006 12 16, p. 62.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/76

---

P7_TA(2013)0469

Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programa *

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

(Konsultavimasis)

(2016/C 436/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0812), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0812),

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pateikti nuomonę (C7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pateikti nuomonę (C7-0009/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Užsienio reikalų komiteto nuomones (A7-0407/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Užsienio reikalų komiteto nuomones (A7-0407/2012),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas
  1

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | pagal Bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programą (toliau – Euratomo programa) bus remiami branduoliniai moksliniai tyrimai, ši programa padės siekti bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, sukurtos [...] Reglamentu (ES) Nr. XX/XXXX (toliau – bendroji programa „Horizontas 2020“), tikslų, bus sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę bei jai veikti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

pagal Bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programą (toliau – Euratomo programa) bus remiami branduoliniai moksliniai tyrimai, ši programa padės siekti bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, sukurtos [...] Reglamentu (ES) Nr. XX/XXXX (toliau – bendroji programa „Horizontas 2020“), tikslų, bus sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę bei jai veikti;

| (3) | remdama branduolinius tyrimus

  ir inovacijų pažangą,
  Bendrijos mokslinių tyrimų ir inovacijų pažangos mokymo programa padės siekti bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, sukurtos ... m. ... ... d. reglamentu (ES) Nr.
  .../... (toliau – bendroji programa „Horizontas 2020“), tikslų, bus sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę bei jai veikti
  ir padėti įgyvendinti Strateginį energetikos technologijų planą (SET planas). Be to, įgyvendinant Euratomo programą turėtų būti siekiama toliau naudoti struktūrinius fondus branduolinės srities moksliniams tyrimams ir, nepažeidžiant kompetencijos principo, užtikrinti fondų suderinimą su Bendrijos mokslinių tyrimų prioritetais
  ; |
| --- | --- |

(3)

remdama branduolinius tyrimus

  ir inovacijų pažangą,
  Bendrijos mokslinių tyrimų ir inovacijų pažangos mokymo programa padės siekti bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, sukurtos ... m. ... ... d. reglamentu (ES) Nr.
  .../... (toliau – bendroji programa „Horizontas 2020“), tikslų, bus sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę bei jai veikti
  ir padėti įgyvendinti Strateginį energetikos technologijų planą (SET planas). Be to, įgyvendinant Euratomo programą turėtų būti siekiama toliau naudoti struktūrinius fondus branduolinės srities moksliniams tyrimams ir, nepažeidžiant kompetencijos principo, užtikrinti fondų suderinimą su Bendrijos mokslinių tyrimų prioritetais
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | remiantis Euratomo septintąja bendrąja programa (2007–2011 m.) imtasi trijų svarbių Europos bendradarbiavimo iniciatyvų branduolinių mokslų ir technologijų srityje. Tai Tvarios branduolinės energijos technologijų platforma (angl. SNETP), Geologinio atliekų šalinimo įgyvendinimo technologijų platforma (angl. IGDTP) ir Europos daugiadalykė mažų dozių iniciatyva (angl. MELODI). Ir SNETP, ir IGDTP atitinka SET plano tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

remiantis Euratomo septintąja bendrąja programa (2007–2011 m.) imtasi trijų svarbių Europos bendradarbiavimo iniciatyvų branduolinių mokslų ir technologijų srityje. Tai Tvarios branduolinės energijos technologijų platforma (angl. SNETP), Geologinio atliekų šalinimo įgyvendinimo technologijų platforma (angl. IGDTP) ir Europos daugiadalykė mažų dozių iniciatyva (angl. MELODI). Ir SNETP, ir IGDTP atitinka SET plano tikslus;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | nors branduolinė energija gali turėti poveikį energijos tiekimui bei ekonomikos plėtrai, sunkios branduolinės avarijos gali sukelti pavojų žmonių sveikatai. Todėl Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programoje branduolinės saugos ir prireikus saugumo aspektams turėtų būti skiriama kuo daugiau dėmesio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

nors branduolinė energija gali turėti poveikį energijos tiekimui bei ekonomikos plėtrai, sunkios branduolinės avarijos gali sukelti pavojų žmonių sveikatai. Todėl Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programoje branduolinės saugos ir prireikus saugumo aspektams turėtų būti skiriama kuo daugiau dėmesio;

| (4) | nors branduolinė energija gali turėti poveikį energijos tiekimui bei ekonomikos plėtrai, sunkios branduolinės avarijos
  , branduolinio ginklo platinimas ir piktavališki veiksmai, įskaitant branduolinį terorizmą,
  gali sukelti pavojų žmonių sveikatai. Todėl Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programoje branduolinės saugos ir, tam tikrais atvejais, saugumo
  , kuriuo rūpinasi Jungtinis tyrimų centras (JRC),
  aspektams turėtų būti skiriama kuo daugiau dėmesio.
  Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į trečiojo pasaulio šalis, kurios ribojasi su Sąjunga, ir tarpvalstybinius branduolinio saugumo aspektus, pabrėžiančius Sąjungos pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

(4)

nors branduolinė energija gali turėti poveikį energijos tiekimui bei ekonomikos plėtrai, sunkios branduolinės avarijos
  , branduolinio ginklo platinimas ir piktavališki veiksmai, įskaitant branduolinį terorizmą,
  gali sukelti pavojų žmonių sveikatai. Todėl Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programoje branduolinės saugos ir, tam tikrais atvejais, saugumo
  , kuriuo rūpinasi Jungtinis tyrimų centras (JRC),
  aspektams turėtų būti skiriama kuo daugiau dėmesio.
  Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į trečiojo pasaulio šalis, kurios ribojasi su Sąjunga, ir tarpvalstybinius branduolinio saugumo aspektus, pabrėžiančius Sąjungos pridėtinę vertę.

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | Europos pramonės iniciatyvos tvaraus branduolių dalijimosi srityje (angl. ESNII) tikslas – iki 2040 m. įdiegti IV kartos uždaro kuro ciklo greitųjų neutronų reaktorius. Ją sudaro trys pagrindiniai projektai: prototipas ASTRID (natriu aušinamas reaktorius), demonstracinis įrenginys ALLEGRO (dujomis aušinamas reaktorius) ir bandomųjų technologijų įrenginys MYRRHA (švinu aušinamas reaktorius); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

Europos pramonės iniciatyvos tvaraus branduolių dalijimosi srityje (angl. ESNII) tikslas – iki 2040 m. įdiegti IV kartos uždaro kuro ciklo greitųjų neutronų reaktorius. Ją sudaro trys pagrindiniai projektai: prototipas ASTRID (natriu aušinamas reaktorius), demonstracinis įrenginys ALLEGRO (dujomis aušinamas reaktorius) ir bandomųjų technologijų įrenginys MYRRHA (švinu aušinamas reaktorius);

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | branduolinių įrenginių turi arba radioaktyviąsias medžiagas naudoja (visų pirma medicinos reikmėms) visos valstybės narės, Taryba savo 2008 m. gruodžio 2 d. išvadose pripažino, kad reikia nuolatos tobulinti branduolinės srities gebėjimus, visų pirma organizuojant tinkamą švietimo ir mokymo veiklą, susietą su moksliniais tyrimais
  ir koordinuojamą
  Bendrijos lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

branduolinių įrenginių turi arba radioaktyviąsias medžiagas naudoja (visų pirma medicinos reikmėms) visos valstybės narės, Taryba savo 2008 m. gruodžio 2 d. išvadose pripažino, kad reikia nuolatos tobulinti branduolinės srities gebėjimus, visų pirma organizuojant tinkamą švietimo ir mokymo veiklą, susietą su moksliniais tyrimais
  ir koordinuojamą
  Bendrijos lygmeniu;

| (5) | branduolinių įrenginių turi arba radioaktyviąsias medžiagas naudoja (visų pirma medicinos reikmėms) visos valstybės narės, Taryba savo 2008 m. gruodžio 2 d. išvadose pripažino, kad reikia nuolatos tobulinti branduolinės srities gebėjimus, visų pirma organizuojant tinkamą švietimo ir mokymo veiklą, susietą
  tiek
  su moksliniais tyrimais
  , tiek su geresnėmis darbo sąlygomis, kurios koordinuojamos
  Bendrijos lygmeniu; |
| --- | --- |

(5)

branduolinių įrenginių turi arba radioaktyviąsias medžiagas naudoja (visų pirma medicinos reikmėms) visos valstybės narės, Taryba savo 2008 m. gruodžio 2 d. išvadose pripažino, kad reikia nuolatos tobulinti branduolinės srities gebėjimus, visų pirma organizuojant tinkamą švietimo ir mokymo veiklą, susietą
  tiek
  su moksliniais tyrimais
  , tiek su geresnėmis darbo sąlygomis, kurios koordinuojamos
  Bendrijos lygmeniu;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | pasirašiusi susitarimą dėl sprendimo įsteigti Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą Bendrija įsipareigojo dalyvauti statant tarptautinį termobranduolinį eksperimentinį reaktorių (angl. ITER, International Thermonuclear Experimental Reactor) ir ateityje jį eksploatuojant. Bendrijos indėlis koordinuojamas tarpininkaujant Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo (toliau – branduolių sintezės energetikos vystymas) bendrajai įmonei, įsteigtai 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimu. Su branduolių sintezės energetikos vystymu susijusi veikla, įskaitant su ITER susijusią veiklą, turi būti reguliuojama atskiru įstatymo galią turinčiu teisės aktu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

pasirašiusi susitarimą dėl sprendimo įsteigti Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą Bendrija įsipareigojo dalyvauti statant tarptautinį termobranduolinį eksperimentinį reaktorių (angl. ITER, International Thermonuclear Experimental Reactor) ir ateityje jį eksploatuojant. Bendrijos indėlis koordinuojamas tarpininkaujant Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo (toliau – branduolių sintezės energetikos vystymas) bendrajai įmonei, įsteigtai 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimu. Su branduolių sintezės energetikos vystymu susijusi veikla, įskaitant su ITER susijusią veiklą, turi būti reguliuojama atskiru įstatymo galią turinčiu teisės aktu;

| (6) | pasirašiusi susitarimą dėl sprendimo įsteigti Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą Bendrija įsipareigojo dalyvauti statant tarptautinį termobranduolinį eksperimentinį reaktorių (angl. ITER, International Thermonuclear Experimental Reactor) ir ateityje jį eksploatuojant. Bendrijos indėlis koordinuojamas tarpininkaujant Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo (toliau – branduolių sintezės energetikos vystymas) bendrajai įmonei, įsteigtai 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimu. Su branduolių sintezės energetikos vystymu susijusi veikla, įskaitant su ITER susijusią veiklą, turi būti reguliuojama atskiru teisėkūros procedūra priimamu aktu
  , kuriuo bus užtikrinta, kad ITER būtų finansuojamas pagal daugiametę finansinę programą (DFP), ir kartu nustatyta maksimali suma, kuri iš Sąjungos biudžeto bus skirta šiam projektui 2014–2018 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

(6)

pasirašiusi susitarimą dėl sprendimo įsteigti Tarptautinę ITER branduolio sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą Bendrija įsipareigojo dalyvauti statant tarptautinį termobranduolinį eksperimentinį reaktorių (angl. ITER, International Thermonuclear Experimental Reactor) ir ateityje jį eksploatuojant. Bendrijos indėlis koordinuojamas tarpininkaujant Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo (toliau – branduolių sintezės energetikos vystymas) bendrajai įmonei, įsteigtai 2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimu. Su branduolių sintezės energetikos vystymu susijusi veikla, įskaitant su ITER susijusią veiklą, turi būti reguliuojama atskiru teisėkūros procedūra priimamu aktu
  , kuriuo bus užtikrinta, kad ITER būtų finansuojamas pagal daugiametę finansinę programą (DFP), ir kartu nustatyta maksimali suma, kuri iš Sąjungos biudžeto bus skirta šiam projektui 2014–2018 m. laikotarpiu;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | siekiant, kad artimiausiais dešimtmečiais būtų remiami kiti Sąjungos prioritetai, branduolių dalijimosi mokslinių tyrimų, pagal Euratomo programą, sistema turėtų remti dabartinius Sąjungos tikslus ir pasiūlymus, pvz., SET planą ir Energetikos veiksmų planą iki 2050 m. Pagal šią programą turėtų būti remiama ir iniciatyva ESNII. Programa turėtų kiek įmanoma papildyti Sąjungos platesnės apimties pasiūlymus bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

siekiant, kad artimiausiais dešimtmečiais būtų remiami kiti Sąjungos prioritetai, branduolių dalijimosi mokslinių tyrimų, pagal Euratomo programą, sistema turėtų remti dabartinius Sąjungos tikslus ir pasiūlymus, pvz., SET planą ir Energetikos veiksmų planą iki 2050 m. Pagal šią programą turėtų būti remiama ir iniciatyva ESNII. Programa turėtų kiek įmanoma papildyti Sąjungos platesnės apimties pasiūlymus bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis srityje;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | kad branduolių sintezė taptų patikima komercinės energijos gamybos alternatyva, visų pirma reikia sėkmingai ir laiku užbaigti ITER statybas bei pradėti jį eksploatuoti. Antra, būtina parengti aukštų užmojų, tačiau realistines elektros energijos gamybos iki 2050 m. gaires. Kad minėti tikslai būtų pasiekti, Europos branduolių sintezės programa turi būti perorientuota. Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama ITER projekto rėmimo veiklai.
  Tokia racionalizacija turėtų būti užtikrinta nepakenkiant
  Europos
  lyderystei
  branduolių sintezės mokslo bendruomenėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

kad branduolių sintezė taptų patikima komercinės energijos gamybos alternatyva, visų pirma reikia sėkmingai ir laiku užbaigti ITER statybas bei pradėti jį eksploatuoti. Antra, būtina parengti aukštų užmojų, tačiau realistines elektros energijos gamybos iki 2050 m. gaires. Kad minėti tikslai būtų pasiekti, Europos branduolių sintezės programa turi būti perorientuota. Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama ITER projekto rėmimo veiklai.
  Tokia racionalizacija turėtų būti užtikrinta nepakenkiant
  Europos
  lyderystei
  branduolių sintezės mokslo bendruomenėje;

| (7) | kad branduolių sintezė taptų patikima komercinės energijos gamybos alternatyva, visų pirma reikia sėkmingai ir laiku užbaigti ITER statybas bei pradėti jį eksploatuoti
  , taip pat toliau remti dabartinių panašių ir šalutinių projektų, pvz., Jungtinio Europos toro (angl. JET) įgyvendinimą
  . Antra, būtina parengti plačių užmojų, tačiau realistines elektros energijos gamybos iki 2050 m. gaires. Kad minėti tikslai būtų pasiekti, Europos branduolių sintezės programa turi būti perorientuota. Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama ITER projekto rėmimo veiklai
  , įskaitant visiško ir skaidraus jo finansavimo pagal DFP užtikrinimą
  .
  Finansavimas pagal DFP užtikrins Bendrijos įsipareigojimą siekti ilgalaikės projekto sėkmės ir vėliau neleis proporcingai didėti išlaidoms.
  Europos
  lyderystės
  branduolių sintezės mokslo bendruomenėje
  išsaugojimas yra pagrindinis Euratomo programos tikslas
  ; |
| --- | --- |

(7)

kad branduolių sintezė taptų patikima komercinės energijos gamybos alternatyva, visų pirma reikia sėkmingai ir laiku užbaigti ITER statybas bei pradėti jį eksploatuoti
  , taip pat toliau remti dabartinių panašių ir šalutinių projektų, pvz., Jungtinio Europos toro (angl. JET) įgyvendinimą
  . Antra, būtina parengti plačių užmojų, tačiau realistines elektros energijos gamybos iki 2050 m. gaires. Kad minėti tikslai būtų pasiekti, Europos branduolių sintezės programa turi būti perorientuota. Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama ITER projekto rėmimo veiklai
  , įskaitant visiško ir skaidraus jo finansavimo pagal DFP užtikrinimą
  .
  Finansavimas pagal DFP užtikrins Bendrijos įsipareigojimą siekti ilgalaikės projekto sėkmės ir vėliau neleis proporcingai didėti išlaidoms.
  Europos
  lyderystės
  branduolių sintezės mokslo bendruomenėje
  išsaugojimas yra pagrindinis Euratomo programos tikslas
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | Jungtinis tyrimų centras (angl. JRC, Joint Research Centre) ir toliau turėtų teikti nepriklausomą, į užsakovų poreikius orientuotą mokslinę ir technologinę pagalbą, kuri reikalinga formuojant, plėtojant, įgyvendinant Bendrijos politiką
  ir
  atliekant jos stebėseną, visų pirma branduolinės saugos ir saugumo mokslinių tyrimų bei mokymo srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

Jungtinis tyrimų centras (angl. JRC, Joint Research Centre) ir toliau turėtų teikti nepriklausomą, į užsakovų poreikius orientuotą mokslinę ir technologinę pagalbą, kuri reikalinga formuojant, plėtojant, įgyvendinant Bendrijos politiką
  ir
  atliekant jos stebėseną, visų pirma branduolinės saugos ir saugumo mokslinių tyrimų bei mokymo srityje;

| (8) | Jungtinis tyrimų centras (angl. JRC, Joint Research Centre) ir toliau turėtų teikti nepriklausomą, į užsakovų poreikius orientuotą mokslinę ir technologinę pagalbą, kuri reikalinga formuojant, plėtojant, įgyvendinant Bendrijos politiką
  ir, jei tikslinga, tarptautinę politiką, bei
  atliekant jos stebėseną, visų pirma branduolinės saugos ir saugumo mokslinių tyrimų bei mokymo srityje;
  Jis turėtų užtikrinti, kad ši pagalba būtų teikiama laikantis gairių, kurias turi priimti Sąjungos institucijos, ypač atsižvelgdamos į branduolinių elektrinių testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus; |
| --- | --- |

(8)

Jungtinis tyrimų centras (angl. JRC, Joint Research Centre) ir toliau turėtų teikti nepriklausomą, į užsakovų poreikius orientuotą mokslinę ir technologinę pagalbą, kuri reikalinga formuojant, plėtojant, įgyvendinant Bendrijos politiką
  ir, jei tikslinga, tarptautinę politiką, bei
  atliekant jos stebėseną, visų pirma branduolinės saugos ir saugumo mokslinių tyrimų bei mokymo srityje;
  Jis turėtų užtikrinti, kad ši pagalba būtų teikiama laikantis gairių, kurias turi priimti Sąjungos institucijos, ypač atsižvelgdamos į branduolinių elektrinių testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | nors sprendimą, ar naudoti branduolinę energiją, kiekviena valstybė narė priima pati, Sąjungos vaidmuo yra parengti visų valstybių narių interesus atitinkančią sistemą, pagal kurią būtų remiami šiuolaikiškiausi bendri moksliniai tyrimai, žinių apie branduolių dalijimosi technologijas kaupimas ir išsaugojimas, ypač daug dėmesio skiriant saugai, saugumui, radiacinei saugai ir branduolinių ginklų neplatinimui. Tam reikalinga nepriklausoma mokslo bazė, o šioje srityje daug padėti gali JRC. Tai patvirtinama Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga““, kuriame Komisija pareiškė ketinanti naudotis JRC paslaugomis, kad sustiprintų politikai formuoti reikalingą mokslo bazę. Tą užduotį JRC siūlo atlikti orientuodamas savo atliekamus radiacinės saugos ir saugumo srities mokslinius tyrimus į Sąjungos politikos prioritetus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

nors sprendimą, ar naudoti branduolinę energiją, kiekviena valstybė narė priima pati, Sąjungos vaidmuo yra parengti visų valstybių narių interesus atitinkančią sistemą, pagal kurią būtų remiami šiuolaikiškiausi bendri moksliniai tyrimai, žinių apie branduolių dalijimosi technologijas kaupimas ir išsaugojimas, ypač daug dėmesio skiriant saugai, saugumui, radiacinei saugai ir branduolinių ginklų neplatinimui. Tam reikalinga nepriklausoma mokslo bazė, o šioje srityje daug padėti gali JRC. Tai patvirtinama Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga““, kuriame Komisija pareiškė ketinanti naudotis JRC paslaugomis, kad sustiprintų politikai formuoti reikalingą mokslo bazę. Tą užduotį JRC siūlo atlikti orientuodamas savo atliekamus radiacinės saugos ir saugumo srities mokslinius tyrimus į Sąjungos politikos prioritetus;

| (10) | nors sprendimą, ar naudoti branduolinę energiją, kiekviena valstybė narė priima pati, Sąjungos vaidmuo yra parengti visų valstybių narių interesus atitinkančią sistemą, pagal kurią būtų remiami šiuolaikiškiausi bendri moksliniai tyrimai, žinių apie branduolių dalijimosi technologijas
  , ypač apie naujos kartos branduolių dalijimosi reaktorius,
  kaupimas ir išsaugojimas, ypač daug dėmesio skiriant saugai, saugumui, radiacinei saugai
  , įskaitant geresnes asmenų, tiesiogiai dirbančių su branduolinėmis medžiagomis, darbo sąlygas, branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimui
  ir branduolinių ginklų neplatinimui. Tam reikalinga nepriklausoma mokslo bazė, o šioje srityje daug padėti gali JRC. Tai patvirtinama Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga““, kuriame Komisija pareiškė ketinanti naudotis JRC paslaugomis, kad sustiprintų politikai formuoti reikalingą mokslo bazę. Tą užduotį JRC siūlo atlikti orientuodamas savo atliekamus radiacinės saugos ir saugumo srities mokslinius tyrimus į Sąjungos politikos prioritetus;
  Tikslus šių mokslinių tyrimų pobūdis turėtų būti nustatytas remiantis gairėmis, kurias turi priimti Sąjungos institucijos, ypač atsižvelgdamos į branduolinių elektrinių testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus. |
| --- | --- |

(10)

nors sprendimą, ar naudoti branduolinę energiją, kiekviena valstybė narė priima pati, Sąjungos vaidmuo yra parengti visų valstybių narių interesus atitinkančią sistemą, pagal kurią būtų remiami šiuolaikiškiausi bendri moksliniai tyrimai, žinių apie branduolių dalijimosi technologijas
  , ypač apie naujos kartos branduolių dalijimosi reaktorius,
  kaupimas ir išsaugojimas, ypač daug dėmesio skiriant saugai, saugumui, radiacinei saugai
  , įskaitant geresnes asmenų, tiesiogiai dirbančių su branduolinėmis medžiagomis, darbo sąlygas, branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimui
  ir branduolinių ginklų neplatinimui. Tam reikalinga nepriklausoma mokslo bazė, o šioje srityje daug padėti gali JRC. Tai patvirtinama Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga““, kuriame Komisija pareiškė ketinanti naudotis JRC paslaugomis, kad sustiprintų politikai formuoti reikalingą mokslo bazę. Tą užduotį JRC siūlo atlikti orientuodamas savo atliekamus radiacinės saugos ir saugumo srities mokslinius tyrimus į Sąjungos politikos prioritetus;
  Tikslus šių mokslinių tyrimų pobūdis turėtų būti nustatytas remiantis gairėmis, kurias turi priimti Sąjungos institucijos, ypač atsižvelgdamos į branduolinių elektrinių testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | kadangi Sąjungos lygmens diskusijose svarbiausiais ir toliau turi būti laikomi Europos piliečiai, Europos Parlamentas turėtų aktyviau dalyvauti svarstant klausimus ir priimant sprendimus, susijusius su Euratomo programa; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

kadangi Sąjungos lygmens diskusijose svarbiausiais ir toliau turi būti laikomi Europos piliečiai, Europos Parlamentas turėtų aktyviau dalyvauti svarstant klausimus ir priimant sprendimus, susijusius su Euratomo programa;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | siekiant sustiprinti mokslo ir visuomenės ryšius bei padidinti visuomenės pasitikėjimą mokslu, įgyvendinant Euratomo programą pirmenybė turėtų būti teikiama sąmoningam piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimui sprendžiant mokslinių tyrimų ir inovacijų klausimus, t. y. turėtų būti populiarinamas mokslinis švietimas, sudaromos palankios sąlygos gauti mokslinių žinių, rengiamos į piliečių ir pilietinės visuomenės problemas bei lūkesčius orientuotos patikimos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir sudaromos palankios sąlygos dalyvauti Euratomo programos veikloje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

siekiant sustiprinti mokslo ir visuomenės ryšius bei padidinti visuomenės pasitikėjimą mokslu, įgyvendinant Euratomo programą pirmenybė turėtų būti teikiama sąmoningam piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimui sprendžiant mokslinių tyrimų ir inovacijų klausimus, t. y. turėtų būti populiarinamas mokslinis švietimas, sudaromos palankios sąlygos gauti mokslinių žinių, rengiamos į piliečių ir pilietinės visuomenės problemas bei lūkesčius orientuotos patikimos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir sudaromos palankios sąlygos dalyvauti Euratomo programos veikloje;

| (11) | siekiant sustiprinti mokslo ir visuomenės ryšius bei padidinti visuomenės pasitikėjimą mokslu, įgyvendinant Euratomo programą pirmenybė turėtų būti teikiama sąmoningam piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimui sprendžiant mokslinių tyrimų ir inovacijų klausimus, t. y. turėtų būti populiarinamas mokslinis švietimas, sudaromos palankios sąlygos gauti mokslinių žinių, rengiamos į piliečių ir pilietinės visuomenės problemas bei lūkesčius orientuotos patikimos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir sudaromos palankios sąlygos dalyvauti Euratomo programos veikloje;
  Į šią veiklą turėtų būti įtrauktas mokslinės ir tyrėjo profesijos populiarinimas tarp būsimos tyrėjų kartos atstovų, ypač jei jie priklauso grupėms, kurioms nepakankamai atstovaujama mokslinių tyrimų srityje. Norint užtikrinti sąmoningą piliečių dalyvavimą sprendžiant su Euratomo programa susijusius klausimus reikia aktyvesnio Europos Parlamento, kuris atstovauja Europos piliečiams, dalyvavimo; |
| --- | --- |

(11)

siekiant sustiprinti mokslo ir visuomenės ryšius bei padidinti visuomenės pasitikėjimą mokslu, įgyvendinant Euratomo programą pirmenybė turėtų būti teikiama sąmoningam piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimui sprendžiant mokslinių tyrimų ir inovacijų klausimus, t. y. turėtų būti populiarinamas mokslinis švietimas, sudaromos palankios sąlygos gauti mokslinių žinių, rengiamos į piliečių ir pilietinės visuomenės problemas bei lūkesčius orientuotos patikimos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės ir sudaromos palankios sąlygos dalyvauti Euratomo programos veikloje;
  Į šią veiklą turėtų būti įtrauktas mokslinės ir tyrėjo profesijos populiarinimas tarp būsimos tyrėjų kartos atstovų, ypač jei jie priklauso grupėms, kurioms nepakankamai atstovaujama mokslinių tyrimų srityje. Norint užtikrinti sąmoningą piliečių dalyvavimą sprendžiant su Euratomo programa susijusius klausimus reikia aktyvesnio Europos Parlamento, kuris atstovauja Europos piliečiams, dalyvavimo;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | įgyvendinant Euratomo programą turėtų būti
  didinamas
  mokslininko profesijos
  patrauklumas
  Sąjungoje. Deramas dėmesys turėtų būti skiriamas Europos mokslininkų chartijai ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodeksui, taip pat kitoms svarbioms bazinėms programoms, kurios sukurtos Europos mokslinių tyrimų erdvės reikmėms patenkinti, kartu atsižvelgiant į jų savanorišką pobūdį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

įgyvendinant Euratomo programą turėtų būti
  didinamas
  mokslininko profesijos
  patrauklumas
  Sąjungoje. Deramas dėmesys turėtų būti skiriamas Europos mokslininkų chartijai ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodeksui, taip pat kitoms svarbioms bazinėms programoms, kurios sukurtos Europos mokslinių tyrimų erdvės reikmėms patenkinti, kartu atsižvelgiant į jų savanorišką pobūdį;

| (13) | įgyvendinant Euratomo programą turėtų būti
  siekiama didinti
  mokslininko profesijos
  patrauklumą
  Sąjungoje
  , o pagrindinis šios programos tikslas turėtų būti mokslinio darbo žinomumo visuomenėje didinimas, taip pat siekiant neleisti, kad Sąjungoje pritrūktų tam tikrų specialistų, arba vyktų „protų nutekėjimas“ iš Sąjungos į trečiąsias šalis
  .
  Nors šiuo metu Sąjungoje dirba daug ekspertų, nepaprastai svarbu, kad nauja branduolinės srities tyrėjų karta būtų įvairiapusiškai ruošiama moksliniam branduolinės srities darbui. Įgyvendinant Euratomo programą taip pat turėtų būti visais lygmenimis siekiama suteikti Europos pridėtinės vertės visiems, kurie nori dalyvauti moksliniuose branduolinės srities tyrimuose.
  Deramas dėmesys turėtų būti skiriamas Europos mokslininkų chartijai ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodeksui, taip pat kitoms svarbioms bazinėms programoms, kurios sukurtos Europos mokslinių tyrimų erdvės reikmėms patenkinti, kartu atsižvelgiant į jų savanorišką pobūdį; |
| --- | --- |

(13)

įgyvendinant Euratomo programą turėtų būti
  siekiama didinti
  mokslininko profesijos
  patrauklumą
  Sąjungoje
  , o pagrindinis šios programos tikslas turėtų būti mokslinio darbo žinomumo visuomenėje didinimas, taip pat siekiant neleisti, kad Sąjungoje pritrūktų tam tikrų specialistų, arba vyktų „protų nutekėjimas“ iš Sąjungos į trečiąsias šalis
  .
  Nors šiuo metu Sąjungoje dirba daug ekspertų, nepaprastai svarbu, kad nauja branduolinės srities tyrėjų karta būtų įvairiapusiškai ruošiama moksliniam branduolinės srities darbui. Įgyvendinant Euratomo programą taip pat turėtų būti visais lygmenimis siekiama suteikti Europos pridėtinės vertės visiems, kurie nori dalyvauti moksliniuose branduolinės srities tyrimuose.
  Deramas dėmesys turėtų būti skiriamas Europos mokslininkų chartijai ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodeksui, taip pat kitoms svarbioms bazinėms programoms, kurios sukurtos Europos mokslinių tyrimų erdvės reikmėms patenkinti, kartu atsižvelgiant į jų savanorišką pobūdį;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | vykdant pagal Euratomo programą remiamą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą
  turėtų
  būti laikomasi
  pagrindinių
  etikos principų. Turėtų būti atsižvelgiama į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę. Vykdant mokslinius tyrimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į SESV 13 straipsnį ir mažinamas gyvūnų naudojimas moksliniuose tyrimuose ir bandymuose,
  siekiant ilgainiui atsisakyti gyvūnų naudojimo.
  Visa veikla turėtų būti vykdoma užtikrinant aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

vykdant pagal Euratomo programą remiamą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą
  turėtų
  būti laikomasi
  pagrindinių
  etikos principų. Turėtų būti atsižvelgiama į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę. Vykdant mokslinius tyrimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į SESV 13 straipsnį ir mažinamas gyvūnų naudojimas moksliniuose tyrimuose ir bandymuose,
  siekiant ilgainiui atsisakyti gyvūnų naudojimo.
  Visa veikla turėtų būti vykdoma užtikrinant aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį;

| (15) | vykdant pagal Euratomo programą remiamą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą
  turi
  būti laikomasi etikos principų. Turėtų būti atsižvelgiama į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę. Vykdant mokslinius tyrimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į SESV 13 straipsnį ir
  pakeičiamas,
  mažinamas
  ir tobulinamas
  gyvūnų naudojimas moksliniuose tyrimuose ir bandymuose. Visa veikla turėtų būti vykdoma užtikrinant aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį; |
| --- | --- |

(15)

vykdant pagal Euratomo programą remiamą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą
  turi
  būti laikomasi etikos principų. Turėtų būti atsižvelgiama į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę. Vykdant mokslinius tyrimus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į SESV 13 straipsnį ir
  pakeičiamas,
  mažinamas
  ir tobulinamas
  gyvūnų naudojimas moksliniuose tyrimuose ir bandymuose. Visa veikla turėtų būti vykdoma užtikrinant aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | be to, didesnio poveikio būtų galima pasiekti, jei Euratomo programos ir privačiojo sektoriaus lėšos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu būtų skiriamos svarbiausioms sritims, kur moksliniai tyrimai ir inovacijos galėtų padėti siekti Sąjungos bendrųjų konkurencingumo tikslų. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

be to, didesnio poveikio būtų galima pasiekti, jei Euratomo programos ir privačiojo sektoriaus lėšos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu būtų skiriamos svarbiausioms sritims, kur moksliniai tyrimai ir inovacijos galėtų padėti siekti Sąjungos bendrųjų konkurencingumo tikslų. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimui;

| (16) | be to, didesnio poveikio būtų galima pasiekti, jei Euratomo programos ir privačiojo sektoriaus lėšos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu būtų skiriamos svarbiausioms sritims, kur moksliniai tyrimai ir inovacijos galėtų padėti siekti Sąjungos bendrųjų konkurencingumo tikslų. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama mažųjų ir vidutinių įmonių
  (MVĮ)
  dalyvavimui.
  Poreikis didinti turimo Bendrijos finansavimo įsisavinimą MVĮ turi būti orientuotas į asmenis, atliekančius branduolinės srities mokslinius tyrimus, kaip tai daroma kitose srityse. Euratomo programa turėtų paremti MVĮ visuose inovacijų grandinės etapuose, ypač vykdant rinkai artimesnę veiklą, be kita ko, panaudojant naujoviškas finansines priemones. Tokia parama turėtų apimti MVĮ skirtą priemonę ir visas persvarstytas finansines priemones, kurios turėtų padėti sukurti tinkamas priemones visam MVĮ inovacijų potencialui išlaisvinti ir kurios bus teikiamos pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“ ir kitas panašias programas, pvz., 2014–2020 m. Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (angl. COSME); |
| --- | --- |

(16)

be to, didesnio poveikio būtų galima pasiekti, jei Euratomo programos ir privačiojo sektoriaus lėšos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu būtų skiriamos svarbiausioms sritims, kur moksliniai tyrimai ir inovacijos galėtų padėti siekti Sąjungos bendrųjų konkurencingumo tikslų. Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama mažųjų ir vidutinių įmonių
  (MVĮ)
  dalyvavimui.
  Poreikis didinti turimo Bendrijos finansavimo įsisavinimą MVĮ turi būti orientuotas į asmenis, atliekančius branduolinės srities mokslinius tyrimus, kaip tai daroma kitose srityse. Euratomo programa turėtų paremti MVĮ visuose inovacijų grandinės etapuose, ypač vykdant rinkai artimesnę veiklą, be kita ko, panaudojant naujoviškas finansines priemones. Tokia parama turėtų apimti MVĮ skirtą priemonę ir visas persvarstytas finansines priemones, kurios turėtų padėti sukurti tinkamas priemones visam MVĮ inovacijų potencialui išlaisvinti ir kurios bus teikiamos pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“ ir kitas panašias programas, pvz., 2014–2020 m. Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (angl. COSME);

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | įgyvendinant Euratomo programą turėtų būti
  skatinamas bendrais interesais ir abipusės naudos principu grindžiamas bendradarbiavimas (visų pirma saugos srityje) su trečiosiomis šalimis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

įgyvendinant Euratomo programą turėtų būti
  skatinamas bendrais interesais ir abipusės naudos principu grindžiamas bendradarbiavimas (visų pirma saugos srityje) su trečiosiomis šalimis
  ;

| (17) | įgyvendinant Euratomo programą
  visų pirma
  turėtų būti
  atsižvelgiama į visus branduolinius įrenginius trečiosiose šalyse, kurios ribojasi su Sąjunga, ypač jei jie stovi zonose, kuriose dažnos gaivalinės nelaimės. Tarptautinis bendradarbiavimas branduolinės energetikos srityje turėtų turėti tinkamas priemones, užtikrinančias abipusių finansinių įsipareigojimų vykdymą. Tai turi apimti bendradarbiavimo susitarimus ir abipusius finansinius įsipareigojimus
  ; |
| --- | --- |

(17)

įgyvendinant Euratomo programą
  visų pirma
  turėtų būti
  atsižvelgiama į visus branduolinius įrenginius trečiosiose šalyse, kurios ribojasi su Sąjunga, ypač jei jie stovi zonose, kuriose dažnos gaivalinės nelaimės. Tarptautinis bendradarbiavimas branduolinės energetikos srityje turėtų turėti tinkamas priemones, užtikrinančias abipusių finansinių įsipareigojimų vykdymą. Tai turi apimti bendradarbiavimo susitarimus ir abipusius finansinius įsipareigojimus
  ;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Taryba pripažino, kad būtina taikyti naują kontrolės ir rizikos valdymo Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo srityje koncepciją, ir paprašė iš naujo subalansuoti pasitikėjimą ir kontrolę bei rizikos ėmimąsi ir rizikos vengimą. Savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo Europos Parlamentas paragino imtis pragmatinių postūmių, siekiant administracinio ir finansinio supaprastinamo, ir pareiškė, kad Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo valdymas turėtų būti labiau pagrįstas pasitikėjimu dalyviais ir rizikos toleravimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Taryba pripažino, kad būtina taikyti naują kontrolės ir rizikos valdymo Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo srityje koncepciją, ir paprašė iš naujo subalansuoti pasitikėjimą ir kontrolę bei rizikos ėmimąsi ir rizikos vengimą. Savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo Europos Parlamentas paragino imtis pragmatinių postūmių, siekiant administracinio ir finansinio supaprastinamo, ir pareiškė, kad Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo valdymas turėtų būti labiau pagrįstas pasitikėjimu dalyviais ir rizikos toleravimu;

| (19) | 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Taryba pripažino, kad būtina taikyti naują kontrolės ir rizikos valdymo Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo srityje koncepciją, ir paprašė iš naujo subalansuoti pasitikėjimą ir kontrolę bei rizikos ėmimąsi ir rizikos vengimą. Europos Parlamentas
  ragina iš esmės supaprastinti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimą ir ne kartą ragino siekti didesnio administracinio ir finansinio supaprastinimo
  . Savo 2010 m. lapkričio 11 d. (1) rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo Europos Parlamentas paragino imtis pragmatinių postūmių, siekiant administracinio ir finansinio supaprastinamo, ir pareiškė, kad Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo valdymas turėtų būti labiau pagrįstas pasitikėjimu dalyviais ir rizikos toleravimu.
  Savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliucijoje „Investicijos į ateitį. Naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai“

   (2)

  Europos Parlamentas dar kartą paragino imtis administracinio ir finansinio supaprastinimo ir pabrėžė, kad skyrus daugiau lėšų kartu turėtų būti iš esmės supaprastintos finansavimo procedūros. Euratomo programa taip pat turėtų tinkamai apsvarstyti tyrėjų bendruomenės susirūpinimą ir rekomendacijas, išreikštas ekspertų grupės 2010 m. lapkričio 12 d. galutiniame pranešime „Tarpinis septintosios bendrosios programos įvertinimas“ ir 2011 m. vasario 9 d. Komisijos žaliojoje knygoje „Nuo iššūkių iki galimybių kuriant bendrą strateginę ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programą“; |
| --- | --- |

(19)

2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Taryba pripažino, kad būtina taikyti naują kontrolės ir rizikos valdymo Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo srityje koncepciją, ir paprašė iš naujo subalansuoti pasitikėjimą ir kontrolę bei rizikos ėmimąsi ir rizikos vengimą. Europos Parlamentas
  ragina iš esmės supaprastinti Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimą ir ne kartą ragino siekti didesnio administracinio ir finansinio supaprastinimo
  . Savo 2010 m. lapkričio 11 d. (1) rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo Europos Parlamentas paragino imtis pragmatinių postūmių, siekiant administracinio ir finansinio supaprastinamo, ir pareiškė, kad Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo valdymas turėtų būti labiau pagrįstas pasitikėjimu dalyviais ir rizikos toleravimu.
  Savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliucijoje „Investicijos į ateitį. Naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir integracinei Europai“

   (2)

  Europos Parlamentas dar kartą paragino imtis administracinio ir finansinio supaprastinimo ir pabrėžė, kad skyrus daugiau lėšų kartu turėtų būti iš esmės supaprastintos finansavimo procedūros. Euratomo programa taip pat turėtų tinkamai apsvarstyti tyrėjų bendruomenės susirūpinimą ir rekomendacijas, išreikštas ekspertų grupės 2010 m. lapkričio 12 d. galutiniame pranešime „Tarpinis septintosios bendrosios programos įvertinimas“ ir 2011 m. vasario 9 d. Komisijos žaliojoje knygoje „Nuo iššūkių iki galimybių kuriant bendrą strateginę ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programą“;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinka, sankcijas. Persvarstyta kontrolės strategija, kurios pagrindinis principas bus jau nebe klaidų dažnumo minimizavimas, o rizika grindžiama kontrolė ir sukčiavimo atvejų nustatymas, turėtų sumažinti kontrolės naštą dalyviams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinka, sankcijas. Persvarstyta kontrolės strategija, kurios pagrindinis principas bus jau nebe klaidų dažnumo minimizavimas, o rizika grindžiama kontrolė ir sukčiavimo atvejų nustatymas, turėtų sumažinti kontrolės naštą dalyviams;

| (20) | Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti
  būtinomis,
  proporcingomis
  ir efektyviomis
  priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinka, sankcijas. Persvarstyta kontrolės strategija, kurios pagrindinis principas bus jau nebe klaidų dažnumo minimizavimas, o rizika grindžiama kontrolė ir sukčiavimo atvejų nustatymas, turėtų sumažinti kontrolės naštą dalyviams; |
| --- | --- |

(20)

Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti
  būtinomis,
  proporcingomis
  ir efektyviomis
  priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinka, sankcijas. Persvarstyta kontrolės strategija, kurios pagrindinis principas bus jau nebe klaidų dažnumo minimizavimas, o rizika grindžiama kontrolė ir sukčiavimo atvejų nustatymas, turėtų sumažinti kontrolės naštą dalyviams;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | Euratomo sutarties 7 straipsnyje Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinti Euratomo programą. Įgyvendinant Euratomo programą, išskyrus tiesioginius veiksmus, Komisijai turėtų padėti valstybių narių konsultacinis komitetas, kuris užtikrintų tinkamą nacionalinės politikos koordinavimą srityse, kurioms taikoma mokslinių tyrimų ir mokymo programa; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

Euratomo sutarties 7 straipsnyje Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinti Euratomo programą. Įgyvendinant Euratomo programą, išskyrus tiesioginius veiksmus, Komisijai turėtų padėti valstybių narių konsultacinis komitetas, kuris užtikrintų tinkamą nacionalinės politikos koordinavimą srityse, kurioms taikoma mokslinių tyrimų ir mokymo programa;

| (25) | Euratomo sutarties 7 straipsnyje Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinti Euratomo programą. Įgyvendinant Euratomo programą, išskyrus tiesioginius veiksmus, Komisijai turėtų padėti valstybių narių konsultacinis komitetas, kuris užtikrintų tinkamą nacionalinės politikos koordinavimą srityse, kurioms taikoma mokslinių tyrimų ir mokymo programa,
  ir skatintų glaudžią Europos, nacionalinių ir regioninių fondų sąveiką bei papildomumą
  ;
  Europos Parlamentas turėtų dalyvauti Komisijai įgyvendinant Euratomo programą
  ; |
| --- | --- |

(25)

Euratomo sutarties 7 straipsnyje Komisijai suteikiami įgaliojimai įgyvendinti Euratomo programą. Įgyvendinant Euratomo programą, išskyrus tiesioginius veiksmus, Komisijai turėtų padėti valstybių narių konsultacinis komitetas, kuris užtikrintų tinkamą nacionalinės politikos koordinavimą srityse, kurioms taikoma mokslinių tyrimų ir mokymo programa,
  ir skatintų glaudžią Europos, nacionalinių ir regioninių fondų sąveiką bei papildomumą
  ;
  Europos Parlamentas turėtų dalyvauti Komisijai įgyvendinant Euratomo programą
  ;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | siekiant užtikrinti papildomumą, didesnį efektyvumą ir žinomumą visuomenėje, taip pat geresnę teigiamą biudžeto išlaidų sąveiką, būtina geriau koordinuoti Sąjungos ir valstybių narių išlaidas, kuriomis finansuojami moksliniai tyrimai ir inovacijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

29 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (29a) | įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir Europos Parlamentui įgavus svarbesnį vaidmenį biudžetinės procedūros srityje, turėtų būti apsvarstyta dabartinė teisinė sistema; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29a)

įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir Europos Parlamentui įgavus svarbesnį vaidmenį biudžetinės procedūros srityje, turėtų būti apsvarstyta dabartinė teisinė sistema;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) – teisės subjektai, atitinkantys 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžimo

   (3)

  išdėstytus kriterijus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ea)

mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) – teisės subjektai, atitinkantys 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžimo

   (3)

  išdėstytus kriterijus.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrasis Euratomo programos tikslas – didinti branduolinę saugą, saugumą ir radiacinę saugą, taip pat, vadovaujantis saugos, efektyvumo ir saugumo principais, padėti ilgainiui dekarbonizuoti energetikos sistemą. Bendrojo tikslo siekiama vykdant I priede nurodytų rūšių veiklą, sudarytą iš tiesioginių ir netiesioginių veiksmų, kuriais siekiama šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų konkrečių tikslų. | 1.   Bendrasis Euratomo programos tikslas – didinti branduolinę saugą, saugumą ir radiacinę saugą, taip pat, vadovaujantis saugos, efektyvumo ir saugumo principais, padėti ilgainiui dekarbonizuoti energetikos sistemą
  , prisidėti prie kitų mokslinių tyrimų sričių, susijusių su branduolinės srities tyrimais, pvz
  .
  , medicininiais tyrimais, taip pat užtikrinti ilgalaikę Europos branduolinės srities mokslinių tyrimų ateitį.
  Bendrojo tikslo siekiama vykdant I priede nurodytų rūšių veiklą, sudarytą iš tiesioginių ir netiesioginių veiksmų, kuriais siekiama šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų konkrečių tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Bendrasis Euratomo programos tikslas – didinti branduolinę saugą, saugumą ir radiacinę saugą, taip pat, vadovaujantis saugos, efektyvumo ir saugumo principais, padėti ilgainiui dekarbonizuoti energetikos sistemą. Bendrojo tikslo siekiama vykdant I priede nurodytų rūšių veiklą, sudarytą iš tiesioginių ir netiesioginių veiksmų, kuriais siekiama šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų konkrečių tikslų.

1.   Bendrasis Euratomo programos tikslas – didinti branduolinę saugą, saugumą ir radiacinę saugą, taip pat, vadovaujantis saugos, efektyvumo ir saugumo principais, padėti ilgainiui dekarbonizuoti energetikos sistemą
  , prisidėti prie kitų mokslinių tyrimų sričių, susijusių su branduolinės srities tyrimais, pvz
  .
  , medicininiais tyrimais, taip pat užtikrinti ilgalaikę Europos branduolinės srities mokslinių tyrimų ateitį.
  Bendrojo tikslo siekiama vykdant I priede nurodytų rūšių veiklą, sudarytą iš tiesioginių ir netiesioginių veiksmų, kuriais siekiama šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų konkrečių tikslų.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | padėti saugiai eksploatuoti branduolines sistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

padėti saugiai eksploatuoti branduolines sistemas;

| a) | padėti saugiai eksploatuoti
  visas esamas ir būsimas civilines
  branduolines sistemas; |
| --- | --- |

a)

padėti saugiai eksploatuoti
  visas esamas ir būsimas civilines
  branduolines sistemas;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | padėti Sąjungos lygmeniu ugdyti branduolinės srities kompetenciją ir užtikrinti jos tvarumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

padėti Sąjungos lygmeniu ugdyti branduolinės srities kompetenciją ir užtikrinti jos tvarumą;

| c) | remti priemones, būtinas tinkamai parengtiems žmogiškiesiems ištekliams užtikrinti, ir
  padėti Sąjungos lygmeniu ugdyti branduolinės srities kompetenciją ir užtikrinti jos tvarumą; |
| --- | --- |

c)

remti priemones, būtinas tinkamai parengtiems žmogiškiesiems ištekliams užtikrinti, ir
  padėti Sąjungos lygmeniu ugdyti branduolinės srities kompetenciją ir užtikrinti jos tvarumą;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | užtikrinti radiacinę saugą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

užtikrinti radiacinę saugą
  ;

| d) | remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą radiacinės saugos srityje
  ;
  ir siekti išlaikyti asmenų, tiesiogiai dirbančių su branduolinėmis medžiagomis, aukščiausio lygio darbo sąlygas; |
| --- | --- |

d)

remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą radiacinės saugos srityje
  ;
  ir siekti išlaikyti asmenų, tiesiogiai dirbančių su branduolinėmis medžiagomis, aukščiausio lygio darbo sąlygas;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | padėti įgyvendinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros darbotvarkę, parengtą remiantis rekomendacijomis, pateiktomis Sąjungos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis (seisminiai bandymai, aktyviosios zonos išsilydymo imitavimas ir kt.) išvadose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

da)

padėti įgyvendinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros darbotvarkę, parengtą remiantis rekomendacijomis, pateiktomis Sąjungos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis (seisminiai bandymai, aktyviosios zonos išsilydymo imitavimas ir kt.) išvadose;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | padėti užtikrinti ilgalaikį branduolių dalijimosi tvarumą užtikrinant patobulinimus reaktorių eksploatacijos trukmės pratęsimo arba naujų reaktorių kūrimo srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

db)

padėti užtikrinti ilgalaikį branduolių dalijimosi tvarumą užtikrinant patobulinimus reaktorių eksploatacijos trukmės pratęsimo arba naujų reaktorių kūrimo srityje;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | padėti būsimoms branduolių sintezės jėgainėms reikalingus pagrindus, kuriant medžiagas, technologijas ir koncepciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

f)

padėti būsimoms branduolių sintezės jėgainėms reikalingus pagrindus, kuriant medžiagas, technologijas ir koncepciją;

| f) | padėti būsimoms branduolių sintezės
  ir branduolių dalijimosi
  jėgainėms reikalingus pagrindus, kuriant medžiagas, technologijas ir koncepciją; |
| --- | --- |

f)

padėti būsimoms branduolių sintezės
  ir branduolių dalijimosi
  jėgainėms reikalingus pagrindus, kuriant medžiagas, technologijas ir koncepciją;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | viešinti inovacijas ir skatinti pramonės
  konkurencingumą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

g)

viešinti inovacijas ir skatinti pramonės
  konkurencingumą
  ;

| g) | viešinti inovacijas ir skatinti
  Europos
  pramonės
  pirmavimą branduolių dalijimosi ir branduolių sintezės technologijų srityse
  ; |
| --- | --- |

g)

viešinti inovacijas ir skatinti
  Europos
  pramonės
  pirmavimą branduolių dalijimosi ir branduolių sintezės technologijų srityse
  ;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies g a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ga) | remti tris programos „Horizontas 2020“ prioritetus: pažangus mokslas, pramonės pirmavimas ir visuomenės uždaviniai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ga)

remti tris programos „Horizontas 2020“ prioritetus: pažangus mokslas, pramonės pirmavimas ir visuomenės uždaviniai;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | užtikrinti, kad europinės svarbos mokslinių tyrimų infrastruktūra būtų prieinama ir ja būtų naudojamasi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

h)

užtikrinti, kad europinės svarbos mokslinių tyrimų infrastruktūra būtų prieinama ir ja būtų naudojamasi.

| h) | skatinti naujos
  europinės svarbos mokslinių tyrimų
  infrastruktūros plėtrą ir užtikrinti, kad tokia
  infrastruktūra būtų prieinama ir ja būtų naudojamasi. |
| --- | --- |

h)

skatinti naujos
  europinės svarbos mokslinių tyrimų
  infrastruktūros plėtrą ir užtikrinti, kad tokia
  infrastruktūra būtų prieinama ir ja būtų naudojamasi.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir
  reaktorių
  saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo nutraukimą
  ir
  avarinę parengtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir
  reaktorių
  saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo nutraukimą
  ir
  avarinę parengtį;

| a) | didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir reaktorių saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo nutraukimą, avarinę parengtį
  , asmenų, tiesiogiai dirbančių ir branduolinėmis medžiagomis, darbo sąlygas ir branduolinių incidentų, kad ir kokia maža būtų jų tikimybė, tiesioginių padarinių šalinimą
  ; |
| --- | --- |

a)

didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir reaktorių saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo nutraukimą, avarinę parengtį
  , asmenų, tiesiogiai dirbančių ir branduolinėmis medžiagomis, darbo sąlygas ir branduolinių incidentų, kad ir kokia maža būtų jų tikimybė, tiesioginių padarinių šalinimą
  ;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | sudaryti palankias žinių valdymo, švietimo ir mokymo sąlygas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

sudaryti palankias žinių valdymo, švietimo ir mokymo sąlygas;

| d) | sudaryti palankias žinių valdymo, švietimo ir mokymo sąlygas,
  įskaitant branduolinės srities mokslinių tyrimų populiarinimą tarp Europos mokslininkų ir tokių mokslininkų pritraukimą iš už Sąjungos ribų; |
| --- | --- |

d)

sudaryti palankias žinių valdymo, švietimo ir mokymo sąlygas,
  įskaitant branduolinės srities mokslinių tyrimų populiarinimą tarp Europos mokslininkų ir tokių mokslininkų pritraukimą iš už Sąjungos ribų;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | padėti įgyvendinti Sąjungos branduolinės saugos ir saugumo srities politiką, taip pat su šia politika susijusius kintančius Sąjungos teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

padėti įgyvendinti Sąjungos branduolinės saugos ir saugumo srities politiką, taip pat su šia politika susijusius kintančius Sąjungos teisės aktus.

| e) | padėti įgyvendinti Sąjungos branduolinės saugos ir saugumo srities politiką, taip pat su šia politika susijusius kintančius Sąjungos teisės aktus,
  įskaitant darbą tobulinant tarptautiniu mastu pripažįstamus branduolių dalijimosi reaktorių branduolinio saugumo standartus; |
| --- | --- |

e)

padėti įgyvendinti Sąjungos branduolinės saugos ir saugumo srities politiką, taip pat su šia politika susijusius kintančius Sąjungos teisės aktus,
  įskaitant darbą tobulinant tarptautiniu mastu pripažįstamus branduolių dalijimosi reaktorių branduolinio saugumo standartus;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | atkreipti dėmesį į branduolinės srities specialistų trūkumą ir neleisti ateityje vykti šios srities „protų nutekėjimui“ iš Sąjungos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ea)

atkreipti dėmesį į branduolinės srities specialistų trūkumą ir neleisti ateityje vykti šios srities „protų nutekėjimui“ iš Sąjungos;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalies e b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eb) | atlikti visus reikalingus patobulinimus saugumo srityje, pasiūlytus remiantis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, atlikto visuose Sąjungos ir trečiųjų šalių, kurios ribojasi su Sąjunga, branduoliniuose reaktoriuose, rezultatais. Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama pagalbai įgyvendinant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros darbotvarkę, parengtą remiantis šiuo testavimu pagrįstomis rekomendacijomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

eb)

atlikti visus reikalingus patobulinimus saugumo srityje, pasiūlytus remiantis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, atlikto visuose Sąjungos ir trečiųjų šalių, kurios ribojasi su Sąjunga, branduoliniuose reaktoriuose, rezultatais. Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama pagalbai įgyvendinant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros darbotvarkę, parengtą remiantis šiuo testavimu pagrįstomis rekomendacijomis;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalies e c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ec) | remti programos „Horizontas 2020“ supaprastinimo darbotvarkę, mažinant ankstesnių bendrųjų programų nulemtą administracinę naštą, ypač tekusią MVĮ, universitetams ir mažesniems mokslinių tyrimų institutams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ec)

remti programos „Horizontas 2020“ supaprastinimo darbotvarkę, mažinant ankstesnių bendrųjų programų nulemtą administracinę naštą, ypač tekusią MVĮ, universitetams ir mažesniems mokslinių tyrimų institutams.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Įgyvendinant Euratomo programą užtikrinama, kad prioritetai bei remiama veikla atitiktų kintančius poreikius ir kad būtų atsižvelgiama į mokslo, technologijų, inovacijų, politikos formavimo, rinkų ir visuomenės pokyčius. | 4.   Įgyvendinant Euratomo programą užtikrinama, kad prioritetai bei remiama veikla atitiktų kintančius poreikius ir kad būtų atsižvelgiama į mokslo, technologijų, inovacijų, politikos formavimo, rinkų ir visuomenės pokyčius,
  taip pat į tiesiogines branduolinių incidentų (net ir mažai tikėtinų) pasekmes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Įgyvendinant Euratomo programą užtikrinama, kad prioritetai bei remiama veikla atitiktų kintančius poreikius ir kad būtų atsižvelgiama į mokslo, technologijų, inovacijų, politikos formavimo, rinkų ir visuomenės pokyčius.

4.   Įgyvendinant Euratomo programą užtikrinama, kad prioritetai bei remiama veikla atitiktų kintančius poreikius ir kad būtų atsižvelgiama į mokslo, technologijų, inovacijų, politikos formavimo, rinkų ir visuomenės pokyčius,
  taip pat į tiesiogines branduolinių incidentų (net ir mažai tikėtinų) pasekmes.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Euratomo programa prisidedama prie įgyvendinti SET plano įgyvendinimo. Šios programos tiesioginiai ir netiesioginiai veiksmai suderinami su trijų esamų Europos branduolinės energijos technologijų platformų SNETP, IGDTP ir MELODI strategine mokslinių tyrimų darbotvarke. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5a.
     
  Euratomo programa prisidedama prie įgyvendinti SET plano įgyvendinimo. Šios programos tiesioginiai ir netiesioginiai veiksmai suderinami su trijų esamų Europos branduolinės energijos technologijų platformų SNETP, IGDTP ir MELODI strategine mokslinių tyrimų darbotvarke.

Pakeitimas 101/rev2

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Euratomo programos įgyvendinimui skiriamas
  1 788 889
   mln. EUR finansinis paketas. Ta suma paskirstoma taip: | 1.   
  Kaip apibrėžta .../...

   (4)

  Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (TIS) 18 punkte,
  Euratomo programos įgyvendinimui skiriamas
  1 603,329
   mln. EUR finansinis paketas. Ta suma
  yra svarbiausias orientacinis dydis Europos Parlamentui ir Tarybai vykdant metinę biudžeto procedūrą
  .
  Ji
  paskirstoma taip: |
| a) | branduolių sintezės mokslinių tyrimų ir plėtros programos netiesioginiams veiksmams –
  709,713
   mln. EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Euratomo programos įgyvendinimui skiriamas
  1 788 889
   mln. EUR finansinis paketas. Ta suma paskirstoma taip:

1.   
  Kaip apibrėžta .../...

   (4)

  Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (TIS) 18 punkte,
  Euratomo programos įgyvendinimui skiriamas
  1 603,329
   mln. EUR finansinis paketas. Ta suma
  yra svarbiausias orientacinis dydis Europos Parlamentui ir Tarybai vykdant metinę biudžeto procedūrą
  .
  Ji
  paskirstoma taip:

a)

branduolių sintezės mokslinių tyrimų ir plėtros programos netiesioginiams veiksmams –
  709,713
   mln. EUR;

| a) | branduolių sintezės mokslinių tyrimų ir plėtros programos netiesioginiams veiksmams –
  636,095
   mln. EUR; |
| --- | --- |

a)

branduolių sintezės mokslinių tyrimų ir plėtros programos netiesioginiams veiksmams –
  636,095
   mln. EUR;

| b) | branduolių dalijimosi, saugos ir radiacinės saugos netiesioginiams veiksmams –
  354,857
   mln. EUR; |
| --- | --- |

b)

branduolių dalijimosi, saugos ir radiacinės saugos netiesioginiams veiksmams –
  354,857
   mln. EUR;

| b) | branduolių dalijimosi, saugos ir radiacinės saugos netiesioginiams veiksmams –
  318,048
   mln. EUR; |
| --- | --- |

b)

branduolių dalijimosi, saugos ir radiacinės saugos netiesioginiams veiksmams –
  318,048
   mln. EUR;

| c) | tiesioginiams veiksmams –
  724,319
   mln. EUR. |
| --- | --- |

c)

tiesioginiams veiksmams –
  724,319
   mln. EUR.

| c) | tiesioginiams veiksmams –
  649,186
   mln. EUR. |
| --- | --- |

c)

tiesioginiams veiksmams –
  649,186
   mln. EUR.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ne daugiau kaip
  13,5
  % Euratomo programos netiesioginiams veiksmams įgyvendinti skirtos sumos tenka Komisijos administracinėms išlaidoms. | Ne daugiau kaip
  7
  % Euratomo programos netiesioginiams veiksmams įgyvendinti skirtos sumos tenka Komisijos administracinėms išlaidoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ne daugiau kaip
  13,5
  % Euratomo programos netiesioginiams veiksmams įgyvendinti skirtos sumos tenka Komisijos administracinėms išlaidoms.

Ne daugiau kaip
  7
  % Euratomo programos netiesioginiams veiksmams įgyvendinti skirtos sumos tenka Komisijos administracinėms išlaidoms.

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  ITER projektas bus įtrauktas į Euratomo programą ir visiškai bei skaidriai finansuojamas pagal DFP. |
| | Tiesiogiai su moksliniais tyrimais ir mokymu nesusijusiems projekto aspektams neteikiamas šis Euratomo programos finansavimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  ITER projektas bus įtrauktas į Euratomo programą ir visiškai bei skaidriai finansuojamas pagal DFP.

Tiesiogiai su moksliniais tyrimais ir mokymu nesusijusiems projekto aspektams neteikiamas šis Euratomo programos finansavimas.

Pakeitimas
  47

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, nepažeisdami Reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, ir TIS nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1b.
     
  Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, nepažeisdami Reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, ir TIS nuostatų.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Bendrija siekia plačiau ir dažniau branduoliniams tyrimams naudoti struktūrinius fondus ir užtikrina, kad jų lėšos būtų naudojamos vadovaujantis Bendrijos prioritetais mokslinių tyrimų srityje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4a.
     
  Bendrija siekia plačiau ir dažniau branduoliniams tyrimams naudoti struktūrinius fondus ir užtikrina, kad jų lėšos būtų naudojamos vadovaujantis Bendrijos prioritetais mokslinių tyrimų srityje.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Dalyvių garantijų fondas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. XX/2012 [Dalyvavimo ir sklaidos taisyklės], pakeičia dalyvių garantijų fondus, įsteigtus pagal Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1908/2006 ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr.
  XX/XX [2012–2013 m. Euratomo dalyvavimo taisyklės]
  . | 3.   Dalyvių garantijų fondas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. XX/2012 [Dalyvavimo ir sklaidos taisyklės], pakeičia dalyvių garantijų fondus, įsteigtus pagal Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1908/2006 ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr.
  139/2012. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Dalyvių garantijų fondas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. XX/2012 [Dalyvavimo ir sklaidos taisyklės], pakeičia dalyvių garantijų fondus, įsteigtus pagal Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1908/2006 ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr.
  XX/XX [2012–2013 m. Euratomo dalyvavimo taisyklės]
  .

3.   Dalyvių garantijų fondas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. XX/2012 [Dalyvavimo ir sklaidos taisyklės], pakeičia dalyvių garantijų fondus, įsteigtus pagal Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1908/2006 ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr.
  139/2012.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Visos sumos iš dalyvių garantijų fondų, įsteigtų pagal Tarybos reglamentus (Euratomas) Nr. 1908/2006 ir (Euratomas)
  Nr. XX/XX [2012–2013 m. Euratomo dalyvavimo taisyklės]
  , perduodamos dalyvių garantijų fondui nuo 2013 m. gruodžio 31 d. Veiksmų, vykdomų pagal Sprendimą
  XX/XX [2012–2013 m. Euratomo programa]
  , dalyviai, pasirašantys dotacijų susitarimus po 2013 m. gruodžio 31 d., skiria įnašą dalyvių garantijų fondui. | Visos sumos iš dalyvių garantijų fondų, įsteigtų pagal Tarybos reglamentus (Euratomas) Nr. 1908/2006 ir (Euratomas) Nr.
  139/2012
  , perduodamos dalyvių garantijų fondui nuo 2013 m. gruodžio 31 d. Veiksmų, vykdomų pagal Sprendimą
  2012/94/Euratomas
  , dalyviai, pasirašantys dotacijų susitarimus po 2013 m. gruodžio 31 d., skiria įnašą dalyvių garantijų fondui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Visos sumos iš dalyvių garantijų fondų, įsteigtų pagal Tarybos reglamentus (Euratomas) Nr. 1908/2006 ir (Euratomas)
  Nr. XX/XX [2012–2013 m. Euratomo dalyvavimo taisyklės]
  , perduodamos dalyvių garantijų fondui nuo 2013 m. gruodžio 31 d. Veiksmų, vykdomų pagal Sprendimą
  XX/XX [2012–2013 m. Euratomo programa]
  , dalyviai, pasirašantys dotacijų susitarimus po 2013 m. gruodžio 31 d., skiria įnašą dalyvių garantijų fondui.

Visos sumos iš dalyvių garantijų fondų, įsteigtų pagal Tarybos reglamentus (Euratomas) Nr. 1908/2006 ir (Euratomas) Nr.
  139/2012
  , perduodamos dalyvių garantijų fondui nuo 2013 m. gruodžio 31 d. Veiksmų, vykdomų pagal Sprendimą
  2012/94/Euratomas
  , dalyviai, pasirašantys dotacijų susitarimus po 2013 m. gruodžio 31 d., skiria įnašą dalyvių garantijų fondui.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programos, kuriomis siekiama stiprinti tiek dabartinius, tiek numatomus inovatyvius mokslinius tyrimus, turėtų būti išplėstos, kad branduoliniai tyrimai būtų įtraukti į jų taikytinų mokslinių tyrimų kategorijų sąrašą. Turėtų būti išplėstos programos „Eureka Eurostars“ ir programos „Marie Curie Actions“ dalyvavimo taisykles, kad šiose programose galėtų dalyvauti branduolinius tyrimus atliekančios MVĮ. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Programos, kuriomis siekiama stiprinti tiek dabartinius, tiek numatomus inovatyvius mokslinius tyrimus, turėtų būti išplėstos, kad branduoliniai tyrimai būtų įtraukti į jų taikytinų mokslinių tyrimų kategorijų sąrašą. Turėtų būti išplėstos programos „Eureka Eurostars“ ir programos „Marie Curie Actions“ dalyvavimo taisykles, kad šiose programose galėtų dalyvauti branduolinius tyrimus atliekančios MVĮ.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Įgyvendinant Euratomo programą veiksmingai skatinama lyčių lygybė,
  o formuojant mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį
  atsižvelgiama į lyčių aspektą. | Įgyvendinant Euratomo programą veiksmingai skatinama lyčių lygybė, atsižvelgiama į lyčių aspektą
  ir remiamas programos „Horizontas 2020“ tikslas žvelgti į lytį kaip į visoms sritims svarbų klausimą, kad būtų atkurta vyrų ir moterų pusiausvyra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Įgyvendinant Euratomo programą veiksmingai skatinama lyčių lygybė,
  o formuojant mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį
  atsižvelgiama į lyčių aspektą.

Įgyvendinant Euratomo programą veiksmingai skatinama lyčių lygybė, atsižvelgiama į lyčių aspektą
  ir remiamas programos „Horizontas 2020“ tikslas žvelgti į lytį kaip į visoms sritims svarbų klausimą, kad būtų atkurta vyrų ir moterų pusiausvyra.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ypač daug dėmesio skiriama proporcingumo principui, teisei į privatumą, teisei į 
  asmens
  duomenų apsaugą, teisei į asmens fizinę ir psichinę neliečiamybę, teisei į nediskriminavimą ir poreikį užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį. | Ypač daug dėmesio skiriama proporcingumo principui,
  žmogaus orumo apsaugai, žmogaus viršenybės principui,
  teisei į privatumą, teisei į asmens duomenų apsaugą, teisei į 
  žmogaus
  fizinę ir psichinę neliečiamybę, teisei į nediskriminavimą ir poreikį užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ypač daug dėmesio skiriama proporcingumo principui, teisei į privatumą, teisei į 
  asmens
  duomenų apsaugą, teisei į asmens fizinę ir psichinę neliečiamybę, teisei į nediskriminavimą ir poreikį užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį.

Ypač daug dėmesio skiriama proporcingumo principui,
  žmogaus orumo apsaugai, žmogaus viršenybės principui,
  teisei į privatumą, teisei į asmens duomenų apsaugą, teisei į 
  žmogaus
  fizinę ir psichinę neliečiamybę, teisei į nediskriminavimą ir poreikį užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šioje daugiametėje darbo programoje taip pat
  atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą, kurią vykdo valstybės narės, asocijuotos šalys ir Europos bei tarptautinės organizacijos. Prireikus jos atnaujinamos. | Ši daugiametė darbo programa pateikiama JRC valdytojų tarybai ir su ja supažindinamas Europos Parlamentas ir Taryba
  .
  Joje
  atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą, kurią vykdo valstybės narės, asocijuotos šalys ir Europos bei tarptautinės organizacijos,
  kad Europoje nebūtų tuščiai eikvojamos mokslinių tyrimų pastangos ir būtų kiek galima geriau naudojami finansiniai ištekliai.
  Prireikus ji atnaujinama. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šioje daugiametėje darbo programoje taip pat
  atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą, kurią vykdo valstybės narės, asocijuotos šalys ir Europos bei tarptautinės organizacijos. Prireikus jos atnaujinamos.

Ši daugiametė darbo programa pateikiama JRC valdytojų tarybai ir su ja supažindinamas Europos Parlamentas ir Taryba
  .
  Joje
  atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą, kurią vykdo valstybės narės, asocijuotos šalys ir Europos bei tarptautinės organizacijos,
  kad Europoje nebūtų tuščiai eikvojamos mokslinių tyrimų pastangos ir būtų kiek galima geriau naudojami finansiniai ištekliai.
  Prireikus ji atnaujinama.

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Rengiant darbo programas atsižvelgiama į mokslo, technologijų ir inovacijų padėtį nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu mastu, taip pat į atitinkamus politikos, rinkos ir visuomenės pokyčius. Prireikus jos atnaujinamos. | 3.   Rengiant darbo programas atsižvelgiama į mokslo, technologijų ir inovacijų padėtį nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu mastu, taip pat į atitinkamus politikos, rinkos ir visuomenės pokyčius. Prireikus jos atitinkamai atnaujinamos,
  atsižvelgiant į programos „Horizontas 2020“ tikslus ir uždavinius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Rengiant darbo programas atsižvelgiama į mokslo, technologijų ir inovacijų padėtį nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu mastu, taip pat į atitinkamus politikos, rinkos ir visuomenės pokyčius. Prireikus jos atnaujinamos.

3.   Rengiant darbo programas atsižvelgiama į mokslo, technologijų ir inovacijų padėtį nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu mastu, taip pat į atitinkamus politikos, rinkos ir visuomenės pokyčius. Prireikus jos atitinkamai atnaujinamos,
  atsižvelgiant į programos „Horizontas 2020“ tikslus ir uždavinius.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ypač daug dėmesio skiriama mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimo Euratomo programoje užtikrinimui ir inovaciniam poveikiui tokioms įmonėms. Taikant vertinimo ir stebėsenos priemones atliekami kiekybiniai ir kokybiniai MVĮ dalyvavimo vertinimai. | 1.
     Ypač daug dėmesio skiriama mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimo Euratomo programoje užtikrinimui ir inovaciniam poveikiui tokioms įmonėms. Taikant vertinimo ir stebėsenos priemones atliekami kiekybiniai ir kokybiniai MVĮ dalyvavimo vertinimai. |
| | 2.
     
  Atsižvelgiant į MVĮ sektoriaus svarbą Europos ekonomikai ir šiuo metu nepakankamą atstovavimą MVĮ branduolinės pramonės srityje ir remiantis programos „Horizontas 2020“ tikslais, Euratomo programa remiamos visos pastangos palengvinti MVĮ tenkančią administracinę naštą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Ypač daug dėmesio skiriama mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimo Euratomo programoje užtikrinimui ir inovaciniam poveikiui tokioms įmonėms. Taikant vertinimo ir stebėsenos priemones atliekami kiekybiniai ir kokybiniai MVĮ dalyvavimo vertinimai.

1.
     Ypač daug dėmesio skiriama mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimo Euratomo programoje užtikrinimui ir inovaciniam poveikiui tokioms įmonėms. Taikant vertinimo ir stebėsenos priemones atliekami kiekybiniai ir kokybiniai MVĮ dalyvavimo vertinimai.

2.
     
  Atsižvelgiant į MVĮ sektoriaus svarbą Europos ekonomikai ir šiuo metu nepakankamą atstovavimą MVĮ branduolinės pramonės srityje ir remiantis programos „Horizontas 2020“ tikslais, Euratomo programa remiamos visos pastangos palengvinti MVĮ tenkančią administracinę naštą.

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | kovoti su bet kokio pobūdžio branduolinio ginklo platinimu ir prekyba juo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ca)

kovoti su bet kokio pobūdžio branduolinio ginklo platinimu ir prekyba juo;

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | remti tarptautines pastangas kuriant bendruosius tarptautinius saugumo standartus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

cb)

remti tarptautines pastangas kuriant bendruosius tarptautinius saugumo standartus;

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cc) | padėti gerinti keitimąsi žiniomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

cc)

padėti gerinti keitimąsi žiniomis.

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies trečia a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Reikia atkreipti ypatingą dėmesį į visus reaktorius ir branduolinius įrenginius, esančius trečiosiose šalyse, tačiau geografiškai labai arti valstybių narių teritorijų, ypač kai tokie reaktoriai ir įrenginiai pastatyti netoli geografiniu ir geologiniu požiūriu pavojingų vietovių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Reikia atkreipti ypatingą dėmesį į visus reaktorius ir branduolinius įrenginius, esančius trečiosiose šalyse, tačiau geografiškai labai arti valstybių narių teritorijų, ypač kai tokie reaktoriai ir įrenginiai pastatyti netoli geografiniu ir geologiniu požiūriu pavojingų vietovių.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą ir sudaryti palankias sąlygas gauti finansavimą pagal Euratomo programą, visų pirma tiems regionams ar tokių rūšių dalyviams, kuriems programoje atstovaujama nepakankamai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą ir sudaryti palankias sąlygas gauti finansavimą pagal Euratomo programą, visų pirma tiems regionams ar tokių rūšių dalyviams, kuriems programoje atstovaujama nepakankamai;

| a) | iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą ir sudaryti palankias sąlygas gauti finansavimą pagal Euratomo programą, visų pirma tiems regionams ar tokių rūšių dalyviams, kuriems programoje atstovaujama nepakankamai,
  ypač MVĮ, siekiant pagerinti joms skiriamo finansavimo panaudojimą ir dalyvavimą atitinkamose programose. |
| --- | --- |

a)

iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti informuotumą ir sudaryti palankias sąlygas gauti finansavimą pagal Euratomo programą, visų pirma tiems regionams ar tokių rūšių dalyviams, kuriems programoje atstovaujama nepakankamai,
  ypač MVĮ, siekiant pagerinti joms skiriamo finansavimo panaudojimą ir dalyvavimą atitinkamose programose.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalies pirma a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Visiems dalyviams, įskaitant MVĮ ir akademines įstaigas, turi būti pranešta apie pastangas supaprastinti dalyvavimo procedūras. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Visiems dalyviams, įskaitant MVĮ ir akademines įstaigas, turi būti pranešta apie pastangas supaprastinti dalyvavimo procedūras.

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas. | 1.   Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
  Europos Parlamentas informuojamas apie tokias priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.

1.   Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas.
  Europos Parlamentas informuojamas apie tokias priemones.

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal šį reglamentą, dokumentų auditą ir auditą vietoje. | 2.   
  Europos Parlamentui,
  Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų ir kitų trečiųjų šalių, gavusių Sąjungos lėšų pagal šį reglamentą, dokumentų auditą ir auditą vietoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal šį reglamentą, dokumentų auditą ir auditą vietoje.

2.   
  Europos Parlamentui,
  Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų ir kitų trečiųjų šalių, gavusių Sąjungos lėšų pagal šį reglamentą, dokumentų auditą ir auditą vietoje.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Nepažeidžiant 1, 2 ir 3 dalių nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje. | 4.   Nepažeidžiant 1, 2 ir 3 dalių nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje.
  Europos Parlamentas nedelsiant informuojamas apie tokių auditų rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Nepažeidžiant 1, 2 ir 3 dalių nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje.

4.   Nepažeidžiant 1, 2 ir 3 dalių nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje.
  Europos Parlamentas nedelsiant informuojamas apie tokių auditų rezultatus.

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iki
  2017
   m. gegužės 31 d. Komisija, atsižvelgdama į Sprendimu 2006/970/Euratomas sukurtos Septintosios bendrosios Euratomo programos ir Sprendimu 20XX/XX/Euratomas sukurtos Euratomo programos (2012–2013 m.) ex post vertinimą, kuris turi būti baigtas iki 2015 m. pabaigos, ir padedama nepriklausomų ekspertų, atlieka tarpinį Euratomo programos vertinimą (vertinami rezultatai ir pažanga užtikrinant poveikį), siekiant nustatyti, ar pavyko pasiekti programos tikslus, tolesnį visų priemonių aktualumą, efektyvumą ir išteklių naudojimą, būsimo paprastinimo mastą ir Europos pridėtinę vertę. Atliekant vertinimą dar atsižvelgiama į priemonių indėlį užtikrinant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų įgyvendinimą bei ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio rezultatus. | Iki
  2016
   m. gegužės 31 d. Komisija, atsižvelgdama į Sprendimu 2006/970/Euratomas sukurtos Septintosios bendrosios Euratomo programos ir Sprendimu 2012/93/Euratomas sukurtos Euratomo programos (2012–2013 m.) ex post vertinimą, kuris turi būti baigtas iki 2015 m. pabaigos, ir padedama nepriklausomų ekspertų, atlieka tarpinį Euratomo programos vertinimą (vertinami rezultatai ir pažanga užtikrinant poveikį), siekiant nustatyti, ar pavyko pasiekti programos tikslus, tolesnį visų priemonių aktualumą, efektyvumą ir išteklių naudojimą, būsimo paprastinimo mastą ir Europos pridėtinę vertę.
  Atliekant šį vertinimą taip pat atsižvelgiama į aspektus, susijusius su galimybėmis gauti finansavimą Sąjungos mokslo ir inovacijų bazės kompetencijai MVĮ didinti ir lyčių pusiausvyrai skatinti.
  Atliekant vertinimą dar atsižvelgiama į priemonių indėlį užtikrinant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų įgyvendinimą bei ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Iki
  2017
   m. gegužės 31 d. Komisija, atsižvelgdama į Sprendimu 2006/970/Euratomas sukurtos Septintosios bendrosios Euratomo programos ir Sprendimu 20XX/XX/Euratomas sukurtos Euratomo programos (2012–2013 m.) ex post vertinimą, kuris turi būti baigtas iki 2015 m. pabaigos, ir padedama nepriklausomų ekspertų, atlieka tarpinį Euratomo programos vertinimą (vertinami rezultatai ir pažanga užtikrinant poveikį), siekiant nustatyti, ar pavyko pasiekti programos tikslus, tolesnį visų priemonių aktualumą, efektyvumą ir išteklių naudojimą, būsimo paprastinimo mastą ir Europos pridėtinę vertę. Atliekant vertinimą dar atsižvelgiama į priemonių indėlį užtikrinant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų įgyvendinimą bei ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio rezultatus.

Iki
  2016
   m. gegužės 31 d. Komisija, atsižvelgdama į Sprendimu 2006/970/Euratomas sukurtos Septintosios bendrosios Euratomo programos ir Sprendimu 2012/93/Euratomas sukurtos Euratomo programos (2012–2013 m.) ex post vertinimą, kuris turi būti baigtas iki 2015 m. pabaigos, ir padedama nepriklausomų ekspertų, atlieka tarpinį Euratomo programos vertinimą (vertinami rezultatai ir pažanga užtikrinant poveikį), siekiant nustatyti, ar pavyko pasiekti programos tikslus, tolesnį visų priemonių aktualumą, efektyvumą ir išteklių naudojimą, būsimo paprastinimo mastą ir Europos pridėtinę vertę.
  Atliekant šį vertinimą taip pat atsižvelgiama į aspektus, susijusius su galimybėmis gauti finansavimą Sąjungos mokslo ir inovacijų bazės kompetencijai MVĮ didinti ir lyčių pusiausvyrai skatinti.
  Atliekant vertinimą dar atsižvelgiama į priemonių indėlį užtikrinant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų įgyvendinimą bei ankstesnių priemonių ilgalaikio poveikio rezultatus.

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės Komisijai pateikia atitinkamų priemonių stebėsenai ir vertinimui atlikti būtinus duomenis ir informaciją. | 4.   Valstybės narės
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai pateikia atitinkamų priemonių stebėsenai ir vertinimui atlikti būtinus duomenis ir informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės Komisijai pateikia atitinkamų priemonių stebėsenai ir vertinimui atlikti būtinus duomenis ir informaciją.

4.   Valstybės narės
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai pateikia atitinkamų priemonių stebėsenai ir vertinimui atlikti būtinus duomenis ir informaciją.

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Įgyvendinant Euratomo programą stiprinama branduolinės srities mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema ir koordinuojami valstybėse narėse vykdomi moksliniai tyrimai, taip siekiant išvengti veiklos kartojimosi, išlaikyti kritinę masę svarbiausiose srityse ir užtikrinti optimalų viešųjų finansų naudojimą. | Įgyvendinant Euratomo programą stiprinama branduolinės srities mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema ir koordinuojami valstybėse narėse vykdomi moksliniai tyrimai, taip siekiant išvengti veiklos kartojimosi,
  suteikti Sąjungos pridėtinės vertės,
  išlaikyti
  svarbiausius įgūdžius ir
  kritinę masę svarbiausiose srityse ir užtikrinti optimalų viešųjų finansų naudojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Įgyvendinant Euratomo programą stiprinama branduolinės srities mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema ir koordinuojami valstybėse narėse vykdomi moksliniai tyrimai, taip siekiant išvengti veiklos kartojimosi, išlaikyti kritinę masę svarbiausiose srityse ir užtikrinti optimalų viešųjų finansų naudojimą.

Įgyvendinant Euratomo programą stiprinama branduolinės srities mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema ir koordinuojami valstybėse narėse vykdomi moksliniai tyrimai, taip siekiant išvengti veiklos kartojimosi,
  suteikti Sąjungos pridėtinės vertės,
  išlaikyti
  svarbiausius įgūdžius ir
  kritinę masę svarbiausiose srityse ir užtikrinti optimalų viešųjų finansų naudojimą.

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Strategija, kurią įgyvendinant bus siekiama išplėtoti branduolių sintezę kaip patikimą komercinės energijos gamybos neišskiriant anglies dioksido alternatyvą, turi atitikti gaires, kuriose nurodyti etapai, kaip iki 2050 m. pradėti gaminti tokią energiją. Kad ta strategija galėtų būti įgyvendinta, reikia
  iš esmės
  restruktūrizuoti Sąjungoje vykdomą su branduolių sinteze susijusį darbą (įskaitant valdyseną
  , finansavimą
  ir valdymą) ir taip užtikrinti, kad prioritetas būtų teikiamas nebe gryniesiems moksliniams tyrimams, o būsimų objektų (pvz., ITER, DEMO) kūrimo, statymo ir eksploatavimo bei kitai veiklai. Todėl būtinas glaudus visos Sąjungos branduolių sintezės bendruomenės, Komisijos ir
  nacionalinių finansavimo agentūrų
  bendradarbiavimas. | Strategija, kurią įgyvendinant bus siekiama išplėtoti branduolių sintezę kaip patikimą komercinės energijos gamybos neišskiriant anglies dioksido alternatyvą, turi atitikti gaires, kuriose nurodyti etapai, kaip iki 2050 m. pradėti gaminti tokią energiją. Kad ta strategija galėtų būti įgyvendinta, reikia restruktūrizuoti Sąjungoje vykdomą su branduolių sinteze susijusį darbą (įskaitant valdyseną ir valdymą) ir taip užtikrinti, kad pirmenybė būtų teikiama nebe vien tik moksliniams tyrimams, o būsimų objektų (pvz., ITER, DEMO) kūrimo, statymo ir eksploatavimo bei kitai veiklai. Todėl būtinas glaudus visos Sąjungos branduolių sintezės bendruomenės, Komisijos ir
  valstybių narių
  bendradarbiavimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Strategija, kurią įgyvendinant bus siekiama išplėtoti branduolių sintezę kaip patikimą komercinės energijos gamybos neišskiriant anglies dioksido alternatyvą, turi atitikti gaires, kuriose nurodyti etapai, kaip iki 2050 m. pradėti gaminti tokią energiją. Kad ta strategija galėtų būti įgyvendinta, reikia
  iš esmės
  restruktūrizuoti Sąjungoje vykdomą su branduolių sinteze susijusį darbą (įskaitant valdyseną
  , finansavimą
  ir valdymą) ir taip užtikrinti, kad prioritetas būtų teikiamas nebe gryniesiems moksliniams tyrimams, o būsimų objektų (pvz., ITER, DEMO) kūrimo, statymo ir eksploatavimo bei kitai veiklai. Todėl būtinas glaudus visos Sąjungos branduolių sintezės bendruomenės, Komisijos ir
  nacionalinių finansavimo agentūrų
  bendradarbiavimas.

Strategija, kurią įgyvendinant bus siekiama išplėtoti branduolių sintezę kaip patikimą komercinės energijos gamybos neišskiriant anglies dioksido alternatyvą, turi atitikti gaires, kuriose nurodyti etapai, kaip iki 2050 m. pradėti gaminti tokią energiją. Kad ta strategija galėtų būti įgyvendinta, reikia restruktūrizuoti Sąjungoje vykdomą su branduolių sinteze susijusį darbą (įskaitant valdyseną ir valdymą) ir taip užtikrinti, kad pirmenybė būtų teikiama nebe vien tik moksliniams tyrimams, o būsimų objektų (pvz., ITER, DEMO) kūrimo, statymo ir eksploatavimo bei kitai veiklai. Todėl būtinas glaudus visos Sąjungos branduolių sintezės bendruomenės, Komisijos ir
  valstybių narių
  bendradarbiavimas.

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 dalies 2.1 punkto d papunkčio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | Didinti radiacinę saugą
  (Pažangus mokslas; visuomenės uždaviniai) |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

Didinti radiacinę saugą
  (Pažangus mokslas; visuomenės uždaviniai)

| d) | Remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą radiacinės saugos srityje
  (Pažangus mokslas; visuomenės uždaviniai) |
| --- | --- |

d)

Remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą radiacinės saugos srityje
  (Pažangus mokslas; visuomenės uždaviniai)

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 dalies 2.1 punkto e papunkčio -pirma pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Remti bendrą ITER, kaip tarptautinių mokslinių tyrimų infrastruktūros, projekto įgyvendinimą. ITER organizacijoje Bendrija, kaip projekto šeimininkė, turės ypatingą atsakomybę ir atliks vadovaujamą vaidmenį, visų pirma parengiant statybvietę, įkuriant ITER organizaciją, sprendžiant valdymo ir personalo klausimus bei teikiant bendrą techninę ir administracinę paramą. |
| | Remti veiklą, dėl kurios susitarta Tarybos sprendimu XXXX/XXX/ES [dėl papildomos 2014–2018 m. ITER projekto mokslinių tyrimų programos priėmimo], projektui valdyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Remti bendrą ITER, kaip tarptautinių mokslinių tyrimų infrastruktūros, projekto įgyvendinimą. ITER organizacijoje Bendrija, kaip projekto šeimininkė, turės ypatingą atsakomybę ir atliks vadovaujamą vaidmenį, visų pirma parengiant statybvietę, įkuriant ITER organizaciją, sprendžiant valdymo ir personalo klausimus bei teikiant bendrą techninę ir administracinę paramą.

Remti veiklą, dėl kurios susitarta Tarybos sprendimu XXXX/XXX/ES [dėl papildomos 2014–2018 m. ITER projekto mokslinių tyrimų programos priėmimo], projektui valdyti.

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 dalies 2.1 punkto i papunkčio pirma a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Remti visas pastangas tęsti JET veiklą iki projekto eksperimentinio etapo pabaigos 2015 m. ir, jei įmanoma, remti visas pastangas, kuriomis siekiama pritraukti tarptautinius partnerius, kurie padėtų teikti papildomą finansavimą. Tokioms pastangoms turėtų priklausyti abipusiai susitarimai dėl būsimo ES dalyvavimo statant DEMO ir kitus numatomus branduolių sintezės reaktorius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Remti visas pastangas tęsti JET veiklą iki projekto eksperimentinio etapo pabaigos 2015 m. ir, jei įmanoma, remti visas pastangas, kuriomis siekiama pritraukti tarptautinius partnerius, kurie padėtų teikti papildomą finansavimą. Tokioms pastangoms turėtų priklausyti abipusiai susitarimai dėl būsimo ES dalyvavimo statant DEMO ir kitus numatomus branduolių sintezės reaktorius.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 dalies 2.2 punkto pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| JRC vykdomos branduolinės veiklos tikslas – padėti įgyvendinti Tarybos direktyvas 2009/71/Euratomas, 2011/70/Euratomas ir Tarybos išvadas, pirmenybę teikiant aukščiausiems Sąjungos ir tarptautiniams branduolinės saugos ir saugumo standartams. JRC visų pirma sutelkia reikiamus pajėgumus ir sukaupia specialiąsias žinias, kad
  padėtų vertinti ir didinti
  branduolinių įrenginių
  saugą, prisidėtų prie
  branduolinės energijos ir kitų su branduolių dalijimusi nesusijusių priemonių taikaus naudojimo, suteiktų mokslinį pagrindą atitinkamiems Sąjungos teisės aktams ir prireikus pagal savo kompetenciją ir laikydamasis savo misijos reaguotų į branduolinius incidentus ir avarijas. Šiuo tikslu JRC atlieka mokslinius tyrimus ir vertinimus, rengia gaires ir standartus, organizuoja specializuotą mokymo ir švietimo veiklą.
  Prireikus
  bus siekiama užtikrinti sąveiką su Tvarios branduolinės energijos technologijų platforma (angl. SNETP, Sustainable Nuclear Energy Technology Platform) ir kitomis bendrumų turinčiomis iniciatyvomis. | JRC vykdomos branduolinės veiklos tikslas – padėti įgyvendinti Tarybos direktyvas 2009/71/Euratomas, 2011/70/Euratomas ir Tarybos išvadas, pirmenybę teikiant aukščiausiems Sąjungos ir tarptautiniams branduolinės saugos ir saugumo standartams. JRC visų pirma sutelkia reikiamus pajėgumus ir sukaupia specialiąsias žinias, kad
  prisidėtų prie mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros
  branduolinių įrenginių
  saugos srityje ir
  branduolinės energijos ir kitų su branduolių dalijimusi nesusijusių priemonių taikaus naudojimo, suteiktų mokslinį pagrindą atitinkamiems Sąjungos teisės aktams ir prireikus pagal savo kompetenciją ir laikydamasis savo misijos reaguotų į branduolinius incidentus ir avarijas. Šiuo tikslu JRC atlieka mokslinius tyrimus ir vertinimus, rengia gaires ir standartus, organizuoja specializuotą mokymo ir švietimo veiklą.
  Būtinai
  bus siekiama užtikrinti sąveiką su Tvarios branduolinės energijos technologijų platforma (angl. SNETP, Sustainable Nuclear Energy Technology Platform) ir kitomis bendrumų turinčiomis iniciatyvomis
  , kad būtų galima optimaliai panaudoti žmogiškuosius ir finansinius išteklius branduolinės energijos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai Europoje. JRC atsižvelgia į paskelbtus testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, atlikto pagal Sąjungos reglamentus visuose esamuose branduoliniuose reaktoriuose 2011 m., rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

JRC vykdomos branduolinės veiklos tikslas – padėti įgyvendinti Tarybos direktyvas 2009/71/Euratomas, 2011/70/Euratomas ir Tarybos išvadas, pirmenybę teikiant aukščiausiems Sąjungos ir tarptautiniams branduolinės saugos ir saugumo standartams. JRC visų pirma sutelkia reikiamus pajėgumus ir sukaupia specialiąsias žinias, kad
  padėtų vertinti ir didinti
  branduolinių įrenginių
  saugą, prisidėtų prie
  branduolinės energijos ir kitų su branduolių dalijimusi nesusijusių priemonių taikaus naudojimo, suteiktų mokslinį pagrindą atitinkamiems Sąjungos teisės aktams ir prireikus pagal savo kompetenciją ir laikydamasis savo misijos reaguotų į branduolinius incidentus ir avarijas. Šiuo tikslu JRC atlieka mokslinius tyrimus ir vertinimus, rengia gaires ir standartus, organizuoja specializuotą mokymo ir švietimo veiklą.
  Prireikus
  bus siekiama užtikrinti sąveiką su Tvarios branduolinės energijos technologijų platforma (angl. SNETP, Sustainable Nuclear Energy Technology Platform) ir kitomis bendrumų turinčiomis iniciatyvomis.

JRC vykdomos branduolinės veiklos tikslas – padėti įgyvendinti Tarybos direktyvas 2009/71/Euratomas, 2011/70/Euratomas ir Tarybos išvadas, pirmenybę teikiant aukščiausiems Sąjungos ir tarptautiniams branduolinės saugos ir saugumo standartams. JRC visų pirma sutelkia reikiamus pajėgumus ir sukaupia specialiąsias žinias, kad
  prisidėtų prie mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros
  branduolinių įrenginių
  saugos srityje ir
  branduolinės energijos ir kitų su branduolių dalijimusi nesusijusių priemonių taikaus naudojimo, suteiktų mokslinį pagrindą atitinkamiems Sąjungos teisės aktams ir prireikus pagal savo kompetenciją ir laikydamasis savo misijos reaguotų į branduolinius incidentus ir avarijas. Šiuo tikslu JRC atlieka mokslinius tyrimus ir vertinimus, rengia gaires ir standartus, organizuoja specializuotą mokymo ir švietimo veiklą.
  Būtinai
  bus siekiama užtikrinti sąveiką su Tvarios branduolinės energijos technologijų platforma (angl. SNETP, Sustainable Nuclear Energy Technology Platform) ir kitomis bendrumų turinčiomis iniciatyvomis
  , kad būtų galima optimaliai panaudoti žmogiškuosius ir finansinius išteklius branduolinės energijos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai Europoje. JRC atsižvelgia į paskelbtus testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, atlikto pagal Sąjungos reglamentus visuose esamuose branduoliniuose reaktoriuose 2011 m., rezultatus.

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 dalies 2.2 punkto a papunkčio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir reaktorių saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo nutraukimą ir avarinę parengtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

Didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir reaktorių saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo nutraukimą ir avarinę parengtį;

| a) | Didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir reaktorių saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo nutraukimą
  , gerinti asmenų, dirbančių su branduolinėmis medžiagomis, darbo sąlygas
  ir avarinę parengtį; |
| --- | --- |

a)

Didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir reaktorių saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo nutraukimą
  , gerinti asmenų, dirbančių su branduolinėmis medžiagomis, darbo sąlygas
  ir avarinę parengtį;

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 dalies 2.2 punkto a papunkčio - 1 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eksploatacijos nutraukimas ir įrenginių išmontavimas yra perspektyvios rinkos sritys esant atitinkamai mokslo pažangai ir saugos reikalavimams. Šiems darbams atlikti Sąjunga turi įgyti kiek galima geresnių technologijų, kurias sudarys vis sudėtingesnės metodikos (pvz., pjaustymas po vandeniu, pjaustymas lazeriu ir moderniausi robotai, pakeisiantys žmogaus darbą); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

eksploatacijos nutraukimas ir įrenginių išmontavimas yra perspektyvios rinkos sritys esant atitinkamai mokslo pažangai ir saugos reikalavimams. Šiems darbams atlikti Sąjunga turi įgyti kiek galima geresnių technologijų, kurias sudarys vis sudėtingesnės metodikos (pvz., pjaustymas po vandeniu, pjaustymas lazeriu ir moderniausi robotai, pakeisiantys žmogaus darbą);

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 dalies 2.2 punkto a papunkčio pirmos pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| JRC padeda rengti priemones ir metodus, būtinus aukštiems europinės svarbos branduolinių reaktorių ir kuro ciklų saugos standartams užtikrinti. Šios priemonės ir metodai apima: | JRC
  , glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamomis Sąjungos mokslinių tyrimų įstaigomis,
  padeda rengti priemones ir metodus, būtinus aukštiems europinės svarbos branduolinių reaktorių ir kuro ciklų saugos standartams užtikrinti. Šios priemonės ir metodai apima: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

JRC padeda rengti priemones ir metodus, būtinus aukštiems europinės svarbos branduolinių reaktorių ir kuro ciklų saugos standartams užtikrinti. Šios priemonės ir metodai apima:

JRC
  , glaudžiai bendradarbiaudamas su atitinkamomis Sąjungos mokslinių tyrimų įstaigomis,
  padeda rengti priemones ir metodus, būtinus aukštiems europinės svarbos branduolinių reaktorių ir kuro ciklų saugos standartams užtikrinti. Šios priemonės ir metodai apima:

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 dalies 2.2 punkto a papunkčio pirmos pastraipos 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | branduolinių įrenginių eksploatavimo saugos riboms vertinti naudojamą sunkių avarijų analizės modeliavimą ir metodikas; paramą formuojant pažangių kuro ciklų ir projektų vertinimo bendrą Europos koncepciją; išvadų, susijusių su eksploatavimo patirtimi nagrinėjimą ir jų sklaidą. JRC
  dar labiau stiprins savo
  Europos informavimo apie branduolinių elektrinių eksploatavimo patirtį
  centrą
  , kad galėtų reaguoti į naujus branduolinės saugos iššūkius po incidento Fukušimoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

branduolinių įrenginių eksploatavimo saugos riboms vertinti naudojamą sunkių avarijų analizės modeliavimą ir metodikas; paramą formuojant pažangių kuro ciklų ir projektų vertinimo bendrą Europos koncepciją; išvadų, susijusių su eksploatavimo patirtimi nagrinėjimą ir jų sklaidą. JRC
  dar labiau stiprins savo
  Europos informavimo apie branduolinių elektrinių eksploatavimo patirtį
  centrą
  , kad galėtų reaguoti į naujus branduolinės saugos iššūkius po incidento Fukušimoje;

| (1) | branduolinių įrenginių eksploatavimo saugos riboms vertinti naudojamą sunkių avarijų analizės modeliavimą ir metodikas; paramą formuojant pažangių kuro ciklų ir projektų vertinimo bendrą Europos koncepciją; išvadų, susijusių su eksploatavimo patirtimi nagrinėjimą ir jų sklaidą. JRC
  vykdo
  Europos informavimo apie branduolinių elektrinių eksploatavimo patirtį
  centro darbą
  , kad galėtų reaguoti į naujus branduolinės saugos iššūkius po incidento Fukušimoje
  , ir toliau remdamasis atitinkamomis valstybių narių žiniomis
  ; |
| --- | --- |

(1)

branduolinių įrenginių eksploatavimo saugos riboms vertinti naudojamą sunkių avarijų analizės modeliavimą ir metodikas; paramą formuojant pažangių kuro ciklų ir projektų vertinimo bendrą Europos koncepciją; išvadų, susijusių su eksploatavimo patirtimi nagrinėjimą ir jų sklaidą. JRC
  vykdo
  Europos informavimo apie branduolinių elektrinių eksploatavimo patirtį
  centro darbą
  , kad galėtų reaguoti į naujus branduolinės saugos iššūkius po incidento Fukušimoje
  , ir toliau remdamasis atitinkamomis valstybių narių žiniomis
  ;

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 dalies 2.2 punkto c papunkčio pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| JRC toliau plėtoja branduolinės saugos ir saugumo mokslinį pagrindą. Daugiausia dėmesio skiriama aktinoidų, struktūrinių ir branduolinių medžiagų pagrindinių savybių ir funkcionavimo moksliniams tyrimams. Remdamas Sąjungos standartizacijos veiklą JRC rengia pažangiausius branduolinius standartus, etaloninius duomenis ir matavimo priemones, taip pat kuria ir taiko atitinkamas duomenų bazes ir vertinimo priemones. JRC padeda toliau plėtoti medicinos srities prietaikas, konkrečiai alfa spinduliuote pagrįstus naujus vėžio gydymo būdus. | JRC toliau plėtoja branduolinės saugos ir saugumo mokslinį pagrindą. Daugiausia dėmesio skiriama aktinoidų, struktūrinių ir branduolinių medžiagų pagrindinių savybių ir funkcionavimo moksliniams tyrimams. Remdamas Sąjungos standartizacijos veiklą JRC rengia pažangiausius branduolinius standartus, etaloninius duomenis ir matavimo priemones, taip pat kuria ir taiko atitinkamas duomenų bazes ir vertinimo priemones. JRC padeda toliau plėtoti medicinos srities prietaikas, konkrečiai alfa spinduliuote pagrįstus naujus vėžio gydymo būdus.
  JRC atsižvelgia į programos „Horizontas 2020“ tikslus ir poreikį vengti specialistų trūkumo Europoje ar „protų nutekėjimo“ iš Europos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

JRC toliau plėtoja branduolinės saugos ir saugumo mokslinį pagrindą. Daugiausia dėmesio skiriama aktinoidų, struktūrinių ir branduolinių medžiagų pagrindinių savybių ir funkcionavimo moksliniams tyrimams. Remdamas Sąjungos standartizacijos veiklą JRC rengia pažangiausius branduolinius standartus, etaloninius duomenis ir matavimo priemones, taip pat kuria ir taiko atitinkamas duomenų bazes ir vertinimo priemones. JRC padeda toliau plėtoti medicinos srities prietaikas, konkrečiai alfa spinduliuote pagrįstus naujus vėžio gydymo būdus.

JRC toliau plėtoja branduolinės saugos ir saugumo mokslinį pagrindą. Daugiausia dėmesio skiriama aktinoidų, struktūrinių ir branduolinių medžiagų pagrindinių savybių ir funkcionavimo moksliniams tyrimams. Remdamas Sąjungos standartizacijos veiklą JRC rengia pažangiausius branduolinius standartus, etaloninius duomenis ir matavimo priemones, taip pat kuria ir taiko atitinkamas duomenų bazes ir vertinimo priemones. JRC padeda toliau plėtoti medicinos srities prietaikas, konkrečiai alfa spinduliuote pagrįstus naujus vėžio gydymo būdus.
  JRC atsižvelgia į programos „Horizontas 2020“ tikslus ir poreikį vengti specialistų trūkumo Europoje ar „protų nutekėjimo“ iš Europos.

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 dalies 2.2 punkto e papunkčio pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| JRC gilina savo kompetenciją, kad galėtų suteikti nepriklausomų mokslinių ir techninių įrodymų, būtinų norint padėti įgyvendinti kintančius branduolinės saugos ir saugumo srities Sąjungos teisės aktus. | JRC gilina savo kompetenciją, kad galėtų suteikti nepriklausomų mokslinių ir techninių įrodymų, būtinų norint padėti įgyvendinti kintančius branduolinės saugos ir saugumo srities Sąjungos teisės aktus
  bei paremti aukštesnius standartus tarptautiniu lygmeniu
  .
  Tikslus šių mokslinių tyrimų pobūdis turi būti nustatytas remiantis Sąjungos institucijų gairėmis, kurias jos turi priimti atsižvelgdamos į branduolinių elektrinių testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

JRC gilina savo kompetenciją, kad galėtų suteikti nepriklausomų mokslinių ir techninių įrodymų, būtinų norint padėti įgyvendinti kintančius branduolinės saugos ir saugumo srities Sąjungos teisės aktus.

JRC gilina savo kompetenciją, kad galėtų suteikti nepriklausomų mokslinių ir techninių įrodymų, būtinų norint padėti įgyvendinti kintančius branduolinės saugos ir saugumo srities Sąjungos teisės aktus
  bei paremti aukštesnius standartus tarptautiniu lygmeniu
  .
  Tikslus šių mokslinių tyrimų pobūdis turi būti nustatytas remiantis Sąjungos institucijų gairėmis, kurias jos turi priimti atsižvelgdamos į branduolinių elektrinių testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus.

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 3 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kad būtų pasiekti bendrieji Euratomo programos tikslai, pagal Euratomo programą remiama papildoma veikla (tiesioginė ir netiesioginė, koordinavimas ir bendro programavimo skatinimas), kurią vykdant užtikrinama mokslinių tyrimų sąveika sprendžiant bendrus uždavinius, pavyzdžiui, uždavinius, susijusius su medžiagomis, aušinimo technologijomis, baziniais branduolinės srities duomenimis, modeliavimu ir imitavimu, nuotoliniu tvarkymu, atliekų tvarkymu ir radiacine sauga. | Kad būtų pasiekti bendrieji Euratomo programos tikslai, pagal Euratomo programą remiama papildoma veikla (tiesioginė ir netiesioginė,
  darbuotojų apsauga,
  koordinavimas ir bendro programavimo skatinimas), kurią vykdant užtikrinama mokslinių tyrimų sąveika sprendžiant bendrus uždavinius, pavyzdžiui, uždavinius, susijusius su medžiagomis, aušinimo technologijomis, baziniais branduolinės srities duomenimis, modeliavimu ir imitavimu, nuotoliniu tvarkymu, atliekų tvarkymu ir radiacine sauga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kad būtų pasiekti bendrieji Euratomo programos tikslai, pagal Euratomo programą remiama papildoma veikla (tiesioginė ir netiesioginė, koordinavimas ir bendro programavimo skatinimas), kurią vykdant užtikrinama mokslinių tyrimų sąveika sprendžiant bendrus uždavinius, pavyzdžiui, uždavinius, susijusius su medžiagomis, aušinimo technologijomis, baziniais branduolinės srities duomenimis, modeliavimu ir imitavimu, nuotoliniu tvarkymu, atliekų tvarkymu ir radiacine sauga.

Kad būtų pasiekti bendrieji Euratomo programos tikslai, pagal Euratomo programą remiama papildoma veikla (tiesioginė ir netiesioginė,
  darbuotojų apsauga,
  koordinavimas ir bendro programavimo skatinimas), kurią vykdant užtikrinama mokslinių tyrimų sąveika sprendžiant bendrus uždavinius, pavyzdžiui, uždavinius, susijusius su medžiagomis, aušinimo technologijomis, baziniais branduolinės srities duomenimis, modeliavimu ir imitavimu, nuotoliniu tvarkymu, atliekų tvarkymu ir radiacine sauga.

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Įgyvendinant Euratomo programą gali būti prisidedama prie skolos ir nuosavo kapitalo priemonių, sukurtų pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“, kuri išplečiama, kad apimtų 3 straipsnyje nustatytus tikslus. | Įgyvendinant Euratomo programą gali būti prisidedama prie skolos ir nuosavo kapitalo priemonių, sukurtų pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“, kuri išplečiama, kad apimtų 3 straipsnyje nustatytus tikslus,
  taip pat gerintų MVĮ matomumą ir dalyvavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Įgyvendinant Euratomo programą gali būti prisidedama prie skolos ir nuosavo kapitalo priemonių, sukurtų pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“, kuri išplečiama, kad apimtų 3 straipsnyje nustatytus tikslus.

Įgyvendinant Euratomo programą gali būti prisidedama prie skolos ir nuosavo kapitalo priemonių, sukurtų pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“, kuri išplečiama, kad apimtų 3 straipsnyje nustatytus tikslus,
  taip pat gerintų MVĮ matomumą ir dalyvavimą.

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 dalies antra a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Fundamentiniai tyrimai, kurie gali būti pritaikyti ne tik branduolinės energijos srityse, bet ir kituose mokslinių tyrimų sektoriuose, kuriuos apima programa „Horizontas 2020“, galės būti finansuojami pagal Europos mokslinių tyrimų tarybos programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Fundamentiniai tyrimai, kurie gali būti pritaikyti ne tik branduolinės energijos srityse, bet ir kituose mokslinių tyrimų sektoriuose, kuriuos apima programa „Horizontas 2020“, galės būti finansuojami pagal Europos mokslinių tyrimų tarybos programą.

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | Padėti įgyvendinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros darbotvarkę, parengtą remiantis rekomendacijomis, pateiktomis Sąjungos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, susijusio su seisminiais bandymais ar aktyviosios zonos išsilydymo imitavimu, išvadose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

da)

Padėti įgyvendinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros darbotvarkę, parengtą remiantis rekomendacijomis, pateiktomis Sąjungos testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, susijusio su seisminiais bandymais ar aktyviosios zonos išsilydymo imitavimu, išvadose.

| — | Finansuotų projektų, galinčių palengvinti šių rekomendacijų taikymą, procentinė dalis. |
| --- | --- |

—

Finansuotų projektų, galinčių palengvinti šių rekomendacijų taikymą, procentinė dalis.

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | Padėti užtikrinti ilgalaikį branduolių dalijimosi tvarumą užtikrinant patobulinimus reaktorių eksploatacijos trukmės pratęsimo arba naujų reaktorių kūrimo srityje |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

db)

Padėti užtikrinti ilgalaikį branduolių dalijimosi tvarumą užtikrinant patobulinimus reaktorių eksploatacijos trukmės pratęsimo arba naujų reaktorių kūrimo srityje

| — | Finansuotų projektų, galinčių padaryti pastebimą poveikį reaktorių eksploatacijos trukmės pratęsimo arba naujų reaktorių kūrimo srityje, procentinė dalis. |
| --- | --- |

—

Finansuotų projektų, galinčių padaryti pastebimą poveikį reaktorių eksploatacijos trukmės pratęsimo arba naujų reaktorių kūrimo srityje, procentinė dalis.

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | Eksploatuojant esamus ir būsimus branduolių sintezės objektus įrodyti, kad branduolių sintezė gali būti naudojama energijos gamybos reikmėms |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

Eksploatuojant esamus ir būsimus branduolių sintezės objektus įrodyti, kad branduolių sintezė gali būti naudojama energijos gamybos reikmėms

| e) | Eksploatuojant esamus ir būsimus branduolių sintezės objektus įrodyti, kad branduolių sintezė gali būti naudojama energijos gamybos reikmėms
  ir tobulinant medžiagas, technologijas ir eskizinius projektus |
| --- | --- |

e)

Eksploatuojant esamus ir būsimus branduolių sintezės objektus įrodyti, kad branduolių sintezė gali būti naudojama energijos gamybos reikmėms
  ir tobulinant medžiagas, technologijas ir eskizinius projektus

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 dalies antros pastraipos pirma įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir reaktoriaus saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo nutraukimą ir avarinę parengtį | Didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir reaktorių saugą, atliekų tvarkymą ir eksploatavimo nutraukimą;
  darbuotojų apsaugą
  ir avarinę parengtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir reaktoriaus saugą, atliekų tvarkymą, eksploatavimo nutraukimą ir avarinę parengtį

Didinti branduolinę saugą, įskaitant kuro ir reaktorių saugą, atliekų tvarkymą ir eksploatavimo nutraukimą;
  darbuotojų apsaugą
  ir avarinę parengtį;

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 dalies antros pastraipos penkta a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Neleisti atsirasti profesionalų trūkumui esminėse mokslinėse ir inžinerinėse srityse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Neleisti atsirasti profesionalų trūkumui esminėse mokslinėse ir inžinerinėse srityse.

---

(1)  

  OL C 74 E, 2012 3 13, p. 34.

(2)  

  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 89.

(3)  

  OL L 124, 2003 5 30, p. 36.

(4)  
  OL C ...

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/106

---

P7_TA(2013)0470

Bendradarbiavimas branduolinės saugos srityje *

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2016/C 436/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0841), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0841),

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 203 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0014/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 203 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0014/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0327/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0327/2012),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą su juo konsultuotis, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | šiame reglamente nurodomas finansinis orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2013 m. YY mėn. XX d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo

   (*1)

  18 punkte, tačiau tai neturi įtakos Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytai Europos Parlamento ir Tarybos įgaliojimams biudžeto srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

šiame reglamente nurodomas finansinis orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2013 m. YY mėn. XX d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo

   (*1)

  18 punkte, tačiau tai neturi įtakos Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytai Europos Parlamento ir Tarybos įgaliojimams biudžeto srityje;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | įgyvendinimo gerinimas ir išlaidų kokybė turėtų būti pagrindiniai priemonės tikslų siekimo principai užtikrinant geriausią finansinių išteklių panaudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

įgyvendinimo gerinimas ir išlaidų kokybė turėtų būti pagrindiniai priemonės tikslų siekimo principai užtikrinant geriausią finansinių išteklių panaudojimą;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1c) | svarbu užtikrinti, kad priemonės finansai būtų valdomi patikimai, o pati priemonė įgyvendinama kuo veiksmingiau ir jos naudotojams priimtinausiu būdu, taip pat turėtų būti užtikrintas teisinis tikrumas ir priemonės prieinamumas visiems dalyviams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1c)

svarbu užtikrinti, kad priemonės finansai būtų valdomi patikimai, o pati priemonė įgyvendinama kuo veiksmingiau ir jos naudotojams priimtinausiu būdu, taip pat turėtų būti užtikrintas teisinis tikrumas ir priemonės prieinamumas visiems dalyviams;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | 1986 m. Černobylio avarija
  parodė
  visuotinę branduolinės saugos svarbą. 2011 m. Fukušimos Daiči avarija patirtino, kad reikia toliau dėti pastangas gerinant branduolinę saugą, kad ji atitiktų griežčiausius standartus. Siekiant sudaryti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti, Europos atominės energijos bendrijai (toliau – Bendrija) turėtų būti suteikta galimybė remti branduolinę saugą trečiosiose šalyse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

1986 m. Černobylio avarija
  parodė
  visuotinę branduolinės saugos svarbą. 2011 m. Fukušimos Daiči avarija patirtino, kad reikia toliau dėti pastangas gerinant branduolinę saugą, kad ji atitiktų griežčiausius standartus. Siekiant sudaryti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti, Europos atominės energijos bendrijai (toliau – Bendrija) turėtų būti suteikta galimybė remti branduolinę saugą trečiosiose šalyse;

| (3) | 1986 m. Černobylio avarija
  išryškino
  visuotinę branduolinės saugos svarbą. 2011 m. Fukušimos Daiči avarija patirtino, kad
  kiekviename reaktoriuje slypi rizika ir todėl
  reikia toliau dėti pastangas gerinant branduolinę saugą,
  siekiant
  kad ji atitiktų griežčiausius standartus
  , kurie atspindi pažangiausius metodus, ypač valdymo ir reguliavimo nepriklausomumo atžvilgiu
  .
  Kol veikia esamos branduolinės jėgainės ir statomos naujos, šia priemone turėtų būti siekiama užtikrinti, kad branduolinės saugos lygis paramą gaunančiose šalyse atitiktų Europos saugumo standartus, kad būtų laikomasi tokių standartų ir kad nepriklausomų priežiūros institucijų paramai būtų teikiama pirmenybė.
  Siekiant sudaryti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti, Europos atominės energijos bendrijai (toliau – Bendrija) turėtų būti suteikta galimybė remti branduolinę saugą trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

(3)

1986 m. Černobylio avarija
  išryškino
  visuotinę branduolinės saugos svarbą. 2011 m. Fukušimos Daiči avarija patirtino, kad
  kiekviename reaktoriuje slypi rizika ir todėl
  reikia toliau dėti pastangas gerinant branduolinę saugą,
  siekiant
  kad ji atitiktų griežčiausius standartus
  , kurie atspindi pažangiausius metodus, ypač valdymo ir reguliavimo nepriklausomumo atžvilgiu
  .
  Kol veikia esamos branduolinės jėgainės ir statomos naujos, šia priemone turėtų būti siekiama užtikrinti, kad branduolinės saugos lygis paramą gaunančiose šalyse atitiktų Europos saugumo standartus, kad būtų laikomasi tokių standartų ir kad nepriklausomų priežiūros institucijų paramai būtų teikiama pirmenybė.
  Siekiant sudaryti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti, Europos atominės energijos bendrijai (toliau – Bendrija) turėtų būti suteikta galimybė remti branduolinę saugą trečiosiose šalyse;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | veikdama kartu su valstybėmis narėmis pagal bendras politikos kryptis ir strategijas,
  pati
  Europos Sąjunga
  turi kritinę masę, kad galėtų
  reaguoti į pasaulines problemas
  , be to, ji geriausiai gali
  koordinuoti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

veikdama kartu su valstybėmis narėmis pagal bendras politikos kryptis ir strategijas,
  pati
  Europos Sąjunga
  turi kritinę masę, kad galėtų
  reaguoti į pasaulines problemas
  , be to, ji geriausiai gali
  koordinuoti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis;

| (4) | keletas šalių visame pasaulyje šiuo metu svarsto arba planuoja branduolinių jėgainių statybą, kuri kelia daugybę sukuria platų uždavinių spektrą ir reikalauja puoselėti tinkamos branduolinės saugos kultūrą ir valdymo sistemą. Svarbu rasti būdų pagerinti branduolinių jėgainių, kurios šiuo metu statomos prie Sąjungos sienų, saugą ir saugumą, ypač esant politinio bendradarbiavimo su Sąjunga trūkumui. Šiomis aplinkybėmis reikėtų atlikti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis visose valstybėse narėse ir susijusiose trečiosiose šalyse siekiant nustatyti galimą grėsmę saugumui ir nedelsiant turėtų būti imamasi priemonių siekiant ją panaikinti.
  Veikdama kartu su valstybėmis narėmis pagal bendras politikos kryptis ir strategijas
  bei bendradarbiaudama su tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis
  , Europos Sąjunga
  geriausiai gali
  reaguoti į pasaulines problemas
  ir
  koordinuoti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis
  . Pirmenybę reikėtų teikti siekiant užtikrinti paramą gaunamą iš nepriklausomų priežiūros institucijų ir siekiant remti jų reguliuotojus, taip pat daugiašalėms regioninėms ir tarptautinėms struktūroms, kurios gali stiprinti pasitikėjimą ir standartų taikymą pasitelkiant tarpusavio vertinimo schemas. Šiuo klausimu Europos Parlamentas turėtų būti reguliariai informuojamas dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių planų branduolinės saugos srityje pagal šios direktyvos nuostatas. |
| --- | --- |

(4)

keletas šalių visame pasaulyje šiuo metu svarsto arba planuoja branduolinių jėgainių statybą, kuri kelia daugybę sukuria platų uždavinių spektrą ir reikalauja puoselėti tinkamos branduolinės saugos kultūrą ir valdymo sistemą. Svarbu rasti būdų pagerinti branduolinių jėgainių, kurios šiuo metu statomos prie Sąjungos sienų, saugą ir saugumą, ypač esant politinio bendradarbiavimo su Sąjunga trūkumui. Šiomis aplinkybėmis reikėtų atlikti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis visose valstybėse narėse ir susijusiose trečiosiose šalyse siekiant nustatyti galimą grėsmę saugumui ir nedelsiant turėtų būti imamasi priemonių siekiant ją panaikinti.
  Veikdama kartu su valstybėmis narėmis pagal bendras politikos kryptis ir strategijas
  bei bendradarbiaudama su tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis
  , Europos Sąjunga
  geriausiai gali
  reaguoti į pasaulines problemas
  ir
  koordinuoti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis
  . Pirmenybę reikėtų teikti siekiant užtikrinti paramą gaunamą iš nepriklausomų priežiūros institucijų ir siekiant remti jų reguliuotojus, taip pat daugiašalėms regioninėms ir tarptautinėms struktūroms, kurios gali stiprinti pasitikėjimą ir standartų taikymą pasitelkiant tarpusavio vertinimo schemas. Šiuo klausimu Europos Parlamentas turėtų būti reguliariai informuojamas dėl valstybių narių ir trečiųjų šalių planų branduolinės saugos srityje pagal šios direktyvos nuostatas.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | kad būtų išlaikyta branduolinė sauga, jos reguliavimas ir skatinamas nuolatinis šių sričių tobulinimas, 2009 m. birželio 25 d. Taryba priėmė Direktyvą 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema. 2011 m. liepos 19 d. Taryba taip pat priėmė Direktyvą 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema. Šios direktyvos ir griežti Sąjungoje įgyvendinti branduolinės saugos bei radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo standartai yra pavyzdžiai, kuriais remiantis galima skatinti trečiąsias šalis taikyti panašius griežtus standartus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

kad būtų išlaikyta branduolinė sauga, jos reguliavimas ir skatinamas nuolatinis šių sričių tobulinimas, 2009 m. birželio 25 d. Taryba priėmė Direktyvą 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema. 2011 m. liepos 19 d. Taryba taip pat priėmė Direktyvą 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema. Šios direktyvos ir griežti Sąjungoje įgyvendinti branduolinės saugos bei radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo standartai yra pavyzdžiai, kuriais remiantis galima skatinti trečiąsias šalis taikyti panašius griežtus standartus;

| (6) | kad būtų išlaikyta branduolinė sauga, jos reguliavimas ir skatinamas nuolatinis šių sričių tobulinimas, 2009 m. birželio 25 d. Taryba priėmė Direktyvą 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema.
  2012 m. spalio 4 d. Komisijos komunikate dėl išsamaus Europos Sąjungos branduolinių elektrinių rizikos ir saugos vertinimo (testavimo nepalankiausiomis sąlygomis) ir susijusios veiklos pabrėžiamas šios sistemos stiprinimo poreikis.
  2011 m. liepos 19 d. Taryba taip pat priėmė Direktyvą 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema. Šios direktyvos ir griežti Sąjungoje įgyvendinti branduolinės saugos bei radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo standartai yra pavyzdžiai, kuriais remiantis galima skatinti trečiąsias šalis taikyti panašius griežtus standartus; |
| --- | --- |

(6)

kad būtų išlaikyta branduolinė sauga, jos reguliavimas ir skatinamas nuolatinis šių sričių tobulinimas, 2009 m. birželio 25 d. Taryba priėmė Direktyvą 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema.
  2012 m. spalio 4 d. Komisijos komunikate dėl išsamaus Europos Sąjungos branduolinių elektrinių rizikos ir saugos vertinimo (testavimo nepalankiausiomis sąlygomis) ir susijusios veiklos pabrėžiamas šios sistemos stiprinimo poreikis.
  2011 m. liepos 19 d. Taryba taip pat priėmė Direktyvą 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema. Šios direktyvos ir griežti Sąjungoje įgyvendinti branduolinės saugos bei radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo standartai yra pavyzdžiai, kuriais remiantis galima skatinti trečiąsias šalis taikyti panašius griežtus standartus;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | Bendrijai labai reikia toliau stengtis remti veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos trečiosiose šalyse priemonių taikymą, remiantis Sąjungoje taikomomis apsaugos priemonėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

Bendrijai labai reikia toliau stengtis remti veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos trečiosiose šalyse priemonių taikymą, remiantis Sąjungoje taikomomis apsaugos priemonėmis;

| (10) | Bendrijai labai reikia toliau stengtis remti veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos trečiosiose šalyse priemonių taikymą, remiantis Sąjungoje taikomomis apsaugos priemonėmis.
  Sąjungos ekspertų dalyvavimas padedant trečiosioms šalims branduolinės energetikos srityje taip pat svarbus norint užtikrinti aukštą Sąjungoje turimos ekspertizės lygi; |
| --- | --- |

(10)

Bendrijai labai reikia toliau stengtis remti veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos trečiosiose šalyse priemonių taikymą, remiantis Sąjungoje taikomomis apsaugos priemonėmis.
  Sąjungos ekspertų dalyvavimas padedant trečiosioms šalims branduolinės energetikos srityje taip pat svarbus norint užtikrinti aukštą Sąjungoje turimos ekspertizės lygi;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | „Horizontas 2020“ – naujoje bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje (2014–2020 m.) („Horizontas 2020“)

   (1)

  ir ją papildančioje Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programoje (2014–2018 m.)

   (2)

  ypatingas dėmesys skiriamas tarptautiniam bendradarbiavimui ir Sąjungos ryšiams su trečiosiomis šalimis. Šiuo atžvilgiu reikėtų skirti ypatingą dėmesį žmoniškųjų išteklių vystymui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

„Horizontas 2020“ – naujoje bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje (2014–2020 m.) („Horizontas 2020“)

   (1)

  ir ją papildančioje Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programoje (2014–2018 m.)

   (2)

  ypatingas dėmesys skiriamas tarptautiniam bendradarbiavimui ir Sąjungos ryšiams su trečiosiomis šalimis. Šiuo atžvilgiu reikėtų skirti ypatingą dėmesį žmoniškųjų išteklių vystymui;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

12 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12b) | Sąjungos paramos branduolinės saugos srityje suderinamumas, koordinavimas ir papildomumas turėtų būti užtikrintas individualiomis valstybių narių, taip pat kitų tarptautinių, regioninių ir vietos organizacijų pastangomis, siekiant išvengti dubliavimo ir dvigubo finansavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12b)

Sąjungos paramos branduolinės saugos srityje suderinamumas, koordinavimas ir papildomumas turėtų būti užtikrintas individualiomis valstybių narių, taip pat kitų tarptautinių, regioninių ir vietos organizacijų pastangomis, siekiant išvengti dubliavimo ir dvigubo finansavimo;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| Dalykas ir taikymo sritis | Dalykas ir taikymo sritis |
| Europos Sąjunga finansuoja priemones, kuriomis remiamas aukšto lygio branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos skatinimas ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymas trečiosiose šalyse pagal šio reglamento nuostatas. | Europos Sąjunga finansuoja priemones, kuriomis remiamas aukšto lygio branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos skatinimas ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymas trečiosiose šalyse pagal šio reglamento nuostatas.
  Tai užtikrina, kad branduolinė medžiaga būtų naudojama tik civiliniais tikslais, kuriems ji numatyta. |
| 1.   Šiuo reglamentu siekiama tokių konkrečių tikslų: | 1.   Šiuo reglamentu siekiama tokių konkrečių tikslų: |
| a) | veiksmingos branduolinės saugos kultūros puoselėjimo ir griežčiausių branduolinės saugos bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1 straipsnis

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Dalykas ir taikymo sritis

Europos Sąjunga finansuoja priemones, kuriomis remiamas aukšto lygio branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos skatinimas ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymas trečiosiose šalyse pagal šio reglamento nuostatas.

Europos Sąjunga finansuoja priemones, kuriomis remiamas aukšto lygio branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos skatinimas ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymas trečiosiose šalyse pagal šio reglamento nuostatas.
  Tai užtikrina, kad branduolinė medžiaga būtų naudojama tik civiliniais tikslais, kuriems ji numatyta.

1.   Šiuo reglamentu siekiama tokių konkrečių tikslų:

1.   Šiuo reglamentu siekiama tokių konkrečių tikslų:

a)

veiksmingos branduolinės saugos kultūros puoselėjimo ir griežčiausių branduolinės saugos bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimo;

| a) | veiksmingos branduolinės saugos kultūros
  ir valdymo
  puoselėjimo ir griežčiausių branduolinės saugos bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

a)

veiksmingos branduolinės saugos kultūros
  ir valdymo
  puoselėjimo ir griežčiausių branduolinės saugos bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimo;

| b) | panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus valdymo, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatavimo nutraukimo ir išvalymo; |
| --- | --- |

b)

panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus valdymo, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatavimo nutraukimo ir išvalymo;

| b) | panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus valdymo, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatavimo nutraukimo ir išvalymo
  trečiosiose šalyse
  ; |
| --- | --- |

b)

panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus valdymo, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatavimo nutraukimo ir išvalymo
  trečiosiose šalyse
  ;

| c) | efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse taikymo sistemų ir metodikos nustatymo. |
| --- | --- |

c)

efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse taikymo sistemų ir metodikos nustatymo.

| c) | efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse taikymo sistemų ir metodikos nustatymo. |
| --- | --- |

c)

efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse taikymo sistemų ir metodikos nustatymo.

2.   Bendra pažanga siekiant išvardytų konkrečių tikslų vertinama atitinkamai pagal tokius veiklos rezultatų rodiklius:

2.   Bendra pažanga siekiant išvardytų konkrečių tikslų vertinama atitinkamai pagal tokius veiklos rezultatų rodiklius:

| a) | per atitinkamas BBSSP tarpusavio vertinimo misijas nustatytų problemų skaičių ir svarbą; |
| --- | --- |

a)

per atitinkamas BBSSP tarpusavio vertinimo misijas nustatytų problemų skaičių ir svarbą;

| a) | per atitinkamas BBSSP tarpusavio vertinimo misijas nustatytų problemų skaičių ir svarbą; |
| --- | --- |

a)

per atitinkamas BBSSP tarpusavio vertinimo misijas nustatytų problemų skaičių ir svarbą;

| aa) | kiek paramą gavusioms šalims rengia griežčiausius branduolinės saugos standartus, panašius į Sąjungos nustatytus lygius techniniu, reglamentavimo ir veiklos požiūriu; |
| --- | --- |

aa)

kiek paramą gavusioms šalims rengia griežčiausius branduolinės saugos standartus, panašius į Sąjungos nustatytus lygius techniniu, reglamentavimo ir veiklos požiūriu;

| b) | panaudoto kuro, branduolinių atliekų ir eksploatavimo nutraukimo strategijų raidos, atitinkamų teisės aktų ir reguliavimo sistemos bei projektų įgyvendinimo
  statusą; |
| --- | --- |

b)

panaudoto kuro, branduolinių atliekų ir eksploatavimo nutraukimo strategijų raidos, atitinkamų teisės aktų ir reguliavimo sistemos bei projektų įgyvendinimo
  statusą;

| b) | panaudoto kuro, branduolinių atliekų ir eksploatavimo nutraukimo strategijų raidos,
  išvalytų buvusių branduolinių objektų ir teritorijų skaičių ir reikalingo išvalymo mastą,
  atitinkamų teisės aktų ir reguliavimo sistemos bei projektų įgyvendinimo
  padėtį. |
| --- | --- |

b)

panaudoto kuro, branduolinių atliekų ir eksploatavimo nutraukimo strategijų raidos,
  išvalytų buvusių branduolinių objektų ir teritorijų skaičių ir reikalingo išvalymo mastą,
  atitinkamų teisės aktų ir reguliavimo sistemos bei projektų įgyvendinimo
  padėtį.

| c) | atitinkamose BBSSP branduolinės apsaugos priemonių ataskaitose iškeltų problemų skaičių ir svarbą. |
| --- | --- |

c)

atitinkamose BBSSP branduolinės apsaugos priemonių ataskaitose iškeltų problemų skaičių ir svarbą.

| c) | atitinkamose BBSSP branduolinės apsaugos priemonių ataskaitose iškeltų problemų skaičių ir svarbą. |
| --- | --- |

c)

atitinkamose BBSSP branduolinės apsaugos priemonių ataskaitose iškeltų problemų skaičių ir svarbą.

| ca) | ilgalaikį teigiamą poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

ca)

ilgalaikį teigiamą poveikį aplinkai.

3.   Komisija užtikrina, kad taikomos priemonės atitiktų bendrą Sąjungos strateginės politikos, taikomos šaliai partnerei, sistemą ir visų pirma jos plėtros ir ekonominio bendradarbiavimo politikos krypčių bei programų tikslus.

3.   Komisija užtikrina, kad patvirtintos priemonės atitiktų šaliai partnerei taikomos Sąjungos strateginės politikos bendrą sistemą, visų pirma jos vystymosi ir ekonominio bendradarbiavimo politikos bei programų tikslus.

3a.
     
  Siekiant 1 dalyje anksčiau nustatytų tikslų visų pirma panaudojamos šios priemonės:

| a) | parama reglamentavimo institucijoms siekiant užtikrinti jų savarankiškumą, kompetentingumą ir vystymą, taip pat parama investicijoms į žmogiškuosius išteklius; |
| --- | --- |

a)

parama reglamentavimo institucijoms siekiant užtikrinti jų savarankiškumą, kompetentingumą ir vystymą, taip pat parama investicijoms į žmogiškuosius išteklius;

| b) | parama teisės aktų sistemai stiprinti ir įgyvendinti; |
| --- | --- |

b)

parama teisės aktų sistemai stiprinti ir įgyvendinti;

| c) | parama rengiant ir įgyvendinant saugos vertinimo sistemas, grindžiamas standartais, panašiais į Europos Sąjungoje taikomus standartus; |
| --- | --- |

c)

parama rengiant ir įgyvendinant saugos vertinimo sistemas, grindžiamas standartais, panašiais į Europos Sąjungoje taikomus standartus;

| d) | bendradarbiavimas šiose srityse: žinių, patirties ir gebėjimų ugdymas, avarijų valdymo procedūros ir avarijų prevencija, atsakingo ir saugaus panaudoto kuro valdymo strategijos ir branduolinių jėgainių eksploatavimo nutraukimo strategijos. |
| --- | --- |

d)

bendradarbiavimas šiose srityse: žinių, patirties ir gebėjimų ugdymas, avarijų valdymo procedūros ir avarijų prevencija, atsakingo ir saugaus panaudoto kuro valdymo strategijos ir branduolinių jėgainių eksploatavimo nutraukimo strategijos.

Šios priemonės turi apimti esminį žinių perdavimo elementą (dalijimąsi praktine patirtimi, paramą esamoms ir naujoms švietimo ir mokymo programoms branduolinės saugos srityje), kad pasiekti rezultatai būtų tvaresni.

4.   Konkrečios šiuo reglamentu remiamos priemonės ir bendradarbiavimui branduolinės saugos srityje taikomi kriterijai išsamiau apibūdinti priede.

4.   Konkrečios šiuo reglamentu remiamos priemonės ir bendradarbiavimui branduolinės saugos srityje taikomi kriterijai išsamiau apibūdinti priede.

5.   Šiame reglamente numatytu finansiniu, ekonominiu ir techniniu bendradarbiavimu papildomas Sąjungos pagal kitas vystomojo bendradarbiavimo priemones numatytas bendradarbiavimas.

5.   Šiame reglamente numatytu finansiniu, ekonominiu ir techniniu bendradarbiavimu papildomas Sąjungos pagal kitas vystomojo bendradarbiavimo priemones
  ir pagal programą „Horizontas 2020“ ir ją papildančią Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programą (2014–2018 m.)
  numatytas bendradarbiavimas.

5a.
     
  Pagalba pagal šią priemonę teikiama teikiant pirmenybę paramą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) Nr. .../...

   (3)

  ir (ES) Nr. .../...

   (4)

  gaunančioms šalims.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Strateginiuose dokumentuose bus siekiama nustatyti nuoseklią Sąjungos ir atitinkamų šalių ar regionų partnerių bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus, principus ir Sąjungos politiką. | 3.   Strateginiuose dokumentuose bus siekiama nustatyti nuoseklią Sąjungos
  , valstybių narių
  ir atitinkamų šalių ar regionų partnerių bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus, principus ir Sąjungos
  išorės ir vidaus
  politiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Strateginiuose dokumentuose bus siekiama nustatyti nuoseklią Sąjungos ir atitinkamų šalių ar regionų partnerių bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus, principus ir Sąjungos politiką.

3.   Strateginiuose dokumentuose bus siekiama nustatyti nuoseklią Sąjungos
  , valstybių narių
  ir atitinkamų šalių ar regionų partnerių bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus, principus ir Sąjungos
  išorės ir vidaus
  politiką.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komisija strateginį dokumentą tvirtina taikydama Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą. Strateginiai dokumentai
  gali
  būti persvarstomi laikotarpio viduryje arba kai to reikia, taikant tą pačią procedūrą. Tačiau šios procedūros nereikalaujama atnaujinant strategiją, jeigu toks atnaujinimas neturi įtakos dokumente nurodytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir tikslams. | 5.   Komisija strateginį dokumentą tvirtina taikydama Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą. Strateginiai dokumentai
  turi
  būti persvarstomi laikotarpio viduryje arba kai to reikia, taikant tą pačią procedūrą. Tačiau šios procedūros nereikalaujama atnaujinant strategiją, jeigu toks atnaujinimas neturi įtakos dokumente nurodytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir tikslams
  , išskyrus atvejus, kai jie daro finansinį poveikį Bendro įgyvendinimo reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nustatytoms riboms
  . |
| | Strateginis dokumentas turi būti pateiktas Europos Parlamentui, o jis pateiks savo vertinimą per vidurio laikotarpio vertinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Komisija strateginį dokumentą tvirtina taikydama Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą. Strateginiai dokumentai
  gali
  būti persvarstomi laikotarpio viduryje arba kai to reikia, taikant tą pačią procedūrą. Tačiau šios procedūros nereikalaujama atnaujinant strategiją, jeigu toks atnaujinimas neturi įtakos dokumente nurodytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir tikslams.

5.   Komisija strateginį dokumentą tvirtina taikydama Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą. Strateginiai dokumentai
  turi
  būti persvarstomi laikotarpio viduryje arba kai to reikia, taikant tą pačią procedūrą. Tačiau šios procedūros nereikalaujama atnaujinant strategiją, jeigu toks atnaujinimas neturi įtakos dokumente nurodytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir tikslams
  , išskyrus atvejus, kai jie daro finansinį poveikį Bendro įgyvendinimo reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nustatytoms riboms
  .

Strateginis dokumentas turi būti pateiktas Europos Parlamentui, o jis pateiks savo vertinimą per vidurio laikotarpio vertinimą.

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Daugiametėse orientacinėse programose nurodomos finansavimui pasirinktos pirmenybinės sritys, konkretūs tikslai, numatomi rezultatai, veiklos rezultatų rodikliai ir orientaciniai finansiniai asignavimai apskritai ir kiekvienai pirmenybinei sričiai, įskaitant pagrįstą nepaskirstytųjų lėšų rezervą; jei taikytina, galima pateikti šių duomenų intervalą arba minimumą. | 2.   Daugiametėse orientacinėse programose nurodomos finansavimui pasirinktos pirmenybinės sritys, konkretūs tikslai, numatomi rezultatai,
  aiškūs, konkretūs ir skaidrūs
  veiklos rezultatų rodikliai ir orientaciniai finansiniai asignavimai apskritai ir kiekvienai pirmenybinei sričiai, įskaitant pagrįstą nepaskirstytųjų lėšų rezervą
  , tačiau neapribojant biudžeto valdymo institucijos įgaliojimų
  ; jei taikytina, galima pateikti šių duomenų intervalą arba minimumą.
  Daugiametėse orientacinėse programose nustatomos taisyklės, kaip išvengti dubliavimosi ir užtikrinti tinkamą lėšų panaudojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Daugiametėse orientacinėse programose nurodomos finansavimui pasirinktos pirmenybinės sritys, konkretūs tikslai, numatomi rezultatai, veiklos rezultatų rodikliai ir orientaciniai finansiniai asignavimai apskritai ir kiekvienai pirmenybinei sričiai, įskaitant pagrįstą nepaskirstytųjų lėšų rezervą; jei taikytina, galima pateikti šių duomenų intervalą arba minimumą.

2.   Daugiametėse orientacinėse programose nurodomos finansavimui pasirinktos pirmenybinės sritys, konkretūs tikslai, numatomi rezultatai,
  aiškūs, konkretūs ir skaidrūs
  veiklos rezultatų rodikliai ir orientaciniai finansiniai asignavimai apskritai ir kiekvienai pirmenybinei sričiai, įskaitant pagrįstą nepaskirstytųjų lėšų rezervą
  , tačiau neapribojant biudžeto valdymo institucijos įgaliojimų
  ; jei taikytina, galima pateikti šių duomenų intervalą arba minimumą.
  Daugiametėse orientacinėse programose nustatomos taisyklės, kaip išvengti dubliavimosi ir užtikrinti tinkamą lėšų panaudojimą.

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Daugiametės orientacinės programos
  iš esmės
  grindžiamos dialogu su šalimis partnerėmis arba regionu (-ais) partneriu (-iais), dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, siekiant užtikrinti, kad atitinkama šalis ar regionas pakankamai vadovautų procesui ir būtų skatinama parama nacionalinėms plėtros strategijoms. | 3.   Daugiametės orientacinės programos grindžiamos
  , kiek įmanoma,
  dialogu su šalimis partnerėmis arba regionu (-ais) partneriu (-iais), dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, siekiant užtikrinti, kad atitinkama šalis ar regionas pakankamai vadovautų procesui ir būtų skatinama parama nacionalinėms plėtros strategijoms.
  Šiose daugiametėse orientacinėse programose turi būti atsižvelgta į Tarptautinės atominės energijos agentūros darbo programą branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo srityse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Daugiametės orientacinės programos
  iš esmės
  grindžiamos dialogu su šalimis partnerėmis arba regionu (-ais) partneriu (-iais), dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, siekiant užtikrinti, kad atitinkama šalis ar regionas pakankamai vadovautų procesui ir būtų skatinama parama nacionalinėms plėtros strategijoms.

3.   Daugiametės orientacinės programos grindžiamos
  , kiek įmanoma,
  dialogu su šalimis partnerėmis arba regionu (-ais) partneriu (-iais), dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, siekiant užtikrinti, kad atitinkama šalis ar regionas pakankamai vadovautų procesui ir būtų skatinama parama nacionalinėms plėtros strategijoms.
  Šiose daugiametėse orientacinėse programose turi būti atsižvelgta į Tarptautinės atominės energijos agentūros darbo programą branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo srityse.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Daugiametės orientacinės programos persvarstomos pagal poreikį, atsižvelgiant į atitinkamų strateginių dokumentų persvarstymą, taikant tokią pačią procedūrą. Tačiau taikyti nagrinėjimo procedūros nereikalaujama, kai atliekami daugiamečių orientacinių programų pakeitimai, kuriais daromos techninės pataisos, pagal prioritetinei sričiai skirtus asignavimus perskirstomos lėšos arba pradinis orientacinis asignavimas mažinamas arba didinamas
  mažiau nei 20 proc.
  , jeigu tik šie pakeitimai neturi įtakos dokumente nustatytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir tikslams. Apie visas tokias technines pataisas per vieną mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai. | 5.   Daugiametės orientacinės programos persvarstomos pagal poreikį, atsižvelgiant į atitinkamų strateginių dokumentų persvarstymą, taikant tokią pačią procedūrą. Tačiau taikyti nagrinėjimo procedūros nereikalaujama, kai atliekami daugiamečių orientacinių programų pakeitimai, kuriais daromos techninės pataisos, pagal prioritetinei sričiai skirtus asignavimus perskirstomos lėšos arba pradinis orientacinis asignavimas mažinamas arba didinamas
  pagal Bendro įgyvendinimo reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nustatytą atitinkamą ribą procentais
  , jeigu tik šie pakeitimai neturi įtakos dokumente nustatytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir tikslams. Apie visas tokias technines pataisas per vieną mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| | Jeigu bendras neesminių pakeitimų skaičius arba jų poveikis biudžetui viršija smulkaus finansavimo ribą, nustatytą Bendro įgyvendinimo reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, taikoma šio reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nurodyta procedūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5.   Daugiametės orientacinės programos persvarstomos pagal poreikį, atsižvelgiant į atitinkamų strateginių dokumentų persvarstymą, taikant tokią pačią procedūrą. Tačiau taikyti nagrinėjimo procedūros nereikalaujama, kai atliekami daugiamečių orientacinių programų pakeitimai, kuriais daromos techninės pataisos, pagal prioritetinei sričiai skirtus asignavimus perskirstomos lėšos arba pradinis orientacinis asignavimas mažinamas arba didinamas
  mažiau nei 20 proc.
  , jeigu tik šie pakeitimai neturi įtakos dokumente nustatytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir tikslams. Apie visas tokias technines pataisas per vieną mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Daugiametės orientacinės programos persvarstomos pagal poreikį, atsižvelgiant į atitinkamų strateginių dokumentų persvarstymą, taikant tokią pačią procedūrą. Tačiau taikyti nagrinėjimo procedūros nereikalaujama, kai atliekami daugiamečių orientacinių programų pakeitimai, kuriais daromos techninės pataisos, pagal prioritetinei sričiai skirtus asignavimus perskirstomos lėšos arba pradinis orientacinis asignavimas mažinamas arba didinamas
  pagal Bendro įgyvendinimo reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nustatytą atitinkamą ribą procentais
  , jeigu tik šie pakeitimai neturi įtakos dokumente nustatytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir tikslams. Apie visas tokias technines pataisas per vieną mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai.

Jeigu bendras neesminių pakeitimų skaičius arba jų poveikis biudžetui viršija smulkaus finansavimo ribą, nustatytą Bendro įgyvendinimo reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, taikoma šio reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nurodyta procedūra.

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a straipsnis |
| | Ataskaitų teikimas |
| | 1.
     
  Komisija apžvelgia pažangą, padarytą įgyvendinant pagal šį reglamentą priimtas priemones ir kas dvejus metus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pagalbos bendradarbiavimui įgyvendinimo ataskaitą. |
| | 2.
     
  Ataskaitoje pateikiama informacija apie per praėjusius dvejus metus finansuotas priemones, vertinimo veiklos ir stebėsenos rezultatus, biudžeto įsipareigojimų ir mokėjimų vykdymą, suskirstytą pagal šalis, regionus ir bendradarbiavimo rūšį, taip pat apie trečiųjų šalių planus branduolinės saugos srityje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4a straipsnis

Ataskaitų teikimas

1.
     
  Komisija apžvelgia pažangą, padarytą įgyvendinant pagal šį reglamentą priimtas priemones ir kas dvejus metus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pagalbos bendradarbiavimui įgyvendinimo ataskaitą.

2.
     
  Ataskaitoje pateikiama informacija apie per praėjusius dvejus metus finansuotas priemones, vertinimo veiklos ir stebėsenos rezultatus, biudžeto įsipareigojimų ir mokėjimų vykdymą, suskirstytą pagal šalis, regionus ir bendradarbiavimo rūšį, taip pat apie trečiųjų šalių planus branduolinės saugos srityje.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a straipsnis |
| | Sąjungos paramos suderinamumas ir papildomumas |
| | 1.
     
  Įgyvendinant šį reglamentą užtikrinamas suderinamumas su kitomis Sąjungos išorės veiksmų sritimis ir priemonėmis bei kita susijusia Sąjungos politika. |
| | 2.
     
  Sąjunga ir valstybės narės, siekdamos didinti teikiamos paramos ir politinio dialogo veiksmingumą ir efektyvumą, koordinuoja atitinkamas savo paramos programas, vadovaudamosi nustatytais išorės paramos srities veiklos koordinavimo stiprinimo ir politikos bei procedūrų derinimo principais. Koordinavimas vykdomas reguliariai konsultuojantis ir dažnai keičiantis atitinkama informacija įvairiais paramos ciklo etapais. |
| | 3.
     
  Sąjunga kartu su valstybėmis narėmis imasi reikiamų veiksmų, kad užtikrintų tinkamą koordinavimą ir bendradarbiavimą su daugiašalėmis ir regioninėmis organizacijomis bei subjektais, įskaitant (tačiau ne tik) Europos finansų įstaigas, tarptautines finansų įstaigas, Jungtinių Tautų agentūras, fondus ir programas, privačius ir politinius fondus bei Sąjungai nepriklausančius paramos teikėjus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5a straipsnis

Sąjungos paramos suderinamumas ir papildomumas

1.
     
  Įgyvendinant šį reglamentą užtikrinamas suderinamumas su kitomis Sąjungos išorės veiksmų sritimis ir priemonėmis bei kita susijusia Sąjungos politika.

2.
     
  Sąjunga ir valstybės narės, siekdamos didinti teikiamos paramos ir politinio dialogo veiksmingumą ir efektyvumą, koordinuoja atitinkamas savo paramos programas, vadovaudamosi nustatytais išorės paramos srities veiklos koordinavimo stiprinimo ir politikos bei procedūrų derinimo principais. Koordinavimas vykdomas reguliariai konsultuojantis ir dažnai keičiantis atitinkama informacija įvairiais paramos ciklo etapais.

3.
     
  Sąjunga kartu su valstybėmis narėmis imasi reikiamų veiksmų, kad užtikrintų tinkamą koordinavimą ir bendradarbiavimą su daugiašalėmis ir regioninėmis organizacijomis bei subjektais, įskaitant (tačiau ne tik) Europos finansų įstaigas, tarptautines finansų įstaigas, Jungtinių Tautų agentūras, fondus ir programas, privačius ir politinius fondus bei Sąjungai nepriklausančius paramos teikėjus.

Pakeitimas 33/rev

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m., yra
  631 100 000  EUR
  . | 1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m., yra
  225 321 000  EUR
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m., yra
  631 100 000  EUR
  .

1.   Orientacinė finansavimo suma, skirta šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m., yra
  225 321 000  EUR
  .

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija,
  neviršydama
  daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų. | 2.   Metinius asignavimus tvirtina
  Europos Parlamentas ir Taryba
  , neviršydami daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija,
  neviršydama
  daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.

2.   Metinius asignavimus tvirtina
  Europos Parlamentas ir Taryba
  , neviršydami daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedas Konkrečios remiamos priemonės

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| Siekiant šio reglamento 1 straipsnyje nurodytų tikslų, gali būti remiamos toliau nurodytos priemonės. | Siekiant šio reglamento 1 straipsnyje nurodytų tikslų, gali būti remiamos toliau nurodytos priemonės. |
| a) | Veiksmingos branduolinės saugos kultūros ir griežčiausių branduolinės saugos bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimas visais lygmenimis, visų pirma tokiomis priemonėmis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Siekiant šio reglamento 1 straipsnyje nurodytų tikslų, gali būti remiamos toliau nurodytos priemonės.

Siekiant šio reglamento 1 straipsnyje nurodytų tikslų, gali būti remiamos toliau nurodytos priemonės.

a)

Veiksmingos branduolinės saugos kultūros ir griežčiausių branduolinės saugos bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimas visais lygmenimis, visų pirma tokiomis priemonėmis:

| a) | Veiksmingos branduolinės saugos kultūros
  kūrimas ir puoselėjimas
  ir griežčiausių branduolinės saugos bei apsaugos nuo radiacijos standartų
  , grindžiamų pažangiausiais metodais, valdymas ir
  įgyvendinimas visais lygmenimis, visų pirma tokiomis priemonėmis: |
| --- | --- |

a)

Veiksmingos branduolinės saugos kultūros
  kūrimas ir puoselėjimas
  ir griežčiausių branduolinės saugos bei apsaugos nuo radiacijos standartų
  , grindžiamų pažangiausiais metodais, valdymas ir
  įgyvendinimas visais lygmenimis, visų pirma tokiomis priemonėmis:

| | — | nuolat remiant reguliavimo įstaigas, techninės pagalbos organizacijas ir stiprinant teisinę bazę, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant
  efektyvių ir išsamių grėsmių ir saugos vertinimų persvarstymą ir įgyvendinimą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“)
  ; |
| --- | --- | --- |

—

nuolat remiant reguliavimo įstaigas, techninės pagalbos organizacijas ir stiprinant teisinę bazę, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant
  efektyvių ir išsamių grėsmių ir saugos vertinimų persvarstymą ir įgyvendinimą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“)
  ;

| | — | nuolat remiant reguliavimo įstaigas, techninės pagalbos organizacijas ir stiprinant teisinę bazę, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant
  reikiamų priemonių įgyvendinimą siekiant užtikrinti aukščiausią branduolinių jėgainių saugos lygį pagal standartus, kurie atspindi pažangiausius ES metodus techniniu, reglamentavimo ir veiklos požiūriu
  ; |
| --- | --- | --- |

—

nuolat remiant reguliavimo įstaigas, techninės pagalbos organizacijas ir stiprinant teisinę bazę, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant
  reikiamų priemonių įgyvendinimą siekiant užtikrinti aukščiausią branduolinių jėgainių saugos lygį pagal standartus, kurie atspindi pažangiausius ES metodus techniniu, reglamentavimo ir veiklos požiūriu
  ;

| | — | veiksmingos teisinės bazės
  , procedūrų ir
  sistemų palaikymu,
  siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą nuo radioaktyviųjų medžiagų jonizuojančiosios spinduliuotės,
  visų pirma nuo didelio aktyvumo radioaktyviųjų šaltinių,
  ir saugų
  jų utilizavimą
  ; |
| --- | --- | --- |

—

veiksmingos teisinės bazės
  , procedūrų ir
  sistemų palaikymu,
  siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą nuo radioaktyviųjų medžiagų jonizuojančiosios spinduliuotės,
  visų pirma nuo didelio aktyvumo radioaktyviųjų šaltinių,
  ir saugų
  jų utilizavimą
  ;

| | — | veiksmingų ir skaidrių reglamentavimo sistemų
  , procedūrų ir
  struktūrų skatinimas
  siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą nuo radioaktyviųjų medžiagų
  , visų pirma didelio aktyvumo radioaktyvių šaltinių,
  jonizuojančiosios spinduliuotės, ir saugų
  šių medžiagų laidojimą
  ; |
| --- | --- | --- |

—

veiksmingų ir skaidrių reglamentavimo sistemų
  , procedūrų ir
  struktūrų skatinimas
  siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą nuo radioaktyviųjų medžiagų
  , visų pirma didelio aktyvumo radioaktyvių šaltinių,
  jonizuojančiosios spinduliuotės, ir saugų
  šių medžiagų laidojimą
  ;

| | — | veiksmingų branduolinės saugos valdymo sistemų, kuriomis užtikrinamas reguliavimo įstaigų nepriklausomumas bei atsakomybė, skatinimu ir regioninio bei tarptautinio tokių įstaigų bendradarbiavimo skatinimų; |
| --- | --- | --- |

—

veiksmingų branduolinės saugos valdymo sistemų, kuriomis užtikrinamas reguliavimo įstaigų nepriklausomumas bei atsakomybė, skatinimu ir regioninio bei tarptautinio tokių įstaigų bendradarbiavimo skatinimų;

| | — | nustatant veiksmingą avarijų, turinčių radiologinių padarinių, prevencijos, o šiems padariniams kilus – jų sušvelninimo tvarką (pvz., aplinkos stebėjimas radioaktyviųjų medžiagų patekimo į aplinką atveju, švelninimo ir valymo veiklos projektavimas ir įgyvendinimas), nenumatytiems atvejams nustatant pasirengimo ir reagavimo, civilinės apsaugos ir reabilitacijos priemones; |
| --- | --- | --- |

—

nustatant veiksmingą avarijų, turinčių radiologinių padarinių, prevencijos, o šiems padariniams kilus – jų sušvelninimo tvarką (pvz., aplinkos stebėjimas radioaktyviųjų medžiagų patekimo į aplinką atveju, švelninimo ir valymo veiklos projektavimas ir įgyvendinimas), nenumatytiems atvejams nustatant pasirengimo ir reagavimo, civilinės apsaugos ir reabilitacijos priemones;

| | — | nustatant veiksmingą avarijų, turinčių radiologinių padarinių, prevencijos, o šiems padariniams kilus – jų sušvelninimo tvarką (pvz., aplinkos stebėjimas radioaktyviųjų medžiagų patekimo į aplinką atveju, švelninimo ir valymo veiklos projektavimas ir įgyvendinimas), nenumatytiems atvejams nustatant pasirengimo ir reagavimo, civilinės apsaugos ir reabilitacijos priemones; |
| --- | --- | --- |

—

nustatant veiksmingą avarijų, turinčių radiologinių padarinių, prevencijos, o šiems padariniams kilus – jų sušvelninimo tvarką (pvz., aplinkos stebėjimas radioaktyviųjų medžiagų patekimo į aplinką atveju, švelninimo ir valymo veiklos projektavimas ir įgyvendinimas), nenumatytiems atvejams nustatant pasirengimo ir reagavimo, civilinės apsaugos ir reabilitacijos priemones;

| | — | paramos
  branduolinių objektų
  operatoriams
  išimtiniais atvejais – ypatingomis ir tinkamai apibrėžtomis aplinkybėmis, imantis išsamių saugos ir grėsmių vertinimų įgyvendinimo priemonių („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“); |
| --- | --- | --- |

—

paramos
  branduolinių objektų
  operatoriams
  išimtiniais atvejais – ypatingomis ir tinkamai apibrėžtomis aplinkybėmis, imantis išsamių saugos ir grėsmių vertinimų įgyvendinimo priemonių („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“);

| | — | bendradarbiaujant su
  branduolinių objektų
  operatoriais
  išimtiniais atvejais – ypatingomis ir tinkamai apibrėžtomis aplinkybėmis, imantis išsamių saugos ir grėsmių vertinimų įgyvendinimo priemonių („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“); |
| --- | --- | --- |

—

bendradarbiaujant su
  branduolinių objektų
  operatoriais
  išimtiniais atvejais – ypatingomis ir tinkamai apibrėžtomis aplinkybėmis, imantis išsamių saugos ir grėsmių vertinimų įgyvendinimo priemonių („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“);

| | — | skatinti branduolinės energijos srities ir su branduolinės energetikos ciklu, branduolinių atliekų tvarkymu ir radiacine sauga susijusių sričių informacijos, švietimo ir profesinio rengimo politiką; |
| --- | --- | --- |

—

skatinti branduolinės energijos srities ir su branduolinės energetikos ciklu, branduolinių atliekų tvarkymu ir radiacine sauga susijusių sričių informacijos, švietimo ir profesinio rengimo politiką;

| b) | Atsakingas ir saugus panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatavimo nutraukimas ir išvalymas, visų pirma: |
| --- | --- |

b)

Atsakingas ir saugus panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatavimo nutraukimas ir išvalymas, visų pirma:

| b) | Atsakingas ir saugus panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatavimo nutraukimas ir išvalymas, visų pirma: |
| --- | --- |

b)

Atsakingas ir saugus panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatavimo nutraukimas ir išvalymas, visų pirma:

| | — | bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityje (t. y. vežimas, paruošimas apdorojimui, apdorojimas, perdirbimas, saugojimas ir utilizavimas), įskaitant konkrečių panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo tvarkymo strategijų ir programų rengimą; |
| --- | --- | --- |

—

bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityje (t. y. vežimas, paruošimas apdorojimui, apdorojimas, perdirbimas, saugojimas ir utilizavimas), įskaitant konkrečių panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo tvarkymo strategijų ir programų rengimą;

| | — | bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityje (t. y. vežimas, paruošimas apdorojimui, apdorojimas, perdirbimas, saugojimas ir utilizavimas), įskaitant konkrečių panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo tvarkymo strategijų ir programų rengimą; |
| --- | --- | --- |

—

bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityje (t. y. vežimas, paruošimas apdorojimui, apdorojimas, perdirbimas, saugojimas ir utilizavimas), įskaitant konkrečių panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo tvarkymo strategijų ir programų rengimą;

| | — | rengiant esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimo, buvusių branduolinių objektų ir urano kasyklų išvalymo, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagų iškėlimo ir tvarkymo strategijas ir programas ir jas įgyvendinant; |
| --- | --- | --- |

—

rengiant esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimo, buvusių branduolinių objektų ir urano kasyklų išvalymo, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagų iškėlimo ir tvarkymo strategijas ir programas ir jas įgyvendinant;

| | — | rengiant esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimo, buvusių branduolinių objektų ir urano kasyklų išvalymo, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagų iškėlimo ir tvarkymo strategijas ir programas ir jas įgyvendinant; |
| --- | --- | --- |

—

rengiant esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimo, buvusių branduolinių objektų ir urano kasyklų išvalymo, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagų iškėlimo ir tvarkymo strategijas ir programas ir jas įgyvendinant;

| | — | nustatant reikalingą reguliavimo sistemą ir metodiką (įskaitant branduolinės teismo medicinos metodus), reikalingas branduolinės apsaugos priemonėms įgyvendinti, įskaitant tinkamą daliųjų medžiagų apskaitą ir kontrolę valstybės ir operatorių lygmenimis; |
| --- | --- | --- |

—

nustatant reikalingą reguliavimo sistemą ir metodiką (įskaitant branduolinės teismo medicinos metodus), reikalingas branduolinės apsaugos priemonėms įgyvendinti, įskaitant tinkamą daliųjų medžiagų apskaitą ir kontrolę valstybės ir operatorių lygmenimis;

| | — | nustatant reikalingą reguliavimo sistemą ir metodiką (įskaitant branduolinės teismo medicinos metodus), reikalingas branduolinės apsaugos priemonėms įgyvendinti, įskaitant tinkamą daliųjų medžiagų apskaitą ir kontrolę valstybės ir operatorių lygmenimis; |
| --- | --- | --- |

—

nustatant reikalingą reguliavimo sistemą ir metodiką (įskaitant branduolinės teismo medicinos metodus), reikalingas branduolinės apsaugos priemonėms įgyvendinti, įskaitant tinkamą daliųjų medžiagų apskaitą ir kontrolę valstybės ir operatorių lygmenimis;

| | — | taikant tarptautinio bendradarbiavimo skatinimo priemones (taip pat atitinkamų tarptautinių organizacijų sistemoje, visų pirma TATENA) minėtose srityse, įskaitant tarptautinių konvencijų ir sutarčių įgyvendinimą ir stebėjimą, keitimąsi informacija, gebėjimų stiprinimą ir mokymą branduolinės saugos ir mokslinių tyrimų srityse. |
| --- | --- | --- |

—

taikant tarptautinio bendradarbiavimo skatinimo priemones (taip pat atitinkamų tarptautinių organizacijų sistemoje, visų pirma TATENA) minėtose srityse, įskaitant tarptautinių konvencijų ir sutarčių įgyvendinimą ir stebėjimą, keitimąsi informacija, gebėjimų stiprinimą ir mokymą branduolinės saugos ir mokslinių tyrimų srityse.

| | — | taikant tarptautinio bendradarbiavimo skatinimo priemones (taip pat atitinkamų
  regioninių bei
  tarptautinių organizacijų sistemoje, visų pirma TATENA) minėtose srityse, įskaitant tarptautinių konvencijų ir sutarčių įgyvendinimą ir stebėjimą, keitimąsi informacija, gebėjimų stiprinimą ir mokymą branduolinės saugos ir mokslinių tyrimų srityse. |
| --- | --- | --- |

—

taikant tarptautinio bendradarbiavimo skatinimo priemones (taip pat atitinkamų
  regioninių bei
  tarptautinių organizacijų sistemoje, visų pirma TATENA) minėtose srityse, įskaitant tarptautinių konvencijų ir sutarčių įgyvendinimą ir stebėjimą, keitimąsi informacija, gebėjimų stiprinimą ir mokymą branduolinės saugos ir mokslinių tyrimų srityse.

| (ba) | Parama, kuria siekiama užtikrinti reglamentuotojų, techninės paramos organizacijų ir operatorių aukšto lygio kompetenciją ir patirtį (neiškraipant konkurencijos) tose srityse, kurioms taikoma priemonė, visų pirma: |
| --- | --- |

(ba)

Parama, kuria siekiama užtikrinti reglamentuotojų, techninės paramos organizacijų ir operatorių aukšto lygio kompetenciją ir patirtį (neiškraipant konkurencijos) tose srityse, kurioms taikoma priemonė, visų pirma:

| | — | nuolatinė parama reglamentavimo institucijų, techninės paramos organizacijų ir branduolinių jėgainių operatorių darbuotojų švietimui ir mokymui (neiškraipant konkurencijos); |
| --- | --- | --- |

—

nuolatinė parama reglamentavimo institucijų, techninės paramos organizacijų ir branduolinių jėgainių operatorių darbuotojų švietimui ir mokymui (neiškraipant konkurencijos);

| | — | tinkamos mokymo įrangos vystymo skatinimas. |
| --- | --- | --- |

—

tinkamos mokymo įrangos vystymo skatinimas.

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedas Kriterijai 1. Bendrieji kriterijai

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Bendrieji kriterijai |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.

Bendrieji kriterijai

| 1. | Bendrieji kriterijai |
| --- | --- |

1.

Bendrieji kriterijai

| — | bendradarbiavimas
  gali
  apimti
  visas viso pasaulio
  trečiąsias šalis (kurios nėra ES valstybės narės); |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas
  gali
  apimti
  visas viso pasaulio
  trečiąsias šalis (kurios nėra ES valstybės narės);

| — | bendradarbiavimas
  turėtų
  apimti trečiąsias šalis (kurios nėra ES valstybės narės)
  pagal šio Reglamento 1 straipsnyje išdėstytus tikslus
  ; |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas
  turėtų
  apimti trečiąsias šalis (kurios nėra ES valstybės narės)
  pagal šio Reglamento 1 straipsnyje išdėstytus tikslus
  ;

| — | pirmenybė bus teikiama narystės siekiančioms šalims ir Europos kaimynystės regionų šalims. Bus palankiai vertinamas regioninis požiūris; |
| --- | --- |

—

pirmenybė bus teikiama narystės siekiančioms šalims ir Europos kaimynystės regionų šalims. Bus palankiai vertinamas regioninis požiūris;

| — | pirmenybė bus teikiama narystės siekiančioms šalims ir Europos kaimynystės regionų šalims. Bus palankiai vertinamas regioninis požiūris; |
| --- | --- |

—

pirmenybė bus teikiama narystės siekiančioms šalims ir Europos kaimynystės regionų šalims. Bus palankiai vertinamas regioninis požiūris;

| — | pasiturinčios
  šalys turėtų būti įtraukiamos tik tam, kad prireikus ir jei tinka būtų galima imtis išimtinių priemonių, pvz., įvykus didelei branduolinei avarijai; |
| --- | --- |

—

pasiturinčios
  šalys turėtų būti įtraukiamos tik tam, kad prireikus ir jei tinka būtų galima imtis išimtinių priemonių, pvz., įvykus didelei branduolinei avarijai;

| — | dideles pajamas gaunančios
  šalys turėtų būti įtraukiamos tik tam, kad prireikus ir jei tinka būtų galima imtis išimtinių priemonių, pvz., įvykus didelei branduolinei avarijai
  . Šio Reglamento tikslais „dideles pajamas gaunančiomis šalimis“ laikomos šalys ir teritorijos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 1934/2006

   (5)

  I priede
  ; |
| --- | --- |

—

dideles pajamas gaunančios
  šalys turėtų būti įtraukiamos tik tam, kad prireikus ir jei tinka būtų galima imtis išimtinių priemonių, pvz., įvykus didelei branduolinei avarijai
  . Šio Reglamento tikslais „dideles pajamas gaunančiomis šalimis“ laikomos šalys ir teritorijos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 1934/2006

   (5)

  I priede
  ;

| — | bendras supratimas ir abipusis trečiosios šalies ir Europos Sąjungos susitarimas turėtų būti patvirtintas, pateikus Komisijai oficialų prašymą, įpareigojant atitinkamą vyriausybę; |
| --- | --- |

—

bendras supratimas ir abipusis trečiosios šalies ir Europos Sąjungos susitarimas turėtų būti patvirtintas, pateikus Komisijai oficialų prašymą, įpareigojant atitinkamą vyriausybę;

| — | bendras supratimas ir abipusis trečiosios šalies ir Europos Sąjungos susitarimas turėtų būti patvirtintas, pateikus Komisijai oficialų prašymą, įpareigojant atitinkamą vyriausybę; |
| --- | --- |

—

bendras supratimas ir abipusis trečiosios šalies ir Europos Sąjungos susitarimas turėtų būti patvirtintas, pateikus Komisijai oficialų prašymą, įpareigojant atitinkamą vyriausybę;

| — | trečiosios šalys, norinčios bendradarbiauti su Europos Sąjunga, turėtų visiškai laikytis branduolinio ginklo neplatinimo principų. Be to, jos turėtų būti atitinkamų TATENA sistemos konvencijų dėl branduolinės saugos ir saugumo šalys arba būti ėmusiosi veiksmų, rodančių tvirtą įsipareigojimą prisijungti prie šių konvencijų. Bendradarbiavimui su Europos Sąjunga
  galėtų
  būti nustatyta prisijungimo prie tam tikrų konvencijų
  ar tam tikrų veiksmų, skirtų prisijungti prie šių konvencijų, įvykdymo
  sąlyga. Neatidėliotinais atvejais išimties tvarka šį principą reikėtų taikyti lanksčiai; |
| --- | --- |

—

trečiosios šalys, norinčios bendradarbiauti su Europos Sąjunga, turėtų visiškai laikytis branduolinio ginklo neplatinimo principų. Be to, jos turėtų būti atitinkamų TATENA sistemos konvencijų dėl branduolinės saugos ir saugumo šalys arba būti ėmusiosi veiksmų, rodančių tvirtą įsipareigojimą prisijungti prie šių konvencijų. Bendradarbiavimui su Europos Sąjunga
  galėtų
  būti nustatyta prisijungimo prie tam tikrų konvencijų
  ar tam tikrų veiksmų, skirtų prisijungti prie šių konvencijų, įvykdymo
  sąlyga. Neatidėliotinais atvejais išimties tvarka šį principą reikėtų taikyti lanksčiai;

| — | trečiosios šalys, norinčios bendradarbiauti su Europos Sąjunga, turėtų visiškai laikytis branduolinio ginklo neplatinimo principų. Be to, jos turėtų būti atitinkamų TATENA sistemos konvencijų dėl branduolinės saugos ir saugumo šalys arba būti ėmusiosi veiksmų, rodančių tvirtą įsipareigojimą prisijungti prie šių konvencijų. Bendradarbiavimui su Europos Sąjunga
  turėtų
  būti nustatyta prisijungimo prie tam tikrų konvencijų
  ir jų įgyvendinimo
  sąlyga Neatidėliotinais atvejais išimties tvarka šį principą reikėtų taikyti lanksčiai
  , jei to nepadarius galimai padidėtų Sąjungai ir jos piliečiams keliama rizika
  ; |
| --- | --- |

—

trečiosios šalys, norinčios bendradarbiauti su Europos Sąjunga, turėtų visiškai laikytis branduolinio ginklo neplatinimo principų. Be to, jos turėtų būti atitinkamų TATENA sistemos konvencijų dėl branduolinės saugos ir saugumo šalys arba būti ėmusiosi veiksmų, rodančių tvirtą įsipareigojimą prisijungti prie šių konvencijų. Bendradarbiavimui su Europos Sąjunga
  turėtų
  būti nustatyta prisijungimo prie tam tikrų konvencijų
  ir jų įgyvendinimo
  sąlyga Neatidėliotinais atvejais išimties tvarka šį principą reikėtų taikyti lanksčiai
  , jei to nepadarius galimai padidėtų Sąjungai ir jos piliečiams keliama rizika
  ;

| — | siekiant užtikrinti bendradarbiavimo tikslų įgyvendinimą ir jį stebėti, paramą gaunanti trečioji šalis turi pripažinti taikytų veiksmų vertinimo principą.
  Atliekant vertinimą būtų galima stebėti ir tikrinti, ar laikomasi
  suderintų tikslų
  , ir jis galėtų
  būti tolesnio Bendrijos įnašo mokėjimo sąlyga; |
| --- | --- |

—

siekiant užtikrinti bendradarbiavimo tikslų įgyvendinimą ir jį stebėti, paramą gaunanti trečioji šalis turi pripažinti taikytų veiksmų vertinimo principą.
  Atliekant vertinimą būtų galima stebėti ir tikrinti, ar laikomasi
  suderintų tikslų
  , ir jis galėtų
  būti tolesnio Bendrijos įnašo mokėjimo sąlyga;

| — | siekiant užtikrinti bendradarbiavimo tikslų įgyvendinimą ir jį stebėti, paramą gaunanti trečioji šalis turi pripažinti taikytų veiksmų vertinimo principą.
  Patikrinamas ir nuoseklus
  suderintų tikslų
  laikymasis turėtų
  būti tolesnio Bendrijos įnašo mokėjimo sąlyga; |
| --- | --- |

—

siekiant užtikrinti bendradarbiavimo tikslų įgyvendinimą ir jį stebėti, paramą gaunanti trečioji šalis turi pripažinti taikytų veiksmų vertinimo principą.
  Patikrinamas ir nuoseklus
  suderintų tikslų
  laikymasis turėtų
  būti tolesnio Bendrijos įnašo mokėjimo sąlyga;

| — | bendradarbiavimu branduolinės saugos ir apsaugos priemonių srityje pagal šį reglamentą nesiekiama skatinti branduolinės energetikos. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimu branduolinės saugos ir apsaugos priemonių srityje pagal šį reglamentą nesiekiama skatinti branduolinės energetikos.

| — | bendradarbiavimu branduolinės saugos ir apsaugos priemonių srityje pagal šį reglamentą nesiekiama skatinti branduolinės energetikos
  arba pratęsti esamų branduolinių jėgainių eksploatavimą
  . |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimu branduolinės saugos ir apsaugos priemonių srityje pagal šį reglamentą nesiekiama skatinti branduolinės energetikos
  arba pratęsti esamų branduolinių jėgainių eksploatavimą
  .

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedas Kriterijai 2. Šalys, kuriose įdiegti branduolinės energijos gamybos pajėgumai pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kalbant apie šalis, kurioms jau skirtas Bendrijos finansavimas, papildomas bendradarbiavimas turėtų priklausyti nuo veiksmų, finansuotų iš Bendrijos biudžeto, įvertinimo ir tinkamo naujų poreikių pagrindimo. Atlikus vertinimą turėtų būti įmanoma tiksliau nustatyti bendradarbiavimo pobūdį ir šioms šalims ateityje skirtinas sumas. | Kalbant apie šalis, kurioms jau skirtas Bendrijos finansavimas, papildomas bendradarbiavimas turėtų priklausyti nuo veiksmų, finansuotų iš Bendrijos biudžeto, įvertinimo ir tinkamo naujų poreikių pagrindimo. Atlikus vertinimą turėtų būti įmanoma tiksliau nustatyti bendradarbiavimo pobūdį ir šioms šalims ateityje skirtinas sumas.
  Sąjunga turėtų raginti regioninio bendradarbiavimo ir tarpusavio vertinimo schemas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kalbant apie šalis, kurioms jau skirtas Bendrijos finansavimas, papildomas bendradarbiavimas turėtų priklausyti nuo veiksmų, finansuotų iš Bendrijos biudžeto, įvertinimo ir tinkamo naujų poreikių pagrindimo. Atlikus vertinimą turėtų būti įmanoma tiksliau nustatyti bendradarbiavimo pobūdį ir šioms šalims ateityje skirtinas sumas.

Kalbant apie šalis, kurioms jau skirtas Bendrijos finansavimas, papildomas bendradarbiavimas turėtų priklausyti nuo veiksmų, finansuotų iš Bendrijos biudžeto, įvertinimo ir tinkamo naujų poreikių pagrindimo. Atlikus vertinimą turėtų būti įmanoma tiksliau nustatyti bendradarbiavimo pobūdį ir šioms šalims ateityje skirtinas sumas.
  Sąjunga turėtų raginti regioninio bendradarbiavimo ir tarpusavio vertinimo schemas.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedas Kriterijai 3. Šalys, kuriose nėra įdiegtų branduolinės energijos gamybos pajėgumų

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu šalys nori plėtoti branduolinės energijos gamybos pajėgumus, nesvarbu, ar jos turi mokslinių tyrimų reaktorius, ir jeigu dėl jų atitinkamu momentu reikia intervencijos, siekiant užtikrinti, kad branduolinės saugos ir saugumo kultūra būtų puoselėjama kartu plėtojant branduolinės energijos gamybos programą, visų pirma reguliavimo institucijų ir techninės pagalbos organizacijų stiprinimo srityje
  , bendradarbiaujant
  su jomis bus atsižvelgiama į branduolinės energijos plėtojimo programos patikimumą, vyriausybės sprendimo naudoti branduolinę energiją buvimą ir preliminaraus veiksmų plano parengimą. | Jeigu šalys nori plėtoti branduolinės energijos gamybos pajėgumus, nesvarbu, ar jos turi mokslinių tyrimų reaktorius, ir jeigu dėl jų atitinkamu momentu reikia intervencijos, siekiant užtikrinti, kad branduolinės saugos ir saugumo kultūra būtų puoselėjama kartu plėtojant branduolinės energijos gamybos programą, visų pirma
  branduolinės saugos valdymo ir
  reguliavimo institucijų ir techninės pagalbos organizacijų
  nepriklausomumo ir pajėgumų
  stiprinimo srityje. Bendradarbiaujant su jomis bus atsižvelgiama į branduolinės energijos plėtojimo programos patikimumą, vyriausybės sprendimo naudoti branduolinę energiją buvimą ir preliminaraus veiksmų plano parengimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jeigu šalys nori plėtoti branduolinės energijos gamybos pajėgumus, nesvarbu, ar jos turi mokslinių tyrimų reaktorius, ir jeigu dėl jų atitinkamu momentu reikia intervencijos, siekiant užtikrinti, kad branduolinės saugos ir saugumo kultūra būtų puoselėjama kartu plėtojant branduolinės energijos gamybos programą, visų pirma reguliavimo institucijų ir techninės pagalbos organizacijų stiprinimo srityje
  , bendradarbiaujant
  su jomis bus atsižvelgiama į branduolinės energijos plėtojimo programos patikimumą, vyriausybės sprendimo naudoti branduolinę energiją buvimą ir preliminaraus veiksmų plano parengimą.

Jeigu šalys nori plėtoti branduolinės energijos gamybos pajėgumus, nesvarbu, ar jos turi mokslinių tyrimų reaktorius, ir jeigu dėl jų atitinkamu momentu reikia intervencijos, siekiant užtikrinti, kad branduolinės saugos ir saugumo kultūra būtų puoselėjama kartu plėtojant branduolinės energijos gamybos programą, visų pirma
  branduolinės saugos valdymo ir
  reguliavimo institucijų ir techninės pagalbos organizacijų
  nepriklausomumo ir pajėgumų
  stiprinimo srityje. Bendradarbiaujant su jomis bus atsižvelgiama į branduolinės energijos plėtojimo programos patikimumą, vyriausybės sprendimo naudoti branduolinę energiją buvimą ir preliminaraus veiksmų plano parengimą.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedas Prioritetai pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant sukurti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti ir užtikrinti, kad branduolinė medžiaga nebūtų naudojama kitais tikslais, nei numatyta,
  bendradarbiavimas pirmiausia nukreipiamas į branduolinės energetikos reguliuotojus (ir jų techninės pagalbos organizacijas)
  . Siekiama
  užtikrinti jų techninę kompetenciją ir nepriklausomumą, taip pat sustiprinti teisinę bazę, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant veiksmingų ir išsamių grėsmių ir saugos vertinimų patikrą ir įgyvendinimą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“). | Pagal šią priemonė
  bendradarbiavimas pirmiausia nukreipiamas į branduolinės energetikos reguliuotojus (ir jų techninės pagalbos organizacijas)
  , siekiant
  užtikrinti jų techninę kompetenciją ir nepriklausomumą, taip pat sustiprinti teisinę bazę, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant veiksmingų ir išsamių grėsmių ir saugos vertinimų patikrą ir įgyvendinimą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“).
  Tai turėtų sukurti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti ir užtikrinti, kad branduolinės medžiagos nebūtų naudojamos kitais tikslais, nei numatyta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Siekiant sukurti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti ir užtikrinti, kad branduolinė medžiaga nebūtų naudojama kitais tikslais, nei numatyta,
  bendradarbiavimas pirmiausia nukreipiamas į branduolinės energetikos reguliuotojus (ir jų techninės pagalbos organizacijas)
  . Siekiama
  užtikrinti jų techninę kompetenciją ir nepriklausomumą, taip pat sustiprinti teisinę bazę, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant veiksmingų ir išsamių grėsmių ir saugos vertinimų patikrą ir įgyvendinimą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“).

Pagal šią priemonė
  bendradarbiavimas pirmiausia nukreipiamas į branduolinės energetikos reguliuotojus (ir jų techninės pagalbos organizacijas)
  , siekiant
  užtikrinti jų techninę kompetenciją ir nepriklausomumą, taip pat sustiprinti teisinę bazę, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant veiksmingų ir išsamių grėsmių ir saugos vertinimų patikrą ir įgyvendinimą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“).
  Tai turėtų sukurti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti ir užtikrinti, kad branduolinės medžiagos nebūtų naudojamos kitais tikslais, nei numatyta.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedas Prioritetai antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiti bendradarbiavimo programų prioritetai, plėtotini pagal šį reglamentą, apima: | Kiti bendradarbiavimo programų prioritetai, plėtotini pagal šį reglamentą, apima: |
| | — | licencijavimo veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Kiti bendradarbiavimo programų prioritetai, plėtotini pagal šį reglamentą, apima:

Kiti bendradarbiavimo programų prioritetai, plėtotini pagal šį reglamentą, apima:

—

licencijavimo veiklą;

| — | panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo atsakingų strategijų ir programų kūrimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo atsakingų strategijų ir programų kūrimą ir įgyvendinimą;

| — | panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo atsakingų strategijų ir programų kūrimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo atsakingų strategijų ir programų kūrimą ir įgyvendinimą;

| — | esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimą, buvusių branduolinių objektų ir urano kasyklų išvalymą, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagos iškėlimą ir sutvarkymą, jeigu jie kelia pavojų visuomenei. |
| --- | --- |

—

esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimą, buvusių branduolinių objektų ir urano kasyklų išvalymą, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagos iškėlimą ir sutvarkymą, jeigu jie kelia pavojų visuomenei.

| — | esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimą, buvusių branduolinių objektų ir urano kasyklų išvalymą, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagos iškėlimą ir sutvarkymą, jeigu jie kelia pavojų visuomenei. |
| --- | --- |

—

esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimą, buvusių branduolinių objektų ir urano kasyklų išvalymą, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagos iškėlimą ir sutvarkymą, jeigu jie kelia pavojų visuomenei.

| — | užtikrinimą, kad branduolinės medžiagos nebūtų naudojamos kitais nei numatytais tikslais. |
| --- | --- |

—

užtikrinimą, kad branduolinės medžiagos nebūtų naudojamos kitais nei numatytais tikslais.

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedas Prioritetai trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendradarbiavimas su branduolinių įrenginių operatoriais trečiosiose šalyse bus svarstomas konkrečiais atvejais, imantis „testavimo nepalankiausiomis sąlygomis“ rezultatų įgyvendinimo priemonių. Toks bendradarbiavimas su branduolinių įrenginių operatoriais neapims įrangos tiekimo. | Bendradarbiavimas su branduolinių įrenginių operatoriais trečiosiose šalyse bus svarstomas konkrečiais atvejais, imantis „testavimo nepalankiausiomis sąlygomis“ rezultatų įgyvendinimo priemonių. Toks bendradarbiavimas su branduolinių įrenginių operatoriais neapims įrangos tiekimo
  ir kitos veiklos arba parama, kurias operatoriaus galėtų ir turėtų įgyti komerciniu pagrindu siekiant atitikti teisės aktais nustatytus saugos standartus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Bendradarbiavimas su branduolinių įrenginių operatoriais trečiosiose šalyse bus svarstomas konkrečiais atvejais, imantis „testavimo nepalankiausiomis sąlygomis“ rezultatų įgyvendinimo priemonių. Toks bendradarbiavimas su branduolinių įrenginių operatoriais neapims įrangos tiekimo.

Bendradarbiavimas su branduolinių įrenginių operatoriais trečiosiose šalyse bus svarstomas konkrečiais atvejais, imantis „testavimo nepalankiausiomis sąlygomis“ rezultatų įgyvendinimo priemonių. Toks bendradarbiavimas su branduolinių įrenginių operatoriais neapims įrangos tiekimo
  ir kitos veiklos arba parama, kurias operatoriaus galėtų ir turėtų įgyti komerciniu pagrindu siekiant atitikti teisės aktais nustatytus saugos standartus
  .

---

(*1)  
  OL ...

(1)  
  ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“


  (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas 1982/2006/EB (OL L ...).

(2)  
  ... Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. .../..., dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (OL ...).

(3)  
  ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../2013 dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) (OL L ...).

(4)  
  ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../2013, įsteigiantis Europos kaimynystės priemonę (EKP) (OL L ...).

(5)  
  2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1934/2006, nustatantis bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis finansavimo priemonė, I priede, ir su besivystančiomis šalimis, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006 veiklai, kuri nėra oficiali vystymosi pagalba (OL L 405, 2006 12 30).

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/122

---

P7_TA(2013)0471

Bulgarijos, Lietuvos ir Slovakijos branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos *

2013 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Sąjungos paramos Bulgarijos, Lietuvos ir Slovakijos branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programoms (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2016/C 436/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0783), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0783),

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 203 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0514/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 203 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0514/2011),

| — | atsižvelgdama į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo akto 56 straipsnį ir į jo Protokolą Nr. 4, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo akto 56 straipsnį ir į jo Protokolą Nr. 4,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7–0119/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7–0119/2013),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą su konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą su konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | laikydamosi Stojimo sutarties įsipareigojimų, Bulgarija, Lietuva ir Slovakija su Bendrijos pagalba galutinai sustabdė branduolines elektrines ir padarė didelę pažangą jų eksploatavimo nutraukimo srityje. Būtinos tolesnės pastangos, kad būtų toliau sėkmingai vykdomi išmontavimo darbai
  , kol bus pasiektas negrįžtamas saugaus
  eksploatavimo nutraukimo
  proceso etapas
  , kartu užtikrinant, kad būtų taikomi aukščiausi saugos standartai. Remiantis skaičiavimų rezultatais, eksploatavimo nutraukimo darbams užbaigti reikės nemažai papildomų finansinių išteklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

laikydamosi Stojimo sutarties įsipareigojimų, Bulgarija, Lietuva ir Slovakija su Bendrijos pagalba galutinai sustabdė branduolines elektrines ir padarė didelę pažangą jų eksploatavimo nutraukimo srityje. Būtinos tolesnės pastangos, kad būtų toliau sėkmingai vykdomi išmontavimo darbai
  , kol bus pasiektas negrįžtamas saugaus
  eksploatavimo nutraukimo
  proceso etapas
  , kartu užtikrinant, kad būtų taikomi aukščiausi saugos standartai. Remiantis skaičiavimų rezultatais, eksploatavimo nutraukimo darbams užbaigti reikės nemažai papildomų finansinių išteklių;

| (4) | laikydamosi Stojimo sutarties įsipareigojimų, Bulgarija, Lietuva ir Slovakija su Bendrijos pagalba galutinai sustabdė atomines elektrines
  ar atitinkamus blokus
  ir padarė didelę pažangą jų eksploatavimo nutraukimo srityje. Būtinos tolesnės pastangos, kad būtų toliau sėkmingai vykdomi
  išardymo, deaktyvavimo,
  išmontavimo
  ir panaudoto kuro ir radioaktyvių atliekų tvarkymo
  darbai
  ir būtų įgyvendinamas nuolatinis procesas siekiant negrįžtamo ir galutinio
  eksploatavimo nutraukimo, kartu užtikrinant, kad būtų taikomi aukščiausi saugos standartai. Remiantis skaičiavimų rezultatais, eksploatavimo nutraukimo darbams užbaigti reikės nemažai papildomų finansinių išteklių
  , taip pat reikia atsižvelgti į bendrą Sąjungos ir tų valstybių narių finansinę atsakomybę
  ; |
| --- | --- |

(4)

laikydamosi Stojimo sutarties įsipareigojimų, Bulgarija, Lietuva ir Slovakija su Bendrijos pagalba galutinai sustabdė atomines elektrines
  ar atitinkamus blokus
  ir padarė didelę pažangą jų eksploatavimo nutraukimo srityje. Būtinos tolesnės pastangos, kad būtų toliau sėkmingai vykdomi
  išardymo, deaktyvavimo,
  išmontavimo
  ir panaudoto kuro ir radioaktyvių atliekų tvarkymo
  darbai
  ir būtų įgyvendinamas nuolatinis procesas siekiant negrįžtamo ir galutinio
  eksploatavimo nutraukimo, kartu užtikrinant, kad būtų taikomi aukščiausi saugos standartai. Remiantis skaičiavimų rezultatais, eksploatavimo nutraukimo darbams užbaigti reikės nemažai papildomų finansinių išteklių
  , taip pat reikia atsižvelgti į bendrą Sąjungos ir tų valstybių narių finansinę atsakomybę
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | dėl dviejų Ignalinos atominės elektrinės 1 500 MW galios reaktorių, keturių Kozlodujaus atominės elektrinės reaktorių, kurių bendra galia 1 760 MW, ir dviejų Bohunicės V1 atominės elektrinės 880 MW galios reaktorių pirmalaikio sustabdymo ir vėlesnio jų eksploatavimo nutraukimo šių trijų šalių piliečiai patyrė sunkią ilgalaikę naštą, susijusią su energetinėmis, finansinėmis, ekonominėmis, aplinkosauginėmis ir socialinėmis pasekmėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

dėl dviejų Ignalinos atominės elektrinės 1 500 MW galios reaktorių, keturių Kozlodujaus atominės elektrinės reaktorių, kurių bendra galia 1 760 MW, ir dviejų Bohunicės V1 atominės elektrinės 880 MW galios reaktorių pirmalaikio sustabdymo ir vėlesnio jų eksploatavimo nutraukimo šių trijų šalių piliečiai patyrė sunkią ilgalaikę naštą, susijusią su energetinėmis, finansinėmis, ekonominėmis, aplinkosauginėmis ir socialinėmis pasekmėmis;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas yra ilgalaikis procesas ir yra išskirtinė, šalies dydžio ir ekonominio pajėgumo neatitinkanti finansinė našta Lietuvai. 2003 m. Stojimo akto Protokole Nr. 4 teigiama, kad „šiuo tikslu Ignalinos programa bus nenutrūkstamai tęsiama po 2006 m.“ ir pridedama, jog „paskesnių Finansinių perspektyvų laikotarpiu tęsiamos Ignalinos programos bendri vidutiniai asignavimai turi būti tinkami“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas yra ilgalaikis procesas ir yra išskirtinė, šalies dydžio ir ekonominio pajėgumo neatitinkanti finansinė našta Lietuvai. 2003 m. Stojimo akto Protokole Nr. 4 teigiama, kad „šiuo tikslu Ignalinos programa bus nenutrūkstamai tęsiama po 2006 m.“ ir pridedama, jog „paskesnių Finansinių perspektyvų laikotarpiu tęsiamos Ignalinos programos bendri vidutiniai asignavimai turi būti tinkami“;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

4 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4c) | 2005 m. Bulgarijos stojimo akto 30 straipsnyje nurodytas tik 2007–2009 m. laikotarpis, o 2003 m. Slovakijos stojimo sutartyje nurodytas tik 2004–2006 m. laikotarpis. Todėl tolesniam Bulgarijos ir Slovakijos finansavimui turi būti taikomas Euratomo sutarties 203 straipsnis, o 2003 m. Stojimo akto Protokolas Nr. 4 ir 56 straipsnis yra tęsiamos paramos Lietuvai teisinis pagrindas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4c)

2005 m. Bulgarijos stojimo akto 30 straipsnyje nurodytas tik 2007–2009 m. laikotarpis, o 2003 m. Slovakijos stojimo sutartyje nurodytas tik 2004–2006 m. laikotarpis. Todėl tolesniam Bulgarijos ir Slovakijos finansavimui turi būti taikomas Euratomo sutarties 203 straipsnis, o 2003 m. Stojimo akto Protokolas Nr. 4 ir 56 straipsnis yra tęsiamos paramos Lietuvai teisinis pagrindas;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | kadangi pagal 2007–2013 m. laikotarpio programas Komisija, vykdydama priežiūrą, daugiausia dėmesio skyrė finansinių asignavimų biudžeto vykdymui ir projektų įgyvendinimui, o ne tam, kiek pažangos apskritai padaryta siekiant programose nustatytų tikslų. Nepakankamas pažangos įgyvendinant programų tikslus vertinimas ir netinkamas veiksmingo išteklių panaudojimo stebėjimas reiškia, kad niekas nėra iš tikrųjų atsakingas už bendrus programų įgyvendinimo rezultatus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

kadangi pagal 2007–2013 m. laikotarpio programas Komisija, vykdydama priežiūrą, daugiausia dėmesio skyrė finansinių asignavimų biudžeto vykdymui ir projektų įgyvendinimui, o ne tam, kiek pažangos apskritai padaryta siekiant programose nustatytų tikslų. Nepakankamas pažangos įgyvendinant programų tikslus vertinimas ir netinkamas veiksmingo išteklių panaudojimo stebėjimas reiškia, kad niekas nėra iš tikrųjų atsakingas už bendrus programų įgyvendinimo rezultatus;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | reikėtų tinkamai atsižvelgti į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 16/2011 „ES finansinė parama atominių elektrinių Bulgarijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje eksploatavimo nutraukimui: pasiekimai ir ateities iššūkiai“, į kurią įtrauktos išvados ir rekomendacijos. Audito Rūmai padarė išvadą, kad Bulgarijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje svarbiausius eksploatavimo nutraukimo darbus dar reikės atlikti ir kad jiems užbaigti labai trūksta lėšų (maždaug 2,5  mlrd. EUR). Visų pirma, vykdant pagrindinius eksploatavimo nutraukimo darbus vėluojama įgyvendinti svarbiausius infrastruktūros projektus ir viršijamos jiems numatytos išlaidos, o išlaidų sąmatos nėra galutinai parengtos, nes neturima pagrindinės informacijos apie radioaktyviąsias atliekas ir (arba) joms tvarkyti reikalingus įrenginius ir technologijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

reikėtų tinkamai atsižvelgti į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 16/2011 „ES finansinė parama atominių elektrinių Bulgarijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje eksploatavimo nutraukimui: pasiekimai ir ateities iššūkiai“, į kurią įtrauktos išvados ir rekomendacijos. Audito Rūmai padarė išvadą, kad Bulgarijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje svarbiausius eksploatavimo nutraukimo darbus dar reikės atlikti ir kad jiems užbaigti labai trūksta lėšų (maždaug 2,5  mlrd. EUR). Visų pirma, vykdant pagrindinius eksploatavimo nutraukimo darbus vėluojama įgyvendinti svarbiausius infrastruktūros projektus ir viršijamos jiems numatytos išlaidos, o išlaidų sąmatos nėra galutinai parengtos, nes neturima pagrindinės informacijos apie radioaktyviąsias atliekas ir (arba) joms tvarkyti reikalingus įrenginius ir technologijas;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5c) | nors visi atitinkami blokai buvo sustabdyti laikantis atitinkamų terminų, toliau vėluojama įgyvendinti kai kurias eksploatavimo nutraukimo programas, o tai kenksminga ekonominiu ir nepriimtina politiniu požiūriu. Tokio vėlavimo problema turėtų būti sprendžiama parengiant persvarstytą išsamų eksploatavimo nutraukimo planą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5c)

nors visi atitinkami blokai buvo sustabdyti laikantis atitinkamų terminų, toliau vėluojama įgyvendinti kai kurias eksploatavimo nutraukimo programas, o tai kenksminga ekonominiu ir nepriimtina politiniu požiūriu. Tokio vėlavimo problema turėtų būti sprendžiama parengiant persvarstytą išsamų eksploatavimo nutraukimo planą;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

5 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5d) | kadangi įgyvendinant kai kurias programas kol kas nepadaryta organizacinių pokyčių, reikalingų siekiant veiksmingai nutraukti eksploatavimą, turėtų būti atliktas būtinas organizacinės struktūros pertvarkymas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5d)

kadangi įgyvendinant kai kurias programas kol kas nepadaryta organizacinių pokyčių, reikalingų siekiant veiksmingai nutraukti eksploatavimą, turėtų būti atliktas būtinas organizacinės struktūros pertvarkymas;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | Bulgarijai, Lietuvai ir Slovakijai pateikus tolesnio finansavimo prašymą,
  į Komisijos pasiūlymą dėl kitos
  2014–2020 m. 
  daugiametės finansinės
  programos
  „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ įtraukta nuostata iš Europos
  Sąjungos
  bendrojo biudžeto skirti 700 mln. EUR branduolinei saugai ir branduolinių elektrinių
  eksploatavimo
  nutraukimui. Iš šios sumos 500 mln. EUR 2011 m. kainomis (apie 553 mln. EUR dabartinėmis kainomis) numatyta naujai programai, pagal kurią bus toliau teikiama parama Bohunicės V1 reaktoriaus 1 ir 2 blokų ir Ignalinos reaktoriaus 1 ir 2 blokų eksploatavimo nutraukimui 2014–2017 m. ir Kozlodujaus reaktoriaus 1–4 blokų eksploatavimo nutraukimui 2014–2020 m. Finansavimas pagal šią naują programą turėtų būti palaipsniui mažinamas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

Bulgarijai, Lietuvai ir Slovakijai pateikus tolesnio finansavimo prašymą,
  į Komisijos pasiūlymą dėl kitos
  2014–2020 m. 
  daugiametės finansinės
  programos
  „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ įtraukta nuostata iš Europos
  Sąjungos
  bendrojo biudžeto skirti 700 mln. EUR branduolinei saugai ir branduolinių elektrinių
  eksploatavimo
  nutraukimui. Iš šios sumos 500 mln. EUR 2011 m. kainomis (apie 553 mln. EUR dabartinėmis kainomis) numatyta naujai programai, pagal kurią bus toliau teikiama parama Bohunicės V1 reaktoriaus 1 ir 2 blokų ir Ignalinos reaktoriaus 1 ir 2 blokų eksploatavimo nutraukimui 2014–2017 m. ir Kozlodujaus reaktoriaus 1–4 blokų eksploatavimo nutraukimui 2014–2020 m. Finansavimas pagal šią naują programą turėtų būti palaipsniui mažinamas
  ;

| (6) | Bulgarijai, Lietuvai ir Slovakijai pateikus tolesnio finansavimo prašymą, 2014–2020 m. programos
  įgyvendinimo finansinis paketas turėtų apimti atitinkamą
  Sąjungos
  finansinę paramą, pagrįstą kiekvienu
  eksploatavimo
  nutraukimo planu; |
| --- | --- |

(6)

Bulgarijai, Lietuvai ir Slovakijai pateikus tolesnio finansavimo prašymą, 2014–2020 m. programos
  įgyvendinimo finansinis paketas turėtų apimti atitinkamą
  Sąjungos
  finansinę paramą, pagrįstą kiekvienu
  eksploatavimo
  nutraukimo planu;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | programoms skirtų asignavimų sumos, taip pat programavimo laikotarpis ir šių sumų paskirstymas Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms gali būti peržiūrėtas remiantis laikotarpio vidurio ir galutinio vertinimo ataskaitų rezultatais, atsižvelgiant į tai, kad nebus pažeisti aukščiausi saugos standartai ir nekils pavojus nuosekliam eksploatavimo nutraukimo procesui vadovaujantis atitinkamais eksploatavimo nutraukimo planais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

programoms skirtų asignavimų sumos, taip pat programavimo laikotarpis ir šių sumų paskirstymas Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms gali būti peržiūrėtas remiantis laikotarpio vidurio ir galutinio vertinimo ataskaitų rezultatais, atsižvelgiant į tai, kad nebus pažeisti aukščiausi saugos standartai ir nekils pavojus nuosekliam eksploatavimo nutraukimo procesui vadovaujantis atitinkamais eksploatavimo nutraukimo planais;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | teikiant šiame reglamente numatytą paramą turėtų būti užtikrintas
  nuoseklus
  tolesnis eksploatavimo nutraukimas
  ir ji turėtų būti sutelkiama
  į priemones,
  kurias taikant norima pasiekti negrįžtamą saugaus
  eksploatavimo nutraukimo proceso
  etapo
  ir sukurti didžiausią pridėtinę vertę Sąjungai
  , kartu užtikrinant perėjimą prie eksploatavimo nutraukimo užbaigimo finansavimo valstybės narės lėšomis
  . Pagrindinė atsakomybė dėl branduolinės saugos tenka atitinkamoms valstybėms narėms, o tai reiškia ir pagrindinę atsakomybę dėl šios saugos finansavimo, įskaitant eksploatavimo nutraukimo finansavimą. Šiuo reglamentu nepažeidžiamos jokios būsimų valstybės pagalbos procedūrų, kurių gali būti imtasi pagal Sutarties 107 ir 108 straipsnius, išdavos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

teikiant šiame reglamente numatytą paramą turėtų būti užtikrintas
  nuoseklus
  tolesnis eksploatavimo nutraukimas
  ir ji turėtų būti sutelkiama
  į priemones,
  kurias taikant norima pasiekti negrįžtamą saugaus
  eksploatavimo nutraukimo proceso
  etapo
  ir sukurti didžiausią pridėtinę vertę Sąjungai
  , kartu užtikrinant perėjimą prie eksploatavimo nutraukimo užbaigimo finansavimo valstybės narės lėšomis
  . Pagrindinė atsakomybė dėl branduolinės saugos tenka atitinkamoms valstybėms narėms, o tai reiškia ir pagrindinę atsakomybę dėl šios saugos finansavimo, įskaitant eksploatavimo nutraukimo finansavimą. Šiuo reglamentu nepažeidžiamos jokios būsimų valstybės pagalbos procedūrų, kurių gali būti imtasi pagal Sutarties 107 ir 108 straipsnius, išdavos;

| (7) | teikiant šiame reglamente numatytą paramą turėtų būti užtikrintas
  nenutrūkstamas
  tolesnis eksploatavimo nutraukimas
  , o dėmesys sutelkiamas
  į priemones,
  skirtas įgyvendinti nuolatiniam procesui siekiant negrįžtamo ir galutinio
  eksploatavimo nutraukimo
  , kartu užtikrinant, kad būtų taikomi aukščiausi saugos standartai,
  ir sukurti didžiausią pridėtinę vertę Sąjungai. Pagrindinė atsakomybė dėl branduolinės saugos tenka atitinkamoms valstybėms narėms, o tai reiškia ir pagrindinę atsakomybę dėl šios saugos finansavimo, įskaitant eksploatavimo nutraukimo finansavimą.
  Neįvykdžius šio įsipareigojimo kils grėsmė Sąjungos piliečiams.
  Šiuo reglamentu nepažeidžiamos jokios būsimų valstybės pagalbos procedūrų, kurių gali būti imtasi pagal Sutarties
  dėl Europos Sąjungos veikimo
  107 ir 108 straipsnius, išdavos; |
| --- | --- |

(7)

teikiant šiame reglamente numatytą paramą turėtų būti užtikrintas
  nenutrūkstamas
  tolesnis eksploatavimo nutraukimas
  , o dėmesys sutelkiamas
  į priemones,
  skirtas įgyvendinti nuolatiniam procesui siekiant negrįžtamo ir galutinio
  eksploatavimo nutraukimo
  , kartu užtikrinant, kad būtų taikomi aukščiausi saugos standartai,
  ir sukurti didžiausią pridėtinę vertę Sąjungai. Pagrindinė atsakomybė dėl branduolinės saugos tenka atitinkamoms valstybėms narėms, o tai reiškia ir pagrindinę atsakomybę dėl šios saugos finansavimo, įskaitant eksploatavimo nutraukimo finansavimą.
  Neįvykdžius šio įsipareigojimo kils grėsmė Sąjungos piliečiams.
  Šiuo reglamentu nepažeidžiamos jokios būsimų valstybės pagalbos procedūrų, kurių gali būti imtasi pagal Sutarties
  dėl Europos Sąjungos veikimo
  107 ir 108 straipsnius, išdavos;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | branduolinių elektrinių, kurioms taikomas šis reglamentas, eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausia turima technine patirtimi
  ir
  tinkamai atsižvelgiant į uždaromų blokų pobūdį ir technologines specifikacijas, kad būtų užtikrintas didžiausias įmanomas efektyvumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

branduolinių elektrinių, kurioms taikomas šis reglamentas, eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausia turima technine patirtimi
  ir
  tinkamai atsižvelgiant į uždaromų blokų pobūdį ir technologines specifikacijas, kad būtų užtikrintas didžiausias įmanomas efektyvumas;

| (9) | atominių elektrinių, kurioms taikomas šis reglamentas, eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausia turima technine patirtimi, tinkamai atsižvelgiant į uždaromų blokų pobūdį ir technologines specifikacijas
  ir išsamiai įvertinant eksploatavimo nutraukimo ir padarinių švelninimo procesų pažangą
  , kad būtų užtikrintas didžiausias įmanomas efektyvumas; |
| --- | --- |

(9)

atominių elektrinių, kurioms taikomas šis reglamentas, eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausia turima technine patirtimi, tinkamai atsižvelgiant į uždaromų blokų pobūdį ir technologines specifikacijas
  ir išsamiai įvertinant eksploatavimo nutraukimo ir padarinių švelninimo procesų pažangą
  , kad būtų užtikrintas didžiausias įmanomas efektyvumas;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | eksploatavimo nutraukimo darbų, kuriems taikomas šis reglamentas, išlaidos turėtų būti apskaičiuotos remiantis tarptautiniu mastu pripažintais eksploatavimo nutraukimo išlaidų sąmatos standartais, pavyzdžiui, Tarptautine eksploatavimo nutraukimo išlaidų struktūra, kurią yra kartu paskelbę Branduolinės energijos agentūra, Tarptautinė atominės energijos agentūra ir Komisija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

eksploatavimo nutraukimo darbų, kuriems taikomas šis reglamentas, išlaidos turėtų būti apskaičiuotos remiantis tarptautiniu mastu pripažintais eksploatavimo nutraukimo išlaidų sąmatos standartais, pavyzdžiui, Tarptautine eksploatavimo nutraukimo išlaidų struktūra, kurią yra kartu paskelbę Branduolinės energijos agentūra, Tarptautinė atominės energijos agentūra ir Komisija;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | veiksminga eksploatavimo nutraukimo proceso raidos kontrolę užtikrins Komisija, kad būtų garantuota didžiausia pagal šį reglamentą skiriamo finansavimo pridėtinė vertė Sąjungai, nors galutinė atsakomybė už eksploatavimo nutraukimą tenka valstybėms narėms. Kontrolę sudarys ir veiksmingas veiklos rezultatų vertinimas, taip pat įgyvendinant programą taikomų taisomųjų veiksmų vertinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

veiksminga eksploatavimo nutraukimo proceso raidos kontrolę užtikrins Komisija, kad būtų garantuota didžiausia pagal šį reglamentą skiriamo finansavimo pridėtinė vertė Sąjungai, nors galutinė atsakomybė už eksploatavimo nutraukimą tenka valstybėms narėms. Kontrolę sudarys ir veiksmingas veiklos rezultatų vertinimas, taip pat įgyvendinant programą taikomų taisomųjų veiksmų vertinimas;

| (11) | veiksminga eksploatavimo nutraukimo proceso raidos kontrolę užtikrins Komisija, kad būtų garantuota didžiausia pagal šį reglamentą skiriamo finansavimo pridėtinė vertė Sąjungai, nors galutinė atsakomybė už eksploatavimo nutraukimą tenka valstybėms narėms. Kontrolę sudarys ir veiksmingas veiklos rezultatų vertinimas, taip pat įgyvendinant programą taikomų taisomųjų veiksmų vertinimas.
  Tokia kontrolė turėtų būti pagrįsta prasmingais kokybiniais ir kiekybiniais veiksmingumo rodikliais, kuriuos būtų galima lengvai stebėti ir, prireikus, teikti ataskaitas; |
| --- | --- |

(11)

veiksminga eksploatavimo nutraukimo proceso raidos kontrolę užtikrins Komisija, kad būtų garantuota didžiausia pagal šį reglamentą skiriamo finansavimo pridėtinė vertė Sąjungai, nors galutinė atsakomybė už eksploatavimo nutraukimą tenka valstybėms narėms. Kontrolę sudarys ir veiksmingas veiklos rezultatų vertinimas, taip pat įgyvendinant programą taikomų taisomųjų veiksmų vertinimas.
  Tokia kontrolė turėtų būti pagrįsta prasmingais kokybiniais ir kiekybiniais veiksmingumo rodikliais, kuriuos būtų galima lengvai stebėti ir, prireikus, teikti ataskaitas;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | Komisija turėtų užtikrinti visapusišką Sąjungos lėšų panaudojimo skaidrumą, atskaitomybę ir demokratinę priežiūrą, ypač kai šiomis lėšomis planuojama prisidėti arba jau prisidedama prie programos bendrų tikslų įgyvendinimo. Visų pirma turėtų būti sprendžiamos svarbios valdymo, teisinės, finansinės ir techninės problemos arba imamasi priemonių joms išspręsti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

Komisija turėtų užtikrinti visapusišką Sąjungos lėšų panaudojimo skaidrumą, atskaitomybę ir demokratinę priežiūrą, ypač kai šiomis lėšomis planuojama prisidėti arba jau prisidedama prie programos bendrų tikslų įgyvendinimo. Visų pirma turėtų būti sprendžiamos svarbios valdymo, teisinės, finansinės ir techninės problemos arba imamasi priemonių joms išspręsti;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | turėtų būti visapusiškai stengiamasi tęsti bendro finansavimo praktiką, nustatytą teikiant pasirengimo narystei paramą ir paramą 2007–2013 m. Lietuvos pastangoms nutraukti eksploatavimą, taip pat tam tikrais atvejais pritraukti bendrą finansavimą iš kitų šaltinių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

turėtų būti visapusiškai stengiamasi tęsti bendro finansavimo praktiką, nustatytą teikiant pasirengimo narystei paramą ir paramą 2007–2013 m. Lietuvos pastangoms nutraukti eksploatavimą, taip pat tam tikrais atvejais pritraukti bendrą finansavimą iš kitų šaltinių;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nustatoma 2014–2020 m. daugiametė branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programa (toliau – programa), kurioje nustatytos Sąjungos finansinės paramos priemonėms, susijusioms su Kozlodujaus (1–4 blokai, Kozlodujaus programa), Ignalinos (1 ir 2 blokai, Ignalinos programa) ir Bohunicės V1 (1 ir 2 blokai, Bohunicės programa) branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimu, įgyvendinimo taisyklės. | Šiuo reglamentu nustatoma 2014–2020 m. daugiametė branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programa (toliau – programa), kurioje nustatytos Sąjungos finansinės paramos priemonėms, susijusioms
  tik
  su
  negrįžtamu
  Kozlodujaus (1–4 blokai, Kozlodujaus programa), Ignalinos (1 ir 2 blokai, Ignalinos programa) ir Bohunicės V1 (1 ir 2 blokai, Bohunicės programa) atominių elektrinių eksploatavimo nutraukimu,
  tolesnio
  įgyvendinimo taisyklės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu nustatoma 2014–2020 m. daugiametė branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programa (toliau – programa), kurioje nustatytos Sąjungos finansinės paramos priemonėms, susijusioms su Kozlodujaus (1–4 blokai, Kozlodujaus programa), Ignalinos (1 ir 2 blokai, Ignalinos programa) ir Bohunicės V1 (1 ir 2 blokai, Bohunicės programa) branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimu, įgyvendinimo taisyklės.

Šiuo reglamentu nustatoma 2014–2020 m. daugiametė branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programa (toliau – programa), kurioje nustatytos Sąjungos finansinės paramos priemonėms, susijusioms
  tik
  su
  negrįžtamu
  Kozlodujaus (1–4 blokai, Kozlodujaus programa), Ignalinos (1 ir 2 blokai, Ignalinos programa) ir Bohunicės V1 (1 ir 2 blokai, Bohunicės programa) atominių elektrinių eksploatavimo nutraukimu,
  tolesnio
  įgyvendinimo taisyklės.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a straipsnis |
| | Apibrėžtis |
| | Šiame Reglamente eksploatavimo nutraukimas apima parengiamąją veiklą prieš galutinį uždarymą (pvz., eksploatavimo nutraukimo plano parengimą, su licencijų išdavimu susijusių dokumentų rengimą ir atliekų infrastruktūros projektus) ir visą veiklą, vykdomą po reaktorių uždarymo, t. y. panaudotų kuro elementų pašalinimą ir galutinį šalinimą, branduolinių įrengimų deaktyvavimą, išmontavimą ir (arba) išardymą, likusių panaudotų radioaktyvių medžiagų šalinimą ir užterštos vietovės aplinkos atkūrimą. Eksploatavimo nutraukimo procesas pasibaigia, kai įrenginiui nustojama taikyti bet kokią teisės aktais nustatytą priežiūrą ir radiologinius apribojimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a straipsnis

Apibrėžtis

Šiame Reglamente eksploatavimo nutraukimas apima parengiamąją veiklą prieš galutinį uždarymą (pvz., eksploatavimo nutraukimo plano parengimą, su licencijų išdavimu susijusių dokumentų rengimą ir atliekų infrastruktūros projektus) ir visą veiklą, vykdomą po reaktorių uždarymo, t. y. panaudotų kuro elementų pašalinimą ir galutinį šalinimą, branduolinių įrengimų deaktyvavimą, išmontavimą ir (arba) išardymą, likusių panaudotų radioaktyvių medžiagų šalinimą ir užterštos vietovės aplinkos atkūrimą. Eksploatavimo nutraukimo procesas pasibaigia, kai įrenginiui nustojama taikyti bet kokią teisės aktais nustatytą priežiūrą ir radiologinius apribojimus.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrasis programos tikslas yra padėti atitinkamoms valstybėms narėms
  laikantis atitinkamų eksploatavimo nutraukimo planų ir išlaikant aukščiausią saugos lygį pasiekti negrįžtamą
  Kozlodujaus branduolinės elektrinės 1–4 blokų, Ignalinos branduolinės elektrinės 1 ir 2 blokų ir Bohunicės V1 branduolinės elektrinės 1 ir 2 blokų eksploatavimo nutraukimo
  proceso etapą
  . | 1.   Bendrasis programos tikslas yra padėti atitinkamoms valstybėms narėms
  įgyvendinti nuolatinį procesą siekiant negrįžtamo ir galutinio
  Kozlodujaus atominės elektrinės 1–4 blokų, Ignalinos atominės elektrinės 1 ir 2 blokų ir Bohunicės V1 atominės elektrinės 1 ir 2 blokų eksploatavimo nutraukimo,
  kartu išlaikant aukščiausią saugos lygį pagal Sąjungos teisės aktus dėl branduolinės saugos, ypač pagal Tarybos direktyvas 96/29/Euratomas

   (1)

  , 2009/71/Euratomas

   (2)

  ir 2011/70/Euratomas

   (3)

  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Bendrasis programos tikslas yra padėti atitinkamoms valstybėms narėms
  laikantis atitinkamų eksploatavimo nutraukimo planų ir išlaikant aukščiausią saugos lygį pasiekti negrįžtamą
  Kozlodujaus branduolinės elektrinės 1–4 blokų, Ignalinos branduolinės elektrinės 1 ir 2 blokų ir Bohunicės V1 branduolinės elektrinės 1 ir 2 blokų eksploatavimo nutraukimo
  proceso etapą
  .

1.   Bendrasis programos tikslas yra padėti atitinkamoms valstybėms narėms
  įgyvendinti nuolatinį procesą siekiant negrįžtamo ir galutinio
  Kozlodujaus atominės elektrinės 1–4 blokų, Ignalinos atominės elektrinės 1 ir 2 blokų ir Bohunicės V1 atominės elektrinės 1 ir 2 blokų eksploatavimo nutraukimo,
  kartu išlaikant aukščiausią saugos lygį pagal Sąjungos teisės aktus dėl branduolinės saugos, ypač pagal Tarybos direktyvas 96/29/Euratomas

   (1)

  , 2009/71/Euratomas

   (2)

  ir 2011/70/Euratomas

   (3)

  .

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekas
  pagal išsamų atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami pagal
  galutinai apdorotų
  atliekų kiekį ir tipą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

iii)

saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekas
  pagal išsamų atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami pagal
  galutinai apdorotų
  atliekų kiekį ir tipą;

| iii) | saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekų ilgalaikį saugojimą ir šalinimą
  pagal išsamų
  nacionalinį
  atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami
  pagal saugojamų ir pašalintų
  atliekų kiekį ir tipą; |
| --- | --- |

iii)

saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekų ilgalaikį saugojimą ir šalinimą
  pagal išsamų
  nacionalinį
  atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami
  pagal saugojamų ir pašalintų
  atliekų kiekį ir tipą;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies b punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | atlikti išmontavimo darbus turbinų salėje ir kituose pagalbiniuose pastatuose ir saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekas
  pagal išsamų atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami pagal
  išmontuotų pagalbinių sistemų tipą bei skaičių ir galutinai apdorotų
  atliekų kiekį bei tipą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

iii)

atlikti išmontavimo darbus turbinų salėje ir kituose pagalbiniuose pastatuose ir saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekas
  pagal išsamų atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami pagal
  išmontuotų pagalbinių sistemų tipą bei skaičių ir galutinai apdorotų
  atliekų kiekį bei tipą;

| iii) | atlikti išmontavimo darbus turbinų salėje ir kituose pagalbiniuose pastatuose ir saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekų ilgalaikį saugojimą ir šalinimą
  pagal išsamų
  nacionalinį
  atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami pagal
  saugojamų ir pašalintų
  atliekų kiekį ir tipą; |
| --- | --- |

iii)

atlikti išmontavimo darbus turbinų salėje ir kituose pagalbiniuose pastatuose ir saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekų ilgalaikį saugojimą ir šalinimą
  pagal išsamų
  nacionalinį
  atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami pagal
  saugojamų ir pašalintų
  atliekų kiekį ir tipą;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies c punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekas
  pagal išsamų atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami pagal
  galutinai apdorotų
  atliekų kiekį ir tipą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

iii)

saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekas
  pagal išsamų atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami pagal
  galutinai apdorotų
  atliekų kiekį ir tipą.

| iii) | saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekų ilgalaikį saugojimą ir šalinimą
  pagal išsamų
  nacionalinį
  atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami pagal
  saugojamų ir pašalintų
  atliekų kiekį ir tipą. |
| --- | --- |

iii)

saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo
  atliekų ilgalaikį saugojimą ir šalinimą
  pagal išsamų
  nacionalinį
  atliekų tvarkymo planą; rezultatai matuojami pagal
  saugojamų ir pašalintų
  atliekų kiekį ir tipą.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Bet kuri iš 2 dalyje nurodytų eksploatavimo nutraukimo programų gali, be kita ko, apimti priemones būtinam aukštam sustabdymo darbų saugos lygiui branduolinėse elektrinėse užtikrinti, įskaitant paramą elektrinių personalui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Bet kuri iš 2 dalyje nurodytų eksploatavimo nutraukimo programų gali, be kita ko, apimti priemones būtinam aukštam sustabdymo darbų saugos lygiui branduolinėse elektrinėse užtikrinti, įskaitant paramą elektrinių personalui.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Etapų
  ir
  tikslų įgyvendinimo užbaigimo datos
  nustatomos
  6 straipsnio 2 dalyje nurodytame akte. | 3.   Etapų
  , numatytų bendrų rezultatų,
  tikslų įgyvendinimo užbaigimo datos
  ir bendros metinės darbo programos veiksmingumo rodikliai nustatomi
  6 straipsnio 2 dalyje nurodytame akte. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Etapų
  ir
  tikslų įgyvendinimo užbaigimo datos
  nustatomos
  6 straipsnio 2 dalyje nurodytame akte.

3.   Etapų
  , numatytų bendrų rezultatų,
  tikslų įgyvendinimo užbaigimo datos
  ir bendros metinės darbo programos veiksmingumo rodikliai nustatomi
  6 straipsnio 2 dalyje nurodytame akte.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 ir 1a dalys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   2014–2020 m. programos įgyvendinimo finansinis paketas yra
  552 947 000
   EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   2014–2020 m. programos įgyvendinimo finansinis paketas yra
  969 260 000
   EUR dabartinėmis kainomis. |
| Ta suma Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms paskirstoma taip: | Ta suma Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms paskirstoma taip: |
| a) | 208 503 000
   EUR Kozlodujaus programai 2014–2020 m. laikotarpiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   2014–2020 m. programos įgyvendinimo finansinis paketas yra
  552 947 000
   EUR dabartinėmis kainomis.

1.   2014–2020 m. programos įgyvendinimo finansinis paketas yra
  969 260 000
   EUR dabartinėmis kainomis.

Ta suma Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms paskirstoma taip:

Ta suma Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms paskirstoma taip:

a)

208 503 000
   EUR Kozlodujaus programai 2014–2020 m. laikotarpiu;

| a) | 293 032 000
   EUR Kozlodujaus programai 2014–2020 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

a)

293 032 000
   EUR Kozlodujaus programai 2014–2020 m. laikotarpiu;

| b) | 229 629 000
   EUR Ignalinos programai 2014–
  2017
   m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

b)

229 629 000
   EUR Ignalinos programai 2014–
  2017
   m. laikotarpiu;

| b) | 450 818 000
   EUR Ignalinos programai 2014–
  2020
   m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

b)

450 818 000
   EUR Ignalinos programai 2014–
  2020
   m. laikotarpiu;

| c) | 114 815 000
   EUR Bohunicės programai 2014–
  2017
   m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

c)

114 815 000
   EUR Bohunicės programai 2014–
  2017
   m. laikotarpiu.

| c) | 225 410 000
   EUR Bohunicės programai 2014–
  2020
   m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

c)

225 410 000
   EUR Bohunicės programai 2014–
  2020
   m. laikotarpiu.

1a.
     
  Metinius asignavimus tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, neviršydami daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų ir nedarydami poveikio 2013 m. ... ... d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniam susitarimui dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo

   (4)

  .

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  2015 m.
  pabaigoje atlikdama 8 straipsnyje nurodytą tarpinį vertinimą Komisija peržiūrės programos įgyvendinimo rezultatus ir įvertins Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programų įgyvendinimo pažangą pagal įgyvendinimo etapų ir tikslų įgyvendinimo užbaigimo datas, nurodytas 2 straipsnio 3 dalyje. Remdamasi tokio vertinimo rezultatais, Komisija
  gali peržiūrėti
  programai skirtų asignavimų sumą, programavimo laikotarpį ir tos sumos paskirstymą Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms. | 2.   
  Remdamasi programomis, nurodytomis 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 2017 m.
  pabaigoje atlikdama 8 straipsnyje nurodytą tarpinį vertinimą, Komisija peržiūrės programos įgyvendinimo rezultatus ir įvertins Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programų įgyvendinimo pažangą pagal įgyvendinimo etapų ir tikslų įgyvendinimo užbaigimo datas, nurodytas 2 straipsnio 3 dalyje. Remiantis tokio vertinimo rezultatais
  ir atsižvelgiant į padarytą pažangą bei siekiant užtikrinti, kad ištekliai ir toliau būtų skiriami pagal faktinius poreikius,
  Komisija
  prireikus
  gali peržiūri programai skirtų asignavimų sumą, programavimo laikotarpį ir tos sumos paskirstymą Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms.
  Asignavimų koregavimas neturi daryti įtakos 1 straipsnyje nurodytiems saugumo standartams atominėse elektrinėse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   
  2015 m.
  pabaigoje atlikdama 8 straipsnyje nurodytą tarpinį vertinimą Komisija peržiūrės programos įgyvendinimo rezultatus ir įvertins Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programų įgyvendinimo pažangą pagal įgyvendinimo etapų ir tikslų įgyvendinimo užbaigimo datas, nurodytas 2 straipsnio 3 dalyje. Remdamasi tokio vertinimo rezultatais, Komisija
  gali peržiūrėti
  programai skirtų asignavimų sumą, programavimo laikotarpį ir tos sumos paskirstymą Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms.

2.   
  Remdamasi programomis, nurodytomis 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 2017 m.
  pabaigoje atlikdama 8 straipsnyje nurodytą tarpinį vertinimą, Komisija peržiūrės programos įgyvendinimo rezultatus ir įvertins Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programų įgyvendinimo pažangą pagal įgyvendinimo etapų ir tikslų įgyvendinimo užbaigimo datas, nurodytas 2 straipsnio 3 dalyje. Remiantis tokio vertinimo rezultatais
  ir atsižvelgiant į padarytą pažangą bei siekiant užtikrinti, kad ištekliai ir toliau būtų skiriami pagal faktinius poreikius,
  Komisija
  prireikus
  gali peržiūri programai skirtų asignavimų sumą, programavimo laikotarpį ir tos sumos paskirstymą Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms.
  Asignavimų koregavimas neturi daryti įtakos 1 straipsnyje nurodytiems saugumo standartams atominėse elektrinėse.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms skirtomis lėšomis gali būti dengiamos ir išlaidos, susijusios su programos valdymo ir jos tikslų įgyvendinimo parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, visų pirma su tyrimais, ekspertų susitikimais, informavimo ir ryšių veiksmais, įskaitant su šio reglamento tikslais susijusių Europos Sąjungos politinių prioritetų institucinius pranešimus
  ; išlaidos
  , susijusios su IT tinklais, skirtais informacijai tvarkyti ir ja keistis; taip pat visos kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama programą. | 3.   Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms skirtomis lėšomis gali būti dengiamos ir išlaidos, susijusios su programos valdymo ir jos tikslų įgyvendinimo parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, visų pirma su tyrimais, ekspertų susitikimais,
  mokymu,
  informavimo ir ryšių veiksmais, įskaitant su šio reglamento tikslais susijusių Europos Sąjungos politinių prioritetų institucinius pranešimus.
  Taip pat gali būti dengiamos išlaidos
  , susijusios su IT tinklais, skirtais informacijai tvarkyti ir ja keistis; taip pat visos kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama programą. |
| Šiomis lėšomis taip pat gali būti dengiamos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, būtinos siekiant užtikrinti perėjimą nuo programos prie priemonių, priimtų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1990/2006, Reglamentą (Euratomas) Nr. 549/2007 ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 647/2010. | Šiomis lėšomis taip pat gali būti dengiamos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, būtinos siekiant užtikrinti perėjimą nuo programos prie priemonių, priimtų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1990/2006, Reglamentą (Euratomas) Nr. 549/2007 ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 647/2010.
  Finansiniais asignavimais nedengiamos jokios kitos priemonės, išskyrus nurodytąsias šio reglamento šiame ir 2 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms skirtomis lėšomis gali būti dengiamos ir išlaidos, susijusios su programos valdymo ir jos tikslų įgyvendinimo parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, visų pirma su tyrimais, ekspertų susitikimais, informavimo ir ryšių veiksmais, įskaitant su šio reglamento tikslais susijusių Europos Sąjungos politinių prioritetų institucinius pranešimus
  ; išlaidos
  , susijusios su IT tinklais, skirtais informacijai tvarkyti ir ja keistis; taip pat visos kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama programą.

3.   Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms skirtomis lėšomis gali būti dengiamos ir išlaidos, susijusios su programos valdymo ir jos tikslų įgyvendinimo parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, visų pirma su tyrimais, ekspertų susitikimais,
  mokymu,
  informavimo ir ryšių veiksmais, įskaitant su šio reglamento tikslais susijusių Europos Sąjungos politinių prioritetų institucinius pranešimus.
  Taip pat gali būti dengiamos išlaidos
  , susijusios su IT tinklais, skirtais informacijai tvarkyti ir ja keistis; taip pat visos kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama programą.

Šiomis lėšomis taip pat gali būti dengiamos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, būtinos siekiant užtikrinti perėjimą nuo programos prie priemonių, priimtų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1990/2006, Reglamentą (Euratomas) Nr. 549/2007 ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 647/2010.

Šiomis lėšomis taip pat gali būti dengiamos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, būtinos siekiant užtikrinti perėjimą nuo programos prie priemonių, priimtų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1990/2006, Reglamentą (Euratomas) Nr. 549/2007 ir Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 647/2010.
  Finansiniais asignavimais nedengiamos jokios kitos priemonės, išskyrus nurodytąsias šio reglamento šiame ir 2 straipsnyje.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Dedamos visos pastangos, kad ir toliau būtų taikoma bendro finansavimo praktika, nustatyta teikiant pasirengimo narystei pagalbą ir teikiant Bulgarijos, Lietuvos ir Slovakijos elektrinių eksploatavimo nutraukimo darbams skirtą pagalbą 2007–2013 m. laikotarpiu, ir kad prireikus būtų pritrauktos bendro finansavimo lėšos iš kitų šaltinių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3a.
     
  Dedamos visos pastangos, kad ir toliau būtų taikoma bendro finansavimo praktika, nustatyta teikiant pasirengimo narystei pagalbą ir teikiant Bulgarijos, Lietuvos ir Slovakijos elektrinių eksploatavimo nutraukimo darbams skirtą pagalbą 2007–2013 m. laikotarpiu, ir kad prireikus būtų pritrauktos bendro finansavimo lėšos iš kitų šaltinių.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kilus nesutarimams dėl Sutarčių aiškinimo ir sutarčių skyrimo turi būti pradedama arbitražo procedūra. |
| | Vėluojant vykdyti statybos darbus gali būti atidedami mokėjimai ir mažinami finansiniai asignavimai. Komisija pateikia ataskaitą šiuo klausimu kartu su 6 straipsnio 1a dalyje nurodyta metine vertinimo ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3b.
     
  Kilus nesutarimams dėl Sutarčių aiškinimo ir sutarčių skyrimo turi būti pradedama arbitražo procedūra.

Vėluojant vykdyti statybos darbus gali būti atidedami mokėjimai ir mažinami finansiniai asignavimai. Komisija pateikia ataskaitą šiuo klausimu kartu su 6 straipsnio 1a dalyje nurodyta metine vertinimo ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Iki 2014 m. sausio 1 d. Bulgarija, Lietuva ir Slovakija įvykdys šias ex ante sąlygas: | 1.   Iki 2014 m. sausio 1 d. Bulgarija, Lietuva ir Slovakija
  imasi atitinkamų priemonių, kad užtikrintų, jog
  įvykdys šias ex ante sąlygas: |
| a) | laikosi Sąjungos acquis
  , visų pirma
  branduolinės saugos srityje
  į nacionalinę teisę perkeliant
  Tarybos
  direktyvą
  2009/71/Euratomas dėl branduolinės saugos ir Tarybos
  direktyvą
  2011/70/Euratomas dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Iki 2014 m. sausio 1 d. Bulgarija, Lietuva ir Slovakija įvykdys šias ex ante sąlygas:

1.   Iki 2014 m. sausio 1 d. Bulgarija, Lietuva ir Slovakija
  imasi atitinkamų priemonių, kad užtikrintų, jog
  įvykdys šias ex ante sąlygas:

a)

laikosi Sąjungos acquis
  , visų pirma
  branduolinės saugos srityje
  į nacionalinę teisę perkeliant
  Tarybos
  direktyvą
  2009/71/Euratomas dėl branduolinės saugos ir Tarybos
  direktyvą
  2011/70/Euratomas dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo;

| a) | laikysis Sąjungos acquis branduolinės saugos srityje
  , visų pirma dėl
  Tarybos
  direktyvos
  2009/71/Euratomas dėl branduolinės saugos ir Tarybos
  direktyvos
  2011/70/Euratomas dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo
  perkėlimo į nacionalinę teisę, |
| --- | --- |

a)

laikysis Sąjungos acquis branduolinės saugos srityje
  , visų pirma dėl
  Tarybos
  direktyvos
  2009/71/Euratomas dėl branduolinės saugos ir Tarybos
  direktyvos
  2011/70/Euratomas dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo
  perkėlimo į nacionalinę teisę,

| b) | nustato

  nacionalinę teisinę sistemą, kurioje būtų numatytos tinkamos nuostatos dėl laiku įvykdyto nacionalinių finansinių išteklių sukaupimo
  saugiam eksploatavimo nutraukimo procesui užbaigti
  pagal taikomas valstybės pagalbos taisykles
  ; |
| --- | --- |

b)

nustato

  nacionalinę teisinę sistemą, kurioje būtų numatytos tinkamos nuostatos dėl laiku įvykdyto nacionalinių finansinių išteklių sukaupimo
  saugiam eksploatavimo nutraukimo procesui užbaigti
  pagal taikomas valstybės pagalbos taisykles
  ;

| b) | nacionalinėje teisinėje sistemoje pagal taikomas valstybės pagalbos taisykles

  nustatys

  bendrą finansavimo planą, kuriame bus nurodytos visos išlaidos, reikalingos
  saugiam
  į šio reglamento taikymo sritį patenkančių branduolinių reaktorių
  eksploatavimo nutraukimo procesui užbaigti,
  ir aiškiai nustatyti finansavimo šaltiniai, |
| --- | --- |

b)

nacionalinėje teisinėje sistemoje pagal taikomas valstybės pagalbos taisykles

  nustatys

  bendrą finansavimo planą, kuriame bus nurodytos visos išlaidos, reikalingos
  saugiam
  į šio reglamento taikymo sritį patenkančių branduolinių reaktorių
  eksploatavimo nutraukimo procesui užbaigti,
  ir aiškiai nustatyti finansavimo šaltiniai,

| c) | Komisijai pateiks peržiūrėtą išsamų eksploatavimo nutraukimo planą. |
| --- | --- |

c)

Komisijai pateiks peržiūrėtą išsamų eksploatavimo nutraukimo planą.

| c) | Komisijai pateiks peržiūrėtą išsamų eksploatavimo nutraukimo planą
  , kuriame bus išdėstyti pagrindiniai tikslai ir užduotys, suskirstyti pagal eksploatavimo nutraukimo darbų lygmenis, numatomi projektai, tvarkaraštis, konkretūs pagrindiniai etapai, išlaidų struktūra ir bendro finansavimo proporcijos, įskaitant išsamią informaciją apie tai, kaip bus užtikrintas ilgalaikis valstybės narės teikiamas finansavimas. Rengiant tą planą deramai atsižvelgiama į naujausias Branduolinės energijos agentūros (NEA) ir Komisijos gaires dėl eksploatavimo nutraukimo išlaidų sąmatos
  . |
| --- | --- |

c)

Komisijai pateiks peržiūrėtą išsamų eksploatavimo nutraukimo planą
  , kuriame bus išdėstyti pagrindiniai tikslai ir užduotys, suskirstyti pagal eksploatavimo nutraukimo darbų lygmenis, numatomi projektai, tvarkaraštis, konkretūs pagrindiniai etapai, išlaidų struktūra ir bendro finansavimo proporcijos, įskaitant išsamią informaciją apie tai, kaip bus užtikrintas ilgalaikis valstybės narės teikiamas finansavimas. Rengiant tą planą deramai atsižvelgiama į naujausias Branduolinės energijos agentūros (NEA) ir Komisijos gaires dėl eksploatavimo nutraukimo išlaidų sąmatos
  .

1a.
     
  Iki 2014 m. sausio 1 d. Bulgarija, Lietuva ir Slovakija pateikia Komisijai informaciją, patvirtinančią, kad jos įvykdė 1 dalyje nurodytas ex ante sąlygas.

2.   Komisija įvertins pateiktą informaciją apie ex ante sąlygų įvykdymą rengdama 2014 m. metinę darbo programą, nurodytą 6 straipsnio 1 dalyje.
  Priimdama metinę programą ji gali nuspręsti laikinai
  sustabdyti visos arba dalies finansinės Sąjungos pagalbos teikimą, kol bus tinkamai įvykdytos ex ante sąlygos.

2.   Komisija įvertina pateiktą informaciją apie ex ante sąlygų įvykdymą rengdama 2014 m. metinę darbo programą, nurodytą 6 straipsnio 1 dalyje
  , ir visų pirma tai, kaip buvo sprendžiamos svarbios valdymo, teisinės, finansinės ir techninės problemos, ir ar buvo imtasi priemonių joms išspręsti
  .
  Jei Komisija pareiškia pagrįstą nuomonę dėl pažeidimo dėl to, kad nesilaikyta šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos sąlygos, arba jei šio straipsnio 1 dalies b arba c punkte nurodytos sąlygos įvykdytos nepatenkinamai, ji gali nuspręsti
  sustabdyti visos arba dalies finansinės Sąjungos pagalbos teikimą, kol bus tinkamai įvykdytos ex ante sąlygos.

Tokie sprendimai turi atsispindėti priimant metinę darbo programą ir neturi daryti įtakos 1 straipsnyje nurodytiems saugumo standartams atominėse elektrinėse. Sustabdytos paramos suma apskaičiuojama remiantis 6 straipsnio 2 dalyje nurodytame akte išdėstytais kriterijais.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija priima vieną bendrą Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms skirtą metinę programą, kurioje nustatomi kiekvieno metinio finansinio įsipareigojimo lėšų panaudojimo tikslai, numatomi rezultatai, susiję rodikliai ir tvarkaraštis. | 1.   
  2014–2020 m. laikotarpiu, kiekvienų metų pradžioje,
  Komisija priima vieną bendrą Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms skirtą metinę darbo programą, kurioje
  atitinkamai
  nustatomi kiekvieno metinio finansinio įsipareigojimo lėšų panaudojimo tikslai, numatomi rezultatai, susiję
  veiksmingumo
  rodikliai ir tvarkaraštis. |
| | 1a.
     
  2014–2020 m. laikotarpiu, kiekvienų metų pabaigoje, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai bendros metinės darbo programos įgyvendinimo vertinimo ataskaitą. Ta ataskaita remiamasi priimant kitas metines darbo programas. |
| 2.   Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija priima išsamias įgyvendinimo procedūras visam
  programos
  trukmės laikotarpiui. Be to akte, kuriuo nustatomos įgyvendinimo procedūros, išsamiai apibrėžiami Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programų
  numatomi rezultatai, veikla ir atitinkami veiksmingumo rodikliai
  . Į jį bus įtraukti peržiūrėti 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti išsamūs eksploatavimo nutraukimo planai, kurie bus pažangos ir numatomų rezultatų įgyvendinimo laiku stebėsenos atspirties taškas. | 2.   Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus, priima išsamias įgyvendinimo procedūras visam
  programų
  trukmės laikotarpiui. Be to,
  tuose įgyvendinimo aktuose, kuriuose
  nustatomos įgyvendinimo procedūros, išsamiau apibrėžiami Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programų
  elementai, nurodyti šio straipsnio 1 dalyje
  . Į jį bus įtraukti peržiūrėti 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti išsamūs eksploatavimo nutraukimo planai, kurie bus pažangos ir numatomų rezultatų įgyvendinimo laiku stebėsenos atspirties taškas. |
| | 2a.
     
  Komisija užtikrina šio reglamento įgyvendinimą. Ji atlieka tarpinį vertinimą, kaip numatyta 8 straipsnio 1 dalyje. |
| 3.   Metinės darbo programos ir aktai, kuriais nustatoma 1 ir 2 dalyje nurodyta įgyvendinimo tvarka, priimami pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. | 3.   Metinės darbo programos ir aktai, kuriais nustatoma 1 ir 2 dalyje nurodyta įgyvendinimo tvarka, priimami pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Komisija priima vieną bendrą Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms skirtą metinę programą, kurioje nustatomi kiekvieno metinio finansinio įsipareigojimo lėšų panaudojimo tikslai, numatomi rezultatai, susiję rodikliai ir tvarkaraštis.

1.   
  2014–2020 m. laikotarpiu, kiekvienų metų pradžioje,
  Komisija priima vieną bendrą Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms skirtą metinę darbo programą, kurioje
  atitinkamai
  nustatomi kiekvieno metinio finansinio įsipareigojimo lėšų panaudojimo tikslai, numatomi rezultatai, susiję
  veiksmingumo
  rodikliai ir tvarkaraštis.

1a.
     
  2014–2020 m. laikotarpiu, kiekvienų metų pabaigoje, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai bendros metinės darbo programos įgyvendinimo vertinimo ataskaitą. Ta ataskaita remiamasi priimant kitas metines darbo programas.

2.   Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija priima išsamias įgyvendinimo procedūras visam
  programos
  trukmės laikotarpiui. Be to akte, kuriuo nustatomos įgyvendinimo procedūros, išsamiai apibrėžiami Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programų
  numatomi rezultatai, veikla ir atitinkami veiksmingumo rodikliai
  . Į jį bus įtraukti peržiūrėti 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti išsamūs eksploatavimo nutraukimo planai, kurie bus pažangos ir numatomų rezultatų įgyvendinimo laiku stebėsenos atspirties taškas.

2.   Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus, priima išsamias įgyvendinimo procedūras visam
  programų
  trukmės laikotarpiui. Be to,
  tuose įgyvendinimo aktuose, kuriuose
  nustatomos įgyvendinimo procedūros, išsamiau apibrėžiami Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programų
  elementai, nurodyti šio straipsnio 1 dalyje
  . Į jį bus įtraukti peržiūrėti 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti išsamūs eksploatavimo nutraukimo planai, kurie bus pažangos ir numatomų rezultatų įgyvendinimo laiku stebėsenos atspirties taškas.

2a.
     
  Komisija užtikrina šio reglamento įgyvendinimą. Ji atlieka tarpinį vertinimą, kaip numatyta 8 straipsnio 1 dalyje.

3.   Metinės darbo programos ir aktai, kuriais nustatoma 1 ir 2 dalyje nurodyta įgyvendinimo tvarka, priimami pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

3.   Metinės darbo programos ir aktai, kuriais nustatoma 1 ir 2 dalyje nurodyta įgyvendinimo tvarka, priimami pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ne vėliau kaip iki metų, kurie eina po finansinės apskaitos metų, kovo 31 d. atitinkamos valstybės narės pateikia finansinių asignavimų panaudojimo ataskaitas. Tos ataskaitos, kurias patvirtina nacionalinės audito įstaigos, siunčiamos Komisijai ir Tarybai, kad būtų įtrauktos į Sąjungos metinio biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1a.
     
  Ne vėliau kaip iki metų, kurie eina po finansinės apskaitos metų, kovo 31 d. atitinkamos valstybės narės pateikia finansinių asignavimų panaudojimo ataskaitas. Tos ataskaitos, kurias patvirtina nacionalinės audito įstaigos, siunčiamos Komisijai ir Tarybai, kad būtų įtrauktos į Sąjungos metinio biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje. | 2.   Komisija arba jos atstovai
  , valstybių narių, kuriose yra atominės elektrinės, kurių eksploatavimas turi būti nutrauktas, nacionalinės audito įstaigos
  ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
  Audito rezultatai pateikiami Europos Parlamentui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje.

2.   Komisija arba jos atstovai
  , valstybių narių, kuriose yra atominės elektrinės, kurių eksploatavimas turi būti nutrauktas, nacionalinės audito įstaigos
  ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje.
  Audito rezultatai pateikiami Europos Parlamentui.

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka atlikti ūkio subjektų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikras vietoje ir inspektavimus, siekdama nustatyti, ar nebuvo sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos, turinčios neigiamos įtakos Europos Sąjungos finansiniams interesams, susijusiems su dotacijos sutartimi, dotacijos sprendimu ar sutartimi dėl Sąjungos finansavimo, atvejų. | Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka atlikti ūkio subjektų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikras vietoje ir inspektavimus, siekdama nustatyti, ar nebuvo sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos, turinčios neigiamos įtakos Europos Sąjungos finansiniams interesams, susijusiems su dotacijos sutartimi, dotacijos sprendimu ar sutartimi dėl Sąjungos finansavimo, atvejų.
  Šių patikrinimų ir inspektavimo rezultatai pateikiami Europos Parlamentui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka atlikti ūkio subjektų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikras vietoje ir inspektavimus, siekdama nustatyti, ar nebuvo sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos, turinčios neigiamos įtakos Europos Sąjungos finansiniams interesams, susijusiems su dotacijos sutartimi, dotacijos sprendimu ar sutartimi dėl Sąjungos finansavimo, atvejų.

Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka atlikti ūkio subjektų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikras vietoje ir inspektavimus, siekdama nustatyti, ar nebuvo sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos, turinčios neigiamos įtakos Europos Sąjungos finansiniams interesams, susijusiems su dotacijos sutartimi, dotacijos sprendimu ar sutartimi dėl Sąjungos finansavimo, atvejų.
  Šių patikrinimų ir inspektavimo rezultatai pateikiami Europos Parlamentui.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiama teisė atlikti tokį auditą, patikras vietoje ir inspektavimus. | Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiama teisė atlikti tokį auditą, patikras vietoje ir inspektavimus
  ir užtikrinama, kad jų rezultatai būtų pateikiami Europos Parlamentui
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiama teisė atlikti tokį auditą, patikras vietoje ir inspektavimus.

Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis ir dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiama teisė atlikti tokį auditą, patikras vietoje ir inspektavimus
  ir užtikrinama, kad jų rezultatai būtų pateikiami Europos Parlamentui
  .

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vertinimas | Tarpinis vertinimas |
| 1.   Ne vėliau kaip iki 2015 m. pabaigos Komisija, atsižvelgdama į priemonių pakeitimo ar sustabdymo sprendimus, parengia vertinimo ataskaitą apie visų priemonių tikslų įgyvendinimą rezultatų ir poveikio lygmeniu, išteklių naudojimo efektyvumą ir pridėtinę vertę Sąjungai. Atliekant vertinimą taip pat nagrinėjamos paprastinimo galimybės, vidaus ir išorės suderinamumas, tolesnis visų tikslų aktualumas. Vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į ilgalaikio ankstesnių priemonių poveikio vertinimo rezultatus. | 1.   Ne vėliau kaip iki 2017 m. pabaigos Komisija,
  glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis valstybėmis narėmis ir paramos gavėjais ir
  atsižvelgdama į priemonių pakeitimo ar sustabdymo sprendimus, parengia
  tarpinę
  vertinimo ataskaitą apie visų priemonių tikslų įgyvendinimą rezultatų ir poveikio lygmeniu, išteklių naudojimo efektyvumą ir pridėtinę vertę Sąjungai
  bei programos valdymo, įskaitant Sąjungos lėšų valdymą, efektyvumą. Remdamasi to vertinimo rezultatais, Komisija gali peržiūrėti programai skirtų asignavimų tinkamumą ir jų paskirstymą Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms, sutarusi su Sąjungos biudžeto valdymo institucijomis ir laikydamasi Reglamento (ES) Nr. .../2013 [kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa].
  Atliekant
  tarpinį
  vertinimą taip pat nagrinėjamos paprastinimo galimybės, vidaus ir išorės suderinamumas, tolesnis visų tikslų aktualumas. Vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į ilgalaikio ankstesnių priemonių poveikio vertinimo rezultatus. |
| 2.
     
  Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir paramos gavėjais, Komisija atlieka ex post vertinimą. Ex post vertinime nagrinėjamas programos efektyvumas bei veiksmingumas ir jos poveikis eksploatavimo nutraukimui. | |
| 3.   Atliekant vertinimus atsižvelgiama į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytais veiksmingumo rodikliais grindžiamą pažangą. | 3.   Atliekant
  tarpinį
  vertinimą atsižvelgiama į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytais veiksmingumo rodikliais grindžiamą pažangą ir
  4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytam eksploatavimo nutraukimo plane numatytų reikalavimų įgyvendinimą
  . |
| 4.   Komisija pateikia šių įvertinimų išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai. | 4.   Komisija pateikia šių įvertinimų išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Vertinimas

Tarpinis vertinimas

1.   Ne vėliau kaip iki 2015 m. pabaigos Komisija, atsižvelgdama į priemonių pakeitimo ar sustabdymo sprendimus, parengia vertinimo ataskaitą apie visų priemonių tikslų įgyvendinimą rezultatų ir poveikio lygmeniu, išteklių naudojimo efektyvumą ir pridėtinę vertę Sąjungai. Atliekant vertinimą taip pat nagrinėjamos paprastinimo galimybės, vidaus ir išorės suderinamumas, tolesnis visų tikslų aktualumas. Vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į ilgalaikio ankstesnių priemonių poveikio vertinimo rezultatus.

1.   Ne vėliau kaip iki 2017 m. pabaigos Komisija,
  glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis valstybėmis narėmis ir paramos gavėjais ir
  atsižvelgdama į priemonių pakeitimo ar sustabdymo sprendimus, parengia
  tarpinę
  vertinimo ataskaitą apie visų priemonių tikslų įgyvendinimą rezultatų ir poveikio lygmeniu, išteklių naudojimo efektyvumą ir pridėtinę vertę Sąjungai
  bei programos valdymo, įskaitant Sąjungos lėšų valdymą, efektyvumą. Remdamasi to vertinimo rezultatais, Komisija gali peržiūrėti programai skirtų asignavimų tinkamumą ir jų paskirstymą Kozlodujaus, Ignalinos ir Bohunicės programoms, sutarusi su Sąjungos biudžeto valdymo institucijomis ir laikydamasi Reglamento (ES) Nr. .../2013 [kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa].
  Atliekant
  tarpinį
  vertinimą taip pat nagrinėjamos paprastinimo galimybės, vidaus ir išorės suderinamumas, tolesnis visų tikslų aktualumas. Vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į ilgalaikio ankstesnių priemonių poveikio vertinimo rezultatus.

2.
     
  Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir paramos gavėjais, Komisija atlieka ex post vertinimą. Ex post vertinime nagrinėjamas programos efektyvumas bei veiksmingumas ir jos poveikis eksploatavimo nutraukimui.

3.   Atliekant vertinimus atsižvelgiama į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytais veiksmingumo rodikliais grindžiamą pažangą.

3.   Atliekant
  tarpinį
  vertinimą atsižvelgiama į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytais veiksmingumo rodikliais grindžiamą pažangą ir
  4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytam eksploatavimo nutraukimo plane numatytų reikalavimų įgyvendinimą
  .

4.   Komisija pateikia šių įvertinimų išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai.

4.   Komisija pateikia šių įvertinimų išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a straipsnis |
| | 2014–2020 m. laikotarpio galutinis vertinimas |
| | 1.
     
  Glaudžiai bendradarbiaudama su paramos gavėjais, Komisija atlieka ex post vertinimą. Atliekant ex post vertinimą nagrinėjamas programos efektyvumas bei veiksmingumas ir jos poveikis eksploatavimo nutraukimui. |
| | 2.
     
  Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis valstybėmis narėmis ir paramos gavėjais, iki 2020 m. gruodžio 31 d. parengia galutinę programos veiksmingumo ir rezultatyvumo vertinimo ataskaitą ir įvertina finansuojamų priemonių veiksmingumą poveikio, išteklių naudojimo ir Sąjungos pridėtinės vertės požiūriais, naudodamasi atitinkamais kokybiniais ir kiekybiniais rodikliais. Vertinimo ataskaitoje nurodoma, ar reikalinga papildoma Sąjungos finansinė pagalba pagal kitą daugiametę finansinę programą. |
| | 3.
     
  Atliekant galutinį vertinimą atsižvelgiama į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytais veiksmingumo rodikliais grindžiamą pažangą. |
| | 4.
     
  Komisija pateikia galutinio įvertinimo išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| | 5.
     
  Komisija atsižvelgia į įvairias Bulgarijos, Lietuvos ir Slovakijos eksploatavimo nutraukimo žinias ir taikomas strategijas siekdama rasti galimus būdus suderinti Sąjungoje taikomus eksploatavimo nutraukimo metodus, kad būtų laiku sukauptos reikiamos žinios Sąjungos branduolinės pramonės konkurencingumui toje srityje gerinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

8a straipsnis

2014–2020 m. laikotarpio galutinis vertinimas

1.
     
  Glaudžiai bendradarbiaudama su paramos gavėjais, Komisija atlieka ex post vertinimą. Atliekant ex post vertinimą nagrinėjamas programos efektyvumas bei veiksmingumas ir jos poveikis eksploatavimo nutraukimui.

2.
     
  Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis valstybėmis narėmis ir paramos gavėjais, iki 2020 m. gruodžio 31 d. parengia galutinę programos veiksmingumo ir rezultatyvumo vertinimo ataskaitą ir įvertina finansuojamų priemonių veiksmingumą poveikio, išteklių naudojimo ir Sąjungos pridėtinės vertės požiūriais, naudodamasi atitinkamais kokybiniais ir kiekybiniais rodikliais. Vertinimo ataskaitoje nurodoma, ar reikalinga papildoma Sąjungos finansinė pagalba pagal kitą daugiametę finansinę programą.

3.
     
  Atliekant galutinį vertinimą atsižvelgiama į 2 straipsnio 2 dalyje nurodytais veiksmingumo rodikliais grindžiamą pažangą.

4.
     
  Komisija pateikia galutinio įvertinimo išvadas Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.
     
  Komisija atsižvelgia į įvairias Bulgarijos, Lietuvos ir Slovakijos eksploatavimo nutraukimo žinias ir taikomas strategijas siekdama rasti galimus būdus suderinti Sąjungoje taikomus eksploatavimo nutraukimo metodus, kad būtų laiku sukauptos reikiamos žinios Sąjungos branduolinės pramonės konkurencingumui toje srityje gerinti.

---

(1)  
  1996 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyva 96/29/Euratomas, nustatanti pagrindinius darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus (OL L 159, 1996 6 29, p. 1).

(2)  
  2009 m. birželio 25 d. Tarybos direktyva 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema (OL L 172, 2009 7 2, p. 18).

(3)  
  2011 m. liepos 19 d. Tarybos direktyva 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema (OL L 199, 2011 8 2, p. 48).

(4)  
  OL ...

---

2013 m. lapkričio 20 d., trečiadienis

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/140

---

P7_TA(2013)0472

2014 m. biudžetinė procedūra. Bendras tekstas

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto bendro teksto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžetinę procedūrą (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 436/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į bendrą tekstą, kurį patvirtino Taikinimo komitetas (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), ir į Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimus, pridedamus prie šios rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą tekstą, kurį patvirtino Taikinimo komitetas (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), ir į Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimus, pridedamus prie šios rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl 2014 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto su Tarybos pakeitimais – visi skirsniai (1) ir joje pateiktus biudžeto pakeitimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl 2014 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto su Tarybos pakeitimais – visi skirsniai (1) ir joje pateiktus biudžeto pakeitimus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2013 m. birželio 28 d. (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2013 m. birželio 28 d. (COM(2013)0450),

| — | atsižvelgdamas į poziciją dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kurią Taryba priėmė 2013 m. rugsėjo 2 d. ir perdavė Europos Parlamentui 2013 m. rugsėjo 12 d. (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į poziciją dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kurią Taryba priėmė 2013 m. rugsėjo 2 d. ir perdavė Europos Parlamentui 2013 m. rugsėjo 12 d. (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos atitinkamai 2013 m. rugsėjo 18 d. ir 2013 m. spalio 16 d. pateiktus Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto taisomuosius raštus Nr. 1/2014 (COM(2013)0644) ir Nr. 2/2014 (COM(2013)0719), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos atitinkamai 2013 m. rugsėjo 18 d. ir 2013 m. spalio 16 d. pateiktus Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto taisomuosius raštus Nr. 1/2014 (COM(2013)0644) ir Nr. 2/2014 (COM(2013)0719),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (4),

| — | atsižvelgdamas į Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo projektą,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75d ir 75e straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75d ir 75e straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A7-0387/2013),

| 1. | pritaria bendram tekstui, dėl kurio susitarė Taikinimo komitetas ir kurį sudaro visi šie dokumentai:






  — | biudžeto eilučių, kurios nepakeistos, palyginti su biudžeto projektu arba Tarybos pozicija, sąrašas; |
| --- | --- | --- |

1.

pritaria bendram tekstui, dėl kurio susitarė Taikinimo komitetas ir kurį sudaro visi šie dokumentai:

—

biudžeto eilučių, kurios nepakeistos, palyginti su biudžeto projektu arba Tarybos pozicija, sąrašas;

| — | suvestinės sumos pagal finansinės programos išlaidų kategorijas; |
| --- | --- |

—

suvestinės sumos pagal finansinės programos išlaidų kategorijas;

| — | visų biudžeto punktų sumos pagal eilutes; |
| --- | --- |

—

visų biudžeto punktų sumos pagal eilutes;

| — | konsoliduotas dokumentas, kuriame pateikiamos visų biudžeto eilučių, pakeistų derinimo metu, sumos ir galutinis tekstas; |
| --- | --- |

—

konsoliduotas dokumentas, kuriame pateikiamos visų biudžeto eilučių, pakeistų derinimo metu, sumos ir galutinis tekstas;

| 2. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtus Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrus pareiškimus, įtrauktus į bendras išvadas, dėl kurių susitarė Taikinimo komitetas; |
| --- | --- |

2.

patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtus Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrus pareiškimus, įtrauktus į bendras išvadas, dėl kurių susitarė Taikinimo komitetas;

| 3. | patvirtina Parlamento ir Komisijos bendrus pareiškimus dėl mokėjimų asignavimų, taip pat Parlamento ir Tarybos bendrus pareiškimus dėl 5 išlaidų kategorijos, atlyginimų koregavimo ir ES specialiųjų įgaliotinių, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

patvirtina Parlamento ir Komisijos bendrus pareiškimus dėl mokėjimų asignavimų, taip pat Parlamento ir Tarybos bendrus pareiškimus dėl 5 išlaidų kategorijos, atlyginimų koregavimo ir ES specialiųjų įgaliotinių, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 4. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrasis biudžetas yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui paskelbti, kad Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrasis biudžetas yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams bei nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0437.

(2)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

(3)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(4)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

PRIEDAS

2013 lapkričio 12 d. GALUTINIS DOKUMENTAS

2014 m. biudžetas. Bendros išvados

Šios bendros išvados apima šiuos skirsnius:

| | 1. | 2014 m. biudžetas |
| --- | --- | --- |

1.

2014 m. biudžetas

| 2. | 2013 m. biudžetas. Taisomieji biudžetai Nr. 8/2013 ir 9/2013 |
| --- | --- |

2.

2013 m. biudžetas. Taisomieji biudžetai Nr. 8/2013 ir 9/2013

| 3. | Pareiškimai |
| --- | --- |

3.

Pareiškimai

1.   2014 m. biudžetas

1.1.   Biudžeto eilutės, dėl kurių nebediskutuojama

Jei toliau šiose išvadose nenurodoma kitaip, visos biudžeto eilutės, kurių nei Taryba, nei Parlamentas nekeitė ir dėl kurių Parlamentas pritarė Tarybos pakeitimams per atitinkamą jų svarstymą, laikomos patvirtintomis.

Kalbant apie kitus biudžeto punktus, pasakytina, kad Taikinimo komitetas padarė šias išvadas:

1.2.   Horizontalieji klausimai

Decentralizuotos agentūros

Visų decentralizuotų agentūrų etatų skaičius nustatytas toks, kokį Komisija siūlė biudžeto projekte, išskyrus:

| — | Europos aviacijos saugos agentūrą (EASA), kuriai susitarta skirti 7 papildomas pareigybes; |
| --- | --- |

—

Europos aviacijos saugos agentūrą (EASA), kuriai susitarta skirti 7 papildomas pareigybes;

| — | Europos bankininkystės instituciją (EBI), kuriai susitarta skirti 8 papildomas pareigybes; |
| --- | --- |

—

Europos bankininkystės instituciją (EBI), kuriai susitarta skirti 8 papildomas pareigybes;

| — | Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją (EIOPA), kuriai susitarta skirti 3 papildomas pareigybes; |
| --- | --- |

—

Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją (EIOPA), kuriai susitarta skirti 3 papildomas pareigybes;

| — | Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją (ESMA), kuriai susitarta skirti 5 papildomas pareigybes; |
| --- | --- |

—

Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją (ESMA), kuriai susitarta skirti 5 papildomas pareigybes;

| — | Europos prieglobsčio paramos biurą (EASO), kuriam susitarta skirti 2 papildomas pareigybes; ir |
| --- | --- |

—

Europos prieglobsčio paramos biurą (EASO), kuriam susitarta skirti 2 papildomas pareigybes; ir

| — | EUROPOLĄ, kuriam susitarta skirti 2 papildomas pareigybes. |
| --- | --- |

—

EUROPOLĄ, kuriam susitarta skirti 2 papildomas pareigybes.

ES įnašas (įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai) decentralizuotoms agentūroms nustatytas toks, kokį Komisija siūlė biudžeto projekte (BP), išskyrus:

| — | Europos bankininkystės instituciją (EBI), kuriai susitarta skirti papildomą 2,1 mln. EUR sumą pagal ES 40 % finansavimo skalę (nacionalinės priežiūros institucijos skiria 60 % bendrą finansavimą); |
| --- | --- |

—

Europos bankininkystės instituciją (EBI), kuriai susitarta skirti papildomą 2,1 mln. EUR sumą pagal ES 40 % finansavimo skalę (nacionalinės priežiūros institucijos skiria 60 % bendrą finansavimą);

| — | Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją (EIOPA), kuriai susitarta skirti papildomą 1,2 mln. EUR sumą pagal ES 40 % finansavimo skalę (nacionalinės priežiūros institucijos skiria 60 % bendrą finansavimą); |
| --- | --- |

—

Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją (EIOPA), kuriai susitarta skirti papildomą 1,2 mln. EUR sumą pagal ES 40 % finansavimo skalę (nacionalinės priežiūros institucijos skiria 60 % bendrą finansavimą);

| — | Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją (ESMA), kuriai susitarta skirti papildomą 2,0 mln. EUR sumą pagal ES 40 % finansavimo skalę (nacionalinės priežiūros institucijos skiria 60 % bendrą finansavimą); |
| --- | --- |

—

Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją (ESMA), kuriai susitarta skirti papildomą 2,0 mln. EUR sumą pagal ES 40 % finansavimo skalę (nacionalinės priežiūros institucijos skiria 60 % bendrą finansavimą);

| — | Europos prieglobsčio paramos biurą (EASO), kuriam susitarta skirti papildomą 0,130 mln. EUR sumą; |
| --- | --- |

—

Europos prieglobsčio paramos biurą (EASO), kuriam susitarta skirti papildomą 0,130 mln. EUR sumą;

| — | EUROPOLĄ, kuriam susitarta skirti papildomą 1,7 mln. EUR sumą; ir |
| --- | --- |

—

EUROPOLĄ, kuriam susitarta skirti papildomą 1,7 mln. EUR sumą; ir

| — | FRONTEX, kuriai susitarta skirti papildomą 2,0 mln. EUR sumą. |
| --- | --- |

—

FRONTEX, kuriai susitarta skirti papildomą 2,0 mln. EUR sumą.

Taikinimo komitetas pritarė 3.4 skirsnyje pateikiamam bendram pareiškimui dėl decentralizuotų agentūrų.

Vykdomosios įstaigos

ES įnašas (įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai) ir pareigybių skaičius vykdomosioms įstaigoms nustatytas toks, kokį Komisija siūlė Taisomajame rašte Nr. 2/2014.

Jungtinės technologijų iniciatyvos (JTI)

ES įnašas (įsipareigojimų asignavimai ir mokėjimų asignavimai) ir pareigybių skaičius jungtinėms technologijų iniciatyvoms nustatytas toks, kokį Komisija siūlė biudžeto projekte (BP), iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2014.

Bandomieji projektai ir (arba) parengiamieji veiksmai

Kaip siūlė Parlamentas, susitarta dėl išsamaus 68 bandomųjų projektų ir (arba) parengiamųjų veiksmų rinkinio ir jam skiriamos 79,4 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų sumos. Kai bandomajam projektui ar parengiamajam veiksmui taikomas egzistuojantis teisinis pagrindas, Komisija gali pasiūlyti asignavimus perkelti atitinkamam teisiniam pagrindui siekiant palengvinti to veiksmo įgyvendinimą.

Šiame rinkinyje visapusiškai atsižvelgiama į Finansiniame reglamente bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams nustatytas viršutines ribas.

1.3.   Finansinės programos išlaidų kategorijos. Įsipareigojimų asignavimai

Atsižvelgęs į minėtąsias išvadas dėl biudžeto eilučių, dėl kurių nebediskutuojama, dėl agentūrų, bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų, Taikinimo komitetas susitarė dėl šių klausimų:

1a išlaidų kategorija

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomaisiais raštais Nr. 1/2014 ir 2/2014, išskyrus toliau nurodytas biudžeto eilutes:

| mln. EUR |
| --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | Įsipareigojimų asignavimų padidinimas (sumažinimas) |
| 2014 m. BP | 2014 m. biudžetas | Skirtumas |
| 01 02 01 | Ekonominės ir pinigų sąjungos, įskaitant eurą, koordinavimas, priežiūra ir susijęs komunikavimas | 13,000 | 11,000 | -2,000 |
| 04 03 01 02 | Socialinis dialogas | 38,500 | — | -38,500 |
| 04 03 01 05 | Darbuotojų organizacijų informavimo ir mokymo priemonės | — | 18,600 | 18,600 |
| 04 03 01 06 | Įmonių atstovų informavimas, konsultavimas ir dalyvavimas | — | 7,250 | 7,250 |
| 04 03 01 08 | Darbo santykiai ir socialinis dialogas | — | 15,935 | 15,935 |
| 04 03 02 02 | EURES – Darbuotojų geografinio judumo ir galimybių įsidarbinti didinimas | 19,310 | 21,300 | 1,990 |
| 04 03 02 03 | Mikrofinansai ir socialinis verslumas – Galimybių verslininkams, ypač labiausiai atskirtiems nuo darbo rinkos, ir socialinėms įmonėms gauti finansavimą supaprastinimas | 25,074 | 26,500 | 1,426 |
| 06 02 05 | Veiksmai, kuriais remiama Europos transporto politika ir keleivių teisės, įskaitant komunikacijos veiklą | 16,019 | 20,019 | 4,000 |
| 09 03 01 | Plačiajuosčio ryšio tinklų diegimo spartinimas | — | 10,000 | 10,000 |
| 09 04 01 01 | Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas – Ateities ir besiformuojančios technologijos (ABT) | 241,003 | 246,003 | 5,000 |
| 15 02 10 | Specialūs kasmetiniai renginiai | — | 3,000 | 3,000 |
| Iš viso | | | 26,701 |

mln. EUR

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

Įsipareigojimų asignavimų padidinimas (sumažinimas)

2014 m. BP

2014 m. biudžetas

Skirtumas

01 02 01

Ekonominės ir pinigų sąjungos, įskaitant eurą, koordinavimas, priežiūra ir susijęs komunikavimas

13,000

11,000

-2,000

04 03 01 02

Socialinis dialogas

38,500

—

-38,500

04 03 01 05

Darbuotojų organizacijų informavimo ir mokymo priemonės

—

18,600

18,600

04 03 01 06

Įmonių atstovų informavimas, konsultavimas ir dalyvavimas

—

7,250

7,250

04 03 01 08

Darbo santykiai ir socialinis dialogas

—

15,935

15,935

04 03 02 02

EURES – Darbuotojų geografinio judumo ir galimybių įsidarbinti didinimas

19,310

21,300

1,990

04 03 02 03

Mikrofinansai ir socialinis verslumas – Galimybių verslininkams, ypač labiausiai atskirtiems nuo darbo rinkos, ir socialinėms įmonėms gauti finansavimą supaprastinimas

25,074

26,500

1,426

06 02 05

Veiksmai, kuriais remiama Europos transporto politika ir keleivių teisės, įskaitant komunikacijos veiklą

16,019

20,019

4,000

09 03 01

Plačiajuosčio ryšio tinklų diegimo spartinimas

—

10,000

10,000

09 04 01 01

Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas – Ateities ir besiformuojančios technologijos (ABT)

241,003

246,003

5,000

15 02 10

Specialūs kasmetiniai renginiai

—

3,000

3,000

Iš viso

26,701

Dėl šios priežasties ir turint mintyje bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, taip pat decentralizuotas agentūras, marža iki išlaidoms pagal 1a išlaidų kategoriją nustatytos maksimalios ribos sudaro 76,0 mln. EUR.

1b išlaidų kategorija

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokie siūlomi biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2014, išskyrus toliau nurodytas biudžeto eilutes – kiekvienai iš jų sutarta skirti po 2,5 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų sumą:

| — | 13 03 67 „2014–2020 m. makroregioninės strategijos. Europos Sąjungos strategija, skirta Baltijos jūros regionui. Techninė pagalba“ ir |
| --- | --- |

—

13 03 67 „2014–2020 m. makroregioninės strategijos. Europos Sąjungos strategija, skirta Baltijos jūros regionui. Techninė pagalba“ ir

| — | 13 03 68 „2014–2020 m. makroregioninės strategijos. Europos Sąjungos strategija, skirta Dunojaus regionui. Techninė pagalba“. |
| --- | --- |

—

13 03 68 „2014–2020 m. makroregioninės strategijos. Europos Sąjungos strategija, skirta Dunojaus regionui. Techninė pagalba“.

Be to, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondui (EPSAF, 04 06 skyrius) susitarta skirti papildomą 134,9 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų sumą. Atitinkama įsipareigojimų asignavimų suma perkeliama iš Europos socialinio fondo (ESF, 04 02 skyrius) ir paskirstoma taip:

| — | – 67,9 mln. EUR įrašoma į 04 02 60 biudžeto eilutę „Mažiau išsivystę regionai“; |
| --- | --- |

—

– 67,9 mln. EUR įrašoma į 04 02 60 biudžeto eilutę „Mažiau išsivystę regionai“;

| — | – 22,2 mln. EUR įrašoma į 04 02 61 biudžeto eilutę „Pereinamojo laikotarpio regionai“; |
| --- | --- |

—

– 22,2 mln. EUR įrašoma į 04 02 61 biudžeto eilutę „Pereinamojo laikotarpio regionai“;

| — | – 44,8 mln. EUR įrašoma į 04 02 62 biudžeto eilutę „Labiau išsivystę regionai“. |
| --- | --- |

—

– 44,8 mln. EUR įrašoma į 04 02 62 biudžeto eilutę „Labiau išsivystę regionai“.

Pagal Lankstumo priemonę papildomai pagalbai Kiprui bus skirta 89,3 mln. EUR suma.

2 išlaidų kategorija

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 2/2014, išskyrus:

| — | 05 08 80 biudžeto eilutę „Sąjungos dalyvavimas 2015 m. Milane vyksiančioje pasaulinėje parodoje „Išmaitinti planetą. Gyvybės energija“, kuriai sutarta skirti papildomą 1 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų sumą. |
| --- | --- |

—

05 08 80 biudžeto eilutę „Sąjungos dalyvavimas 2015 m. Milane vyksiančioje pasaulinėje parodoje „Išmaitinti planetą. Gyvybės energija“, kuriai sutarta skirti papildomą 1 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų sumą.

Dėl šios priežasties ir turint mintyje bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, marža iki išlaidoms pagal 2 išlaidų kategoriją nustatytos maksimalios ribos sudaro 35,8 mln. EUR.

3 išlaidų kategorija

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 2/2014, išskyrus šias išimtis:

| mln. EUR |
| --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | Įsipareigojimų asignavimų padidinimas |
| 2014 m. BP | 2014 m. biudžetas | Skirtumas |
| 15 04 02 | Kultūros ir kūrybos sektorių veiklos Europoje ir už jos ribų rėmimas ir tarptautinės sklaidos bei mobilumo skatinimas | 52,922 | 53,922 | 1,000 |
| 15 04 03 | Paprogramė MEDIA – MEDIA kultūros ir kūrybos sektorių veiklos Europoje ir už jos ribų rėmimas ir tarptautinės sklaidos bei mobilumo skatinimas | 102,321 | 103,321 | 1,000 |
| 16 02 01 | Programa „Europa piliečiams“ – Atminimo stiprinimas ir pilietinio dalyvavimo Europos Sąjungos lygmeniu gebėjimų didinimas | 21,050 | 23,050 | 2,000 |
| 16 03 01 01 | Žiniasklaidos veiksmai | 18,740 | 25,540 | 6,800 |
| 33 02 02 | Nediskriminavimo ir lygybės skatinimas | 30,651 | 31,151 | 0,500 |
| Iš viso | | | 11,300 |

mln. EUR

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

Įsipareigojimų asignavimų padidinimas

2014 m. BP

2014 m. biudžetas

Skirtumas

15 04 02

Kultūros ir kūrybos sektorių veiklos Europoje ir už jos ribų rėmimas ir tarptautinės sklaidos bei mobilumo skatinimas

52,922

53,922

1,000

15 04 03

Paprogramė MEDIA – MEDIA kultūros ir kūrybos sektorių veiklos Europoje ir už jos ribų rėmimas ir tarptautinės sklaidos bei mobilumo skatinimas

102,321

103,321

1,000

16 02 01

Programa „Europa piliečiams“ – Atminimo stiprinimas ir pilietinio dalyvavimo Europos Sąjungos lygmeniu gebėjimų didinimas

21,050

23,050

2,000

16 03 01 01

Žiniasklaidos veiksmai

18,740

25,540

6,800

33 02 02

Nediskriminavimo ir lygybės skatinimas

30,651

31,151

0,500

Iš viso

11,300

Dėl šios priežasties ir turint mintyje bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, taip pat decentralizuotas agentūras, marža iki išlaidoms pagal 3 išlaidų kategoriją nustatytos viršutinės ribos sudaro 7,0 mln. EUR.

4 išlaidų kategorija

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 2/2014, išskyrus šias išimtis:

| mln. EUR |
| --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | Įsipareigojimų asignavimų padidinimas (sumažinimas) |
| 2014 m. BP | 2014 m. biudžetas | Skirtumas |
| 01 03 02 | Makrofinansinė pagalba | 76,257 | 60,000 | -16,257 |
| 19 02 01 | Reagavimas į krizes ir kylančias krizes (stabilumo priemonė) | 201,867 | 204,337 | 2,470 |
| 19 02 02 | Konfliktų prevencijos, pasirengimo krizėms ir taikos kūrimo rėmimas (stabilumo priemonė) | 22,000 | 22,494 | 0,494 |
| 19 05 01 | Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis siekiant stiprinti ir remti Europos Sąjungos ir abipusius interesus | 100,511 | 106,109 | 5,598 |
| 21 02 01 01 | Lotynų Amerika – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 205,735 | 0,000 | - 205,735 |
| 21 02 01 02 | Lotynų Amerika – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms | 48,259 | 0,000 | -48,259 |
| 21 02 02 01 | Azija – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 581,964 | 0,000 | - 581,964 |
| 21 02 02 02 | Azija – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms | 154,699 | 0,000 | - 154,699 |
| 21 02 03 01 | Vidurinė Azija – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 65,240 | 0,000 | -65,240 |
| 21 02 03 02 | Vidurinė Azija – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms | 4,911 | 0,000 | -4,911 |
| 21 02 04 01 | Artimieji Rytai – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 37,305 | 0,000 | -37,305 |
| 21 02 04 02 | Artimieji Rytai – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms | 13,107 | 0,000 | -13,107 |
| 21 02 05 01 | Pietų Afrika – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 22,768 | 0,000 | -22,768 |
| 21 02 05 02 | Pietų Afrika – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms | 2,530 | 0,000 | -2,530 |
| 21 02 06 01 | Afrika – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 85,210 | 0,000 | -85,210 |
| 21 02 06 02 | Afrika – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms | 9,468 | 0,000 | -9,468 |
| 21 02 07 01 | Visuotinės viešosios gėrybės – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 620,988 | 0,000 | - 620,988 |
| 21 02 07 02 | Visuotinės viešosios gėrybės – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms | 19,036 | 0,000 | -19,036 |
| 21 02 07 03 | Aplinka ir klimato kaita | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 04 | Tvari energetika | 0,000 | 82,852 | 82,852 |
| 21 02 07 05 | Žmogaus socialinė raida | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 06 | Aprūpinimas maistu ir tvarus žemės ūkis | 0,000 | 197,018 | 197,018 |
| 21 02 07 07 | Migracija ir prieglobstis | 0,000 | 46,319 | 46,319 |
| 21 02 08 01 | Nevalstybiniai subjektai ir vietos valdžios institucijos – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 183,452 | 0,000 | - 183,452 |
| 21 02 08 02 | Nevalstybiniai subjektai ir vietos valdžios institucijos – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms | 61,151 | 0,000 | -61,151 |
| 21 02 08 03 | Pilietinė visuomenė vystymosi procese | 0,000 | 212,399 | 212,399 |
| 21 02 08 04 | Vietos valdžios institucijos vystymosi procese | 0,000 | 36,366 | 36,366 |
| 21 02 09 | Artimieji Rytai | 0,000 | 51,182 | 51,182 |
| 21 02 10 | Vidurinė Azija | 0,000 | 71,571 | 71,571 |
| 21 02 11 | Afrika | 0,000 | 97,577 | 97,577 |
| 21 02 12 | Lotynų Amerika | 0,000 | 259,304 | 259,304 |
| 21 02 13 | Pietų Afrika | 0,000 | 25,978 | 25,978 |
| 21 02 14 | Azija | 0,000 | 537,057 | 537,057 |
| 21 02 15 | Afganistanas | 0,000 | 203,497 | 203,497 |
| 21 03 01 01 | Viduržemio jūros regiono šalys – Žmogaus teisės ir judumas | 205,355 | 211,087 | 5,731 |
| 21 03 01 02 | Viduržemio jūros regiono šalys – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 680,400 | 687,811 | 7,411 |
| 21 03 01 03 | Viduržemio jūros regiono šalys – Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas | 75,950 | 80,199 | 4,249 |
| 21 03 01 04 | Taikos proceso rėmimas ir finansinė parama Palestinai ir Jungtinių Tautų Paramos ir darbo agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA) | 250,000 | 300,000 | 50,000 |
| 21 03 02 01 | Rytų partnerystė – Žmogaus teisės ir judumas | 240,841 | 247,067 | 6,226 |
| 21 03 02 02 | Rytų partnerystė – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 335,900 | 339,853 | 3,953 |
| 21 03 02 03 | Rytų partnerystė – Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas | 11,800 | 12,966 | 1,166 |
| 21 03 03 03 | Kito daugiašalio bendradarbiavimo kaimynystėje rėmimas | 163,277 | 163,771 | 0,494 |
| 21 04 01 | Pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms didinimas, jų laikymosi skatinimas ir demokratinių reformų rėmimas | 127,841 | 132,782 | 4,941 |
| 21 05 01 | Pasaulinės ir tarpregioninės grėsmės (stabilumo priemonė) | 81,514 | 82,255 | 0,741 |
| 21 08 02 | Vystymosi srities koordinavimas ir žinių apie šią sritį skatinimas | 11,700 | 13,331 | 1,631 |
| 22 02 01 | Parama Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kosovui, Juodkalnijai, Serbijai ir buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai | | | |
| 22 02 01 01 | Parama politinėms reformoms ir laipsniškam teisės aktų derinimui su acquis communautaire, jų priėmimui, įgyvendinimui ir vykdymui | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 01 02 | Parama ekonominiam, socialiniam ir teritoriniam vystymuisi | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 03 | Parama Turkijai | | | |
| 22 02 03 01 | Parama politinėms reformoms ir laipsniškam teisės aktų derinimui su acquis communautaire, jų priėmimui, įgyvendinimui ir vykdymui | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 02 03 02 | Parama ekonominiam, socialiniam ir teritoriniam vystymuisi | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 03 01 | Finansinė parama, skirta Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti | 30,000 | 31,482 | 1,482 |
| 23 02 01 | Greitos, veiksmingos ir poreikiu grindžiamos humanitarinės pagalbos ir pagalbos maistu teikimas | 859,529 | 874,529 | 15,000 |
| Iš viso | | | 131,755 |

mln. EUR

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

Įsipareigojimų asignavimų padidinimas (sumažinimas)

2014 m. BP

2014 m. biudžetas

Skirtumas

01 03 02

Makrofinansinė pagalba

76,257

60,000

-16,257

19 02 01

Reagavimas į krizes ir kylančias krizes (stabilumo priemonė)

201,867

204,337

2,470

19 02 02

Konfliktų prevencijos, pasirengimo krizėms ir taikos kūrimo rėmimas (stabilumo priemonė)

22,000

22,494

0,494

19 05 01

Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis siekiant stiprinti ir remti Europos Sąjungos ir abipusius interesus

100,511

106,109

5,598

21 02 01 01

Lotynų Amerika – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

205,735

0,000

- 205,735

21 02 01 02

Lotynų Amerika – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms

48,259

0,000

-48,259

21 02 02 01

Azija – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

581,964

0,000

- 581,964

21 02 02 02

Azija – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms

154,699

0,000

- 154,699

21 02 03 01

Vidurinė Azija – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

65,240

0,000

-65,240

21 02 03 02

Vidurinė Azija – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms

4,911

0,000

-4,911

21 02 04 01

Artimieji Rytai – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

37,305

0,000

-37,305

21 02 04 02

Artimieji Rytai – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms

13,107

0,000

-13,107

21 02 05 01

Pietų Afrika – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

22,768

0,000

-22,768

21 02 05 02

Pietų Afrika – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms

2,530

0,000

-2,530

21 02 06 01

Afrika – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

85,210

0,000

-85,210

21 02 06 02

Afrika – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms

9,468

0,000

-9,468

21 02 07 01

Visuotinės viešosios gėrybės – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

620,988

0,000

- 620,988

21 02 07 02

Visuotinės viešosios gėrybės – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms

19,036

0,000

-19,036

21 02 07 03

Aplinka ir klimato kaita

0,000

163,094

163,094

21 02 07 04

Tvari energetika

0,000

82,852

82,852

21 02 07 05

Žmogaus socialinė raida

0,000

163,094

163,094

21 02 07 06

Aprūpinimas maistu ir tvarus žemės ūkis

0,000

197,018

197,018

21 02 07 07

Migracija ir prieglobstis

0,000

46,319

46,319

21 02 08 01

Nevalstybiniai subjektai ir vietos valdžios institucijos – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

183,452

0,000

- 183,452

21 02 08 02

Nevalstybiniai subjektai ir vietos valdžios institucijos – Demokratija, teisės normos, geras valdymas ir pagarba žmogaus teisėms

61,151

0,000

-61,151

21 02 08 03

Pilietinė visuomenė vystymosi procese

0,000

212,399

212,399

21 02 08 04

Vietos valdžios institucijos vystymosi procese

0,000

36,366

36,366

21 02 09

Artimieji Rytai

0,000

51,182

51,182

21 02 10

Vidurinė Azija

0,000

71,571

71,571

21 02 11

Afrika

0,000

97,577

97,577

21 02 12

Lotynų Amerika

0,000

259,304

259,304

21 02 13

Pietų Afrika

0,000

25,978

25,978

21 02 14

Azija

0,000

537,057

537,057

21 02 15

Afganistanas

0,000

203,497

203,497

21 03 01 01

Viduržemio jūros regiono šalys – Žmogaus teisės ir judumas

205,355

211,087

5,731

21 03 01 02

Viduržemio jūros regiono šalys – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

680,400

687,811

7,411

21 03 01 03

Viduržemio jūros regiono šalys – Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas

75,950

80,199

4,249

21 03 01 04

Taikos proceso rėmimas ir finansinė parama Palestinai ir Jungtinių Tautų Paramos ir darbo agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA)

250,000

300,000

50,000

21 03 02 01

Rytų partnerystė – Žmogaus teisės ir judumas

240,841

247,067

6,226

21 03 02 02

Rytų partnerystė – Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

335,900

339,853

3,953

21 03 02 03

Rytų partnerystė – Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas

11,800

12,966

1,166

21 03 03 03

Kito daugiašalio bendradarbiavimo kaimynystėje rėmimas

163,277

163,771

0,494

21 04 01

Pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms didinimas, jų laikymosi skatinimas ir demokratinių reformų rėmimas

127,841

132,782

4,941

21 05 01

Pasaulinės ir tarpregioninės grėsmės (stabilumo priemonė)

81,514

82,255

0,741

21 08 02

Vystymosi srities koordinavimas ir žinių apie šią sritį skatinimas

11,700

13,331

1,631

22 02 01

Parama Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kosovui, Juodkalnijai, Serbijai ir buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai

22 02 01 01

Parama politinėms reformoms ir laipsniškam teisės aktų derinimui su acquis communautaire, jų priėmimui, įgyvendinimui ir vykdymui

248,565

249,800

1,235

22 02 01 02

Parama ekonominiam, socialiniam ir teritoriniam vystymuisi

248,565

249,800

1,235

22 02 03

Parama Turkijai

22 02 03 01

Parama politinėms reformoms ir laipsniškam teisės aktų derinimui su acquis communautaire, jų priėmimui, įgyvendinimui ir vykdymui

292,938

294,173

1,235

22 02 03 02

Parama ekonominiam, socialiniam ir teritoriniam vystymuisi

292,938

294,173

1,235

22 03 01

Finansinė parama, skirta Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti

30,000

31,482

1,482

23 02 01

Greitos, veiksmingos ir poreikiu grindžiamos humanitarinės pagalbos ir pagalbos maistu teikimas

859,529

874,529

15,000

Iš viso

131,755

Dėl šios priežasties ir turint mintyje bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, marža iki išlaidoms pagal 4 išlaidų kategoriją nustatytos viršutinės ribos sudaro 10,0 mln. EUR.

5 išlaidų kategorija

Kalbant apie skirsnių etatų plano etatus, pritarta tokiam etatų planui, kokį Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 2/2014, išskyrus Europos Parlamentą, kurio etatų planui sutarta surengti Parlamento svarstymą.

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 2/2014, išskyrus:

| — | Sumas, atitinkančias galimą poveikį dėl 2011 ir 2012 m. atlyginimų koregavimo, kuris šiuo etapu, kol nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas, dar neįtrauktas į kiekvieno skirsnio biudžetą. Taikinimo komitetas pritarė 3.5 skirsnyje pateikiamam bendram pareiškimui; |
| --- | --- |

—

Sumas, atitinkančias galimą poveikį dėl 2011 ir 2012 m. atlyginimų koregavimo, kuris šiuo etapu, kol nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas, dar neįtrauktas į kiekvieno skirsnio biudžetą. Taikinimo komitetas pritarė 3.5 skirsnyje pateikiamam bendram pareiškimui;

| — | Be to, kalbant apie kitų skirsnių asignavimus, pritarta tokiai jų apimčiai, kokią siūlė Europos Parlamentas, išskyrus šias išimtis:






  — | Audito Rūmams (V skirsnis) susitarta taikyti Tarybos pasiūlytą sumažinimo normą; |
| --- | --- | --- |

—

Be to, kalbant apie kitų skirsnių asignavimus, pritarta tokiai jų apimčiai, kokią siūlė Europos Parlamentas, išskyrus šias išimtis:

—

Audito Rūmams (V skirsnis) susitarta taikyti Tarybos pasiūlytą sumažinimo normą;

| — | Teisingumo Teismui (IV skirsnis) nepritarta, kaip siūlė Europos Parlamentas, asignavimus sumažinti 0,6 mln. EUR; |
| --- | --- |

—

Teisingumo Teismui (IV skirsnis) nepritarta, kaip siūlė Europos Parlamentas, asignavimus sumažinti 0,6 mln. EUR;

| — | Europos išorės veiksmų tarnybai (X skirsnis) nepritarta, kaip siūlė Europos Parlamentas, perkelti ES specialiuosius įgaliotinius. Taikinimo komitetas pritarė 3.6 skirsnyje pateikiamam bendram pareiškimui. |
| --- | --- |

—

Europos išorės veiksmų tarnybai (X skirsnis) nepritarta, kaip siūlė Europos Parlamentas, perkelti ES specialiuosius įgaliotinius. Taikinimo komitetas pritarė 3.6 skirsnyje pateikiamam bendram pareiškimui.

| — | Be to, į Komisijos biudžetą (III skirsnis) įrašomos trys naujos eilutės (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) ir joms skiriamas atitinkamas asignavimų kiekis, kurį per savo svarstymą siūlė Europos Parlamentas. |
| --- | --- |

—

Be to, į Komisijos biudžetą (III skirsnis) įrašomos trys naujos eilutės (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) ir joms skiriamas atitinkamas asignavimų kiekis, kurį per savo svarstymą siūlė Europos Parlamentas.

Dėl šios priežasties ir turint mintyje bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, marža iki išlaidoms pagal 5 išlaidų kategoriją nustatytos viršutinės ribos sudaro 316,8 mln. EUR.

Naujos AST/SC pareigų grupės sukūrimas

Kaip siūloma Taisomajame rašte Nr. 2/2014, bus pakeisti visų ES institucijų ir įstaigų etatų planai, kad būtų atsižvelgta į Tarnybos nuostatuose sukurtą naują AST/SC pareigų grupę.

6 išlaidų kategorija

Nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte.

1.4.   Specialiosios priemonės

Neatidėliotinos pagalbos rezervui (NPR) ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui (EGF) nustatyti tokios apimties įsipareigojimų asignavimai, kokius Komisija siūlė biudžeto projekte.

1.5.   Mokėjimų asignavimai

Bendra 2014 m. biudžete nustatyta mokėjimų asignavimų suma yra 135 504 613 000 EUR.

Tarybos pozicija dėl biudžeto projekto yra išeities taškas taikyti toliau nurodytam mokėjimų asignavimų paskirstymui į 2014 m. biudžeto eilutes:

| 1. | Visų pirma, atsižvelgiama į susitarimu nustatytą nediferencijuotosioms išlaidoms skirtų įsipareigojimų asignavimų, kurių mokėjimų asignavimų apimtis iš esmės prilygsta įsipareigojimų asignavimų apimčiai, sumą; |
| --- | --- |

1.

Visų pirma, atsižvelgiama į susitarimu nustatytą nediferencijuotosioms išlaidoms skirtų įsipareigojimų asignavimų, kurių mokėjimų asignavimų apimtis iš esmės prilygsta įsipareigojimų asignavimų apimčiai, sumą;

| 2. | Taikant analogiją, tai galioja ir decentralizuotoms agentūroms, kurioms skiriamų ES mokėjimų asignavimų sumos pasiūlymas pateiktas pirmiau išdėstytame 1.2 skirsnyje; |
| --- | --- |

2.

Taikant analogiją, tai galioja ir decentralizuotoms agentūroms, kurioms skiriamų ES mokėjimų asignavimų sumos pasiūlymas pateiktas pirmiau išdėstytame 1.2 skirsnyje;

| 3. | Nustatoma, kad mokėjimų asignavimai visiems naujiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams sudaro 50 % atitinkamų įsipareigojimų asignavimų arba Parlamento siūlomą sumą, jei ji mažesnė; nustatoma, kad mokėjimų asignavimų visiems pratęstiems vykdomiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams suma atitinka biudžeto projekte numatytą sumą prie jos pridedant 50 % atitinkamų naujų įsipareigojimų asignavimų, arba Parlamento siūlomą sumą, jei ji mažesnė; |
| --- | --- |

3.

Nustatoma, kad mokėjimų asignavimai visiems naujiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams sudaro 50 % atitinkamų įsipareigojimų asignavimų arba Parlamento siūlomą sumą, jei ji mažesnė; nustatoma, kad mokėjimų asignavimų visiems pratęstiems vykdomiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams suma atitinka biudžeto projekte numatytą sumą prie jos pridedant 50 % atitinkamų naujų įsipareigojimų asignavimų, arba Parlamento siūlomą sumą, jei ji mažesnė;

| 4. | Susitarta dėl toliau nurodytų specialių mokėjimų asignavimų sumų:






  a. | ES solidarumo fondui 2014 m. skiriamų mokėjimų asignavimų suma – 150 mln. EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

Susitarta dėl toliau nurodytų specialių mokėjimų asignavimų sumų:

a.

ES solidarumo fondui 2014 m. skiriamų mokėjimų asignavimų suma – 150 mln. EUR;

| b. | jungtinėms technologijų iniciatyvoms skiriamų mokėjimų asignavimų suma nustatyta tokia, kokia siūloma Taisomajame rašte Nr. 1/2014, o tarptautiniams žuvininkystės susitarimams skiriamų mokėjimų asignavimų suma nustatyta tokia, kokia siūloma Taisomajame rašte Nr. 2/2014; |
| --- | --- |

b.

jungtinėms technologijų iniciatyvoms skiriamų mokėjimų asignavimų suma nustatyta tokia, kokia siūloma Taisomajame rašte Nr. 1/2014, o tarptautiniams žuvininkystės susitarimams skiriamų mokėjimų asignavimų suma nustatyta tokia, kokia siūloma Taisomajame rašte Nr. 2/2014;

| c. | taikos proceso rėmimui ir finansinei paramai Palestinai ir Jungtinių Tautų Paramos ir darbo agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA) skiriamų mokėjimų asignavimų suma yra 200 mln. EUR; |
| --- | --- |

c.

taikos proceso rėmimui ir finansinei paramai Palestinai ir Jungtinių Tautų Paramos ir darbo agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA) skiriamų mokėjimų asignavimų suma yra 200 mln. EUR;

| d. | 2014–2020 m. makroregioninėms strategijoms skiriamų asignavimų suma sudaro 50 % įsipareigojimų asignavimų sumos, nustatytos 1b išlaidų kategorijai ir pateiktos pirmiau išdėstytame 1.3 skirsnyje; |
| --- | --- |

d.

2014–2020 m. makroregioninėms strategijoms skiriamų asignavimų suma sudaro 50 % įsipareigojimų asignavimų sumos, nustatytos 1b išlaidų kategorijai ir pateiktos pirmiau išdėstytame 1.3 skirsnyje;

| e. | specialiems kasmetiniams renginiams skiriamų mokėjimų asignavimų apimtis nustatyta tokia, kokie yra įsipareigojimų asignavimai, nustatyti 1a išlaidų kategorijai ir pateikti pirmiau išdėstytame 1.3 skirsnyje. |
| --- | --- |

e.

specialiems kasmetiniams renginiams skiriamų mokėjimų asignavimų apimtis nustatyta tokia, kokie yra įsipareigojimų asignavimai, nustatyti 1a išlaidų kategorijai ir pateikti pirmiau išdėstytame 1.3 skirsnyje.

| 5. | 2–4 dalyse nustatytų mokėjimų asignavimų apimties grynasis poveikis susijusiems išlaidų punktams yra 285 mln. EUR, palyginti su Tarybos pozicija dėl biudžeto projekto. Atsižvelgiant į skirtumą tarp visos mokėjimų asignavimų 135 504 613 000 EUR sumos ir Tarybos pozicijos dėl biudžeto projekto, likusia 215 mln. EUR suma galima proporcingai, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlyto biudžeto projekto ir Tarybos pozicijos skirtumą, padidinti visų biudžeto eilučių mokėjimų asignavimus diferencijuotaisiais asignavimais, kuriems ankstesnėse 2–4 dalyse nenustatyta jokių konkrečių taisyklių. |
| --- | --- |

5.

2–4 dalyse nustatytų mokėjimų asignavimų apimties grynasis poveikis susijusiems išlaidų punktams yra 285 mln. EUR, palyginti su Tarybos pozicija dėl biudžeto projekto. Atsižvelgiant į skirtumą tarp visos mokėjimų asignavimų 135 504 613 000 EUR sumos ir Tarybos pozicijos dėl biudžeto projekto, likusia 215 mln. EUR suma galima proporcingai, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlyto biudžeto projekto ir Tarybos pozicijos skirtumą, padidinti visų biudžeto eilučių mokėjimų asignavimus diferencijuotaisiais asignavimais, kuriems ankstesnėse 2–4 dalyse nenustatyta jokių konkrečių taisyklių.

Pasiekus bendrą kompromisą, Taikinimo komitetas susitarė dėl toliau 3.1 skirsnyje pateikto bendro pareiškimo dėl mokėjimų asignavimų.

Taryba atkreipia dėmesį į toliau 3.2 skirsnyje pateikiamą Europos Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą dėl mokėjimo asignavimų.

1.6.   Biudžeto pastabos

Visiems Europos Parlamento arba Tarybos biudžeto pastabų tekstui pateiktiems pakeitimams pritariama su pakeitimais, išdėstytais 1 priede. Tai darant reikia suprasti, kad jie negali iš dalies pakeisti ar išplėsti esamo teisinio pagrindo taikymo srities ar pažeisti institucijų administracinės autonomijos ir kad veiksmas gali būti finansuojamas turimais ištekliais.

1.7.   Naujos biudžeto eilutės

Biudžeto nomenklatūra, kurią Komisija siūlė savo biudžeto projekte ir savo taisomuosiuose raštuose Nr. 1/2014 ir Nr. 2/2014, liks nepakitusi, išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, nebent bendrose išvadose, dėl kurių susitarė Taikinimo komitetas, paminėta kitaip ar abi biudžeto valdymo institucijos per savo svarstymus bendrai susitarė kitaip.

Šie nomenklatūros pakeitimai, dėl kurių bendrai susitarta, susiję su šiomis biudžeto eilutėmis:

| Biudžeto eilutė | Pavadinimas |
| --- | --- |
| 04 03 01 05 | Darbuotojų organizacijų informavimo ir mokymo priemonės |
| 04 03 01 06 | Įmonių atstovų informavimas, konsultavimas ir dalyvavimas |
| 04 03 01 08 | Darbo santykiai ir socialinis dialogas |
| 15 02 01 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo, mokymo ir jaunimo reikalų srityje, kompetencijos ir bendradarbiavimo svarbos darbo rinkos atžvilgiu ir jaunimo dalyvavimo demokratiniame Europos gyvenime skatinimas |
| 15 02 01 01 | Švietimas ir mokymas |
| 15 02 01 02 | Jaunimas |
| 15 02 10 | Specialūs kasmetiniai renginiai |
| 21 02 07 03 | Aplinka ir klimato kaita |
| 21 02 07 04 | Tvari energetika |
| 21 02 07 05 | Žmogaus socialinė raida |
| 21 02 07 06 | Aprūpinimas maistu ir tvarus žemės ūkis |
| 21 02 07 07 | Migracija ir prieglobstis |
| 21 02 08 03 | Pilietinė visuomenė vystymosi procese |
| 21 02 08 04 | Vietos valdžios institucijos vystymosi procese |
| 21 02 09 | Artimieji Rytai |
| 21 02 10 | Vidurinė Azija |
| 21 02 11 | Afrika |
| 21 02 12 | Lotynų Amerika |
| 21 02 13 | Pietų Afrika |
| 21 02 14 | Azija |
| 21 02 15 | Afganistanas |
| 30 01 16 01 | Senatvės pensijos buvusiems Europos Parlamento nariams |
| 30 01 16 02 | Invalidumo pensijos buvusiems Europos Parlamento nariams |
| 30 01 16 03 | Maitintojo netekimo pensijos buvusių Europos Parlamento narių sutuoktiniams (našlaičiams) |

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

04 03 01 05

Darbuotojų organizacijų informavimo ir mokymo priemonės

04 03 01 06

Įmonių atstovų informavimas, konsultavimas ir dalyvavimas

04 03 01 08

Darbo santykiai ir socialinis dialogas

15 02 01

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo, mokymo ir jaunimo reikalų srityje, kompetencijos ir bendradarbiavimo svarbos darbo rinkos atžvilgiu ir jaunimo dalyvavimo demokratiniame Europos gyvenime skatinimas

15 02 01 01

Švietimas ir mokymas

15 02 01 02

Jaunimas

15 02 10

Specialūs kasmetiniai renginiai

21 02 07 03

Aplinka ir klimato kaita

21 02 07 04

Tvari energetika

21 02 07 05

Žmogaus socialinė raida

21 02 07 06

Aprūpinimas maistu ir tvarus žemės ūkis

21 02 07 07

Migracija ir prieglobstis

21 02 08 03

Pilietinė visuomenė vystymosi procese

21 02 08 04

Vietos valdžios institucijos vystymosi procese

21 02 09

Artimieji Rytai

21 02 10

Vidurinė Azija

21 02 11

Afrika

21 02 12

Lotynų Amerika

21 02 13

Pietų Afrika

21 02 14

Azija

21 02 15

Afganistanas

30 01 16 01

Senatvės pensijos buvusiems Europos Parlamento nariams

30 01 16 02

Invalidumo pensijos buvusiems Europos Parlamento nariams

30 01 16 03

Maitintojo netekimo pensijos buvusių Europos Parlamento narių sutuoktiniams (našlaičiams)

Komisijos siūlomos naujų biudžeto eilučių dėl socialinio dialogo biudžeto pastabos išdėstytos priede.

1.8.   Rezervai

Susitarta dėl 2 mln. EUR rezervo, kurį nustatė Europos Parlamentas biudžeto eilutei 01 02 01 „Ekonominės ir pinigų sąjungos, įskaitant eurą, koordinavimas, priežiūra ir susijęs komunikavimas“.

1.9.   Įplaukos

Biudžeto įplaukų dalis patvirtinta tokia, kokią siūlė Komisija biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 2/2014, ir mokėjimų asignavimai pakoreguoti pagal Taikinimo komiteto susitarimą.

2.   2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto projektui (TBP) Nr. 8/2013 pritarta įrašant sumas, kurias siūlė Taryba.

Pritarta Tarybos pasiūlytam TBP Nr. 9/2013 su šiais pakeitimais:

| 1. | Šias mokslinių tyrimų srities biudžeto eilutes susitarta papildyti 200 mln. EUR siekiant patenkinti 2013 m. turimus mokėjimų asignavimų poreikius:








  mln. EUR |
| --- | --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | Mokėjimų asignavimų padidinimas 2013 m. |
| 06 06 02 03 | Bendroji įmonė SESAR | 12,458  mln. |
| 08 02 02 | Bendradarbiavimas – Sveikata – Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė | 17,981  mln. |
| 08 04 01 | Bendradarbiavimas – Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos | 19,936  mln. |
| 08 06 01 | Bendradarbiavimas – Aplinka (įskaitant klimato kaitą) | 2,804  mln. |
| 08 10 01 | Idėjos | 41,884  mln. |
| 08 19 01 | Pajėgumai – Parama nuosekliam mokslinių tyrimų politikos plėtojimui | 0,406  mln. |
| 09 04 01 01 | Bendradarbiavimo mokslinių tyrimų informacinių ir ryšių technologijų srityje rėmimas (IRT – Bendradarbiavimas) | 40,813  mln. |
| 10 03 01 | Branduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla | 0,406  mln. |
| 15 07 77 | Žmonės | 63,313  mln. |
| Iš viso | 200 mln. |

1.

Šias mokslinių tyrimų srities biudžeto eilutes susitarta papildyti 200 mln. EUR siekiant patenkinti 2013 m. turimus mokėjimų asignavimų poreikius:

mln. EUR

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

Mokėjimų asignavimų padidinimas 2013 m.

06 06 02 03

Bendroji įmonė SESAR

12,458  mln.

08 02 02

Bendradarbiavimas – Sveikata – Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė

17,981  mln.

08 04 01

Bendradarbiavimas – Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

19,936  mln.

08 06 01

Bendradarbiavimas – Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

2,804  mln.

08 10 01

Idėjos

41,884  mln.

08 19 01

Pajėgumai – Parama nuosekliam mokslinių tyrimų politikos plėtojimui

0,406  mln.

09 04 01 01

Bendradarbiavimo mokslinių tyrimų informacinių ir ryšių technologijų srityje rėmimas (IRT – Bendradarbiavimas)

40,813  mln.

10 03 01

Branduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla

0,406  mln.

15 07 77

Žmonės

63,313  mln.

Iš viso

200 mln.

| 2. | Susitarta perskirstyti šių biudžeto eilučių 2013 m. bendrą 50 mln. EUR mokėjimų asignavimų sumą:










  mln. EUR |
| --- | --- |
| Biudžeto eilutė | Pavadinimas | Mokėjimo asignavimų perskirstymas |
| 2013 m. biudžetas | TBP 9/2013 | Skirtumas |
| 01 03 02 | Makrofinansinė pagalba | | | 10,000 |
| 04 05 01 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | | | 13,116 |
| 08 01 04 31 | Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA) | | | 3,915 |
| 08 01 05 01 | Mokslinių tyrimų personalo išlaidos | | | 7,230 |
| 08 01 05 03 | Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams | | | 15,739 |
| Iš viso | | | 50,000 |

2.

Susitarta perskirstyti šių biudžeto eilučių 2013 m. bendrą 50 mln. EUR mokėjimų asignavimų sumą:

mln. EUR

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

Mokėjimo asignavimų perskirstymas

2013 m. biudžetas

TBP 9/2013

Skirtumas

01 03 02

Makrofinansinė pagalba

10,000

04 05 01

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

13,116

08 01 04 31

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA)

3,915

08 01 05 01

Mokslinių tyrimų personalo išlaidos

7,230

08 01 05 03

Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams

15,739

Iš viso

50,000

Mokslinių tyrimų administracinės paramos išlaidų mokėjimo asignavimų (08 01 skyrius) perskirstymas 2013 m. susijęs su nediferencijuotosiomis išlaidomis ir tai lemia atitinkamą trijų paskutinių pastarosios lentelės eilučių įsipareigojimų asignavimų sumažinimą (-26,9 mln. EUR).

Į 2013 m. biudžetą įrašoma ES solidarumo fondui skirta 250 mln. EUR mokėjimų asignavimų suma, o į 2014 m. biudžetą įrašoma ES solidarumo fondui skirta 150 mln. EUR mokėjimų asignavimų suma.

3.   Pareiškimai

3.1.   Bendras pareiškimas dėl mokėjimų asignavimų

Europos Parlamentas, Taryba, ir Komisija primena savo bendrą atsakomybę, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 323 straipsnyje, kad „Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija užtikrina, kad būtų prieinamos finansinės priemonės, kurių reikia, kad Sąjunga galėtų vykdyti savo teisinius įsipareigojimus trečiosioms šalims“.

Europos Parlamentas ir Taryba primena poreikį užtikrinti, kad vykdymo metu mokėjimai būtų atliekami tvarkingai tam, kad būtų išvengta nenormalaus neįvykdytų įsipareigojimų (angl. RAL) perkėlimo į 2015 m. biudžetą. Šiuo požiūriu Europos Parlamentas ir Taryba prireikus pasinaudos įvairiais lankstumo mechanizmais, nustatytais DFP reglamente, be kita ko, jo 13 straipsnyje.

Europos Parlamentas ir Taryba susitaria nustatyti, kad 2014 m. mokėjimų asignavimų suma yra 135 504 613 000 EUR. Jie prašo Komisijos, vadovaujantis DFP reglamento projekto ir Finansinio reglamento nuostatomis, inicijuoti visus reikiamus veiksmus, kurių reikia prisiimti atsakomybei, priskirtai pagal Sutartį, ir, būtent, išnagrinėjus atitinkamų asignavimų perskirstymo sritį, ypač atsižvelgiant į laukiamą nevisišką asignavimų įvykdymą (Finansinio reglamento 41 straipsnio 2 dalis), taisomajame biudžete prašyti papildomų mokėjimų asignavimų, jei į 2014 m. biudžetą įrašytų asignavimų neužtenka išlaidoms padengti.

Siekiant išvengti mokėjimų asignavimų trūkumo, Europos Parlamentas ir Taryba kuo skubiau priims poziciją dėl bet kurio taisomojo biudžeto projekto. Be to, Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja skubiai atlikti visus galimus mokėjimų asignavimų perkėlimus, įskaitant perkėlimus iš vienos finansinės programos išlaidų kategorijos į kitą, kad į biudžetą įtraukti mokėjimų asignavimai būtų kuo geriau panaudoti ir suderinti su faktiniais mokėjimais ir poreikiais.

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija visus metus aktyviai stebės 2014 m. biudžeto vykdymo būklę, ypač 1b išlaidų pakategorės (Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda) ir kaimo plėtros srities pagal 2 išlaidų kategoriją (Tvarus augimas. Gamtos ištekliai). Tai bus specialūs tarpinstituciniai posėdžiai, rengiami pagal Tarpinstitucinio susitarimo priedo 36 punktą, per kuriuos bus kruopščiai vertinama mokėjimų vykdymo padėtis ir persvarstytos prognozės.

3.2.   Europos Parlamento ir Komisijos pareiškimas dėl mokėjimų asignavimų

Europos Parlamentas ir Komisija primena, kad pagal 2014–2020 m. DFP būtina laikytis specialaus ir kuo didesnio lankstumo. Dėl teisėkūros institucijos patvirtintų siūlomų teisinių pagrindų pakeitimų dar labiau padidės spaudimas mokėjimų pagal 2014–2020 m. DFP viršutinėms riboms. Atsižvelgdama į tai, kad baigiamas rengti 2014–2020 m. sanglaudos politikos teisės aktų rinkinys ir turint mintyje galimą MVĮ iniciatyvos poveikį, Komisija paskelbė deklaraciją dėl pasiekto susitarimo dėl veiklos rezervo ir išankstinio finansavimo sumų poveikio mokėjimų poreikiui. Nors ir manoma, kad bendras šių pakeitimų poveikis papildomiems 2014–2020 m. DFP mokėjimų asignavimams išliks ribotas, Komisija pareiškė, kad metiniai bendros mokėjimų apimties svyravimai bus administruojami naudojant bendrąją mokėjimų maržą. Jei reikia, Komisija taip pat gali pasinaudoti lankstumo priemone ir nenumatytų atvejų rezervu, dėl kurių susitarta DFP reglamento projekte.

Taigi Komisija, įvertinusi panaudojimą, ketina siūlyti taikyti taisomąsias priemones naudodama, kiek tai būtina, visas priemones pagal naująją DFP. Tiksliau sakant, per 2014 m. Komisija, vadovaudamasi DFP reglamento projekto 13 straipsniu, gali pasiūlyti pasinaudoti nenumatytų atvejų rezervu.

3.3.   Tarybos pareiškimas dėl mokėjimų asignavimų

Taryba primena, kad specialiosiomis priemonėmis galima pasinaudoti tik tikrai nenumatytomis aplinkybėmis.

Ji primena, kad dėl nenumatytų atvejų rezervo neturėtų būti viršytos bendros įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų viršutinės ribos.

Atsižvelgdama į kitas specialiąsias priemones, Taryba primena, kad DFP reglamento projekto 13 straipsnio 2 dalyje teigiama, jog įsipareigojimų asignavimai gali būti įrašyti į biudžetą viršijant tam tikrų išlaidų kategorijų nustatytas viršutines ribas.

3.4.   Bendras pareiškimas dėl decentralizuotų agentūrų

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija primena, kad svarbu palaipsniui 5 % per penkerius metus sumažinti visų ES institucijų, įstaigų ir agentūrų darbuotojų skaičių, kaip susitarta Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo projekto 23 punkte.

Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja palaipsniui atlikti minėtąjį 5 % darbuotojų sumažinimą 2013–2017 m. laikotarpiu ir tuo pačiu metu reikalaudami tinkamo agentūrų veikimo, kad jos galėtų vykdyti joms teisėkūros institucijos pavestas užduotis. Šiuo požiūriu jie mano, kad norint įgyvendinti šį decentralizuotų agentūrų sumažinimą gali prireikti kitų priemonių, įskaitant struktūrines priemones. Šiuo požiūriu Komisija toliau vykdys savo galimybių sujungti ir (arba) uždaryti kai kurias esamas agentūras ir (arba) kitais būdais pasiekti sąveikos vertinimą.

Toliau kalbant apie tarpinstitucinės darbo grupės atliktą darbą, kurio rezultatas – bendras požiūris į decentralizuotas agentūras, dėl kurio susitarta 2012 m. liepos mėn., Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pritaria tam, kad reikia daugiau išsamesnės nuolatinės decentralizuotų agentūrų plėtros kontrolės, kad būtų užtikrintas nuoseklus požiūris. Nepažeisdamos atitinkamų savo prerogatyvų, institucijos susitaria įsteigti specialią tarpinstitucinę darbo grupę, kuri apibrėžtų aiškų agentūrų plėtros planą, kuris būtų grindžiamas objektyviais kriterijais. Ši darbo grupė ypač turėtų apsvarstyti:

| — | etatų planų vertinimą kiekvienu konkrečiu atveju; |
| --- | --- |

—

etatų planų vertinimą kiekvienu konkrečiu atveju;

| — | būdus suteikti atitinkamiems asignavimams ir darbuotojams papildomoms užduotims, kurias kokrečioms agentūroms pavedė teisėkūros institucija, atlikti; |
| --- | --- |

—

būdus suteikti atitinkamiems asignavimams ir darbuotojams papildomoms užduotims, kurias kokrečioms agentūroms pavedė teisėkūros institucija, atlikti;

| — | agentūrų, kurios visiškai arba iš dalies finansuojamos iš mokesčių, traktavimą; |
| --- | --- |

—

agentūrų, kurios visiškai arba iš dalies finansuojamos iš mokesčių, traktavimą;

| — | agentūrų administracinę struktūrą, finansavimo modelius, asignuotųjų pajamų tvarkymą; |
| --- | --- |

—

agentūrų administracinę struktūrą, finansavimo modelius, asignuotųjų pajamų tvarkymą;

| — | poreikių persvarstymą; galimus sujungimus (uždarymus); užduočių perdavimą Komisijai. |
| --- | --- |

—

poreikių persvarstymą; galimus sujungimus (uždarymus); užduočių perdavimą Komisijai.

Europos Parlamentas ir Taryba tinkamai atsižvelgs į šios tarpinstitucinės darbo grupės pasiektus rezultatus savo kaip teisėkūros ir biudžeto valdymo institucijos svarstymuose.

3.5.   Bendras pareiškimas dėl 5 išlaidų kategorijos ir atlyginimų koregavimo

Europos Parlamentas ir Taryba pritaria tam, kad kol nėra bylų, nagrinėjamų Europos Teisingumo Teisme, rezultatų, asignavimai, susiję su siūlomu atlyginimų koregavimu (1,7 % 2001 m. ir 1,7 % 2012 m.), šiuo etapu nebus įrašyti į 2014 m. biudžetą.

Jei Teisingumo Teismas priimtų Komisijai palankų sprendimą, Komisija 2014 m. pateiktų visų skirsnių taisomojo biudžeto projektą, kad būtų padengtas siūlomas atlyginimų koregavimas. Jei taip įvyktų, Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja imtis skubių veiksmų, susijusių su atitinkamu taisomojo biudžeto projektu.

3.6.   Bendras pareiškimas dėl ES specialiųjų įgaliotinių

Parlamentas ir Taryba susitaria išnagrinėti galimybę perkelti asignavimus Europos Sąjungos specialiesiems įgaliotiniams iš Komisijos biudžeto (III skirsnis) į Europos išorės veiksmų tarnybos (X skirsnis) biudžetą 2015 m. biudžeto procedūros metu.

1 priedas. Biudžeto pastabų pakeitimai

Atsižvelgiant į bendrų išvadų 1.6 skirsnį, palyginti su biudžeto pastabomis, dėl kurių balsavo Taryba ir Parlamentas, susitarta dėl šių pakeitimų:

1A išlaidų kategorija

| 04 03 01 05 | Darbuotojų organizacijų informavimo ir mokymo priemonės |
| --- | --- |

04 03 01 05

Darbuotojų organizacijų informavimo ir mokymo priemonės

Pastabos

Šis asignavimas skirtas padengti darbuotojų organizacijų informavimo ir mokymo priemonių išlaidoms, įskaitant darbuotojų organizacijų atstovus šalyse kandidatėse, kurios patiriamos įgyvendinant
  vykdant Sąjungos veiklą, susijusią su Sąjungos socialinio aspekto įgyvendinimu. Šios priemonės turėtų padidinti
  padėti darbuotojų organizacijoms spręsti
  indėlį sprendžiant rimtas Europos užimtumo ir socialinės politikos problemas, kaip nustatyta strategijoje „Europa 2020“ir socialinėje darbotvarkėje, vadovaujantis Sąjungos iniciatyvomis, skirtomis ekonominės krizės pasekmėms švelninti.

Be to, šis asignavimas taip pat skirtas remti dviejų institutų – EPSI (Europos profesinių sąjungų instituto) ir Europos centro dirbančiųjų klausimams spręsti – darbo programoms; šie institutai buvo įkurti siekiant skatinti pajėgumų stiprinimą taikant švietimo priemones ir vykdant mokslinius tyrimus Europos lygmeniu, taip pat šalyse kandidatėse, kad būtų užtikrintas aktyvesnis darbuotojų atstovų dalyvavimas sprendimų priėmimo procese.

Šis asignavimas visų pirma skirtas finansuoti toliau nurodytiems veiksmams:

| — | dviejų specialių profesinių sąjungų institutų – Europos profesinių sąjungų instituto (EPSI) ir Europos darbuotojų reikalų centro (angl. EZA) – darbo programų rėmimui; šie institutai buvo įkurti siekiant palengvinti pajėgumų stiprinimą vykdant mokymus ir mokslinius tyrimus Europos lygmeniu bei siekiant užtikrinti aktyvesnį darbuotojų atstovų dalyvavimą Europos valdyme; |
| --- | --- |

—

dviejų specialių profesinių sąjungų institutų – Europos profesinių sąjungų instituto (EPSI) ir Europos darbuotojų reikalų centro (angl. EZA) – darbo programų rėmimui; šie institutai buvo įkurti siekiant palengvinti pajėgumų stiprinimą vykdant mokymus ir mokslinius tyrimus Europos lygmeniu bei siekiant užtikrinti aktyvesnį darbuotojų atstovų dalyvavimą Europos valdyme;

| — | darbuotojų organizacijų, įskaitant darbuotojų organizacijų atstovus šalyse kandidatėse, informavimo ir mokymo priemonėms, kurios taikomos įgyvendinant Sąjungos veiklą, susijusią su Sąjungos socialinio aspekto įgyvendinimu; |
| --- | --- |

—

darbuotojų organizacijų, įskaitant darbuotojų organizacijų atstovus šalyse kandidatėse, informavimo ir mokymo priemonėms, kurios taikomos įgyvendinant Sąjungos veiklą, susijusią su Sąjungos socialinio aspekto įgyvendinimu;

| — | priemonėms, kurias taikant dalyvauja šalių kandidačių socialinių partnerių atstovai, konkrečiai siekiant Sąjungos lygmeniu skatinti socialinį dialogą. Jis taip pat skirtas skatinti lygiateisiam moterų ir vyrų dalyvavimui priimant sprendimus darbuotojų organizacijose. |
| --- | --- |

—

priemonėms, kurias taikant dalyvauja šalių kandidačių socialinių partnerių atstovai, konkrečiai siekiant Sąjungos lygmeniu skatinti socialinį dialogą. Jis taip pat skirtas skatinti lygiateisiam moterų ir vyrų dalyvavimui priimant sprendimus darbuotojų organizacijose.

Teisinis pagrindas

Užduotys, kurias Komisija turi vykdyti pagal specialius įgaliojimus, tiesiogiai jai suteiktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 straipsnį.

1959 m. EAPB Vyriausiosios valdybos ir Tarptautinio darbo biuro Tarptautinio profesinės saugos ir sveikatos informacijos centro konvencija.

1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (OL L 183, 1989 6 29, p. 1) ir susijusios atskiros direktyvos.

1992 m. kovo 31 d. Tarybos direktyva 92/29/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, skirtų gerinti medicininį gydymą laivuose (OL L 113, 1992 4 30, p. 19).

| 04 03 01 06 | Įmonių atstovų informavimas, konsultavimas ir dalyvavimas |
| --- | --- |

04 03 01 06

Įmonių atstovų informavimas, konsultavimas ir dalyvavimas

Pastabos

Šis asignavimas skirtas teikti finansavimą veiksmams siekiant skatinti aktyvesnį darbuotojų dalyvavimą įmonių valdyme skatinant Direktyvų 97/74/EB ir 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybų, Direktyvų 2001/86/EB ir 2003/72/EB dėl darbuotojų dalyvavimo atitinkamai Europos bendrovėje ir Europos kooperacinėje bendrovėje, Direktyvos 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje ir Direktyvos 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas, 16 straipsnio taikymą.

Šiuo asignavimu finansuojamos priemonės siekiant skatinti darbuotojų ir darbdavių atstovų tarptautinį bendradarbiavimą informavimo, konsultavimo ir dalyvavimo įmonėse, veikiančiose daugiau kaip vienoje valstybėje narėje, srityse. Pagal tai gali būti finansuojama trumpalaikiai derybininkų ir atstovų tarptautinėse informavimo, konsultavimo ir dalyvavimo įmonėse mokymo kursai. Tai gali apimti socialinius partnerius iš šalių kandidačių. Šis asignavimas gali būti naudojamas finansuoti priemonėms, kuriomis socialiniams partneriams sudaromos galimybės pasinaudoti savo teisėmis ir pareigomis, susijusiomis su darbuotojų dalyvavimu, ypač Europos darbo tarybose ir MVĮ, supažindinant juos su tarptautinių bendrovių susitarimais ir stiprinant jų bendradarbiavimą, kiek tai susiję su Sąjungos teise dėl darbuotojų dalyvavimo.

Be to, jis gali būti naudojamas finansuoti priemonėms, kurios skirtos plėsti profesinėms žinioms apie darbuotojų dalyvavimą įvairiose valstybėse narėse, skatinant atitinkamų institucijų ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą ir stiprinant ryšius su Sąjungos institucijomis, siekiant remti įgyvendinimą ir pagerinti ES teisės aktų dėl darbuotojų dalyvavimo veiksmingumą.

Šis asignavimas visų pirma skirtas finansuoti toliau nurodytiems veiksmams:

| — | priemonėms socialinio dialogo bendrovėse ir tinkamo darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme sąlygoms sukurti, kaip nustatyta Direktyvoje 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybų, direktyvose 2001/86/EB ir 2003/72/EB dėl darbuotojų dalyvavimo atitinkamai Europos bendrovėje ir Europos kooperacinėje bendrovėje, Direktyvoje 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje, Direktyvoje 98/59/EB dėl kolektyvinio atleidimo iš darbo ir Direktyvos 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas, 16 straipsnyje; |
| --- | --- |

—

priemonėms socialinio dialogo bendrovėse ir tinkamo darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme sąlygoms sukurti, kaip nustatyta Direktyvoje 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybų, direktyvose 2001/86/EB ir 2003/72/EB dėl darbuotojų dalyvavimo atitinkamai Europos bendrovėje ir Europos kooperacinėje bendrovėje, Direktyvoje 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje, Direktyvoje 98/59/EB dėl kolektyvinio atleidimo iš darbo ir Direktyvos 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas, 16 straipsnyje;

| — | iniciatyvoms, kurių tikslas – stiprinti darbuotojų ir darbdavių atstovų tarptautinį bendradarbiavimą informavimo, konsultavimo ir darbuotojų dalyvavimo įmonėse, veikiančiose daugiau kaip vienoje valstybėje narėje, srityse; pagal tai gali būti finansuojama trumpalaikė derybininkų ir atstovų tarptautinėse informavimo, konsultavimo ir dalyvavimo įstaigose mokymo veikla. Tai gali apimti socialinius partnerius iš šalių kandidačių. |
| --- | --- |

—

iniciatyvoms, kurių tikslas – stiprinti darbuotojų ir darbdavių atstovų tarptautinį bendradarbiavimą informavimo, konsultavimo ir darbuotojų dalyvavimo įmonėse, veikiančiose daugiau kaip vienoje valstybėje narėje, srityse; pagal tai gali būti finansuojama trumpalaikė derybininkų ir atstovų tarptautinėse informavimo, konsultavimo ir dalyvavimo įstaigose mokymo veikla. Tai gali apimti socialinius partnerius iš šalių kandidačių.

| — | priemonėms, kurias taikant socialiniams partneriams sudaromos galimybės pasinaudoti savo teisėmis ir pareigomis, susijusiomis su darbuotojų dalyvavimu, ypač Europos darbo tarybose, supažindinant juos su tarptautinių bendrovių susitarimais ir stiprinant jų bendradarbiavimą, kiek tai susiję su Sąjungos teise dėl darbuotojų dalyvavimo; |
| --- | --- |

—

priemonėms, kurias taikant socialiniams partneriams sudaromos galimybės pasinaudoti savo teisėmis ir pareigomis, susijusiomis su darbuotojų dalyvavimu, ypač Europos darbo tarybose, supažindinant juos su tarptautinių bendrovių susitarimais ir stiprinant jų bendradarbiavimą, kiek tai susiję su Sąjungos teise dėl darbuotojų dalyvavimo;

| — | aktyvesnio darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme skatinimo veiksmams; |
| --- | --- |

—

aktyvesnio darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme skatinimo veiksmams;

| — | su darbuotojų dalyvavimu susijusioms naujoviškoms priemonėms, siekiant skatinti pokyčius, ginčų prevenciją ir sprendimą vykstant Sąjungos lygio įmonių ir įmonių grupių restruktūrizacijai, susijungimui, perėmimui ir veiklos perkėlimui; |
| --- | --- |

—

su darbuotojų dalyvavimu susijusioms naujoviškoms priemonėms, siekiant skatinti pokyčius, ginčų prevenciją ir sprendimą vykstant Sąjungos lygio įmonių ir įmonių grupių restruktūrizacijai, susijungimui, perėmimui ir veiklos perkėlimui;

| — | priemonėms socialinių partnerių bendradarbiavimui finansuoti siekiant darbuotojų dalyvavimo kuriant sprendimus, kurie padėtų pašalinti tokius ekonomikos krizės padarinius, kaip masinis darbuotojų atleidimas, arba pereiti prie įtrauktimi grindžiamos, tvarios ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos; |
| --- | --- |

—

priemonėms socialinių partnerių bendradarbiavimui finansuoti siekiant darbuotojų dalyvavimo kuriant sprendimus, kurie padėtų pašalinti tokius ekonomikos krizės padarinius, kaip masinis darbuotojų atleidimas, arba pereiti prie įtrauktimi grindžiamos, tvarios ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos;

| — | tarptautiniams informacijos ir gerosios patirties mainai su socialiniu dialogu susijusiais klausimais bendrovės lygmeniu. |
| --- | --- |

—

tarptautiniams informacijos ir gerosios patirties mainai su socialiniu dialogu susijusiais klausimais bendrovės lygmeniu.

Teisinis pagrindas

Užduotys, kurias Komisija turi vykdyti pagal specialius įgaliojimus, tiesiogiai jai suteiktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 ir 155 straipsnius.

1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyva 97/74/EB, išplečianti Direktyvos 94/45/EB dėl Europos darbų Tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo taikymą Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei (OL L 10, 1998 1 16, p. 22).

2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyva 2001/86/EB, papildanti Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus (OL L 294, 2001 11 10, p. 22).

Direktyva 98/59/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kolektyviniu atleidimu iš darbo, suderinimo (OL L 225, 1998 8 12, p. 16).

Direktyva 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo (OL L 82, 2001 3 22, p. 16).

2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje (OL L 80, 2002 3 23, p. 29).

2003 m. liepos 22 d. Tarybos direktyva 2003/72/EB, papildanti Europos kooperacinės bendrovės statutą dėl darbuotojų dalyvavimo (OL L 207, 2003 8 18, p. 25).

2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas (OL L 310, 2005 11 25, p. 1).

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (nauja redakcija) (OL L 122, 2009 5 16, p. 28).

1959 m. EAPB Vyriausiosios valdybos ir Tarptautinio darbo biuro tarptautinio profesinės saugos ir sveikatos informacijos centro konvencija.

| 04 03 01 08 | Darbo santykiai ir socialinis dialogas |
| --- | --- |

04 03 01 08

Darbo santykiai ir socialinis dialogas

Pastabos

Šių veiksmų tikslas – stiprinti socialinio dialogo vaidmenį ir skatinti socialinius partnerius priimti susitarimus ir imtis kitų bendrų veiksmų ES lygmeniu.
  Šis asignavimas skirtas padengti išlaidoms, skirtoms finansuoti socialinių partnerių dalyvavimą
  Finansuojamais veiksmais turėtų būti padedama socialinių partnerių organizacijoms spręsti
  įgyvendinant Europos užimtumo strategiją ir socialinių partnerių indėlį sprendžiant rimtas Europos užimtumo ir socialinės politikos problemas, kaip nustatyta strategijoje „Europa 2020“ir socialinėje darbotvarkėje, vadovaujantis Sąjungos iniciatyvomis, skirtomis ekonominės krizės pasekmėms švelninti, taip pat padedama gerinti žinias apie darbo santykius reguliuojančias institucijas ir jų taikomą praktiką ir tokias žinias skleisti.
  Jis yra skirtas finansuoti dotacijoms, kurių tikslas – skatinti socialinį dialogą tarp pramonės šakų ir sektorių pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 straipsnį. Todėl asignavimai naudojami finansuoti konsultacijoms, susirinkimams, deryboms ir kitai veiklai, skirtai siekti šių tikslų.

Be to, pagal išlaidų kategoriją šis asignavimas skiriamas paramai veiksmams darbinių santykių srityje finansuoti, ypač tiems veiksmams, kurie padeda plėsti profesines žinias ir skatina keitimąsi su Sąjunga susijusia informacija.

Šis asignavimas taip pat skiriamas finansuoti priemonėms, kurias vykdant dalyvauja socialinių partnerių atstovai iš šalių kandidačių, konkrečiai siekiant skatinti Sąjungos lygiu socialinį dialogą. Įgyvendinant šį tikslą taikomas požiūris, pagal kurį atsižvelgiama į lyčių klausimą ir jis taip pat skirtas lygiateisiam moterų ir vyrų dalyvavimui priimant sprendimus profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijose skatinti. Du paskutinieji komponentai yra kompleksiniai.

Remiantis šiais tikslais, nustatytos dvi paprogramės:

Europos socialinio dialogo rėmimas,

su darbo santykiais susijusių žinių gerinimas.

Šis asignavimas visų pirma skirtas finansuoti toliau nurodytiems veiksmams:

| — | tyrimams, konsultacijoms, susitikimams su ekspertais, deryboms, informavimui, leidiniams ir kitiems veiksmams, tiesiogiai susijusiems su pirmiau aprašyto tikslo arba šios biudžeto eilutės priemonių įgyvendinimu, taip pat visos kitos techninės ir administracinės pagalbos, nesusijusios su valdžios institucijų užduotimis, Komisijos perduotomis vykdyti pagal ad hoc paslaugų sutartis, išlaidoms; |
| --- | --- |

—

tyrimams, konsultacijoms, susitikimams su ekspertais, deryboms, informavimui, leidiniams ir kitiems veiksmams, tiesiogiai susijusiems su pirmiau aprašyto tikslo arba šios biudžeto eilutės priemonių įgyvendinimu, taip pat visos kitos techninės ir administracinės pagalbos, nesusijusios su valdžios institucijų užduotimis, Komisijos perduotomis vykdyti pagal ad hoc paslaugų sutartis, išlaidoms;

| — | veiksmams, kurių imasi socialiniai partneriai pramonės šakų ir sektorių lygmens socialiniam dialogui skatinti (įskaitant socialinių partnerių gebėjimus); |
| --- | --- |

—

veiksmams, kurių imasi socialiniai partneriai pramonės šakų ir sektorių lygmens socialiniam dialogui skatinti (įskaitant socialinių partnerių gebėjimus);

| — | veiksmams žinioms apie darbo santykius reguliuojančias institucijas ir jų taikomą praktiką ES gerinti ir rezultatams skleisti; |
| --- | --- |

—

veiksmams žinioms apie darbo santykius reguliuojančias institucijas ir jų taikomą praktiką ES gerinti ir rezultatams skleisti;

| — | priemonėms, kurias taikant dalyvauja socialinių partnerių atstovai iš šalių kandidačių, konkrečiai siekiant Sąjungos lygmeniu skatinti socialinį dialogą. Jis taip pat skirtas lygiateisiam moterų ir vyrų dalyvavimui priimant sprendimus profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijose skatinti, |
| --- | --- |

—

priemonėms, kurias taikant dalyvauja socialinių partnerių atstovai iš šalių kandidačių, konkrečiai siekiant Sąjungos lygmeniu skatinti socialinį dialogą. Jis taip pat skirtas lygiateisiam moterų ir vyrų dalyvavimui priimant sprendimus profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijose skatinti,

| — | veiksmams, kurie finansuoti priemonėms darbo santykių srityje remti, visų pirma priemonėms, kurios padeda plėsti profesines žinias ir su ES susijusios informacijos mainus. |
| --- | --- |

—

veiksmams, kurie finansuoti priemonėms darbo santykių srityje remti, visų pirma priemonėms, kurios padeda plėsti profesines žinias ir su ES susijusios informacijos mainus.

Teisinis pagrindas

Užduotys, kurias Komisija turi vykdyti pagal specialius įgaliojimus, tiesiogiai jai suteiktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 ir 155 straipsnius.

| 15 02 10 | Specialūs kasmetiniai renginiai |
| --- | --- |

15 02 10

Specialūs kasmetiniai renginiai

Pastabos

Šios biudžeto eilutės pastabos yra šios:

Įrašyti šį tekstą:

Šis asignavimas skirtas specialių kasmetinių renginių išlaidoms padengti.

Specialus kasmetinis renginys: Europos savaitė „Judėk“

Įsipareigojimai: 1 000 000 EUR; Mokėjimai: 1 000 000 EUR.

Europos savaitė „Judėk“ yra Europos masto pavyzdinis renginys, kuriuo skatinamas masinis sportas ir fizinis aktyvumas ir reklamuojamas jų teigiamas poveikis Europos piliečiams ir visuomenei.

Planuojama iki 2020 m. paskatinti dar 100 mln. europiečių aktyviai užsiimti sporto ir fizine veikla ir šio plano dalis – 2014 m. savaitė „Judėk“, įkūnijanti principą „iš apačios į viršų“ ir apimanti vietos bendruomenes, sporto klubus, mokyklas, darbovietes ir miestus, dalyvaujančius didelės apimties sporto ir fizinio aktyvumo šventėje. Tai neatskiriama Europos masto kampanijos „NowWeMove“ dalis, taigi ir tvarus indėlis siekiant, kad Europos piliečiai būtų fiziškai aktyvesni ir sveikesni.

Per 2014 m. savaitę „Judėk“ bus surengta bent 300 renginių visose 28 ES valstybėse narėse ir mažiausiai 150 miestų. Bus pristatomos naujos sporto ir fizinio aktyvumo iniciatyvos ir pristatoma labai daug šiuo metu sėkmingai įgyvendinamų veiksmų.

Specialus kasmetinis renginys: 2014 m. Europos specialiosios vasaros olimpinės žaidynės Antverpene (Belgija)

Įsipareigojimai: 2 000 000 EUR; Mokėjimai: 2 000 000 EUR.

Šis asignavimas skirtas specialių kasmetinių renginių išlaidoms padengti. Skirta 2 000 000 mln. EUR suma, iš kurios bus bendrai finansuojamas kas keli metai organizuojamas renginys – 2014 m. rugsėjo 13–20 d. vyksiančios specialiosios vasaros olimpinės žaidynės, rengiamos Antverpene, Belgijoje. Šiomis lėšomis bus finansuojamos iš visų 28 valstybių narių dalyvauti atvykusių sportininkų treniruotės, pasirengimas ir dalyvavimas Belgijoje vyksiančiose žaidynėse.

Žaidynėse dalyvaus 2 000 sportininkų, kurie rungtyniaus 10 dienų, ir jų delegacijos iš 58 šalių. Daugiau negu 4 000 savanorių padės užtikrinti, kad šis įvairių rūšių sporto renginys būtų nepakartojamas. Vyks ne tik sporto, bet ir kiti renginiai (mokslo, švietimo ir šeimos programos). 30 Belgijos miestų priims sportininkus, o žaidynės vyks Antverpene. Daug specialių renginių bus organizuojama prieš žaidynes, joms vykstant ir pasibaigus.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/160 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/160

---

P7_TA(2013)0473

Lankstumo priemonės mobilizavimas. Kiprui skirtų struktūrinių fondų programų finansavimas

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės mobilizavimo (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

(2016/C 436/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. birželio 28 d. pateiktą 2014 finansinių metų biudžeto projektą (COM(2013)0450), pakeistą Taisomuoju raštu Nr. 1, kurį Komisija pateikė 2013 m. rugsėjo 18 d. (COM(2013)0644), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. birželio 28 d. pateiktą 2014 finansinių metų biudžeto projektą (COM(2013)0450), pakeistą Taisomuoju raštu Nr. 1, kurį Komisija pateikė 2013 m. rugsėjo 18 d. (COM(2013)0644),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0647 – C7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0647 – C7-0302/2013),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (1), ypač į jo 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013 (1), ypač į jo 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarpinstitucinį Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 12 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpinstitucinį Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 12 punktą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. priimtą poziciją dėl 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. priimtą poziciją dėl 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto,

| — | atsižvelgdamas į bendrą tekstą, kurį 2013 m. lapkričio 12 d. patvirtino Taikinimo komitetas (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą tekstą, kurį 2013 m. lapkričio 12 d. patvirtino Taikinimo komitetas (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0388/2013),

| A. | kadangi, išnagrinėjus visas galimybes perskirstyti įsipareigojimų asignavimus pagal 1b išlaidų kategoriją, paaiškėjo, kad reikia mobilizuoti lankstumo priemonę įsipareigojimų asignavimams suteikti, |
| --- | --- |

A.

kadangi, išnagrinėjus visas galimybes perskirstyti įsipareigojimų asignavimus pagal 1b išlaidų kategoriją, paaiškėjo, kad reikia mobilizuoti lankstumo priemonę įsipareigojimų asignavimams suteikti,

| B. | kadangi Komisija pasiūlė mobilizuoti lankstumo priemonę, kad 2014 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete numatytas Kipro struktūrinių fondų programų finansavimas, viršijant 1b išlaidų kategorijos viršutinę ribą, būtų papildytas 78 mln. EUR suma, kad Kiprui iš struktūrinių fondų 2014 m. būtų galima papildomai skirti iš viso 100 000 000 EUR, |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija pasiūlė mobilizuoti lankstumo priemonę, kad 2014 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete numatytas Kipro struktūrinių fondų programų finansavimas, viršijant 1b išlaidų kategorijos viršutinę ribą, būtų papildytas 78 mln. EUR suma, kad Kiprui iš struktūrinių fondų 2014 m. būtų galima papildomai skirti iš viso 100 000 000 EUR,

| 1. | pažymi, kad, nors kai kurių biudžeto eilučių įsipareigojimų asignavimai buvo kukliai padidinti, o kelių biudžeto eilučių asignavimai sumažinti, 2014 m. numatyta įsipareigojimų viršutinė riba pagal 1b išlaidų pakategorę nesudaro sąlygų pakankamai finansuoti svarbių ir skubių politinių Sąjungos prioritetų, kurių laikosi Parlamentas ir Taryba; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad, nors kai kurių biudžeto eilučių įsipareigojimų asignavimai buvo kukliai padidinti, o kelių biudžeto eilučių asignavimai sumažinti, 2014 m. numatyta įsipareigojimų viršutinė riba pagal 1b išlaidų pakategorę nesudaro sąlygų pakankamai finansuoti svarbių ir skubių politinių Sąjungos prioritetų, kurių laikosi Parlamentas ir Taryba;

| 2. | pritaria tam, kad lankstumo priemonės įsipareigojimų asignavimai būtų mobilizuojami siekiant pagal 1b išlaidų pakategorę finansuoti Kipro struktūrinių fondų programas, iš viso šiuo tikslu skiriant 89 330 000 EUR; |
| --- | --- |

2.

pritaria tam, kad lankstumo priemonės įsipareigojimų asignavimai būtų mobilizuojami siekiant pagal 1b išlaidų pakategorę finansuoti Kipro struktūrinių fondų programas, iš viso šiuo tikslu skiriant 89 330 000 EUR;

| 3. | pakartoja, kad šios priemonės mobilizavimas, kaip numatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, 11 straipsnyje, dar kartą parodo esminį poreikį, kad Sąjungos biudžetas būtų vis lankstesnis; |
| --- | --- |

3.

pakartoja, kad šios priemonės mobilizavimas, kaip numatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, 11 straipsnyje, dar kartą parodo esminį poreikį, kad Sąjungos biudžetas būtų vis lankstesnis;

| 4. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

4.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 5. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl lankstumo priemonės mobilizavimo

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2014/97/ES.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/162

---

P7_TA(2013)0474

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas Rumunijai (sausra ir miškų gaisrai 2012 m.) ir Vokietijai, Austrijai ir Čekijai (potvyniai 2013 m. gegužės ir birželio mėn.)

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projekto, III skirsnis – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

(2016/C 436/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2012 m. gruodžio 12 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2012 m. gruodžio 12 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – TIS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – TIS),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektą, kurį Komisija priėmė 2013 m. spalio 3 d. (COM(2013)0691), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2013 finansinių metų taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektą, kurį Komisija priėmė 2013 m. spalio 3 d. (COM(2013)0691),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 30 d. priimtą Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projekto (14872/2013 – C7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 30 d. priimtą Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projekto (14872/2013 – C7-0388/2013),

| — | atsižvelgdamas į bendras išvadas, kurias 2013 m. lapkričio 12 d. patvirtino Taikinimo komitetas (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendras išvadas, kurias 2013 m. lapkričio 12 d. patvirtino Taikinimo komitetas (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0390/2013),

| A. | kadangi 2013 m. taisomojo biudžeto Nr. 9 projektas (TBP Nr. 9/2013) susijęs su ES solidarumo fondo (toliau – fondas) lėšų – 400,5 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumos – mobilizavimu Rumunijos reikmėms dėl sausros ir miško gaisrų, kilusių 2012 m. vasarą, taip pat Vokietijos, Austrijos ir Čekijos reikmėms dėl potvynių, kilusių 2013 m. gegužės ir birželio mėn., padengti, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. taisomojo biudžeto Nr. 9 projektas (TBP Nr. 9/2013) susijęs su ES solidarumo fondo (toliau – fondas) lėšų – 400,5 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumos – mobilizavimu Rumunijos reikmėms dėl sausros ir miško gaisrų, kilusių 2012 m. vasarą, taip pat Vokietijos, Austrijos ir Čekijos reikmėms dėl potvynių, kilusių 2013 m. gegužės ir birželio mėn., padengti,

| B. | kadangi pagal TBP Nr. 9/2013 siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2013 m. biudžetą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal TBP Nr. 9/2013 siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2013 m. biudžetą,

| 1. | atkreipia dėmesį į TBP Nr. 9/2013, kurį pateikė Komisija; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į TBP Nr. 9/2013, kurį pateikė Komisija;

| 2. | ragina Tarybą liautis teikti savo pozicijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 3 dalį teisės aktų (sprendimo) forma, nes tai neatitinka SESV 314 straipsnio nuostatų pagal Teisingumo Teismo išaiškinimą, pateiktą jo 2013 m. rugsėjo 17 d. sprendime byloje C-77/11 Taryba prieš Parlamentą; primena, kad pagal SESV 314 straipsnio 3 dalį pozicija yra parengiamasis aktas ir galioja nuo jos priėmimo dienos; pabrėžia, kad atmes ir ignoruos bet kokią išlygą, kuria Taryba ketintų įtvirtinti, kad vykdant biudžeto procedūrą Tarybos pozicijos galiojimas priklauso nuo to, ar Parlamentas suteikia išankstinį kitokio biudžeto, taisomojo biudžeto ar teisės akto patvirtinimą; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą liautis teikti savo pozicijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 3 dalį teisės aktų (sprendimo) forma, nes tai neatitinka SESV 314 straipsnio nuostatų pagal Teisingumo Teismo išaiškinimą, pateiktą jo 2013 m. rugsėjo 17 d. sprendime byloje C-77/11 Taryba prieš Parlamentą; primena, kad pagal SESV 314 straipsnio 3 dalį pozicija yra parengiamasis aktas ir galioja nuo jos priėmimo dienos; pabrėžia, kad atmes ir ignoruos bet kokią išlygą, kuria Taryba ketintų įtvirtinti, kad vykdant biudžeto procedūrą Tarybos pozicijos galiojimas priklauso nuo to, ar Parlamentas suteikia išankstinį kitokio biudžeto, taisomojo biudžeto ar teisės akto patvirtinimą;

| 3. | nepritaria Tarybos pozicijai dėl TBP Nr. 9/2013, pagal kurią iš dalies keičiamas Komisijos pasiūlymas siekiant finansuoti visą fondo mobilizavimą perskirstant lėšas iš biudžeto eilučių, pagal kurias, kaip tikimasi, ne visos lėšos bus panaudotos iki 2013 m. pabaigos, kaip nustatyta Komisijos pasiūlyme dėl 2013 m. bendrojo perkėlimo (DEC 26/2013); |
| --- | --- |

3.

nepritaria Tarybos pozicijai dėl TBP Nr. 9/2013, pagal kurią iš dalies keičiamas Komisijos pasiūlymas siekiant finansuoti visą fondo mobilizavimą perskirstant lėšas iš biudžeto eilučių, pagal kurias, kaip tikimasi, ne visos lėšos bus panaudotos iki 2013 m. pabaigos, kaip nustatyta Komisijos pasiūlyme dėl 2013 m. bendrojo perkėlimo (DEC 26/2013);

| 4. | pritaria susitarimui, kuris pasiektas 2013 m. lapkričio 12 d. Taikinimo komitete siekiant finansuoti minėtą lėšų mobilizavimą sutelkiant iki 250,5 mln. EUR mokėjimų asignavimų 2013 m. perskirsčius lėšas, o 2014 m. skiriant 150 mln. EUR naujų asignavimų; su pasitenkinimu pažymi, kad dėl to bus galima finansuoti mokslinių tyrimų poreikius, nurodytus numatant 200 mln. EUR bendrąjį perkėlimą, visų pirma dar šiais metais bus galima pasirašyti kelias naujas mokslinių tyrimų sutartis; |
| --- | --- |

4.

pritaria susitarimui, kuris pasiektas 2013 m. lapkričio 12 d. Taikinimo komitete siekiant finansuoti minėtą lėšų mobilizavimą sutelkiant iki 250,5 mln. EUR mokėjimų asignavimų 2013 m. perskirsčius lėšas, o 2014 m. skiriant 150 mln. EUR naujų asignavimų; su pasitenkinimu pažymi, kad dėl to bus galima finansuoti mokslinių tyrimų poreikius, nurodytus numatant 200 mln. EUR bendrąjį perkėlimą, visų pirma dar šiais metais bus galima pasirašyti kelias naujas mokslinių tyrimų sutartis;

| 5. | tačiau pabrėžia, kad ir toliau laikosi savo esminės pozicijos, jog ypatingos priemonės, pvz., fondas, turėtų būti įtrauktas į biudžetą viršijant daugiametės finansinės programos viršutines ribas, ir nepritaria Tarybos vienašaliam pareiškimui dėl mokėjimų asignavimų, kuris pridėtas prie bendrų išvadų dėl 2014 m. biudžeto; |
| --- | --- |

5.

tačiau pabrėžia, kad ir toliau laikosi savo esminės pozicijos, jog ypatingos priemonės, pvz., fondas, turėtų būti įtrauktas į biudžetą viršijant daugiametės finansinės programos viršutines ribas, ir nepritaria Tarybos vienašaliam pareiškimui dėl mokėjimų asignavimų, kuris pridėtas prie bendrų išvadų dėl 2014 m. biudžeto;

| 6. | todėl iš dalies šitaip keičia Tarybos poziciją:









  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| Biudžeto eilutė | Aprašymas | ĮA | MA |
| 06 06 02 03 | Bendroji įmonė SESAR | | 12,458 |
| 08 02 02 | Bendradarbiavimas — Sveikata — Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė | | 17,981 |
| 08 04 01 | Bendradarbiavimas — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos | | 19,936 |
| 08 06 01 | Bendradarbiavimas — Aplinka (įskaitant klimato kaitą) | | 2,804 |
| 08 10 01 | Idėjos | | 41,884 |
| 08 19 01 | Pajėgumai – Parama nuosekliam mokslinių tyrimų politikos plėtojimu | | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Bendradarbiavimo mokslinių tyrimų informacinių ir ryšių technologijų srityje rėmimas (IRT — Bendradarbiavimas) | | 40,813 |
| 10 03 01 | Branduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla | | 0,406 |
| 15 07 77 | Žmonės | | 63,313 |
| 13 06 01 | Europos Sąjungos solidarumo fondas – Valstybės narės | | - 150,000 |
| 01 03 02 | Makrofinansinė parama | | -10,000 |
| 04 05 01 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | | -13,116 |
| 08 01 04 31 | Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA) | -3,915 | -3,915 |
| 08 01 05 01 | Išlaidos mokslinių tyrimų darbuotojams | -7,230 | -7,230 |
| 08 01 05 03 | Kitos mokslinių tyrimų valdymo išlaidos | -15,739 | -15,739 |
| IŠ VISO | - 26,884 | 0 |

6.

todėl iš dalies šitaip keičia Tarybos poziciją:

(mln. EUR)

Biudžeto eilutė

Aprašymas

ĮA

MA

06 06 02 03

Bendroji įmonė SESAR

12,458

08 02 02

Bendradarbiavimas — Sveikata — Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė

17,981

08 04 01

Bendradarbiavimas — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

19,936

08 06 01

Bendradarbiavimas — Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

2,804

08 10 01

Idėjos

41,884

08 19 01

Pajėgumai – Parama nuosekliam mokslinių tyrimų politikos plėtojimu

0,406

09 04 01 01

Bendradarbiavimo mokslinių tyrimų informacinių ir ryšių technologijų srityje rėmimas (IRT — Bendradarbiavimas)

40,813

10 03 01

Branduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla

0,406

15 07 77

Žmonės

63,313

13 06 01

Europos Sąjungos solidarumo fondas – Valstybės narės

- 150,000

01 03 02

Makrofinansinė parama

-10,000

04 05 01

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

-13,116

08 01 04 31

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA)

-3,915

-3,915

08 01 05 01

Išlaidos mokslinių tyrimų darbuotojams

-7,230

-7,230

08 01 05 03

Kitos mokslinių tyrimų valdymo išlaidos

-15,739

-15,739

IŠ VISO

- 26,884

0

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 66, 2013 3 8.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(4)  2013 m. lapkričio 20 d. P7_TA(2013)0472 priedas.

---

BIUDŽETO PRIEDAS

TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 9/2013 PROJEKTAS

IŠLAIDOS — IŠLAIDOS

Duomenys

| Antraštinė dalis | Išlaidų kategorija | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |
| 02 | Įmonės | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 | | | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 |
| 03 | Konkurencija | 92 219 149 | 92 219 149 | | | 92 219 149 | 92 219 149 |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |
| 06 | Mobilumas ir transportas | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |
| 07 | Aplinka ir klimato politika | 498 383 275 | 404 177 073 | | | 498 383 275 | 404 177 073 |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |
| 09 | Ryšių tinklai, turinys ir technologijos | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 508 097 196 | | | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 548 909 877 |
| 10 | tiesioginiai moksliniai tyrimai | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |
| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė | 919 262 394 | 763 270 938 | | | 919 262 394 | 763 270 938 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 | | | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 |
| 12 | Vidaus rinka | 103 313 472 | 101 938 194 | | | 103 313 472 | 101 938 194 |
| 40 02 41 | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 | | | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 |
| 13 | Regioninė politika | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 144 620 394 | 127 227 655 | | | 144 620 394 | 127 227 655 |
| 15 | ŠVIETIMAS IR KULTŪRA | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |
| 16 | Komunikacija | 265 992 159 | 252 703 941 | | | 265 992 159 | 252 703 941 |
| 17 | SVEIKATOS IR VARTOTOJŲ APSAUGA | 634 370 124 | 598 986 674 | | | 634 370 124 | 598 986 674 |
| 18 | Vidaus reikalai | 1 227 109 539 | 906 396 228 | | | 1 227 109 539 | 906 396 228 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 | | | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 |
| 19 | Išorės santykiai | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 | | | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 |
| 20 | Prekyba | 107 473 453 | 104 177 332 | | | 107 473 453 | 104 177 332 |
| 21 | vystymasis ir santykiai su afrikos, karibų jūros ir ramiojo vandenyno regiono (akr) valstybėmis | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 | | | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 |
| 22 | Plėtra | 1 091 261 928 | 913 197 071 | | | 1 091 261 928 | 913 197 071 |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 917 322 828 | 979 489 048 | | | 917 322 828 | 979 489 048 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 75 427 800 | 69 443 664 | | | 75 427 800 | 69 443 664 |
| 40 01 40 | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 | | | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 193 336 661 | 194 086 661 | | | 193 336 661 | 194 086 661 |
| 26 | KOMISIJOS VYKDOMAS ADMINISTRAVIMAS | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 | | | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 |
| 27 | BIUDŽETAS | 142 450 570 | 142 450 570 | | | 142 450 570 | 142 450 570 |
| 28 | Auditas | 11 879 141 | 11 879 141 | | | 11 879 141 | 11 879 141 |
| 29 | Statistika | 82 071 571 | 114 760 614 | | | 82 071 571 | 114 760 614 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 | | | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 |
| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 | | | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 |
| 31 | Kalbos tarnybos | 396 815 433 | 396 815 433 | | | 396 815 433 | 396 815 433 |
| 32 | Energetika | 738 302 781 | 814 608 051 | | | 738 302 781 | 814 608 051 |
| 33 | Teisingumas | 218 238 524 | 184 498 972 | | | 218 238 524 | 184 498 972 |
| 40 | Rezervai | 1 049 836 185 | 231 697 385 | | | 1 049 836 185 | 231 697 385 |
| | Iš viso | 148 190 800 171 | 140 923 582 776 | 373 635 089 | | 148 564 435 260 | 140 923 582 776 |
| | Iš jų rezervai: 40 01 40, 40 02 41 | 285 721 185 | 151 697 385 | | | 285 721 185 | 151 697 385 |

Antraštinė dalis

Išlaidų kategorija

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

02

Įmonės

1 157 245 386

1 376 115 339

1 157 245 386

1 376 115 339

03

Konkurencija

92 219 149

92 219 149

92 219 149

92 219 149

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

06

Mobilumas ir transportas

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

07

Aplinka ir klimato politika

498 383 275

404 177 073

498 383 275

404 177 073

08

Moksliniai tyrimai

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

09

Ryšių tinklai, turinys ir technologijos

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

10

tiesioginiai moksliniai tyrimai

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

919 262 394

763 270 938

919 262 394

763 270 938

40 01 40, 40 02 41

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

12

Vidaus rinka

103 313 472

101 938 194

103 313 472

101 938 194

40 02 41

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

13

Regioninė politika

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

144 620 394

127 227 655

144 620 394

127 227 655

15

ŠVIETIMAS IR KULTŪRA

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

16

Komunikacija

265 992 159

252 703 941

265 992 159

252 703 941

17

SVEIKATOS IR VARTOTOJŲ APSAUGA

634 370 124

598 986 674

634 370 124

598 986 674

18

Vidaus reikalai

1 227 109 539

906 396 228

1 227 109 539

906 396 228

40 01 40, 40 02 41

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

19

Išorės santykiai

5 001 226 243

3 292 737 301

5 001 226 243

3 292 737 301

20

Prekyba

107 473 453

104 177 332

107 473 453

104 177 332

21

vystymasis ir santykiai su afrikos, karibų jūros ir ramiojo vandenyno regiono (akr) valstybėmis

1 571 699 626

1 235 408 520

1 571 699 626

1 235 408 520

22

Plėtra

1 091 261 928

913 197 071

1 091 261 928

913 197 071

23

Humanitarinė pagalba

917 322 828

979 489 048

917 322 828

979 489 048

24

Kova su sukčiavimu

75 427 800

69 443 664

75 427 800

69 443 664

40 01 40

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

193 336 661

194 086 661

193 336 661

194 086 661

26

KOMISIJOS VYKDOMAS ADMINISTRAVIMAS

1 030 021 548

1 023 305 407

1 030 021 548

1 023 305 407

27

BIUDŽETAS

142 450 570

142 450 570

142 450 570

142 450 570

28

Auditas

11 879 141

11 879 141

11 879 141

11 879 141

29

Statistika

82 071 571

114 760 614

82 071 571

114 760 614

40 01 40, 40 02 41

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

31

Kalbos tarnybos

396 815 433

396 815 433

396 815 433

396 815 433

32

Energetika

738 302 781

814 608 051

738 302 781

814 608 051

33

Teisingumas

218 238 524

184 498 972

218 238 524

184 498 972

40

Rezervai

1 049 836 185

231 697 385

1 049 836 185

231 697 385

Iš viso

148 190 800 171

140 923 582 776

373 635 089

148 564 435 260

140 923 582 776

Iš jų rezervai: 40 01 40, 40 02 41

285 721 185

151 697 385

285 721 185

151 697 385

XX ANTRAŠTINĖ DALIS — POLITIKOS SRITIMS PASKIRSTYTOS ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

Duomenys

Klasifikacija pagal rūšį

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX 01 | politikos sritims paskirstytos administracinės išlaidos | | | | |
| XX 01 01 | Išlaidos įvairiose politikos srityse dirbančiam personalui | | | | |
| XX 01 01 01 | Išlaidos institucijoje dirbančiam personalui | | | | |
| XX 01 01 01 01 | Darbo užmokestis ir išmokos | 5 | 1 835 168 000 | | 1 835 168 000 |
| XX 01 01 01 02 | Su įdarbinimu susijusios išlaidos ir išmokos, perkėlimai ir tarnybos nutraukimas | 5 | 14 878 000 | | 14 878 000 |
| XX 01 01 01 03 | Darbo užmokesčio patikslinimai | 5 | 15 496 000 | | 15 496 000 |
| | Tarpinė suma | | 1 865 542 000 | | 1 865 542 000 |
| XX 01 01 02 | Išlaidos Sąjungos delegacijose dirbančiam Komisijos personalui | | | | |
| XX 01 01 02 01 | Darbo užmokestis ir išmokos | 5 | 110 428 000 | | 110 428 000 |
| XX 01 01 02 02 | Su įdarbinimu susijusios išlaidos ir išmokos, perkėlimai ir tarnybos nutraukimas | 5 | 7 462 000 | | 7 462 000 |
| XX 01 01 02 03 | Asignavimai, skirti padengti bet kokius darbo užmokesčio patikslinimus | 5 | 871 000 | | 871 000 |
| | Tarpinė suma | | 118 761 000 | | 118 761 000 |
| | XX 01 01 straipsnis — Tarpinė suma | | 1 984 303 000 | | 1 984 303 000 |
| XX 01 02 | Išorės personalas ir kitos valdymo išlaidos | | | | |
| XX 01 02 01 | Institucijoje dirbantis išorės personalas | | | | |
| XX 01 02 01 01 | Sutartininkai | 5 | 66 373 486 | | 66 373 486 |
| XX 01 02 01 02 | Agentūrų personalas ir techninė bei administracinė pagalba įvairiai veiklai remti | 5 | 23 545 000 | | 23 545 000 |
| XX 01 02 01 03 | Nacionalinių institucijų tarnautojai, laikinai paskirti į instituciją | 5 | 39 727 000 | | 39 727 000 |
| | Tarpinė suma | | 129 645 486 | | 129 645 486 |
| XX 01 02 02 | Komisijos išorės personalas Sąjungos delegacijose | | | | |
| XX 01 02 02 01 | Kitų tarnautojų darbo užmokestis | 5 | 7 619 000 | | 7 619 000 |
| XX 01 02 02 02 | Jaunesniųjų ekspertų ir deleguotų nacionalinių ekspertų mokymas | 5 | 2 300 000 | | 2 300 000 |
| XX 01 02 02 03 | Išlaidos kitiems tarnautojams ir atlygis už kitas paslaugas | 5 | 256 000 | | 256 000 |
| | Tarpinė suma | | 10 175 000 | | 10 175 000 |
| XX 01 02 11 | Kitos institucijos valdymo išlaidos | | | | |
| XX 01 02 11 01 | Komandiruočių ir reprezentacinės išlaidos | 5 | 56 391 000 | | 56 391 000 |
| XX 01 02 11 02 | Konferencijų ir posėdžių išlaidos | 5 | 27 008 000 | | 27 008 000 |
| XX 01 02 11 03 | Komitetų posėdžiai | 5 | 12 863 000 | | 12 863 000 |
| XX 01 02 11 04 | Tyrimai ir konsultacijos | 5 | 6 400 000 | | 6 400 000 |
| XX 01 02 11 05 | Informacija ir vadybos sistemos | 5 | 26 985 000 | | 26 985 000 |
| XX 01 02 11 06 | Tęstinis ir vadybos mokymai | 5 | 13 500 000 | | 13 500 000 |
| | Tarpinė suma | | 143 147 000 | | 143 147 000 |
| XX 01 02 12 | Kitos valdymo išlaidos, susijusios su Komisijos personalu Sąjungos delegacijose | | | | |
| XX 01 02 12 01 | Komandiruotės, konferencijos ir reprezentacinės išlaidos | 5 | 6 328 000 | | 6 328 000 |
| XX 01 02 12 02 | Tęstinis personalo mokymas delegacijose | 5 | 500 000 | | 500 000 |
| | Tarpinė suma | | 6 828 000 | | 6 828 000 |
| | XX 01 02 straipsnis — Tarpinė suma | | 289 795 486 | | 289 795 486 |
| XX 01 03 | Išlaidos informacinių ir ryšių technologijų įrangai ir paslaugoms bei pastatams | | | | |
| XX 01 03 01 | Išlaidos Komisijos informacinių ir ryšių technologijų įrangai ir paslaugoms | | | | |
| XX 01 03 01 03 | Informacinių ir ryšių technologijų įranga | 5 | 54 525 000 | | 54 525 000 |
| XX 01 03 01 04 | Informacinių ir ryšių technologijų paslaugos | 5 | 63 545 000 | | 63 545 000 |
| | Tarpinė suma | | 118 070 000 | | 118 070 000 |
| XX 01 03 02 | Pastatai ir susijusios išlaidos, susijusios su Komisijos personalu Sąjungos delegacijose | | | | |
| XX 01 03 02 01 | Įsigijimas, nuoma ir susijusios išlaidos | 5 | 46 908 000 | | 46 908 000 |
| XX 01 03 02 02 | Įranga, baldai, biuro prekės ir paslaugų teikimas | 5 | 9 638 000 | | 9 638 000 |
| | Tarpinė suma | | 56 546 000 | | 56 546 000 |
| | XX 01 03 straipsnis — Tarpinė suma | | 174 616 000 | | 174 616 000 |
| XX 01 05 | Išlaidos netiesioginių mokslinių tyrimų srityje dirbančiam personalui | | | | |
| XX 01 05 01 | Darbo užmokestis ir išmokos netiesioginių mokslinių tyrimų srityje dirbančiam personalui | 1.1 | 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |
| XX 01 05 02 | Netiesioginių mokslinių tyrimų išorės personalas | 1.1 | 47 262 000 | | 47 262 000 |
| XX 01 05 03 | Kitos netiesioginių mokslinių tyrimų srities valdymo išlaidos | 1.1 | 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |
| | XX 01 05 straipsnis — Tarpinė suma | | 324 744 000 | -22 969 000 | 301 775 000 |
| | XX 01 skyrius — Iš viso | | 2 773 458 486 | -22 969 000 | 2 750 489 486 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

XX 01

politikos sritims paskirstytos administracinės išlaidos

XX 01 01

Išlaidos įvairiose politikos srityse dirbančiam personalui

XX 01 01 01

Išlaidos institucijoje dirbančiam personalui

XX 01 01 01 01

Darbo užmokestis ir išmokos

5

1 835 168 000

1 835 168 000

XX 01 01 01 02

Su įdarbinimu susijusios išlaidos ir išmokos, perkėlimai ir tarnybos nutraukimas

5

14 878 000

14 878 000

XX 01 01 01 03

Darbo užmokesčio patikslinimai

5

15 496 000

15 496 000

Tarpinė suma

1 865 542 000

1 865 542 000

XX 01 01 02

Išlaidos Sąjungos delegacijose dirbančiam Komisijos personalui

XX 01 01 02 01

Darbo užmokestis ir išmokos

5

110 428 000

110 428 000

XX 01 01 02 02

Su įdarbinimu susijusios išlaidos ir išmokos, perkėlimai ir tarnybos nutraukimas

5

7 462 000

7 462 000

XX 01 01 02 03

Asignavimai, skirti padengti bet kokius darbo užmokesčio patikslinimus

5

871 000

871 000

Tarpinė suma

118 761 000

118 761 000

XX 01 01 straipsnis — Tarpinė suma

1 984 303 000

1 984 303 000

XX 01 02

Išorės personalas ir kitos valdymo išlaidos

XX 01 02 01

Institucijoje dirbantis išorės personalas

XX 01 02 01 01

Sutartininkai

5

66 373 486

66 373 486

XX 01 02 01 02

Agentūrų personalas ir techninė bei administracinė pagalba įvairiai veiklai remti

5

23 545 000

23 545 000

XX 01 02 01 03

Nacionalinių institucijų tarnautojai, laikinai paskirti į instituciją

5

39 727 000

39 727 000

Tarpinė suma

129 645 486

129 645 486

XX 01 02 02

Komisijos išorės personalas Sąjungos delegacijose

XX 01 02 02 01

Kitų tarnautojų darbo užmokestis

5

7 619 000

7 619 000

XX 01 02 02 02

Jaunesniųjų ekspertų ir deleguotų nacionalinių ekspertų mokymas

5

2 300 000

2 300 000

XX 01 02 02 03

Išlaidos kitiems tarnautojams ir atlygis už kitas paslaugas

5

256 000

256 000

Tarpinė suma

10 175 000

10 175 000

XX 01 02 11

Kitos institucijos valdymo išlaidos

XX 01 02 11 01

Komandiruočių ir reprezentacinės išlaidos

5

56 391 000

56 391 000

XX 01 02 11 02

Konferencijų ir posėdžių išlaidos

5

27 008 000

27 008 000

XX 01 02 11 03

Komitetų posėdžiai

5

12 863 000

12 863 000

XX 01 02 11 04

Tyrimai ir konsultacijos

5

6 400 000

6 400 000

XX 01 02 11 05

Informacija ir vadybos sistemos

5

26 985 000

26 985 000

XX 01 02 11 06

Tęstinis ir vadybos mokymai

5

13 500 000

13 500 000

Tarpinė suma

143 147 000

143 147 000

XX 01 02 12

Kitos valdymo išlaidos, susijusios su Komisijos personalu Sąjungos delegacijose

XX 01 02 12 01

Komandiruotės, konferencijos ir reprezentacinės išlaidos

5

6 328 000

6 328 000

XX 01 02 12 02

Tęstinis personalo mokymas delegacijose

5

500 000

500 000

Tarpinė suma

6 828 000

6 828 000

XX 01 02 straipsnis — Tarpinė suma

289 795 486

289 795 486

XX 01 03

Išlaidos informacinių ir ryšių technologijų įrangai ir paslaugoms bei pastatams

XX 01 03 01

Išlaidos Komisijos informacinių ir ryšių technologijų įrangai ir paslaugoms

XX 01 03 01 03

Informacinių ir ryšių technologijų įranga

5

54 525 000

54 525 000

XX 01 03 01 04

Informacinių ir ryšių technologijų paslaugos

5

63 545 000

63 545 000

Tarpinė suma

118 070 000

118 070 000

XX 01 03 02

Pastatai ir susijusios išlaidos, susijusios su Komisijos personalu Sąjungos delegacijose

XX 01 03 02 01

Įsigijimas, nuoma ir susijusios išlaidos

5

46 908 000

46 908 000

XX 01 03 02 02

Įranga, baldai, biuro prekės ir paslaugų teikimas

5

9 638 000

9 638 000

Tarpinė suma

56 546 000

56 546 000

XX 01 03 straipsnis — Tarpinė suma

174 616 000

174 616 000

XX 01 05

Išlaidos netiesioginių mokslinių tyrimų srityje dirbančiam personalui

XX 01 05 01

Darbo užmokestis ir išmokos netiesioginių mokslinių tyrimų srityje dirbančiam personalui

1.1

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

XX 01 05 02

Netiesioginių mokslinių tyrimų išorės personalas

1.1

47 262 000

47 262 000

XX 01 05 03

Kitos netiesioginių mokslinių tyrimų srities valdymo išlaidos

1.1

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

XX 01 05 straipsnis — Tarpinė suma

324 744 000

-22 969 000

301 775 000

XX 01 skyrius — Iš viso

2 773 458 486

-22 969 000

2 750 489 486

XX 01 SKYRIUS — POLITIKOS SRITIMS PASKIRSTYTOS ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

XX 01 05 straipsnis — Išlaidos netiesioginių mokslinių tyrimų srityje dirbančiam personalui

XX 01 05 01 punktas — Darbo užmokestis ir išmokos netiesioginių mokslinių tyrimų srityje dirbančiam personalui

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

Pastabos

Šios pastabos taikomos visoms politikos sritims (įmonių ir pramonės, mobilumo ir transporto, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, švietimo ir kultūros, energetikos), susijusioms su netiesiogine veikla pagal Mokslinių tyrimų septintąją bendrąją programą.

Šis asignavimas skirtas padengti išlaidas, susijusias su personalu, kuriam taikomi Pareigūnų tarnybos nuostatai, ir kuris eina pareigas pagal patvirtintus etatų sąrašus bei dalyvauja netiesioginėje veikloje pagal branduolinę ir nebranduolinę programas, įskaitant personalą, dirbantį Sąjungos delegacijose.

Šiuos asignavimus personalo išlaidoms padengti sudaro:

| Programa | Asignavimas |
| --- | --- |
| Bendroji programa (branduolinė) | 22 840 000 |
| Bendroji programa (nebranduolinė) | 167 159 000 |
| Iš viso | 189 999 000 |

Programa

Asignavimas

Bendroji programa (branduolinė)

22 840 000

Bendroji programa (nebranduolinė)

167 159 000

Iš viso

189 999 000

Prie šiame punkte įrašytų asignavimų būtina pridėti ELPA valstybių įnašus pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma pagal jo 82 straipsnį ir 32 protokolą. Informacija: šios sumos yra ELPA valstybių įnašai, įrašyti į įplaukų suvestinės 6 3 0 straipsnį ir sudaro asignuotąsias įplaukas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus; jie naudojami atitinkamiems asignavimams teikti ir įgyvendinti pagal šio skirsnio išlaidų suvestinės priedą „Europos ekonominė erdvė“, kuris yra neatskiriama bendrojo biudžeto dalis.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas 2006/970/Euratomas dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 60).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 86).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/972/EB dėl specialiosios programos „Idėjos“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 243).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/973/EB dėl specialiosios programos „Žmonės“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 270).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 299).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/976/Euratomas dėl specialiosios programos, įgyvendinančios Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintąją bendrąją branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programą (2007–2013 m.) (2007–2011 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 404).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2012/93/Euratomas dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (OL L 47, 2012 2 18, p. 25).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 139/2012, kuriuo nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės (OL L 47, 2012 2 18, p. 1).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2012/94/Euratomas dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (OL L 47, 2012 2 18, p. 33).

XX 01 05 03 punktas — Kitos netiesioginių mokslinių tyrimų srities valdymo išlaidos

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Pastabos

Šios pastabos taikomos visoms politikos sritims (įmonių ir pramonės, mobilumo ir transporto, mokslinių tyrimų, informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, švietimo ir kultūros, energetikos), susijusioms su netiesiogine veikla pagal Mokslinių tyrimų septintąją bendrąją programą.

Šis asignavimas skirtas padengti kitas mokslinių tyrimų valdymo išlaidas, susijusias su netiesiogine veikla pagal branduolinę ir nebranduolinę programas, įskaitant kitas administracines išlaidas, kurias patiria Sąjungos delegacijose dirbantis personalas.

Šiuos asignavimus personalo išlaidoms padengti sudaro:

| Programa | Asignavimas |
| --- | --- |
| Bendroji programa (branduolinė) | 10 984 000 |
| Bendroji programa (nebranduolinė) | 53 530 000 |
| Iš viso | 64 514 000 |

Programa

Asignavimas

Bendroji programa (branduolinė)

10 984 000

Bendroji programa (nebranduolinė)

53 530 000

Iš viso

64 514 000

Prie šiame punkte įrašytų asignavimų būtina pridėti ELPA valstybių įnašus pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma pagal jo 82 straipsnį ir 32 protokolą. Informacija: šios sumos yra ELPA valstybių įnašai, įrašyti į įplaukų suvestinės 6 3 0 straipsnį ir sudaro asignuotąsias įplaukas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus; jie naudojami atitinkamiems asignavimams teikti ir įgyvendinti pagal šio skirsnio išlaidų suvestinės priedą „Europos ekonominė erdvė“, kuris yra neatskiriama bendrojo biudžeto dalis.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas 2006/970/Euratomas dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 60).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 86).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/972/EB dėl specialiosios programos „Idėjos“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 243).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/973/EB dėl specialiosios programos „Žmonės“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 270).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 299).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/976/Euratomas dėl specialiosios programos, įgyvendinančios Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintąją bendrąją branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programą (2007–2013 m.) (2007–2011 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 404).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2012/93/Euratomas dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (OL L 47, 2012 2 18, p. 25).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 139/2012, kuriuo nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės (OL L 47, 2012 2 18, p. 1).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2012/94/Euratomas dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (OL L 47, 2012 2 18, p. 33).

01 ANTRAŠTINĖ DALIS — EKONOMIKOS IR FINANSŲ REIKALAI

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 01 01 | Ekonomikos ir finansų reikalų politikos srities administracinės išlaidos | 5 | 82 524 796 | 82 524 796 | | | 82 524 796 | 82 524 796 |
| 01 02 | Ekonominė ir pinigų sąjunga | | 13 000 000 | 12 953 676 | | | 13 000 000 | 12 953 676 |
| 01 03 | Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| 01 04 | Finansinės operacijos ir priemonės | | 365 610 000 | 276 532 610 | | | 365 610 000 | 276 532 610 |
| | 01 antraštinė dalis — Iš viso | | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

01 01

Ekonomikos ir finansų reikalų politikos srities administracinės išlaidos

5

82 524 796

82 524 796

82 524 796

82 524 796

01 02

Ekonominė ir pinigų sąjunga

13 000 000

12 953 676

13 000 000

12 953 676

01 03

Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 04

Finansinės operacijos ir priemonės

365 610 000

276 532 610

365 610 000

276 532 610

01 antraštinė dalis — Iš viso

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

01 03 SKYRIUS — TARPTAUTINIAI EKONOMIKOS IR FINANSŲ REIKALAI

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 01 03 | Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai | | | | | | | |
| 01 03 01 | Dalyvavimas tarptautinių finansinių institucijų kapitale | | | | | | | |
| 01 03 01 01 | Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas — Pasirašyto kapitalo apmokėtų akcijų perdavimas | 4 | — | — | | | — | — |
| 01 03 01 02 | Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas — Išperkama pasirašyto kapitalo akcijų dalis | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 01 03 01 straipsnis — Tarpinė suma | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 01 03 02 | Makrofinansinė pagalba | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| | 01 03 skyrius — Iš viso | | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

01 03

Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai

01 03 01

Dalyvavimas tarptautinių finansinių institucijų kapitale

01 03 01 01

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas — Pasirašyto kapitalo apmokėtų akcijų perdavimas

4

—

—

—

—

01 03 01 02

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas — Išperkama pasirašyto kapitalo akcijų dalis

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 01 straipsnis — Tarpinė suma

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 02

Makrofinansinė pagalba

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 03 skyrius — Iš viso

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 03 02 straipsnis — Makrofinansinė pagalba

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Pastabos

Šios išimtinės paramos tikslas – palengvinti finansinius suvaržymus kai kurioms trečiosioms šalims, patiriančioms makrofinansinius sunkumus, kurie pasireiškia mokėjimų balanso deficitu ir (arba) dideliu biudžeto disbalansu.

Ji yra tiesiogiai susijusi su makrofinansinio stabilizavimo ir struktūrinio sureguliavimo priemonių įgyvendinimu paramą gaunančiose šalyse. Sąjungos veikla paprastai papildo Tarptautinio valiutos fondo veiklą, kuri yra derinama su kitais dvišaliais donorais.

Komisija du kartus per metus informuoja biudžeto valdymo instituciją apie makrofinansinę situaciją šalyse naudos gavėjose ir kartą per metus teikia išsamią ataskaitą apie šios pagalbos įgyvendinimą.

Asignavimai, įrašyti į šią biudžeto straipsnį, bus taip pat naudojami teikiant finansinę pagalbą, skirtą nuo konflikto su Rusija nukentėjusioms Gruzijos vietovėms atkurti. Šiais veiksmais visų pirma turėtų būti siekiama užtikrinti šalyje makrofinansinį stabilumą. Dėl visos finansinės pagalbos sumos buvo nuspręsta 2008 m. tarptautinėje pagalbos teikėjų konferencijoje.

Teisinis pagrindas

2006 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2006/880/EB dėl išskirtinės Bendrijos finansinės pagalbos Kosovui (OL L 339, 2006 12 6, p. 36).

2007 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimas 2007/860/EB dėl Bendrijos makrofinansinės pagalbos suteikimo Libanui (OL L 337, 2007 12 21, p. 111).

2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/889/EB dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Gruzijai (OL L 320, 2009 12 5, p. 1).

2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/890/EB dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Armėnijai (OL L 320, 2009 12 5, p. 3).

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 938/2010/ES dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Moldovos Respublikai (OL L 277, 2010 10 21, p. 1).

04 ANTRAŠTINĖ DALIS — UŽIMTUMAS IR SOCIALINIAI REIKALAI

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 04 01 | Užimtumo ir socialinių reikalų srities politikos administravimo išlaidos | | 94 756 546 | 94 756 546 | | | 94 756 546 | 94 756 546 |
| 04 02 | Europos socialinis fondas | 1 | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 | | | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 |
| 04 03 | DARBAS EUROPOJE — SOCIALINIS DIALOGAS IR JUDUMAS | 1 | 79 097 000 | 58 354 054 | | | 79 097 000 | 58 354 054 |
| 04 04 | Užimtumas, socialinis solidarumas ir lyčių lygybė | 1 | 122 286 000 | 108 376 020 | | | 122 286 000 | 108 376 020 |
| 04 05 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | 1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| 04 06 | Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA) — Žmogiškųjų išteklių vystymas | 4 | 113 157 077 | 65 152 574 | | | 113 157 077 | 65 152 574 |
| | 04 antraštinė dalis — Iš viso | | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

04 01

Užimtumo ir socialinių reikalų srities politikos administravimo išlaidos

94 756 546

94 756 546

94 756 546

94 756 546

04 02

Europos socialinis fondas

1

11 804 862 310

13 358 557 851

11 804 862 310

13 358 557 851

04 03

DARBAS EUROPOJE — SOCIALINIS DIALOGAS IR JUDUMAS

1

79 097 000

58 354 054

79 097 000

58 354 054

04 04

Užimtumas, socialinis solidarumas ir lyčių lygybė

1

122 286 000

108 376 020

122 286 000

108 376 020

04 05

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 06

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA) — Žmogiškųjų išteklių vystymas

4

113 157 077

65 152 574

113 157 077

65 152 574

04 antraštinė dalis — Iš viso

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

04 05 SKYRIUS — EUROPOS PRISITAIKYMO PRIE GLOBALIZACIJOS PADARINIŲ FONDAS (EGF)

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 04 05 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | 1.1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| | 04 05 skyrius — Iš viso | | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

04 05

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

04 05 01

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

1.1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 05 skyrius — Iš viso

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 05 01 straipsnis — Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Pastabos

Šis asignavimas skirtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) išlaidoms padengti, kad Sąjungoje būtų galima laikinai ir tikslingai remti darbuotojus, atleistus dėl įvykusių pagrindinių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, susijusių su globalizacija, kai dėl tokio etatų mažinimo daromas labai neigiamas poveikis regionų ir vietos ekonomikai. Pagal paraiškas, kurios pateiktos iki 2011 m. gruodžio 31 d., fondas gali būti naudojamas darbuotojams, atleistiems dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, remti.

Fondo išlaidų suma neviršija 500 000 000 EUR per metus.

Pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 28 punktą šis rezervas skirtas teikti papildomą laikiną paramą darbuotojams, kurie nukenčia dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių padarinių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

EGF veikla turėtų papildyti Europos socialinio fondo veiklą. Pagal šias priemones neturėtų būti dvigubo finansavimo.

Asignavimų įtraukimo į šį rezervą ir fondo mobilizavimo taisyklės, nustatytos 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 28 punkte bei Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 12 straipsnyje.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (OL L 406, 2006 12 30, p. 1).

2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (OL L 167, 2009 6 29, p. 26).

Susiję teisės aktai

2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (OL C 139, 2006 6 14, p. 1).

05 ANTRAŠTINĖ DALIS — ŽEMĖS ŪKIS IR KAIMO PLĖTRA

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 05 01 | Žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos srities administracinės išlaidos | | 133 234 504 | 133 234 504 | | | 133 234 504 | 133 234 504 |
| 05 02 | Intervencija žemės ūkio rinkose | 2 | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 | | | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 |
| 05 03 | Tiesioginė pagalba | 2 | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 | | | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 |
| 05 04 | Kaimo plėtra | 2 | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 | | | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 |
| 05 05 | Pasirengimo narystei priemonės žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| 05 06 | Tarptautiniai žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos srities aspektai | 4 | 6 629 000 | 5 069 602 | | | 6 629 000 | 5 069 602 |
| 05 07 | Žemės ūkio išlaidų auditas | 2 | -84 900 000 | -84 900 000 | | | -84 900 000 | -84 900 000 |
| 05 08 | Žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos srities strategija ir koordinavimas | 2 | 27 307 342 | 33 470 205 | | | 27 307 342 | 33 470 205 |
| | 05 antraštinė dalis — Iš viso | | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

05 01

Žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos srities administracinės išlaidos

133 234 504

133 234 504

133 234 504

133 234 504

05 02

Intervencija žemės ūkio rinkose

2

2 773 440 000

2 772 526 798

2 773 440 000

2 772 526 798

05 03

Tiesioginė pagalba

2

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

05 04

Kaimo plėtra

2

14 804 955 797

13 022 586 520

14 804 955 797

13 022 586 520

05 05

Pasirengimo narystei priemonės žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 06

Tarptautiniai žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos srities aspektai

4

6 629 000

5 069 602

6 629 000

5 069 602

05 07

Žemės ūkio išlaidų auditas

2

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

05 08

Žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos srities strategija ir koordinavimas

2

27 307 342

33 470 205

27 307 342

33 470 205

05 antraštinė dalis — Iš viso

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

05 05 SKYRIUS — PASIRENGIMO NARYSTEI PRIEMONĖS ŽEMĖS ŪKIO IR KAIMO PLĖTROS SRITYJE

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 05 05 | Pasirengimo narystei priemonės žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje | | | | | | | |
| 05 05 01 | Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros pagalbos valstybėse kandidatėse programa (SAPARD). Ankstesnių programų užbaigimas | | | | | | | |
| 05 05 01 01 | Pasirengimo narystei priemonė SAPARD. 2000–2006 m. programos užbaigimas | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 01 02 | Pasirengimo narystei priemonė SAPARD. Pasirengimo narystei pagalbos užbaigimas aštuoniose valstybėse kandidatėse | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 05 05 01 straipsnis — Tarpinė suma | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 02 | Pasirengimo narystei paramos kaimo plėtrai priemonė (IPARD) | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| | 05 05 skyrius — Iš viso | | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

05 05

Pasirengimo narystei priemonės žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje

05 05 01

Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros pagalbos valstybėse kandidatėse programa (SAPARD). Ankstesnių programų užbaigimas

05 05 01 01

Pasirengimo narystei priemonė SAPARD. 2000–2006 m. programos užbaigimas

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 02

Pasirengimo narystei priemonė SAPARD. Pasirengimo narystei pagalbos užbaigimas aštuoniose valstybėse kandidatėse

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 straipsnis — Tarpinė suma

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 02

Pasirengimo narystei paramos kaimo plėtrai priemonė (IPARD)

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 05 skyrius — Iš viso

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 05 02 straipsnis — Pasirengimo narystei paramos kaimo plėtrai priemonė (IPARD)

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Pastabos

Šis asignavimas skirtas Sąjungos pagalbai šalims kandidatėms, kurioms taikoma Pasirengimo narystei pagalbos priemonė, laipsniškai derinant su Sąjungos standartais ir politikos sritimis, įskaitant, prireikus, Sąjungos acquis, turint minty narystę, finansuoti. Pagal šį kaimo plėtros komponentą remiamos šalys, kurios rengiasi įgyvendinti ir valdyti bendrąją žemės ūkio politiką, derinimą su Sąjungos struktūromis ir Sąjungos finansuojamas kaimo plėtros programas po įstojimo.

Teisinis pagrindas

2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (OL L 210, 2006 7 31, p. 82).

06 ANTRAŠTINĖ DALIS — MOBILUMAS IR TRANSPORTAS

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 06 01 | Mobilumo ir transporto politikos srities administracinės išlaidos | | 68 011 011 | 68 011 011 | | | 68 011 011 | 68 011 011 |
| 06 02 | Vidaus, oro ir jūrų transportas | 1 | 201 808 724 | 151 320 581 | | | 201 808 724 | 151 320 581 |
| 06 03 | Transeuropiniai tinklai | 1 | 1 410 000 000 | 721 545 956 | | | 1 410 000 000 | 721 545 956 |
| 06 06 | Transporto srities moksliniai tyrimai | 1 | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |
| | 06 antraštinė dalis — Iš viso | | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

06 01

Mobilumo ir transporto politikos srities administracinės išlaidos

68 011 011

68 011 011

68 011 011

68 011 011

06 02

Vidaus, oro ir jūrų transportas

1

201 808 724

151 320 581

201 808 724

151 320 581

06 03

Transeuropiniai tinklai

1

1 410 000 000

721 545 956

1 410 000 000

721 545 956

06 06

Transporto srities moksliniai tyrimai

1

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

06 antraštinė dalis — Iš viso

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

06 06 SKYRIUS — TRANSPORTO SRITIES MOKSLINIAI TYRIMAI

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 06 06 | Transporto srities moksliniai tyrimai | | | | | | | |
| 06 06 02 | Transporto (įskaitant aeronautiką) srities moksliniai tyrimai | | | | | | | |
| 06 06 02 01 | Transporto (įskaitant aeronautiką) srities moksliniai tyrimai | 1.1 | p.m. | 10 542 392 | | | p.m. | 10 542 392 |
| 06 06 02 02 | Transporto (įskaitant aeronautiką) srities moksliniai tyrimai — Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė | 1.1 | 2 656 000 | 2 305 982 | | | 2 656 000 | 2 305 982 |
| 06 06 02 03 | Bendroji įmonė SESAR | 1.1 | 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |
| | 06 06 02 straipsnis — Tarpinė suma | | 60 980 795 | 42 500 948 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 54 958 505 |
| 06 06 04 | Asignavimai iš trečiųjų šalių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įmokų, skirtų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 06 06 05 | Ankstesnių programų užbaigimas | | | | | | | |
| 06 06 05 01 | Programų (ankstesnių nei 2003 m.) užbaigimas | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 06 06 05 02 | EB šeštosios pagrindų (pamatinės) programos (2003–2006 m.) užbaigimas | 1.1 | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | 06 06 05 straipsnis — Tarpinė suma | | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | 06 06 skyrius — Iš viso | | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

06 06

Transporto srities moksliniai tyrimai

06 06 02

Transporto (įskaitant aeronautiką) srities moksliniai tyrimai

06 06 02 01

Transporto (įskaitant aeronautiką) srities moksliniai tyrimai

1.1

p.m.

10 542 392

p.m.

10 542 392

06 06 02 02

Transporto (įskaitant aeronautiką) srities moksliniai tyrimai — Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė

1.1

2 656 000

2 305 982

2 656 000

2 305 982

06 06 02 03

Bendroji įmonė SESAR

1.1

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

06 06 02 straipsnis — Tarpinė suma

60 980 795

42 500 948

12 457 557

60 980 795

54 958 505

06 06 04

Asignavimai iš trečiųjų šalių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įmokų, skirtų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

06 06 05

Ankstesnių programų užbaigimas

06 06 05 01

Programų (ankstesnių nei 2003 m.) užbaigimas

1.1

—

p.m.

—

p.m.

06 06 05 02

EB šeštosios pagrindų (pamatinės) programos (2003–2006 m.) užbaigimas

1.1

—

582 998

—

582 998

06 06 05 straipsnis — Tarpinė suma

—

582 998

—

582 998

06 06 skyrius — Iš viso

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Pastabos

Šios pastabos taikomos visoms šio biudžeto skyriaus kategorijoms.

Šie asignavimai bus panaudoti 2007–2013 m. Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos veiklai.

Jie bus panaudoti siekiant bendrųjų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 179 straipsnyje apibrėžtų tikslų, kuriant žinių visuomenę, pagrįstą Europos mokslinių tyrimų erdve, t. y. skatinant visų lygių tarptautinį bendradarbiavimą Sąjungoje, didinant Europos mokslinių tyrimų mažai tirtose srityse dinamiškumą, kūrybingumą ir kompetenciją, stiprinant Europos mokslinių tyrimų ir technologijų srities darbuotojų kiekybinį ir kokybinį bei visos Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų gebėjimų lygį ir užtikrinti optimalų jų panaudojimą.

Šiuose straipsniuose ir punktuose taip pat įrašomos Komisijos organizuojamų aukšto lygio mokslinių ir technologinių susirinkimų, konferencijų, darbinių seminarų ir Europos mastu organizuojamų seminarų išlaidos, aukšto lygio mokslinės ir technologinės analizės ir vertinimų, atliekamų Sąjungos vardu, siekiant išžvalgyti naujas sritis tyrimams, kuriose Sąjunga galėtų veikti, inter alia, Europos mokslinių tyrimų erdvės kontekste, išlaidos ir priemonių, skirtų stebėti ir skleisti programų rezultatams, tarp jų – priemonių pagal ankstesnes pamatines programas, finansavimo išlaidos.

Iš šių asignavimų taip pat padengiamos administracinės išlaidos, įskaitant personalo, informacijos, leidinių, administracinės ir techninės veiklos išlaidos, tam tikri kitų išlaidų, susijusių su vidaus infrastruktūra, punktai, susiję su priemonės tikslų, kurių neatskiriamą dalį jie sudaro, įgyvendinimu, taip pat ir su veikla ir priemonėmis, kurių reikia parengti ir stebėti Sąjungos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros strategiją.

Kai kuriuose projektuose numatyta trečiųjų valstybių ar trečiųjų valstybių institucijų galimybė dalyvauti europiniame bendradarbiavime mokslinių ir techninių tyrimų srityje. Visi finansiniai įnašai bus įrašyti į įplaukų suvestinės 6 0 1 3 ir 6 0 1 5 punktus ir gali būti panaudoti papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį.

Įplaukos iš valstybių, dalyvaujančių Europos bendradarbiavime mokslinių ir techninių tyrimų srityje, bus įrašytos į įplaukų suvestinės 6 0 1 6 punktą ir gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį.

Visos įplaukų suvestinės 6 0 3 1 punkte įrašytos įplaukos iš valstybių kandidačių įnašų ir, jei taikytina, potencialių Vakarų Balkanų valstybių kandidačių įnašų už dalyvavimą Sąjungos programose gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus.

Visos įplaukų suvestinės 6 0 3 3 punkte įrašytos įplaukos iš išorės institucijų įnašų į Sąjungos veiklą gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį.

Papildomi asignavimai bus suteikiami pagal 06 06 04 straipsnį.

06 06 02 straipsnis — Transporto (įskaitant aeronautiką) srities moksliniai tyrimai

06 06 02 03 punktas — Bendroji įmonė SESAR

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Pastabos

Šis asignavimas skirtas SESAR programos plėtros etapui, siekiant įgyvendinti technologinę Bendro Europos dangaus politikos (SESAR)sudėtinę dalį), įskaitant Bendrosios įmonės SESAR veikimą, finansuoti.

Prie šiame punkte įrašytų asignavimų būtina pridėti ELPA valstybių įnašus pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma pagal jo 82 straipsnį ir 32 protokolą. Informacija: šios sumos yra ELPA valstybių narių įnašai, įrašyti į įplaukų suvestinės 6 3 0 straipsnį, ir pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus sudaro asignuotąsias įplaukas; jie naudojami atitinkamiems asignavimams teikti ir įgyvendinti pagal šio skirsnio išlaidų suvestinės šios dalies priedą „Europos ekonominė erdvė“, kuris yra neatskiriama bendrojo biudžeto dalis.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (OL L 391, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB dėl specialiosios programos Bendradarbiavimas, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 86).

2007 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (OL L 64, 2007 3 2, p. 1).

2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1361/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (OL L 352, 2008 12 31, p. 12).

08 ANTRAŠTINĖ DALIS — MOKSLINIAI TYRIMAI

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 08 01 | Mokslinių tyrimų politikos srities administracinės išlaidos | | 346 871 798 | 346 871 798 | -26 884 000 | -26 884 000 | 319 987 798 | 319 987 798 |
| 08 02 | Bendradarbiavimas — Sveikatos priežiūra | 1 | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |
| 08 03 | Bendradarbiavimas. Maisto produktai, žemės ūkis, žuvininkystė ir biotechnologijos | 1 | 363 076 419 | 323 404 000 | | | 363 076 419 | 323 404 000 |
| 08 04 | Bendradarbiavimas — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos | 1 | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |
| 08 05 | Bendradarbiavimas — Energetika | 1 | 218 718 047 | 165 048 655 | | | 218 718 047 | 165 048 655 |
| 08 06 | Bendradarbiavimas — Aplinka (įskaitant klimato kaitą) | 1 | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |
| 08 07 | Bendradarbiavimas — Transportas (įskaitant aeronautiką) | 1 | 560 200 746 | 444 884 572 | | | 560 200 746 | 444 884 572 |
| 08 08 | Bendradarbiavimas — Socialiniai ekonominiai mokslai ir humanitariniai mokslai | 1 | 112 677 988 | 67 955 934 | | | 112 677 988 | 67 955 934 |
| 08 09 | Bendradarbiavimas — Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 08 10 | Idėjos | 1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| 08 12 | Pajėgumai — Mokslinių tyrimų infrastruktūros | 1 | 74 993 775 | 128 562 844 | | | 74 993 775 | 128 562 844 |
| 08 13 | Pajėgumai — Mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skirti moksliniai tyrimai | 1 | 274 436 455 | 236 286 122 | | | 274 436 455 | 236 286 122 |
| 08 14 | Pajėgumai — Žinių regionai | 1 | 27 351 639 | 19 269 599 | | | 27 351 639 | 19 269 599 |
| 08 15 | Pajėgumai — Mokslinių tyrimų potencialas | 1 | 74 266 567 | 56 254 471 | | | 74 266 567 | 56 254 471 |
| 08 16 | Pajėgumai — Mokslas visuomenėje | 1 | 63 656 771 | 40 164 131 | | | 63 656 771 | 40 164 131 |
| 08 17 | Pajėgumai — Tarptautinio bendradarbiavimo veikla | 1 | 39 858 805 | 27 329 402 | | | 39 858 805 | 27 329 402 |
| 08 18 | Pajėgumai — Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 1 | 50 221 512 | 50 237 726 | | | 50 221 512 | 50 237 726 |
| 08 19 | Pajėgumai — Parama nuosekliam mokslinių tyrimų politikos plėtojimui | 1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| 08 20 | Euratomas — Branduolių sintezės energija | 1 | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |
| 08 21 | Euratomas — Branduolio dalijimasis ir radiacinė sauga | 1 | 56 086 380 | 54 244 745 | | | 56 086 380 | 54 244 745 |
| 08 22 | Ankstesnių bendrųjų programų ir kitos veiklos užbaigimas | 1 | p.m. | 31 815 789 | | | p.m. | 31 815 789 |
| 08 23 | Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 08 antraštinė dalis — Iš viso | | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

08 01

Mokslinių tyrimų politikos srities administracinės išlaidos

346 871 798

346 871 798

-26 884 000

-26 884 000

319 987 798

319 987 798

08 02

Bendradarbiavimas — Sveikatos priežiūra

1

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 03

Bendradarbiavimas. Maisto produktai, žemės ūkis, žuvininkystė ir biotechnologijos

1

363 076 419

323 404 000

363 076 419

323 404 000

08 04

Bendradarbiavimas — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

1

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 05

Bendradarbiavimas — Energetika

1

218 718 047

165 048 655

218 718 047

165 048 655

08 06

Bendradarbiavimas — Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

1

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 07

Bendradarbiavimas — Transportas (įskaitant aeronautiką)

1

560 200 746

444 884 572

560 200 746

444 884 572

08 08

Bendradarbiavimas — Socialiniai ekonominiai mokslai ir humanitariniai mokslai

1

112 677 988

67 955 934

112 677 988

67 955 934

08 09

Bendradarbiavimas — Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 10

Idėjos

1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 12

Pajėgumai — Mokslinių tyrimų infrastruktūros

1

74 993 775

128 562 844

74 993 775

128 562 844

08 13

Pajėgumai — Mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skirti moksliniai tyrimai

1

274 436 455

236 286 122

274 436 455

236 286 122

08 14

Pajėgumai — Žinių regionai

1

27 351 639

19 269 599

27 351 639

19 269 599

08 15

Pajėgumai — Mokslinių tyrimų potencialas

1

74 266 567

56 254 471

74 266 567

56 254 471

08 16

Pajėgumai — Mokslas visuomenėje

1

63 656 771

40 164 131

63 656 771

40 164 131

08 17

Pajėgumai — Tarptautinio bendradarbiavimo veikla

1

39 858 805

27 329 402

39 858 805

27 329 402

08 18

Pajėgumai — Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

1

50 221 512

50 237 726

50 221 512

50 237 726

08 19

Pajėgumai — Parama nuosekliam mokslinių tyrimų politikos plėtojimui

1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 20

Euratomas — Branduolių sintezės energija

1

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 21

Euratomas — Branduolio dalijimasis ir radiacinė sauga

1

56 086 380

54 244 745

56 086 380

54 244 745

08 22

Ankstesnių bendrųjų programų ir kitos veiklos užbaigimas

1

p.m.

31 815 789

p.m.

31 815 789

08 23

Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 antraštinė dalis — Iš viso

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

Pastabos

Šios pastabos taikomos visoms šios antraštinės dalies eilutėms (išskyrus 08 22 skyrių).

Šie asignavimai bus panaudoti pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1906/2006, nustatantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (OL L 391, 2006 12 30, p. 1) ir 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (Euratomas) Nr. 1908/2006, nustatantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2011 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 1).

Visiems šios antraštinės dalies asignavimams taikomas toks pats mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau MVĮ) apibrėžimas, koks taikomas specialiosiose horizontaliose MVĮ programose pagal tą pačią bendrąją programą. Apibrėžimas: „Tinkama MVĮ yra juridinis asmuo, atitinkantis Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB nustatytą apibrėžimą, kuris nėra mokslinių tyrimų centras, mokslinių tyrimų institutas, pagal sutartį dirbanti mokslinių tyrimų organizacija arba konsultacijų bendrovė“. Visa pagal Septintąją bendrąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turi būti atliekama laikantis pagrindinių etikos principų (pagal 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1) 6 straipsnio 1 dalį), įskaitant reikalavimus dėl gyvūnų gerovės. Tai visų pirma apima Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintus principus. Ypatingas dėmesys bus skiriamas moterų dalyvavimui ir vaidmeniui mokslo ir mokslinių tyrimų veikloje stiprinti.

Į šiuos straipsnius ir punktus taip pat įrašomos Europai svarbių Komisijos organizuotų aukšto lygio mokslinių ir technologinių susirinkimų, konferencijų, praktinių seminarų ir kursų išlaidos, aukšto lygio mokslinių ir technologinių analizių ir vertinimų, atliktų Sąjungos vardu, kurių tikslas – išžvalgyti naujas tyrimų sritis, kuriose Sąjunga galėtų vykdyti savo veiklą, inter alia, Europos tyrimų erdvės kontekste, ir priemonių, kuriomis siekiama vykdyti programų stebėseną ir skleisti jų rezultatus, įskaitant priemonių pagal ankstesnes bendrąsias programas, finansavimas.

Šiais asignavimais taip pat finansuojamos administracinės išlaidos, įskaitant personalo išlaidas, nepriklausomai nuo to, ar jam taikomi Pareigūnų tarnybos nuostatai, informavimo, leidinių, administracinės ir techninės veiklos išlaidos bei tam tikros kitos vidaus infrastruktūros išlaidos, susijusios su priemonės, kurios sudaro jos neatskiriamą dalį, tikslų įgyvendinimu, įskaitant veiksmus ir iniciatyvas, reikalingus Sąjungos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros strategijai parengti ir jos stebėsenai vykdyti.

Įplaukos iš Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos bendradarbiavimo susitarimų arba daugiašalio Europos branduolių sintezės vystymo susitarimo (EFDA) bus įrašytos į įplaukų suvestinės 6 0 1 1 ir 6 0 1 2 punktus ir gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį.

Trečiųjų šalių ar trečiųjų šalių institucijų galimybė dalyvauti europiniame bendradarbiavime mokslinių ir techninių tyrimų srityje yra numatyta kai kuriuose projektuose. Visi finansiniai įnašai bus įrašyti į įplaukų suvestinės 6 0 1 3 ir 6 0 1 5 punktus ir gali būti panaudoti papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį.

Įplaukos iš šalių, dalyvaujančių Europos bendradarbiavime mokslinių ir techninių tyrimų srityje, bus įrašytos į įplaukų suvestinės 6 0 1 6 punktą ir gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį.

Visos įplaukų suvestinės 6 0 3 1 punkte įrašytos įplaukos iš valstybių kandidačių įnašų ir, jei taikytina, potencialių Vakarų Balkanų valstybių kandidačių įnašų už dalyvavimą Sąjungos programose gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus.

Bet kokios įplaukos iš išorės įstaigų įnašų į Sąjungos bus įrašytos į įplaukų suvestinės 6 0 3 3 punktą ir gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį.

Papildomi asignavimai bus skiriami pagal 08 22 04 straipsnį.

Norint pasiekti tikslą, kad iš šių asignavimų finansuojamuose projektuose dalyvautų 15 MVĮ, kaip nustatyta Sprendime Nr. 1982/2006/EB, būtina imtis konkretesnių veiksmų. Turėtų būti sudaryta galimybė gauti finansavimą MVĮ skirtų konkrečių programų reikalavimus atitinkantiems projektams vykdyti pagal teminę programą, jei šie projektai atitinka būtinus (teminius) reikalavimus.

08 01 SKYRIUS — MOKSLINIŲ TYRIMŲ POLITIKOS SRITIES ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 08 01 | Mokslinių tyrimų politikos srities administracinės išlaidos | | | | |
| 08 01 01 | Išlaidos mokslinių tyrimų politikos srityje dirbančiam personalui | 5 | 8 879 594 | | 8 879 594 |
| 08 01 02 | Išorės personalas ir kitos mokslinių tyrimų politikos srities valdymo išlaidos | | | | |
| 08 01 02 01 | Išorės personalas | 5 | 265 716 | | 265 716 |
| 08 01 02 11 | Kitos valdymo išlaidos | 5 | 394 554 | | 394 554 |
| | 08 01 02 straipsnis — Tarpinė suma | | 660 270 | | 660 270 |
| 08 01 03 | Mokslinių tyrimų politikos srities išlaidos informacinių ir ryšių technologijų įrangai ir paslaugoms | 5 | 561 934 | | 561 934 |
| 08 01 04 | Mokslinių tyrimų politikos srities veiklos rėmimo išlaidos | | | | |
| 08 01 04 30 | Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga (ERCEA) | 1.1 | 39 000 000 | | 39 000 000 |
| 08 01 04 31 | Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA) | 1.1 | 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |
| 08 01 04 40 | Europos bendroji įmonė ITER — Branduolių sintezės energija (F4E) — Administracinio valdymo išlaidos | 1.1 | 39 390 000 | | 39 390 000 |
| | 08 01 04 straipsnis — Tarpinė suma | | 127 690 000 | -3 915 000 | 123 775 000 |
| 08 01 05 | Mokslinių tyrimų politikos srities veiklos rėmimo išlaidos | | | | |
| 08 01 05 01 | Mokslinių tyrimų personalo išlaidos | 1.1 | 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |
| 08 01 05 02 | Mokslinių tyrimų išorės personalas | 1.1 | 26 287 000 | | 26 287 000 |
| 08 01 05 03 | Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams | 1.1 | 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |
| | 08 01 05 straipsnis — Tarpinė suma | | 209 080 000 | -22 969 000 | 186 111 000 |
| | 08 01 skyrius — Iš viso | | 346 871 798 | -26 884 000 | 319 987 798 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

08 01

Mokslinių tyrimų politikos srities administracinės išlaidos

08 01 01

Išlaidos mokslinių tyrimų politikos srityje dirbančiam personalui

5

8 879 594

8 879 594

08 01 02

Išorės personalas ir kitos mokslinių tyrimų politikos srities valdymo išlaidos

08 01 02 01

Išorės personalas

5

265 716

265 716

08 01 02 11

Kitos valdymo išlaidos

5

394 554

394 554

08 01 02 straipsnis — Tarpinė suma

660 270

660 270

08 01 03

Mokslinių tyrimų politikos srities išlaidos informacinių ir ryšių technologijų įrangai ir paslaugoms

5

561 934

561 934

08 01 04

Mokslinių tyrimų politikos srities veiklos rėmimo išlaidos

08 01 04 30

Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga (ERCEA)

1.1

39 000 000

39 000 000

08 01 04 31

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA)

1.1

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

08 01 04 40

Europos bendroji įmonė ITER — Branduolių sintezės energija (F4E) — Administracinio valdymo išlaidos

1.1

39 390 000

39 390 000

08 01 04 straipsnis — Tarpinė suma

127 690 000

-3 915 000

123 775 000

08 01 05

Mokslinių tyrimų politikos srities veiklos rėmimo išlaidos

08 01 05 01

Mokslinių tyrimų personalo išlaidos

1.1

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 02

Mokslinių tyrimų išorės personalas

1.1

26 287 000

26 287 000

08 01 05 03

Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams

1.1

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

08 01 05 straipsnis — Tarpinė suma

209 080 000

-22 969 000

186 111 000

08 01 skyrius — Iš viso

346 871 798

-26 884 000

319 987 798

08 01 04 straipsnis — Mokslinių tyrimų politikos srities veiklos rėmimo išlaidos

08 01 04 31 punktas — Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA)

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

Pastabos

Šis asignavimas skirtas Mokslinių tyrimų vykdomosios įstaigos veiklos išlaidoms, susidarančioms įstaigai valdant tam tikras su moksliniais tyrimais susijusių specialiųjų programų „Žmonės“, „Pajėgumai“ ir „Bendradarbiavimas“ sritis, padengti.

Prie šiame punkte įrašytų asignavimų būtina pridėti ELPA valstybių įnašus pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma pagal jo 82 straipsnį ir 32 protokolą. Informacija: šios sumos yra ELPA valstybių įnašai, įrašyti į įplaukų suvestinės 6 3 0 straipsnį ir sudaro asignuotąsias įplaukas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus; jie naudojami atitinkamiems asignavimams teikti ir įgyvendinti pagal šio skirsnio išlaidų suvestinės priedą „Europos ekonominė erdvė“, kuris yra neatskiriama bendrojo biudžeto dalis.

Agentūros personalo planas pateiktas šio skirsnio priede „Personalas“.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (OL L 391, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 87).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/973/EB dėl specialiosios programos „Žmonės“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 271).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 299).

Susiję teisės aktai

2007 m. gruodžio 14 d. Komisijos sprendimas 2008/46/EB, kuriuo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003 įsteigiama Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga tam tikroms su moksliniais tyrimais susijusioms specialiųjų Bendrijos programų „Žmonės“, „Pajėgumai“ ir „Bendradarbiavimas“ sritims valdyti (OL L 11, 2008 1 15, p. 9).

08 01 05 straipsnis — Mokslinių tyrimų politikos srities veiklos rėmimo išlaidos

08 01 05 01 punktas — Mokslinių tyrimų personalo išlaidos

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 03 punktas — Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

08 02 SKYRIUS — BENDRADARBIAVIMAS — SVEIKATOS PRIEŽIŪRA

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 08 02 | Bendradarbiavimas — Sveikatos priežiūra | | | | | | | |
| 08 02 01 | Bendradarbiavimas — Sveikatos priežiūra | 1.1 | 799 767 530 | 737 750 113 | | | 799 767 530 | 737 750 113 |
| 08 02 02 | Bendradarbiavimas — Sveikata — Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė | 1.1 | 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |
| 08 02 03 | Bendradarbiavimas — Sveikata — Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės rėmimo išlaidos | 1.1 | 4 240 000 | 4 190 897 | | | 4 240 000 | 4 190 897 |
| | 08 02 skyrius — Iš viso | | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

08 02

Bendradarbiavimas — Sveikatos priežiūra

08 02 01

Bendradarbiavimas — Sveikatos priežiūra

1.1

799 767 530

737 750 113

799 767 530

737 750 113

08 02 02

Bendradarbiavimas — Sveikata — Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė

1.1

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

08 02 03

Bendradarbiavimas — Sveikata — Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės rėmimo išlaidos

1.1

4 240 000

4 190 897

4 240 000

4 190 897

08 02 skyrius — Iš viso

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 02 02 straipsnis — Bendradarbiavimas — Sveikata — Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

Pastabos

Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė padeda įgyvendinti Septintąją bendrąją programą, visų pirma specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Septintoji bendroji programa, temą „Sveikata“. Įmonės tikslas – labai pagerinti vaistų kūrimo veiksmingumą ir našumą, siekiant ilgalaikio tikslo, kad farmacijos sektoriuje būtų gaminami veiksmingesni ir saugesni naujoviški vaistai. Visų pirma ji:

| — | remia ikikonkurencinius farmacinius mokslinius tyrimus ir plėtrą valstybėse narėse ir šalyse, susijusiose su Septintąja bendrąja programa, koordinuodama veiksmus, kuriais siekiama įveikti vaistų kūrimo proceso mokslinių tyrimų kliūtis, |
| --- | --- |

—

remia ikikonkurencinius farmacinius mokslinius tyrimus ir plėtrą valstybėse narėse ir šalyse, susijusiose su Septintąja bendrąja programa, koordinuodama veiksmus, kuriais siekiama įveikti vaistų kūrimo proceso mokslinių tyrimų kliūtis,

| — | remia mokslinių prioritetų, kaip nurodyta bendros technologijų iniciatyvos „Naujoviški vaistai“ (Mokslinių tyrimų veikla) mokslinių tyrimų darbotvarkėje, įgyvendinimą, ypač skiriant dotacijas po to, kai paskelbiami kvietimai teikti pasiūlymus, |
| --- | --- |

—

remia mokslinių prioritetų, kaip nurodyta bendros technologijų iniciatyvos „Naujoviški vaistai“ (Mokslinių tyrimų veikla) mokslinių tyrimų darbotvarkėje, įgyvendinimą, ypač skiriant dotacijas po to, kai paskelbiami kvietimai teikti pasiūlymus,

| — | užtikrina, kad jos veikla papildytų kitą pagal Septintąją bendrąją programą vykdomą veiklą, |
| --- | --- |

—

užtikrina, kad jos veikla papildytų kitą pagal Septintąją bendrąją programą vykdomą veiklą,

| — | plėtoja viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę, kuria siekiama padidinti investicijas į mokslinius tyrimus biofarmacijos sektoriuje valstybėse narėse ir šalyse, susijusiose su Septintąja bendrąja programa, sutelkiant lėšas ir skatinant viešojo ir privačiojo sektoriaus bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

—

plėtoja viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę, kuria siekiama padidinti investicijas į mokslinius tyrimus biofarmacijos sektoriuje valstybėse narėse ir šalyse, susijusiose su Septintąja bendrąja programa, sutelkiant lėšas ir skatinant viešojo ir privačiojo sektoriaus bendradarbiavimą,

| — | skatina mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimą savo veikloje, laikantis Septintosios bendrosios programos tikslų. |
| --- | --- |

—

skatina mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimą savo veikloje, laikantis Septintosios bendrosios programos tikslų.

Prie šiame punkte įrašytų asignavimų būtina pridėti ELPA valstybių įnašus pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma pagal jo 82 straipsnį ir 32 protokolą. Informacija: šios sumos yra ELPA valstybių įnašai, įrašyti į įplaukų suvestinės 6 3 0 straipsnį ir sudaro asignuotąsias įplaukas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus; jie naudojami atitinkamiems asignavimams teikti ir įgyvendinti pagal šio skirsnio išlaidų suvestinės priedą „Europos ekonominė erdvė“, kuris yra neatskiriama bendrojo biudžeto dalis.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas Nr. 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 87).

2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2008 dėl bendrosios įmonės įsteigimo, siekiant įgyvendinti jungtinę technologijų iniciatyvą Naujoviški vaistai (OL L 30, 2008 2 4, p. 38).

08 04 SKYRIUS — BENDRADARBIAVIMAS — NANOMOKSLAI, NANOTECHNOLOGIJOS, MEDŽIAGOS IR NAUJOS GAMYBOS TECHNOLOGIJOS

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 08 04 | Bendradarbiavimas — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos | | | | | | | |
| 08 04 01 | Bendradarbiavimas — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos | 1.1 | 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |
| 08 04 02 | Bendradarbiavimas — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos — Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė | 1.1 | 8 792 000 | 7 107 722 | | | 8 792 000 | 7 107 722 |
| | 08 04 skyrius — Iš viso | | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

08 04

Bendradarbiavimas — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

08 04 01

Bendradarbiavimas — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

1.1

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

08 04 02

Bendradarbiavimas — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos — Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė

1.1

8 792 000

7 107 722

8 792 000

7 107 722

08 04 skyrius — Iš viso

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 04 01 straipsnis — Bendradarbiavimas — Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

Pastabos

Šioje srityje vykdomų veiksmų tikslas – per artimiausius metus padėti pasiekti kritinę gebėjimų, būtinų sukurti ir išnaudoti aukščiausias technologijas, žiniomis ir „sumaniomis technologijomis“ pagrįstiems produktams, paslaugoms ir gamybos procesams, masę, visų pirma ekologiniam efektyvumui pasiekti ir pavojingų medžiagų išmetimui į aplinką sumažinti.

Turi būti numatyta pakankamai asignavimų nanotyrimams, susijusiems su pavojaus aplinkai ir sveikatai vertinimu, nes dabar šiuo tikslu vykdoma tik 5–10 % visų nanotyrimų.

Pakankamai biudžeto asignavimų reikia skirti veiklai, kuria skatinami moksliniai tyrimai ir efektyvaus išteklių naudojimo procesai bei praktika, įskaitant ekologinį projektavimą, pakartotinį naudojimą, perdirbimo galimybes ir mokslinius tyrimus pavojingų ar kenksmingų medžiagų pakaitalų srityje.

Prie šių išlaidų bus priskirtos Komisijos organizuojamų aukšto mokslinio ir technologinio lygio Europai reikalingų posėdžių, konferencijų, darbo grupių ir kolokviumų išlaidos, mokslinių studijų, subsidijų, mokslinių programų priežiūros ir vertinimo bei IGS sekretoriato finansavimas, aukšto mokslinio ir technologinio lygio analizių ir vertinimų bei pagal ankstesnes pagrindų programas vykdytos veiklos išlaidos.

Prie šiame punkte įrašytų asignavimų būtina pridėti ELPA valstybių įnašus pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma pagal jo 82 straipsnį ir 32 protokolą. Informacija: šios sumos yra ELPA valstybių įnašai, įrašyti į įplaukų suvestinės 6 3 0 straipsnį ir sudaro asignuotąsias įplaukas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus; jie naudojami atitinkamiems asignavimams teikti ir įgyvendinti pagal šio skirsnio išlaidų suvestinės priedą „Europos ekonominė erdvė“, kuris yra neatskiriama bendrojo biudžeto dalis.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (OL L 391, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 87).

08 06 SKYRIUS — BENDRADARBIAVIMAS — APLINKA (ĮSKAITANT KLIMATO KAITĄ)

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 08 06 | Bendradarbiavimas — Aplinka (įskaitant klimato kaitą) | | | | | | | |
| 08 06 01 | Bendradarbiavimas — Aplinka (įskaitant klimato kaitą) | 1.1 | 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |
| 08 06 02 | Bendradarbiavimas — Aplinka — Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė | 1.1 | 3 951 000 | 2 671 697 | | | 3 951 000 | 2 671 697 |
| | 08 06 skyrius — Iš viso | | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

08 06

Bendradarbiavimas — Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

08 06 01

Bendradarbiavimas — Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

1.1

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

08 06 02

Bendradarbiavimas — Aplinka — Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė

1.1

3 951 000

2 671 697

3 951 000

2 671 697

08 06 skyrius — Iš viso

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 06 01 straipsnis — Bendradarbiavimas — Aplinka (įskaitant klimato kaitą)

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

Pastabos

Aplinkos moksliniai tyrimai pagal Septintąją pagrindų programą bus įgyvendinami remiantis „Aplinkos (įskaitant klimato kaitą)“ tema. Siekiama skatinti tausų gamtinės ir žmogaus aplinkos ir jos išteklių valdymą plečiant mūsų žinias apie biosferos, ekosistemų ir žmogaus veiklos sąveiką ir kuriant naujas technologijas, priemones ir paslaugas, kuriomis būtų integruotai sprendžiamos visuotinės aplinkos problemos. Bus akcentuojamas klimato, ekologinių, žemės ir vandenyno sistemų pokyčių prognozavimas ir priemonės bei technologijos, skirtos opioms aplinkos problemoms ir pavojams, įskaitant pavojus sveikatai, stebėti, sušvelninti ir užkirsti jiems kelią, taip pat skirtos užtikrinti gamtinės ir žmogaus sukurtos aplinkos tęstinumui.

Šios temos moksliniai tyrimai padės įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus ir iniciatyvas, pavyzdžiui, pasaulinį žemės stebėjimą (GEO). Be to, bus teikiama parama mokslinių tyrimų reikmėms, kurios atsiras dėl egzistuojančių arba būsimų Sąjungos teisės aktų ir politikos sričių, susijusių teminių strategijų ir aplinkosaugos technologijų ir aplinkos ir sveikatos veiksmų planų. Moksliniai tyrimai taip pat prisidės prie technologijų raidos, kuri pagerins Europos įmonių, visų pirma mažų ir vidutinių įmonių, padėtį tokiose rinkos srityse kaip aplinkosaugos technologijos.

Prie šiame punkte įrašytų asignavimų būtina pridėti ELPA valstybių įnašus pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma pagal jo 82 straipsnį ir 32 protokolą. Informacija: šios sumos yra ELPA valstybių įnašai, įrašyti į įplaukų suvestinės 6 3 0 straipsnį ir sudaro asignuotąsias įplaukas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus; jie naudojami atitinkamiems asignavimams teikti ir įgyvendinti pagal šio skirsnio išlaidų suvestinės priedą „Europos ekonominė erdvė“, kuris yra neatskiriama bendrojo biudžeto dalis.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (OL L 391, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 87).

08 10 SKYRIUS — IDĖJOS

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 08 10 | Idėjos | | | | | | | |
| 08 10 01 | Idėjos | 1.1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| | 08 10 skyrius — Iš viso | | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

08 10

Idėjos

08 10 01

Idėjos

1.1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 10 skyrius — Iš viso

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 10 01 straipsnis — Idėjos

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Pastabos

Pagrindiniai pagal specialią programą „Idėjos“ vykdomos veiklos tikslai įkuriant Europos mokslinių tyrimų tarybą – nustatyti geriausias Europos mokslinių tyrimų grupes ir skatinti tirti menkai ištirtas mokslo sritis, finansuojant rizikingus daugiašakius projektus, vertinamus vien pagal kompetenciją, Europos lygiu nustatomą kitų mokslo darbuotojų, visų pirma skatinant skirtingų šalių mokslinių tyrimų grupių tinklų kūrimą siekiant prisidėti prie Europos mokslo bendrijos vystymosi.

Prie šiame punkte įrašytų asignavimų būtina pridėti ELPA valstybių įnašus pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma pagal jo 82 straipsnį ir 32 protokolą. Informacija: šios sumos yra ELPA valstybių įnašai, įrašyti į įplaukų suvestinės 6 3 0 straipsnį ir sudaro asignuotąsias įplaukas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus; jie naudojami atitinkamiems asignavimams teikti ir įgyvendinti pagal šio skirsnio išlaidų suvestinės priedą „Europos ekonominė erdvė“, kuris yra neatskiriama bendrojo biudžeto dalis.

Šiuo asignavimu taip pat bus padengtos išlaidos, atitinkančios įplaukas, kurios sukuria papildomus asignavimus, iš trečiųjų šalių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) arba trečiųjų šalių, dalyvaujančių projektuose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje.

Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį visos įplaukos, įrašytos įplaukų suvestinės 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ir 6 0 3 3 punktuose, gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (OL L 391, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/972/EB dėl specialiosios programos „Idėjos“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 244).

08 19 SKYRIUS — PAJĖGUMAI — PARAMA NUOSEKLIAM MOKSLINIŲ TYRIMŲ POLITIKOS PLĖTOJIMUI

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 08 19 | Pajėgumai — Parama nuosekliam mokslinių tyrimų politikos plėtojimui | | | | | | | |
| 08 19 01 | Pajėgumai — Parama nuosekliam mokslinių tyrimų politikos plėtojimui | 1.1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| | 08 19 skyrius — Iš viso | | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

08 19

Pajėgumai — Parama nuosekliam mokslinių tyrimų politikos plėtojimui

08 19 01

Pajėgumai — Parama nuosekliam mokslinių tyrimų politikos plėtojimui

1.1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 19 skyrius — Iš viso

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 19 01 straipsnis — Pajėgumai — Parama nuosekliam mokslinių tyrimų politikos plėtojimui

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Pastabos

Pagal Europa 2020 strategiją ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti svarbiausias prioritetas – didinti investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą, kad būtų pasiektas 3 % tikslas, taip pat didinti jų veiksmingumą. Taigi didžiausias valdžios institucijų rūpestis – plėtoti nuoseklią įvairių sričių politiką ir taip skatinti viešojo ir privataus sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus. Veiksmais pagal šią eilutę bus remiamas veiksmingos ir nuoseklios mokslinių tyrimų politikos plėtojimas regioniniu, nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu teikiant struktūrišką informaciją, rodiklius ir analizę bei atliekant mokslinių tyrimų politikos koordinavimo veiksmus, visų pirma taikant atvirąjį mokslinių tyrimų koordinavimo metodą.

Prie šiame punkte įrašytų asignavimų būtina pridėti ELPA valstybių įnašus pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma pagal jo 82 straipsnį ir 32 protokolą. Informacija: šios sumos yra ELPA valstybių įnašai, įrašyti į įplaukų suvestinės 6 3 0 straipsnį ir sudaro asignuotąsias įplaukas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus; jie naudojami atitinkamiems asignavimams teikti ir įgyvendinti pagal šio skirsnio išlaidų suvestinės priedą „Europos ekonominė erdvė“, kuris yra neatskiriama bendrojo biudžeto dalis.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (OL L 391, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 300).

08 20 SKYRIUS — EURATOMAS — BRANDUOLIŲ SINTEZĖS ENERGIJA

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 08 20 | Euratomas — Branduolių sintezės energija | | | | | | | |
| 08 20 01 | Euratomas — Branduolio sintezės energija | 1.1 | 72 163 290 | 78 549 779 | | | 72 163 290 | 78 549 779 |
| 08 20 02 | Euratomas — Europos bendroji įmonė ITER — Branduolių sintezės energija (F4E) | 1.1 | 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |
| | 08 20 skyrius — Iš viso | | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

08 20

Euratomas — Branduolių sintezės energija

08 20 01

Euratomas — Branduolio sintezės energija

1.1

72 163 290

78 549 779

72 163 290

78 549 779

08 20 02

Euratomas — Europos bendroji įmonė ITER — Branduolių sintezės energija (F4E)

1.1

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

08 20 skyrius — Iš viso

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 20 02 straipsnis — Euratomas — Europos bendroji įmonė ITER — Branduolių sintezės energija (F4E)

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Pastabos

Branduolių sintezė gali tapti beveik neribotu švarios energijos tiekimo šaltiniu; ITER yra esminis tolesnis žingsnis šiam galutiniam tikslui pasiekti. Šiuo tikslu buvo įkurta Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energijos gamybos organizacija, veikianti kaip bendroji įmonė. Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energijos gamybos (branduolių sintezė energetikos tikslais) bendroji įmonė vykdo šias užduotis:

| a) | teikia Euratomo įnašą Tarptautinei ITER branduolių sintezės energijos organizacijai; |
| --- | --- |

a)

teikia Euratomo įnašą Tarptautinei ITER branduolių sintezės energijos organizacijai;

| b) | teikia Euratomo įnašą, kurio reikia su Japonija vykdomai „platesnio požiūrio“ veiklai, siekiant kuo greičiau sukurti branduolių sintezės energiją; |
| --- | --- |

b)

teikia Euratomo įnašą, kurio reikia su Japonija vykdomai „platesnio požiūrio“ veiklai, siekiant kuo greičiau sukurti branduolių sintezės energiją;

| c) | įgyvendina veiklos programą, skirtą pasirengti bandomojo branduolių sintezės reaktoriaus ir susijusių įrenginių, įskaitant tarptautinį sintezės medžiagų švitinimo įrenginį (TSMŠĮ), statybai. |
| --- | --- |

c)

įgyvendina veiklos programą, skirtą pasirengti bandomojo branduolių sintezės reaktoriaus ir susijusių įrenginių, įskaitant tarptautinį sintezės medžiagų švitinimo įrenginį (TSMŠĮ), statybai.

Teisinis pagrindas

2006 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas Komisijai sudaryti susitarimą įsteigti Tarptautinę ITER branduolių sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą, sudaryti susitarimą laikinai taikyti Susitarimą įsteigti Tarptautinę ITER branduolių sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą ir sudaryti susitarimą dėl Tarptautinės ITER branduolių sintezės energijos organizacijos siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą privilegijų ir imunitetų.

2006 m. lapkričio 17 d. Komisijos sprendimas 2006/943/Euratomas laikinai taikyti Susitarimą įsteigti Tarptautinę ITER branduolių sintezės energijos organizaciją siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą ir Susitarimą dėl Tarptautinės ITER branduolių sintezės energijos organizacijos siekiant bendrai įgyvendinti ITER projektą privilegijų ir imunitetų (OL L 358, 2006 12 16, p. 60).

2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas 2006/970/Euratomas dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 61).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1908/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2011 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/976/Euratomas dėl specialiosios programos, įgyvendinančios Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintąją bendrąją branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programą (2007–2011 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 405).

2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimas 2007/198/Euratomas, įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas (OL L 90, 2007 3 30, p. 58).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2012/93/Euratomas dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (OL L 47, 2012 2 18, p. 25).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 139/2012, kuriuo nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės (OL L 47, 2012 2 18, p. 1).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2012/94/Euratomas dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (OL L 47, 2012 2 18, p. 33).

09 ANTRAŠTINĖ DALIS — RYŠIŲ TINKLAI, TURINYS IR TECHNOLOGIJOS

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 09 01 | Ryšių tinklų, turinio ir technologijų politikos srities administracinės išlaidos | | 127 323 333 | 127 323 333 | | | 127 323 333 | 127 323 333 |
| 09 02 | Skaitmeninės darbotvarkės reguliavimo sistema | | 18 137 969 | 25 484 774 | | | 18 137 969 | 25 484 774 |
| 40 02 41 | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 | | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 |
| 09 03 | Informacinių ir ryšių technologijų diegimas | 1 | 144 265 000 | 132 209 900 | | | 144 265 000 | 132 209 900 |
| 09 04 | Bendradarbiavimas – informacinės ir ryšių technologijos (IRT) | 1 | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |
| 09 05 | Pajėgumai — Mokslinių tyrimų infrastruktūros | 1 | 37 403 000 | 53 948 802 | | | 37 403 000 | 53 948 802 |
| | 09 antraštinė dalis — Iš viso | | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| | 40 01 40, 40 02 41


  Iš viso + rezervas | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 508 097 196 | | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 548 909 877 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

09 01

Ryšių tinklų, turinio ir technologijų politikos srities administracinės išlaidos

127 323 333

127 323 333

127 323 333

127 323 333

09 02

Skaitmeninės darbotvarkės reguliavimo sistema

18 137 969

25 484 774

18 137 969

25 484 774

40 02 41

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

09 03

Informacinių ir ryšių technologijų diegimas

1

144 265 000

132 209 900

144 265 000

132 209 900

09 04

Bendradarbiavimas – informacinės ir ryšių technologijos (IRT)

1

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 05

Pajėgumai — Mokslinių tyrimų infrastruktūros

1

37 403 000

53 948 802

37 403 000

53 948 802

09 antraštinė dalis — Iš viso

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

Iš viso + rezervas

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

09 04 SKYRIUS — BENDRADARBIAVIMAS – INFORMACINĖS IR RYŠIŲ TECHNOLOGIJOS (IRT)

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 09 04 | Bendradarbiavimas – informacinės ir ryšių technologijos (IRT) | | | | | | | |
| 09 04 01 | Bendradarbiavimo mokslinių tyrimų informacinių ir ryšių technologijų srityje rėmimas (IRT — Bendradarbiavimas) | | | | | | | |
| 09 04 01 01 | Bendradarbiavimo mokslinių tyrimų informacinių ir ryšių technologijų srityje rėmimas (IRT — Bendradarbiavimas) | 1.1 | 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |
| 09 04 01 02 | Bendradarbiavimas — Informacinės ir ryšių technologijos — Bendroji įmonė ARTEMIS | 1.1 | 65 000 000 | 19 016 953 | | | 65 000 000 | 19 016 953 |
| 09 04 01 03 | Bendradarbiavimas — Informacinės ir ryšių technologijos — Bendrosios įmonės ARTEMIS rėmimo išlaidos | 1.1 | 911 793 | 901 234 | | | 911 793 | 901 234 |
| 09 04 01 04 | Bendradarbiavimas — Informacinės ir ryšių technologijos — Bendroji įmonė ENIAC | 1.1 | 110 000 000 | 35 143 790 | | | 110 000 000 | 35 143 790 |
| 09 04 01 05 | Bendradarbiavimas — Informacinės ir ryšių technologijos — Bendrosios įmonės ENIAC rėmimo išlaidos | 1.1 | 429 142 | 424 172 | | | 429 142 | 424 172 |
| | 09 04 01 straipsnis — Tarpinė suma | | 1 483 700 335 | 1 157 865 792 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 198 678 473 |
| 09 04 02 | Asignavimai iš trečiųjų valstybių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įmokų, skirtų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 09 04 03 | (Ankstesnių nei 2007 m.) Europos Bendrijos bendrųjų programų užbaigimas | 1.1 | — | 10 872 610 | | | — | 10 872 610 |
| | 09 04 skyrius — Iš viso | | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

09 04

Bendradarbiavimas – informacinės ir ryšių technologijos (IRT)

09 04 01

Bendradarbiavimo mokslinių tyrimų informacinių ir ryšių technologijų srityje rėmimas (IRT — Bendradarbiavimas)

09 04 01 01

Bendradarbiavimo mokslinių tyrimų informacinių ir ryšių technologijų srityje rėmimas (IRT — Bendradarbiavimas)

1.1

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

09 04 01 02

Bendradarbiavimas — Informacinės ir ryšių technologijos — Bendroji įmonė ARTEMIS

1.1

65 000 000

19 016 953

65 000 000

19 016 953

09 04 01 03

Bendradarbiavimas — Informacinės ir ryšių technologijos — Bendrosios įmonės ARTEMIS rėmimo išlaidos

1.1

911 793

901 234

911 793

901 234

09 04 01 04

Bendradarbiavimas — Informacinės ir ryšių technologijos — Bendroji įmonė ENIAC

1.1

110 000 000

35 143 790

110 000 000

35 143 790

09 04 01 05

Bendradarbiavimas — Informacinės ir ryšių technologijos — Bendrosios įmonės ENIAC rėmimo išlaidos

1.1

429 142

424 172

429 142

424 172

09 04 01 straipsnis — Tarpinė suma

1 483 700 335

1 157 865 792

40 812 681

1 483 700 335

1 198 678 473

09 04 02

Asignavimai iš trečiųjų valstybių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įmokų, skirtų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

09 04 03

(Ankstesnių nei 2007 m.) Europos Bendrijos bendrųjų programų užbaigimas

1.1

—

10 872 610

—

10 872 610

09 04 skyrius — Iš viso

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 04 01 straipsnis — Bendradarbiavimo mokslinių tyrimų informacinių ir ryšių technologijų srityje rėmimas (IRT — Bendradarbiavimas)

09 04 01 01 punktas — Bendradarbiavimo mokslinių tyrimų informacinių ir ryšių technologijų srityje rėmimas (IRT — Bendradarbiavimas)

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

Pastabos

Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) ir specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temos „Informacinės ir ryšių technologijos“ tikslas – didinti Europos pramonės konkurencingumą ir suteikti Europai galimybę valdyti ir formuoti būsimą IRT raidą pagal ilgalaikę Europos IRT strategiją taip, kad būtų tenkinami jos visuomenės ir ekonomikos poreikiai ir kad Europos standartai padėtų formuoti IRT raidą bei kad su jais susijusios įtakos neperimtų kitos augančios pasaulio rinkos.

Vykdoma veikla sustiprins Europos mokslo ir technologijų bazę ir užtikrins jos pasaulinį pirmavimą IRT srityje, padės valdyti ir skatinti inovacijas, pasitelkus IRT, ir užtikrins, kad IRT pažanga greitai taptų naudinga Europos piliečiams, įmonėms, pramonei bei vyriausybei.

IRT temoje pirmenybė teikiama strateginiams moksliniams svarbiausių technologijų tyrimams, užtikrinamas visuotinis technologijų integravimas ir žinios bei priemonės patiems įvairiausiems naujoviškiems IRT taikymams.

Tokia veikla turi įtakos pramonės ir technologijų pažangai IRT sektoriuje ir padidina svarbių sektorių, kuriuose plačiai taikomos IRT, konkurencinį pranašumą, nes dėl jos sukuriama naujoviškų didelės vertės IRT pagrįstų produktų ir paslaugų bei naujų ar pagerintų verslo ir administravimo organizacinių procesų. Pagal IRT temą pasitelkiant IRT remiamos ir kitos Sąjungos politikos sritys tenkinti visuomenės ir socialinius poreikius.

Veikla apima bendradarbiavimą ir keitimąsi gerąja praktika siekiant nustatyti Sąjungos taikomus bendrus standartus, kurie būtų suderinami su pasauliniu standartu arba kuriais jis būtų nustatomas, taip pat apima tinklų kūrimo veiklą ir nacionalines programų koordinavimo iniciatyvas. Šis asignavimas taip pat skirtas padengti išlaidoms nepriklausomiems ekspertams, padedantiems įvertinti pasiūlymus ir peržiūrėti projektus, Komisijos organizuojamų Europos svarbos renginių, susirinkimų, konferencijų, praktinių seminarų ir kitų seminarų išlaidoms, tyrimų, analizės ir vertinimų išlaidoms, specialiųjų programų ir bendrųjų programų stebėsenos ir vertinimo išlaidoms bei išlaidoms priemonėms, skirtoms programų stebėsenai vykdyti ir programų, įskaitant priemonių pagal ankstesnes bendrąsias programas, rezultatams skleisti.

Prie šiame punkte įrašytų asignavimų būtina pridėti ELPA valstybių įnašus pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma pagal jo 82 straipsnį ir 32 protokolą. Informacija: šios sumos yra ELPA valstybių narių įnašai, įrašyti į įplaukų suvestinės 6 3 0 straipsnį, ir pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus sudaro asignuotąsias įplaukas; jie naudojami atitinkamiems asignavimams teikti ir įgyvendinti pagal šio skirsnio išlaidų suvestinės šios dalies priedą „Europos ekonominė erdvė“, kuris yra neatskiriama bendrojo biudžeto dalis.

Dalis šių asignavimų skiriama siekiant stiprinti bendrus pagrindinių pasaulinių uždavinių sprendimo būdus, pvz., susijusius su IRT strategija, kuri ne tik gali konkuruoti su greitai augančiomis IRT rinkomis (pvz., Azijoje), bet taip pat gali nustatyti pasaulinės IRT politikos kūrimo standartus, kurie atitiktų Europos vertybes. Kaupiant išteklius ir skatinant keitimąsi geriausia praktika bus siekiama daryti pažangą IRT mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų srityse. Priemonėmis bus siekiama užtikrinti didesnį tarptautinės bendruomenės veiksmų efektyvumą ir jos papildys dabartines sistemas bei plėtos sėkmingus darbo santykius. Asignavimai bus naudojami finansuojant Europos ir trečiųjų šalių inovacinius sumanymus. Tokie sumanymai apims ne vieną šalį ir jie bus naudingi ir Sąjungai, ir jos partnerėms, besirengiančioms tapti lyderėmis IRT standartų nustatymo srityje. Įgyvendindama šią veiklą Komisija užtikrins subsidijų paskirstymo pusiausvyrą. Tai padės pasaulinio lygmens veikėjams sudaryti mokslines partnerystes siekiant skatinti inovacijas IRT srityje.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (OL L 391, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 87).

10 ANTRAŠTINĖ DALIS — TIESIOGINIAI MOKSLINIAI TYRIMAI

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 10 01 | Tiesioginių mokslinių tyrimų politikos srities administracinės išlaidos | 1 | 350 080 000 | 350 080 000 | | | 350 080 000 | 350 080 000 |
| 10 02 | TIESIOGIAI FINANSUOJAMI ASIGNAVIMAI MOKSLINIAMS TYRIMAMS VYKDYTI — SEPTINTOJI BENDROJI PROGRAMA (2007–2013 M.) — ES | 1 | 33 089 156 | 30 721 154 | | | 33 089 156 | 30 721 154 |
| 10 03 | Tiesiogiai finansuojami asignavimai moksliniams tyrimams vykdyti –– Septintoji bendroji programa (2007–2011 m.) ir (2012–2013 m.) — Euratomas | 1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 04 | ANKSTESNIŲ BENDRŲJŲ PROGRAMŲ IR KITOS VEIKLOS UŽBAIGIMAS | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 10 05 | ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI DĖL JUNGTINIO TYRIMŲ CENTRO VYKDOMOS BRANDUOLINĖS VEIKLOS PAGAL EURATOMO SUTARTĮ | 1 | 30 900 000 | 29 204 688 | | | 30 900 000 | 29 204 688 |
| | 10 antraštinė dalis — Iš viso | | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

10 01

Tiesioginių mokslinių tyrimų politikos srities administracinės išlaidos

1

350 080 000

350 080 000

350 080 000

350 080 000

10 02

TIESIOGIAI FINANSUOJAMI ASIGNAVIMAI MOKSLINIAMS TYRIMAMS VYKDYTI — SEPTINTOJI BENDROJI PROGRAMA (2007–2013 M.) — ES

1

33 089 156

30 721 154

33 089 156

30 721 154

10 03

Tiesiogiai finansuojami asignavimai moksliniams tyrimams vykdyti –– Septintoji bendroji programa (2007–2011 m.) ir (2012–2013 m.) — Euratomas

1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 04

ANKSTESNIŲ BENDRŲJŲ PROGRAMŲ IR KITOS VEIKLOS UŽBAIGIMAS

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 05

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI DĖL JUNGTINIO TYRIMŲ CENTRO VYKDOMOS BRANDUOLINĖS VEIKLOS PAGAL EURATOMO SUTARTĮ

1

30 900 000

29 204 688

30 900 000

29 204 688

10 antraštinė dalis — Iš viso

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

Pastabos

Šios pastabos taikomos visoms biudžeto eilutėms tiesioginių mokslinių tyrimų politikos srityje (išskyrus 10 05 skyrių).

Asignavimai skirti ne tik padengti veiklos ir personalo, kuriam taikomi Pareigūnų tarnybos nuostatai, išlaidoms, bet ir padengti kitoms personalo, sutarčių sudarymo, infrastruktūros, informacijos ir leidinių bei kitoms administracinėms išlaidoms, atsirandančioms dėl mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, įskaitant bandomuosius mokslinius tyrimus, veiklos.

Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį visos įplaukos, įrašytos įplaukų suvestinės 6 2 2 4 ir 6 2 2 5 punktuose, gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti.

Kitos įplaukos gali būti panaudotos teikti papildomiems asignavimams, kurie turi būti panaudoti pagal 10 02, 10 03, 10 04 skyrius arba 10 01 05 straipsnį, atsižvelgiant į jų tikslą.

Visos įplaukų suvestinės 6 0 3 1 punkte įrašytos įplaukos iš valstybių kandidačių įnašų ir, jei taikytina, potencialių Vakarų Balkanų valstybių kandidačių įnašų už dalyvavimą Sąjungos programose gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus.

Kai kurių iš šių projektų atveju yra numatyta galimybė trečiosioms šalims arba trečiųjų šalių organizacijoms dalyvauti Europos bendradarbiavimo mokslinių ir techninių tyrimų srities programose. Visi finansiniai įnašai bus įrašomi įplaukų suvestinės 6 0 1 3 punkte ir gali būti panaudoti papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį.

Papildomi asignavimai bus suteikti pagal 10 02 02 ir 10 03 02 straipsnius.

Iš šios antraštinės dalies asignavimų dengiamos personalo, dirbančio finansų ir administraciniuose Jungtinio tyrimų centro departamentuose, išlaidos, taip pat jiems reikalingos veiklos rėmimo išlaidos (maždaug 15 % išlaidų).

10 03 SKYRIUS — TIESIOGIAI FINANSUOJAMI ASIGNAVIMAI MOKSLINIAMS TYRIMAMS VYKDYTI –– SEPTINTOJI BENDROJI PROGRAMA (2007–2011 M.) IR (2012–2013 M.) — EURATOMAS

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 10 03 | Tiesiogiai finansuojami asignavimai moksliniams tyrimams vykdyti –– Septintoji bendroji programa (2007–2011 m.) ir (2012–2013 m.) — Euratomas | | | | | | | |
| 10 03 01 | Branduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla | 1.1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 03 02 | Asignavimai iš trečiųjų šalių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įmokų, skirtų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 10 03 skyrius — Iš viso | | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

10 03

Tiesiogiai finansuojami asignavimai moksliniams tyrimams vykdyti –– Septintoji bendroji programa (2007–2011 m.) ir (2012–2013 m.) — Euratomas

10 03 01

Branduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla

1.1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 02

Asignavimai iš trečiųjų šalių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įmokų, skirtų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 03 skyrius — Iš viso

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 01 straipsnis — Branduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Pastabos

Šis asignavimas skirtas padengti mokslinės ir techninės pagalbos ir mokslinių tyrimų veiklos, kurią vykdo Jungtinis tyrimų centras pagal branduolinę konkrečią programą, išlaidas šiose srityse:

| — | branduolinių atliekų tvarkymas, poveikis aplinkai, pagrindinės žinios ir eksploatacijos nutraukimo moksliniai tyrimai, |
| --- | --- |

—

branduolinių atliekų tvarkymas, poveikis aplinkai, pagrindinės žinios ir eksploatacijos nutraukimo moksliniai tyrimai,

| — | branduolinė sauga, |
| --- | --- |

—

branduolinė sauga,

| — | branduolinis saugumas. |
| --- | --- |

—

branduolinis saugumas.

Jis apima veiklą, kuri reikalinga įgyvendinti apsaugos priemones pagal Euratomo sutarties II antraštinės dalies 7 skyrių ir pareigas, kylančias iš Branduolinių ginklų neplatinimo sutarties bei Komisijos programą, skirtą remti Tarptautinę atominės energijos agentūrą (TATENA).

Jis apima konkrečias išlaidas, susijusias su atitinkama mokslinių tyrimų ir paramos veikla (visų rūšių pirkimai ir sutartys). Taip pat mokslinės infrastruktūros išlaidas, tiesiogiai patirtas dėl atitinkamų projektų.

Šis asignavimas taip pat skirtas padengti bet kokios rūšies mokslinių tyrimų veiklos išlaidas, susijusias su veikla pagal šį straipsnį, kuri patikėta Jungtiniam tyrimų centrui, jam konkurenciniu pagrindu dalyvaujant netiesioginiuose veiksmuose.

Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį ir 183 straipsnio 2 dalį visos įplaukos, įrašytos įplaukų suvestinės 6 2 2 3 ir 6 2 2 6 punktuose, gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas Nr. 2006/970/Euratomas dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 60).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas Nr. 2006/977/Euratomas dėl specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) Septintąją bendrąją branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programą (2007–2011 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 434).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1908/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2011 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 1).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2012/93/Euratomas dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (OL L 47, 2012 2 18, p. 25).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 139/2012, kuriuo nustatomos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo vykdant netiesioginius veiksmus pagal 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos bendrąją programą ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės (OL L 47, 2012 2 18, p. 1).

2011 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2012/95/Euratomas dėl tiesioginiais Jungtinio tyrimų centro veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa (OL L 47, 2012 2 18, p. 40).

13 ANTRAŠTINĖ DALIS — REGIONINĖ POLITIKA

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 13 01 | Regioninės politikos srities administracinės išlaidos | | 88 792 579 | 88 792 579 | | | 88 792 579 | 88 792 579 |
| 13 03 | Europos regioninės plėtros fondas ir kitos regioninės operacijos | 1 | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 | | | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 |
| 13 04 | Sanglaudos fondas | 1 | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 | | | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 |
| 13 05 | su struktūrine politika susijusi pasirengimo narystei veikla | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |
| 13 06 | Solidarumo fondas | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| | 13 antraštinė dalis — Iš viso | | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

13 01

Regioninės politikos srities administracinės išlaidos

88 792 579

88 792 579

88 792 579

88 792 579

13 03

Europos regioninės plėtros fondas ir kitos regioninės operacijos

1

30 639 878 699

31 410 089 436

30 639 878 699

31 410 089 436

13 04

Sanglaudos fondas

1

12 499 800 000

11 414 497 449

12 499 800 000

11 414 497 449

13 05

su struktūrine politika susijusi pasirengimo narystei veikla

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 06

Solidarumo fondas

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 antraštinė dalis — Iš viso

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

13 05 SKYRIUS — SU STRUKTŪRINE POLITIKA SUSIJUSI PASIRENGIMO NARYSTEI VEIKLA

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 13 05 | su struktūrine politika susijusi pasirengimo narystei veikla | | | | | | | |
| 13 05 01 | Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė (ISPA) — Ankstesnių projektų užbaigimas (laikotarpis nuo 2000 m. iki 2006 m.) | | | | | | | |
| 13 05 01 01 | Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė (ISPA) — Kitų ankstesnių projektų užbaigimas (laikotarpis nuo 2000 m. iki 2006 m.) | 4 | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 01 02 | Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė — Pasirengimo aštuonių paraiškas dėl narystės pateikusių valstybių narystei pagalbos pabaiga | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 13 05 01 straipsnis — Tarpinė suma | | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 02 | Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA) — Regioninės plėtros komponentas | 4 | 462 000 000 | 172 734 477 | | | 462 000 000 | 172 734 477 |
| 13 05 03 | Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA) — Tarptautinio bendradarbiavimo (CBC) komponentas | | | | | | | |
| 13 05 03 01 | Tarptautinis bendradarbiavimas (CBC) — 1b išlaidų subkategorijos įnašas | 1.2 | 51 491 401 | 50 000 000 | | | 51 491 401 | 50 000 000 |
| 13 05 03 02 | Tarptautinis bendradarbiavimas (CBC) ir šalių kandidačių bei potencialių šalių kandidačių dalyvavimas struktūrinių fondų tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo programose — Įnašas pagal 4 išlaidų kategoriją | 4 | 36 279 051 | 34 675 735 | | | 36 279 051 | 34 675 735 |
| | 13 05 03 straipsnis — Tarpinė suma | | 87 770 452 | 84 675 735 | | | 87 770 452 | 84 675 735 |
| | 13 05 skyrius — Iš viso | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

13 05

su struktūrine politika susijusi pasirengimo narystei veikla

13 05 01

Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė (ISPA) — Ankstesnių projektų užbaigimas (laikotarpis nuo 2000 m. iki 2006 m.)

13 05 01 01

Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė (ISPA) — Kitų ankstesnių projektų užbaigimas (laikotarpis nuo 2000 m. iki 2006 m.)

4

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 01 02

Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė — Pasirengimo aštuonių paraiškas dėl narystės pateikusių valstybių narystei pagalbos pabaiga

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

13 05 01 straipsnis — Tarpinė suma

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 02

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA) — Regioninės plėtros komponentas

4

462 000 000

172 734 477

462 000 000

172 734 477

13 05 03

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA) — Tarptautinio bendradarbiavimo (CBC) komponentas

13 05 03 01

Tarptautinis bendradarbiavimas (CBC) — 1b išlaidų subkategorijos įnašas

1.2

51 491 401

50 000 000

51 491 401

50 000 000

13 05 03 02

Tarptautinis bendradarbiavimas (CBC) ir šalių kandidačių bei potencialių šalių kandidačių dalyvavimas struktūrinių fondų tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo programose — Įnašas pagal 4 išlaidų kategoriją

4

36 279 051

34 675 735

36 279 051

34 675 735

13 05 03 straipsnis — Tarpinė suma

87 770 452

84 675 735

87 770 452

84 675 735

13 05 skyrius — Iš viso

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 05 01 straipsnis — Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė (ISPA) — Ankstesnių projektų užbaigimas (laikotarpis nuo 2000 m. iki 2006 m.)

Pastabos

Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonės (toliau – ISPA) pagalba buvo skirta padėti Vidurio ir Rytų Europos valstybėms kandidatėms įstoti į Sąjungą. ISPA buvo naudojama padėti pagalbą gaunančioms valstybėms laikytis Sąjungos acquis aplinkos ir transporto srityse.

13 05 01 01 punktas — Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė (ISPA) — Kitų ankstesnių projektų užbaigimas (laikotarpis nuo 2000 m. iki 2006 m.)

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

Pastabos

Šis asignavimas skirtas finansuoti pagalbą pagal ISPA ir techninę pagalbą, kurią teikia ne Komisija, ir kurią reikalaujama įgyvendinti Vidurio ir Rytų Europos valstybėse kandidatėse.

Neatsižvelgiant į tai, kas yra gavėjas, pagal šį straipsnį neleidžiamos jokios administracinės išlaidos.

Teisinis pagrindas

1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1266/1999 dėl pagalbos šalims kandidatėms derinimo pagal pasirengimo narystei strategiją (OL L 161, 1999 6 26, p. 68).

1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/1999, nustatantis struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumentą (OL L 161, 1999 6 26, p. 73).

2004 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2257/2004, iš dalies keičiantis Reglamentus (EEB) Nr. 3906/89, (EB) Nr. 1267/1999, (EB) Nr. 1268/1999 ir (EB) Nr. 2666/2000, kad būtų atsižvelgta į Kroatijai suteiktą šalies kandidatės statusą (OL L 389, 2004 12 30, p. 1).

13 06 SKYRIUS — SOLIDARUMO FONDAS

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 13 06 | Solidarumo fondas | | | | | | | |
| 13 06 01 | Europos Sąjungos solidarumo fondas — Valstybės narės | 3.2 | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| 13 06 02 | Europos Sąjungos solidarumo fondas — Valstybės, kurios veda derybas dėl narystės | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 13 06 skyrius — Iš viso | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

13 06

Solidarumo fondas

13 06 01

Europos Sąjungos solidarumo fondas — Valstybės narės

3.2

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 02

Europos Sąjungos solidarumo fondas — Valstybės, kurios veda derybas dėl narystės

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

13 06 skyrius — Iš viso

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 01 straipsnis — Europos Sąjungos solidarumo fondas — Valstybės narės

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Pastabos

Į šį straipsnį įrašomi asignavimai, susiję su Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų panaudojimu valstybėse narėse įvykus didelėms nelaimėms. Ši pagalba visų pirma turėtų būti mobilizuojama stichinių nelaimių atvejais, tačiau ji taip pat gali būti teikiama susijusioms valstybėms narėms iškilus skubiam reikalui ir nustačius teikiamos finansinės pagalbos panaudojimo terminą, taip pat reikia nustatyti sąlygą, pagal kurią valstybės gavėjos turėtų pagrįsti gautos pagalbos panaudojimą. Gauta pagalba, už kurią vėliau kompensuojama trečiųjų šalių mokėjimais, pavyzdžiui, pagal „teršėjas moka“ principą, arba per didelė pagalba, nustatyta atlikus galutinį žalos įvertinimą, turėtų būti susigrąžinama.

Dėl asignavimų skyrimo bus nuspręsta sudarant taisomąjį biudžetą, kurio išskirtinis tikslas – panaudoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas.

Teisinis pagrindas

2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (OL L 311, 2002 11 14, p. 3).

Susiję teisės aktai

2005 m. balandžio 6 d. Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2005) 0108).

2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (OL C 139, 2006 6 14, p. 1).

15 ANTRAŠTINĖ DALIS — ŠVIETIMAS IR KULTŪRA

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 15 01 | ŠVIETIMO IR KULTŪROS POLITIKOS SRITIES ADMINISTRAVIMO IŠLAIDOS | | 123 603 923 | 123 603 923 | | | 123 603 923 | 123 603 923 |
| 15 02 | MOKYMASIS VISĄ GYVENIMĄ, ĮSKAITANT DAUGIAKALBYSTĘ | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 | | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 |
| 15 04 | Europos bendradarbiavimo kultūros ir garso bei vaizdo srityje plėtra | | 175 715 000 | 159 896 411 | | | 175 715 000 | 159 896 411 |
| 15 05 | BENDRADARBIAVIMO JAUNIMO IR SPORTO SRITYJE SKATINIMAS | 3 | 149 539 000 | 130 166 227 | | | 149 539 000 | 130 166 227 |
| 15 07 | „Žmonės“ — Mokslininkų judumo programa | 1 | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |
| | 15 antraštinė dalis — Iš viso | | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

15 01

ŠVIETIMO IR KULTŪROS POLITIKOS SRITIES ADMINISTRAVIMO IŠLAIDOS

123 603 923

123 603 923

123 603 923

123 603 923

15 02

MOKYMASIS VISĄ GYVENIMĄ, ĮSKAITANT DAUGIAKALBYSTĘ

1 417 215 664

1 379 114 216

1 417 215 664

1 379 114 216

15 04

Europos bendradarbiavimo kultūros ir garso bei vaizdo srityje plėtra

175 715 000

159 896 411

175 715 000

159 896 411

15 05

BENDRADARBIAVIMO JAUNIMO IR SPORTO SRITYJE SKATINIMAS

3

149 539 000

130 166 227

149 539 000

130 166 227

15 07

„Žmonės“ — Mokslininkų judumo programa

1

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

15 antraštinė dalis — Iš viso

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

15 07 SKYRIUS — „ŽMONĖS“ — MOKSLININKŲ JUDUMO PROGRAMA

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FP | 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 15 07 | „Žmonės“ — Mokslininkų judumo programa | | | | | | | |
| 15 07 77 | „
  Žmonės
  “ | 1.1 | 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |
| 15 07 78 | Asignavimai iš trečiųjų šalių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įmokų, skirtų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 15 07 79 | Bandomasis projektas — Žinių partnerystė | 1.1 | p.m. | 499 900 | | | p.m. | 499 900 |
| | 15 07 skyrius — Iš viso | | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FP

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

15 07

„Žmonės“ — Mokslininkų judumo programa

15 07 77

„
  Žmonės
  “

1.1

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

15 07 78

Asignavimai iš trečiųjų šalių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įmokų, skirtų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

15 07 79

Bandomasis projektas — Žinių partnerystė

1.1

p.m.

499 900

p.m.

499 900

15 07 skyrius — Iš viso

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

15 07 77 straipsnis — „Žmonės“

Duomenys

| 2013 m. biudžetas | Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |

2013 m. biudžetas

Taisomojo biudžeto Nr. 9/2013 projektas

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

Pastabos

Siekiant didinti Europos pajėgumą ir gerinti darbą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje bei stiprinti ir toliau vystyti Europos mokslinių tyrimų erdvę reikia, kad Europa taptų patrauklesne mokslo darbuotojams. Visame pasaulyje didėjant konkurencijai, mokslo darbuotojams reikia sukurti atvirą ir konkurencingą Europos darbo rinką, siūlančią įvairias patrauklias karjeros perspektyvas.

Pagal specialiąją programą „Žmonės“ (įgyvendinamą programomis „Marie Curie“, „Tyrėjų naktis“ ir „EURAXESS“) teikiama papildoma parama skatinamas tarptautinis, įvairias mokslo šakas ir įvairius sektorius apimantis mokslininkų judumas, kuris yra pagrindinis Europos inovacijų skatinimo veiksnys. Įgyvendinant programą „Marie Curie“ taip pat skatinamas glaudesnis įvairių šalių švietimo institucijų, mokslinių tyrimų organizacijų ir verslo įmonių bendradarbiavimas rengiant mokslo darbuotojus ir kuriant jų karjerą bei siekiant padėti jiems įgyti daugiau įgūdžių ir parengti juos darbui ateityje. Įgyvendinant programą „Marie Curie“ taip pat skatinamas glaudesnis švietimo institucijų ir verslo įmonių bendradarbiavimas didinant žinių mainus ir tobulinant doktorantūros studijas pritaikant jas prie pramonės poreikių. Skatindami Europos mokslo darbuotojų chartiją ir kodeksą atitinkančias darbo sąlygas, jie prisidėtų siekiant užtikrinti, kad mokslo darbuotojo karjera Europoje būtų patrauklesnė.

ELPA valstybių įnašai pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą, visų pirma pagal jo 82 straipsnį ir 32 protokolą, turi būti pridėti prie šiame straipsnyje įrašytų asignavimų. Informacija: šios sumos yra ELPA valstybių narių įnašai, įrašyti į įplaukų suvestinės 6 3 0 straipsnį, ir sudaro asignuotąsias įplaukas pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies e–g punktus; jie naudojami atitinkamiems asignavimams teikti ir įgyvendinti pagal šio skirsnio išlaidų suvestinės šios dalies priedą „Europos ekonominė erdvė“, kuris yra neatskiriama bendrojo biudžeto dalis.

Šiuo asignavimu taip pat bus padengtos išlaidos, atitinkančios įplaukas, kurios sukuria papildomus asignavimus, iš trečiųjų šalių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) arba trečiųjų šalių, dalyvaujančių projektuose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje.

Visos įplaukos, įrašytos įplaukų suvestinės 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 ir 6 0 3 3 punktuose, gali būti panaudotos papildomiems asignavimams teikti pagal Finansinio reglamento 21 straipsnį.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (OL L 391, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/973/EB dėl specialiosios programos „Žmonės“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 272).

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/203 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/203

---

P7_TA(2013)0475

ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas. Sausra ir miškų gaisrai Rumunijoje 2012 m. ir potvyniai Vokietijoje, Austrijoje ir Čekijoje 2013 m.

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (sausra ir miškų gaisrai Rumunijoje ir potvyniai Vokietijoje, Austrijoje ir Čekijoje) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

(2016/C 436/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0692 – C7-0343/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0692 – C7-0343/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 26 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 26 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (2),

| — | atsižvelgdamas į bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaraciją dėl solidarumo fondo, priimtą per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaraciją dėl solidarumo fondo, priimtą per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0369/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0369/2013),

| 1. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

1.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2014/95/ES.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/204

---

P7_TA(2013)0476

Lankstumo priemonės mobilizavimas Europos Sąjungos bendrajame biudžete numatytam 2013 finansinių metų Europos socialinio fondo finansavimui papildyti, siekiant padidinti asignavimus Prancūzijai, Italijai ir Ispanijai

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės mobilizavimo (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

(2016/C 436/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2012 m. gruodžio 12 d. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2012 m. gruodžio 12 d. (1),

| — | atsižvelgdamas į taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projektą, kurį Komisija pateikė 2013 m. liepos 25 d. (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į taisomojo biudžeto Nr. 7/2013 projektą, kurį Komisija pateikė 2013 m. liepos 25 d. (COM(2013)0557),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 27 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 27 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0559 – C7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0559 – C7-0235/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. priimtą Tarybos poziciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. priimtą Tarybos poziciją,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0370/2013),

| A. | kadangi išnagrinėjus visas galimybes perskirstyti įsipareigojimų asignavimus pagal 1b išlaidų kategoriją paaiškėjo, kad reikia mobilizuoti lankstumo priemonę, |
| --- | --- |

A.

kadangi išnagrinėjus visas galimybes perskirstyti įsipareigojimų asignavimus pagal 1b išlaidų kategoriją paaiškėjo, kad reikia mobilizuoti lankstumo priemonę,

| B. | kadangi Komisija pasiūlė mobilizuoti lankstumo priemonę siekdama papildyti Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansavimą 2013 finansiniais metais, viršijant 1b išlaidų kategorijos viršutinę ribą, 134 049 037 EUR skiriant Europos socialiniam fondui (ESF), siekiant padidinti 2013 m. asignavimus Prancūzijai, Italijai ir Ispanijai bendra 150 mln.EUR suma, |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija pasiūlė mobilizuoti lankstumo priemonę siekdama papildyti Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansavimą 2013 finansiniais metais, viršijant 1b išlaidų kategorijos viršutinę ribą, 134 049 037 EUR skiriant Europos socialiniam fondui (ESF), siekiant padidinti 2013 m. asignavimus Prancūzijai, Italijai ir Ispanijai bendra 150 mln.EUR suma,

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą viršyti 2013 m. 1b išlaidų kategorijos viršutinę ribą 134 049 037 EUR suma siekiant padidinti ESF 2013 m. asignavimus Prancūzijai, Italijai ir Ispanijai bendra 150 mln. EUR suma ir atitinkamai mobilizuoti lankstumo priemonę; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą viršyti 2013 m. 1b išlaidų kategorijos viršutinę ribą 134 049 037 EUR suma siekiant padidinti ESF 2013 m. asignavimus Prancūzijai, Italijai ir Ispanijai bendra 150 mln. EUR suma ir atitinkamai mobilizuoti lankstumo priemonę;

| 2. | sutinka, kad būtų mobilizuoti lankstumo priemonės įsipareigojimų asignavimai, numatant iki 134 049 037 EUR sumą, kad būtų galima finansuoti šiuos papildomus asignavimus pagal 1b išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

2.

sutinka, kad būtų mobilizuoti lankstumo priemonės įsipareigojimų asignavimai, numatant iki 134 049 037 EUR sumą, kad būtų galima finansuoti šiuos papildomus asignavimus pagal 1b išlaidų kategoriją;

| 3. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

3.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 66, 2013 3 8.

(2)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl lankstumo priemonės mobilizavimo

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2014/94/ES.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/206

---

P7_TA(2013)0477

Europos palydovinės navigacijos sistemos ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įrengimo ir eksploatavimo (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0814), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0814),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0464/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0464/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 11 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 11 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Biudžeto komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0321/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Biudžeto komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0321/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 179.

---

P7_TC1-COD(2011)0392

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įdiegimo ir eksploatavimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 876/2002 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1285/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos bendra deklaracija

dėl

GALILEO TARPINSTITUCINĖS GRUPĖS (GTP)

| 1. | Atsižvelgiant į Europos GNSS programų svarbą, unikalumą ir sudėtingumą, į tai, kad pagal šias programas sukurtos sistemos yra Sąjungos nuosavybė, į tai, kad programos visiškai finansuojamos iš Sąjungos biudžeto 2014–2020 m. laikotarpiu, Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Komisija pripažįsta, kad visos trys institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti. |
| --- | --- |

1.

Atsižvelgiant į Europos GNSS programų svarbą, unikalumą ir sudėtingumą, į tai, kad pagal šias programas sukurtos sistemos yra Sąjungos nuosavybė, į tai, kad programos visiškai finansuojamos iš Sąjungos biudžeto 2014–2020 m. laikotarpiu, Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Komisija pripažįsta, kad visos trys institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti.

| 2. | GALILEO tarpinstitucinė grupė (GTP) sieks sudaryti palankesnes sąlygas kiekvienai institucijai vykdyti atitinkamas pareigas. Šiuo tikslu bus įsteigta GTP siekiant atidžiai stebėti:






  a) | Europos GNSS programų įgyvendinimo pažangą, visų pirma dėl susitarimų dėl viešųjų pirkimų ir sutarčių įgyvendinimo, pirmiausia susijusių su EKA; |
| --- | --- | --- |

2.

GALILEO tarpinstitucinė grupė (GTP) sieks sudaryti palankesnes sąlygas kiekvienai institucijai vykdyti atitinkamas pareigas. Šiuo tikslu bus įsteigta GTP siekiant atidžiai stebėti:

a)

Europos GNSS programų įgyvendinimo pažangą, visų pirma dėl susitarimų dėl viešųjų pirkimų ir sutarčių įgyvendinimo, pirmiausia susijusių su EKA;

| b) | tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis, nepažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos 218 straipsnio nuostatų; |
| --- | --- |

b)

tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis, nepažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos 218 straipsnio nuostatų;

| c) | palydovinės navigacijos rinkų kūrimą; |
| --- | --- |

c)

palydovinės navigacijos rinkų kūrimą;

| d) | valdymo tvarkos efektyvumą; ir |
| --- | --- |

d)

valdymo tvarkos efektyvumą; ir

| e) | darbo programos metinę peržiūrą. |
| --- | --- |

e)

darbo programos metinę peržiūrą.

| 3. | Vadovaudamasi galiojančiomis taisyklėmis GTP laikysis konfidencialumo, visų pirma atsižvelgiant į tam tikrų duomenų konfidencialų ir „jautrų“ pobūdį. |
| --- | --- |

3.

Vadovaudamasi galiojančiomis taisyklėmis GTP laikysis konfidencialumo, visų pirma atsižvelgiant į tam tikrų duomenų konfidencialų ir „jautrų“ pobūdį.

| 4. | Komisija atsižvelgs į GTP išsakytą nuomonę. |
| --- | --- |

4.

Komisija atsižvelgs į GTP išsakytą nuomonę.

| 5. | GTP sudarys septyni atstovai, iš kurių:






  — | trys iš Tarybos, |
| --- | --- | --- |

5.

GTP sudarys septyni atstovai, iš kurių:

—

trys iš Tarybos,

| — | trys iš Europos Parlamento, |
| --- | --- |

—

trys iš Europos Parlamento,

| — | vienas iš Komisijos
  ir kurie reguliariai rengs posėdžius (iš esmės 4 kartus per metus). |
| --- | --- |

—

vienas iš Komisijos

ir kurie reguliariai rengs posėdžius (iš esmės 4 kartus per metus).

| 6. | GTP nedaro įtakos nustatytai atsakomybei ar tarpinstituciniams santykiams. |
| --- | --- |

6.

GTP nedaro įtakos nustatytai atsakomybei ar tarpinstituciniams santykiams.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/208

---

P7_TA(2013)0478

Makrofinansinė pagalba Jordanijai ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo suteikti makrofinansinę pagalbą Jordanijos Hašimitų Karalystei (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0242), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0242),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 212 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 212 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0119/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 29 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 29 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A7-0335/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto ir Biudžeto komiteto nuomones (A7-0335/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2013)0128

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES, kuriuo suteikiama makrofinansinė pagalba Jordanijos Hašimitų Karalystei

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 1351/2013/ES.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/209

---

P7_TA(2013)0479

ES ir Rusijos susitarimas dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) ***

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 436/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12221/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12221/2013),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) projektą (08178/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos susitarimo dėl narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) projektą (08178/2013),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0308/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0308/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir į 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7-0342/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7-0342/2013),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Rusijos Federacijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Rusijos Federacijos vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/210

---

P7_TA(2013)0480

Trečiosios valstybės ir organizacijos, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus *

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo projekto, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/935/TVR, kiek tai susiję su trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašu (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

(Konsultavimasis)

(2016/C 436/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16229/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (16229/2012),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (1), ypač į jo 26 straipsnio 1 dalies a punktą, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (1), ypač į jo 26 straipsnio 1 dalies a punktą, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0011/2013),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/934/TVR dėl įgyvendinimo taisyklių, reglamentuojančių Europolo santykius su partneriais, įskaitant keitimąsi asmens duomenimis ir įslaptinta informacija, priėmimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/934/TVR dėl įgyvendinimo taisyklių, reglamentuojančių Europolo santykius su partneriais, įskaitant keitimąsi asmens duomenimis ir įslaptinta informacija, priėmimo (2),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/935/TVR, kuriuo nustatomas trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/935/TVR, kuriuo nustatomas trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7-0351/2013),

| 1. | atmeta Tarybos sprendimo projektą; |
| --- | --- |

1.

atmeta Tarybos sprendimo projektą;

| 2. | ragina Tarybą nepriimti sprendimo, nes Komisija neseniai pasiūlė naują reglamentą dėl Europolo (2013 m. kovo 27 d. Komisijos pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolas) ir sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo (COM(2013)0173)), kuriuo siekiama iš dalies pakeisti susitarimų sudarymo su trečiosiomis valstybėmis ir organizacijomis nuostatas ir procedūras; todėl Sprendimo 2009/371/TVR įgyvendinimo priemonės neturėtų būti keičiamos; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą nepriimti sprendimo, nes Komisija neseniai pasiūlė naują reglamentą dėl Europolo (2013 m. kovo 27 d. Komisijos pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolas) ir sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo (COM(2013)0173)), kuriuo siekiama iš dalies pakeisti susitarimų sudarymo su trečiosiomis valstybėmis ir organizacijomis nuostatas ir procedūras; todėl Sprendimo 2009/371/TVR įgyvendinimo priemonės neturėtų būti keičiamos;

| 3. | ragina Europolo direktorių ir valdybą, jei Tarybos sprendimo projektas būtų priimtas, nepradėti jokių derybų dėl veiklos susitarimų sudarymo su jame išvardytomis šalimis, nes kai kuriose Tarybos sprendimo projekte paminėtose šalyse nėra užtikrinamas pakankamas duomenų apsaugos lygis ir negalima užtikrinti pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą; pabrėžia, kad vykdant keitimąsi bet kokiais asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis arba tarptautinėmis organizacijomis privaloma užtikrinti griežtas saugumo garantijas, susijusias su privatumo ir pagrindinių teisių apsauga; |
| --- | --- |

3.

ragina Europolo direktorių ir valdybą, jei Tarybos sprendimo projektas būtų priimtas, nepradėti jokių derybų dėl veiklos susitarimų sudarymo su jame išvardytomis šalimis, nes kai kuriose Tarybos sprendimo projekte paminėtose šalyse nėra užtikrinamas pakankamas duomenų apsaugos lygis ir negalima užtikrinti pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą; pabrėžia, kad vykdant keitimąsi bet kokiais asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis arba tarptautinėmis organizacijomis privaloma užtikrinti griežtas saugumo garantijas, susijusias su privatumo ir pagrindinių teisių apsauga;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir Europolui. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir Europolui.

---

(1)  OL L 121, 2009 5 15, p. 37.

(2)  OL L 325, 2009 12 11, p. 6.

(3)  OL L 325, 2009 12 11, p. 12.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/211

---

P7_TA(2013)0481

Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo teisinis pagrindas *

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2016/C 436/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2012)0682), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2012)0682),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 ir 188 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 ir 188 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7-0421/2012),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7-0331/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A7-0331/2013),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/212

---

P7_TA(2013)0482

Europos fondams taikytinos bendrosios nuostatos ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0615) ir į iš dalies pakeistus Komisijos pasiūlymus (COM(2012)0496, COM(2013)0146 ir COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0615) ir į iš dalies pakeistus Komisijos pasiūlymus (COM(2012)0496, COM(2013)0146 ir COM(2013)0246),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0107/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Italijos deputatų rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Italijos deputatų rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d., 2012 m. gruodžio 12 d. ir 2013 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d., 2012 m. gruodžio 12 d. ir 2013 m. gegužės 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 3 d. ir 2012 m. lapkričio 29 d. Regionų komiteto nuomones (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 3 d. ir 2012 m. lapkričio 29 d. Regionų komiteto nuomones (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d., 2012 m. gruodžio 13 d. ir 2013 m. liepos 18 d. Audito Rūmų nuomones (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d., 2012 m. gruodžio 13 d. ir 2013 m. liepos 18 d. Audito Rūmų nuomones (3),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 18 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 18 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0274/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0274/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria bendriems pareiškimams, pridėtiems prieš šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria bendriems pareiškimams, pridėtiems prieš šios rezoliucijos;

| 3. | atsižvelgia į Tarybos ir Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į Tarybos ir Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 30, OL C 44, 2013 2 15, p. 76 ir OL C 271, 2013 9 19, p. 101.

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 58 ir OL C 17, 2013 1 19, p. 56.

(3)  OL C 47, 2012 2 17, p. 1, OL C 13, 2013 1 16, p. 1 ir OL C 267, 2013 9 17, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0276

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendras pareiškimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 996/2012 persvarstymo dėl asignavimų atkūrimo

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija sutaria į persvarstytą Finansinį reglamentą, kai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 bus suderintas su 2014–2020 m. daugiamete finansine programa, įtraukti nuostatas, kurių reikia, kad būtų galima taikyti asignavimų iš veiklos lėšų rezervo skyrimo tvarką ir įgyvendinti finansines priemones pagal Reglamento, kuriuo nustatomos bendros Europos struktūrinių ir investicijų fondų nuostatos, 39 straipsnį (MVĮ iniciatyva), dėl šių asignavimų atkūrimo:

| i. | programoms numatytų asignavimų, susijusių su veiklos rezervo lėšomis, kurie buvo panaikinti dėl to, kad pagal tų programų prioritetus nepasiekta iškeltų tikslų, ir |
| --- | --- |

i.

programoms numatytų asignavimų, susijusių su veiklos rezervo lėšomis, kurie buvo panaikinti dėl to, kad pagal tų programų prioritetus nepasiekta iškeltų tikslų, ir

| ii. | numatytų asignavimų, susijusių su 39 straipsnio 4 dalies b punkte nurodytomis tikslinėmis programomis, kurie buvo panaikinti dėl to, kad nutrauktas valstybės narės dalyvavimas finansinėje priemonėje. |
| --- | --- |

ii.

numatytų asignavimų, susijusių su 39 straipsnio 4 dalies b punkte nurodytomis tikslinėmis programomis, kurie buvo panaikinti dėl to, kad nutrauktas valstybės narės dalyvavimas finansinėje priemonėje.

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendras pareiškimas dėl 1 straipsnio

Jeigu tam, kad būtų atsižvelgta į EJRŽF ir EŽŪFKP ypatumus, reikėtų tolesnių pagrįstų nukrypimų nuo bendrų taisyklių, Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Komisija įsipareigoja leisti nukrypti, su deramu stropumu atlikus reikiamus Reglamento, kuriuo nustatomos Europos struktūriniams ir investicijų fondams bendros nuostatos, pakeitimus.

Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas dėl bet kokio 5 straipsnio 3 dalies nuostatų netaikymo atgaline data

Europos Parlamentas ir Taryba sutaria, kad:

| — | kiek tai susiję su reglamento, kuriuo nustatomos Europos struktūrinių ir investicijų fondams bendros nuostatos, 14 straipsnio 2 dalies, 15 straipsnio 1 dalies c punkto ir 26 straipsnio 2 dalies taikymu, veiksmai, kurių imasi valstybės narės, siekdamos įtraukti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytus partnerius rengiant 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą partnerystės susitarimą ir programas, apima visus praktinius valstybių narių veiksmus, neatsižvelgiant į tai, kokiu metu jų buvo imtasi, taip pat veiksmus, kurių jos ėmėsi prieš įsigaliojant šiam reglamentui ir prieš įsigaliojant pagal šio reglamento 5 straipsnio 3 dalį priimtam deleguotajam aktui dėl Europos elgesio kodekso, per valstybių narių programavimo procedūros parengiamąjį etapą, jei įgyvendinami tame reglamente nustatyti tikslai, susiję su partnerystės principu. Šiuo atžvilgiu valstybės narės, paisydamos savo nacionalinės ir regioninės kompetencijos, nuspręs dėl siūlomo partnerystės susitarimo ir siūlomų programų projektų turinio, laikydamosi atitinkamų to reglamento ir konkretiems fondams taikomų taisyklių nuostatų; |
| --- | --- |

—

kiek tai susiję su reglamento, kuriuo nustatomos Europos struktūrinių ir investicijų fondams bendros nuostatos, 14 straipsnio 2 dalies, 15 straipsnio 1 dalies c punkto ir 26 straipsnio 2 dalies taikymu, veiksmai, kurių imasi valstybės narės, siekdamos įtraukti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytus partnerius rengiant 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą partnerystės susitarimą ir programas, apima visus praktinius valstybių narių veiksmus, neatsižvelgiant į tai, kokiu metu jų buvo imtasi, taip pat veiksmus, kurių jos ėmėsi prieš įsigaliojant šiam reglamentui ir prieš įsigaliojant pagal šio reglamento 5 straipsnio 3 dalį priimtam deleguotajam aktui dėl Europos elgesio kodekso, per valstybių narių programavimo procedūros parengiamąjį etapą, jei įgyvendinami tame reglamente nustatyti tikslai, susiję su partnerystės principu. Šiuo atžvilgiu valstybės narės, paisydamos savo nacionalinės ir regioninės kompetencijos, nuspręs dėl siūlomo partnerystės susitarimo ir siūlomų programų projektų turinio, laikydamosi atitinkamų to reglamento ir konkretiems fondams taikomų taisyklių nuostatų;

| — | pagal 5 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas, kuriuo nustatomas Europos elgesio kodeksas, jokiomis aplinkybėmis neturės nei tiesioginio, nei netiesioginio atgalinio poveikio, visų pirma kai tai susiję su partnerystės susitarimo ir programų tvirtinimo procedūra, kadangi ES teisės aktų leidybos institucijų tikslas nėra suteikti Komisijai įgaliojimus, kuriais remdamasi ji galėtų nepritarti partnerystės susitarimui ir programoms vien tik dėl to, kad nesilaikoma pagal 5 straipsnio 3 dalį priimto Europos elgesio kodekso; |
| --- | --- |

—

pagal 5 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas, kuriuo nustatomas Europos elgesio kodeksas, jokiomis aplinkybėmis neturės nei tiesioginio, nei netiesioginio atgalinio poveikio, visų pirma kai tai susiję su partnerystės susitarimo ir programų tvirtinimo procedūra, kadangi ES teisės aktų leidybos institucijų tikslas nėra suteikti Komisijai įgaliojimus, kuriais remdamasi ji galėtų nepritarti partnerystės susitarimui ir programoms vien tik dėl to, kad nesilaikoma pagal 5 straipsnio 3 dalį priimto Europos elgesio kodekso;

| — | Europos Parlamentas ir Taryba ragina Komisiją pateikti deleguotojo akto, kuris turi būti priimtas pagal 5 straipsnio 3 dalį, projekto tekstą kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip iki tos dienos, kai Taryba patvirtins politinį susitarimą dėl reglamento, kuriuo nustatomos Europos struktūrinių ir investicijų fondams bendros nuostatos, arba dienos, kai dėl pranešimo projekto dėl šio reglamento bus balsuojama per Europos Parlamento plenarinį posėdį, atsižvelgiant į tai, kuri data bus pirmesnė. |
| --- | --- |

—

Europos Parlamentas ir Taryba ragina Komisiją pateikti deleguotojo akto, kuris turi būti priimtas pagal 5 straipsnio 3 dalį, projekto tekstą kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip iki tos dienos, kai Taryba patvirtins politinį susitarimą dėl reglamento, kuriuo nustatomos Europos struktūrinių ir investicijų fondams bendros nuostatos, arba dienos, kai dėl pranešimo projekto dėl šio reglamento bus balsuojama per Europos Parlamento plenarinį posėdį, atsižvelgiant į tai, kuri data bus pirmesnė.

Tarybos ir Komisijos bendras pareiškimas dėl 145 straipsnio 7 dalies

Taryba ir Komisija patvirtina, kad taikant 145 straipsnio 7 dalį, kai vertinami dideli valdymo ir kontrolės sistemų efektyvaus veikimo trūkumai, nurodytas terminas „taikytina teisė“ apima Europos Sąjungos Teisingumo Teismo, Europos Sąjungos Bendrojo Teismo arba Komisijos (įskaitant Komisijos aiškinamąsias pastabas) tų teisės aktų interpretacijas, taikytinas tą dieną, kai Komisijai pateikiamos atitinkamos valdymo deklaracijos, metinės kontrolės ataskaitos ir audito nuomonės.

Europos Parlamento pareiškimas dėl 5 straipsnio taikymo

Europos Parlamentas atsižvelgia į Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės 2012 m. gruodžio 19 d. perduotą informaciją po COREPER diskusijų, per kurias valstybės narės pareiškė savo ketinimą per parengiamąjį programavimo etapą kuo labiau atsižvelgti į Reglamento, kuriuo nustatomos Europos struktūriniams ir investicijų fondams bendros nuostatos, projekto, koks buvo tos informacijos perdavimo metu, principus, susijusius su strateginio programavimo paketu, įskaitant partnerystės principo esmę ir prasmę, kaip nustatyta 5 straipsnyje.

Komisijos pareiškimas dėl 22 straipsnio

| 1. | Komisija mano, kad pagrindinis veiklos rezultatų plano tikslas yra skatinti veiksmingą programų rezultatyvumą, kad būtų pasiekti planuoti rezultatai ir kad šiuo tikslu būtų tinkamai taikomos 6 ir 7 dalyse numatytos priemonės. |
| --- | --- |

1.

Komisija mano, kad pagrindinis veiklos rezultatų plano tikslas yra skatinti veiksmingą programų rezultatyvumą, kad būtų pasiekti planuoti rezultatai ir kad šiuo tikslu būtų tinkamai taikomos 6 ir 7 dalyse numatytos priemonės.

| 2. | Kai Komisija sustabdo visus arba dalį pagal 6 dalį prioritetui skirtų tarpinių mokėjimų, valstybės narės gali ir toliau teikti mokėjimų prašymus, susijusius su prioritetu, kad būtų išvengta programai skirtų įsipareigojimų panaikinimo pagal 86 straipsnį. |
| --- | --- |

2.

Kai Komisija sustabdo visus arba dalį pagal 6 dalį prioritetui skirtų tarpinių mokėjimų, valstybės narės gali ir toliau teikti mokėjimų prašymus, susijusius su prioritetu, kad būtų išvengta programai skirtų įsipareigojimų panaikinimo pagal 86 straipsnį.

| 3. | Komisija patvirtina, kad ji taikys 22 straipsnio 7 dalies nuostatas, kad nebūtų dvigubo lėšų praradimo dėl to, jog tikslai nepasiekti dėl nepakankamai įsisavintų prioritetui skirtų lėšų. Kai taikant 86–88 straipsnius dalis programai skirtų įsipareigojimų panaikinami ir dėl to sumažėja paramos prioritetui suma arba kai programavimo laikotarpio pabaigoje panaudota per mažai prioritetui skirtų lėšų, atitinkami veiklos rezultatų plane nustatyti tikslai proporcingai patikslinami, siekiant pritaikyti 22 straipsnio 7 dalį. |
| --- | --- |

3.

Komisija patvirtina, kad ji taikys 22 straipsnio 7 dalies nuostatas, kad nebūtų dvigubo lėšų praradimo dėl to, jog tikslai nepasiekti dėl nepakankamai įsisavintų prioritetui skirtų lėšų. Kai taikant 86–88 straipsnius dalis programai skirtų įsipareigojimų panaikinami ir dėl to sumažėja paramos prioritetui suma arba kai programavimo laikotarpio pabaigoje panaudota per mažai prioritetui skirtų lėšų, atitinkami veiklos rezultatų plane nustatyti tikslai proporcingai patikslinami, siekiant pritaikyti 22 straipsnio 7 dalį.

Komisijos pareiškimas dėl kompromisinio teksto rodiklių klausimu

Komisija patvirtina, kad ji užbaigs savo ERPF, ESF, Sanglaudos fondo ir Europos teritorinio bendradarbiavimo bendrų rodiklių gairių dokumentus, konsultuodamasi su atitinkamais vertinimo tinklais, į kuriuos įeina nacionalinio vertinimo ekspertai, per tris mėnesius nuo reglamentų priėmimo dienos. Į šiuos gairių dokumentus bus įtrauktos kiekvieno bendro rodiklio apibrėžtys ir metodika, kaip rinkti ir pranešti su bendrais rodikliais susijusius duomenis.

Komisijos pareiškimas dėl partnerystės susitarimų ir programų keitimo atsižvelgiant į 23 straipsnį

Komisija mano, kad, nepaisant 23 straipsnio 4 ir 5 dalių nuostatų, prireikus ji gali teikti pastabas dėl valstybių narių pagal 23 straipsnio 4 dalį pateiktų pasiūlymų iš dalies keisti partnerystės sutartis ir programas, ypač dėl tų, kurie neatitinka ankstesnio tų valstybių narių pagal 23 straipsnio 3 dalį pateikto atsakymo, visais atvejais remdamasi 16 ir 30 straipsniais. Komisija mano, kad 23 straipsnio 5 dalyje nustatytas trijų mėnesių terminas, per kurį turi būti priimtas sprendimas dėl partnerystės susitarimo ir atitinkamų programų pakeitimų patvirtinimo, prasideda nuo pakeitimų pasiūlymų pateikimo pagal 4 dalį dienos, jeigu tuose pasiūlymuose tinkamai atsižvelgta į visas Komisijos pateiktas pastabas.

Komisijos pareiškimas dėl teisėkūros institucijų pasiekto susitarimo dėl veiklos rezultatų rezervo ir išankstinio finansavimo dydžių poveikio viršutinėms mokėjimų riboms

Komisijos nuomone, papildomų mokėjimo asignavimų, kurių 2014–2020 m. gali prireikti dėl veiklos rezultatų rezervo ir išankstinio finansavimo dydžių pakeitimo, neturėtų būti daug.

Dėl priimto susitarimo neturėtų kilti sunkumų laikytis daugiametės finansinės programos reglamento projekto.

Metiniai bendro mokėjimų dydžio svyravimai, įskaitant dėl nurodytų pakeitimų atsirasiančius svyravimus, bus valdomi naudojant bendrą mokėjimų maržą ir specialiąsias priemones, dėl kurių susitarta DFP reglamento projekte.

Komisija atidžiai stebės padėtį ir savo vertinimą pateiks laikotarpio vidurio peržiūroje.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/216

---

P7_TA(2013)0483

Europos socialinis fondas ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0607/2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0607/2),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 164 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0327/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 164 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0327/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. (1) ir 2013 m. gegužės 22 d. (2) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. (1) ir 2013 m. gegužės 22 d. (2) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 3 d. Regionų komiteto nuomonę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 3 d. Regionų komiteto nuomonę (3),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 14 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 14 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0250/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0250/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina savo pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 143, 2012 5 22, p. 82.

(2)  OL C 271, 2013 9 19, p. 101.

(3)  OL C 225, 2012 7 27, p. 127.

---

P7_TC1-COD(2011)0268

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1304/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/217

---

P7_TA(2013)0484

Europos regioninės plėtros fondas ir investicijos į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0614),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 178 bei 349 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0328/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 178 bei 349 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0328/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 3 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 3 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 18 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 18 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0268/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0268/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prieš šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prieš šios rezoliucijos;

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 44.

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 114.

---

P7_TC1-COD(2011)0275

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1301/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Bendras Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimas dėl ERPF reglamento 6 straipsnio, Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB) reglamento 15 straipsnio ir Sanglaudos fondo reglamento 4 straipsnio taikymo

Europos Parlamentas ir Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija užtikrina ES teisės aktų leidėjams, jog bendri išdirbio rodikliai, susiję su ERPF reglamentu, ETB reglamentu ir Sanglaudos fondo reglamentu, kurie turi būti įtraukti į atitinkamai kiekvieno reglamento priedą, yra ilgo parengiamojo proceso, kuriame dalyvavo tiek Komisijos, tiek valstybių narių vertinimo ekspertai, rezultatas, ir tikimasi, kad jie nekis.

Komisijos pareiškimas

Komisija taip pat siekia Europos Parlamento nurodyto tikslo supaprastinti valstybės pagalbos teikimo tvarką, susijusią su veiklos pagalba, teikiama atokiausiuose regionuose įsteigtoms įmonėms, kuri susijusi su papildomų išlaidų, atsirandančių tokiuose regionuose dėl jų konkrečios ekonominės ir socialinės padėties, kompensavimu.

Atsižvelgiant į pasiūlymą dėl būsimo Bendrojo bendrosios išimties reglamento (BBIR), kurį neseniai paskelbė Komisijos tarnybos (1), veiklos pagalba, kuria siekiama kompensuoti tam tikras papildomas išlaidas, kurias patyrė šiuose regionuose įsteigti paramos gavėjai (2), būtų laikoma suderinama su vidaus rinka pagal jame nurodytas sąlygas ir taip jai nebūtų taikoma informavimo prievolė, nurodyta SESV 108 straipsnio 3 dalyje. Komisija mano, kad tai suteiks tvirtą pagrindą siekiant pageidaujamo supaprastinimo ir bus visapusiškai atsižvelgta į visas pastabas, gautas iš valstybių narių vykstant konsultacijoms ir susijusias su reglamento priėmimu 2014 m.

---

(1)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html

(2)  Atokiausiuose regionuose pagamintų prekių pervežimo išlaidos, papildomos gamybos ir veiklos sąnaudos ir kitos nei pervežimo išlaidos.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/219

---

P7_TA(2013)0485

Europos regioninės plėtros fondas ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0611),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 178 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 178 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0326/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 18 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 18 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0280/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0280/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prieš šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prieš šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 49.

(2)  OL C 277, 2012 9 13, p. 96.

---

P7_TC1-COD(2011)0273

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1299/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Bendras Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimas dėl ERPF reglamento 6 straipsnio, ETB reglamento 15 straipsnio ir Sanglaudos fondo reglamento 4 straipsnio taikymo

Europos Parlamentas ir Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija užtikrina ES teisės aktų leidėjams, jog bendri išdirbio rodikliai, susiję su ERPF reglamentu, ETB reglamentu ir Sanglaudos fondo reglamentu, kurie turi būti įtraukti į atitinkamai kiekvieno reglamento priedą, yra ilgo parengiamojo proceso, kuriame dalyvavo tiek Komisijos, tiek valstybių narių vertinimo ekspertai, rezultatas, ir tikimasi, kad jie nekis.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/221

---

P7_TA(2013)0486

Sanglaudos fondas ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0612), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0612),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0325/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2012 m. balandžio 25 d. nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2012 m. balandžio 25 d. nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2012 m. gegužės 3 d. nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2012 m. gegužės 3 d. nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 18 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 18 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0270/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A7-0270/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prieš šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prieš šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą kitu tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą kitu tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 38.

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0274

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Sanglaudos fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1084/2006

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentas (ES) Nr. 1300/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Bendras Europos Parlamento ir Tarybos pareiškimas dėl ERPF reglamento 6 straipsnio, Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB) reglamento 15 straipsnio ir Sanglaudos fondo reglamento 4 straipsnio taikymo

Europos Parlamentas ir Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija užtikrina ES teisės aktų leidėjams, jog bendri išdirbio rodikliai, susiję su ERPF reglamentu, ETB reglamentu ir Sanglaudos fondo reglamentu, kurie turi būti įtraukti į atitinkamai kiekvieno reglamento priedą, yra ilgo parengiamojo proceso, kuriame dalyvavo tiek Komisijos, tiek valstybių narių vertinimo ekspertai, rezultatas, ir tikimasi, kad jie nekis.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/223

---

P7_TA(2013)0487

Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0610/2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0610/2),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 175 straipsnio 3 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 175 straipsnio 3 dalį, 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0324/2011),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 175 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 175 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 15 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 15 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. rugsėjo 19 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. rugsėjo 19 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0309/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7-0309/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendriems pareiškimams, pridėtiems prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendriems pareiškimams, pridėtiems prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 53.

(2)  OL C 113, 2012 4 18, p. 22.

---

P7_TC1-COD(2011)0272

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veikimo sąlygas

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1302/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendras pareiškimas dėl informuotumo didinimo ir ETBG reglamento 4 bei 4a straipsnių

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitaria dėti geriau koordinuotas pastangas informuotumui institucijose ir valstybėse narėse didinti, siekdami padidinti galimybės naudotis ETBG kaip papildoma priemone, numatyta teritoriniam bendradarbiavimui visose Sąjungos politikos srityse, matomumą.

Šiomis aplinkybėmis Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija ragina valstybes nares pirmiausia imtis atitinkamų bendradarbiavimo ir komunikacijos tarp skirtingų valstybių narių nacionalinių valdžios institucijų veiksmų, kad būtų užtikrinta aiški, veiksminga ir skaidri leidimų kurti naujas ETBG suteikimo tvarka nustatytu laikotarpiu.

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendras pareiškimas dėl ETBG reglamento 1 straipsnio 9 dalies

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitaria, kad taikant iš dalies keičiamo Reglamento (ES) Nr. 1082/2006 9 straipsnio 2 dalies i punktą valstybės narės stengsis, kad vertinant ETBG darbuotojams taikytinas taisykles, kaip pasiūlyta susitarimo projekte, būtų apsvarstyti įvairūs galimi ETBG pasirinktini įdarbinimo tvarkos būdai, laikantis tiek privatinės, tiek viešosios teisės nuostatų.

Jei ETBG darbuotojų darbo sutartys reglamentuojamos remiantis privatinės teisės nuostatomis, valstybės narės taip pat atsižvelgs į atitinkamą ES teisę, pvz., 2008 m. birželio 17 d. EP ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 593/2008 dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės (Roma I), taip pat į kitų valstybių narių, atstovaujamų ETBG, susijusią teisinę praktiką.

Be to, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija supranta, kad jeigu ETBG darbuotojų darbo sutartys reglamentuojamos remiantis viešosios teisės nuostatomis, bus taikomos tos valstybės narės, kurioje įsikūręs atitinkamos ETBG organas, nacionalinės viešosios teisės normos. Tačiau gali būti taikomos valstybės narės, kurioje užregistruota ETBG, nacionalinės viešosios teisės normos ETBG darbuotojų, kuriems tos taisyklės jau buvo taikomos prieš jiems tampant ETBG darbuotojais, atžvilgiu.

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendras pareiškimas dėl Regionų komiteto vaidmens ETBG platformos veikloje

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija atsižvelgia į vertingą Regionų komiteto atliekamą darbą pagal jo vadovaujamą ETBG platformą ir skatina Regionų komitetą toliau stebėti jau sukurtų ir dar besikuriančių ETBG veiklą, organizuoti keitimąsi geriausia patirtimi ir nustatyti bendrus uždavinius.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/225 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/225

---

P7_TA(2013)0488

Biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyra ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0614),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 157 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 157 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0382/2012),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Čekijos Deputatų Rūmų, Nyderlandų Pirmųjų Rūmų, Nyderlandų Antrųjų Rūmų, Lenkijos Seimo, Lenkijos Senato, Švedijos parlamento, Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų ir Jungtinės Karalystės Lordų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Čekijos Deputatų Rūmų, Nyderlandų Pirmųjų Rūmų, Nyderlandų Antrųjų Rūmų, Lenkijos Seimo, Lenkijos Senato, Švedijos parlamento, Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų ir Jungtinės Karalystės Lordų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Teisės reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Teisės reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0340/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0340/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2012)0299

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 157 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | moterų ir vyrų lygybė – viena svarbiausių Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 3 dalyje įtvirtintų Europos Sąjungos vertybių ir pagrindinių tikslų. Laikydamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 8 straipsnio, Sąjunga siekia panaikinti nelygybę ir skatina moterų ir vyrų lygybę visose savo veiklos srityse. SESV 157 straipsnio 3 dalis suteikia teisinį pagrindą priimti Sąjungos priemones, kuriomis užtikrinamas moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimas; |
| --- | --- |

(1)

moterų ir vyrų lygybė – viena svarbiausių Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 3 dalyje įtvirtintų Europos Sąjungos vertybių ir pagrindinių tikslų. Laikydamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 8 straipsnio, Sąjunga siekia panaikinti nelygybę ir skatina moterų ir vyrų lygybę visose savo veiklos srityse. SESV 157 straipsnio 3 dalis suteikia teisinį pagrindą priimti Sąjungos priemones, kuriomis užtikrinamas moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimas;

| (2) | pozityviosios diskriminacijos principas ir jo svarba praktiškai įgyvendinant veiksmingą moterų ir vyrų lygybę pripažįstama SESV 157 straipsnio 4 dalyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 23 straipsnyje, kuriame nustatyta, kad moterų ir vyrų lygybė turi būti užtikrinta visose srityse ir kad lygybės principas nekliudo taikyti priemones, suteikiančias konkrečių lengvatų nepakankamai atstovaujamai lyčiai, ar tokias priemones priimti; |
| --- | --- |

(2)

pozityviosios diskriminacijos principas ir jo svarba praktiškai įgyvendinant veiksmingą moterų ir vyrų lygybę pripažįstama SESV 157 straipsnio 4 dalyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 23 straipsnyje, kuriame nustatyta, kad moterų ir vyrų lygybė turi būti užtikrinta visose srityse ir kad lygybės principas nekliudo taikyti priemones, suteikiančias konkrečių lengvatų nepakankamai atstovaujamai lyčiai, ar tokias priemones priimti;

| (2a) | siekiant užtikrinti lyčių lygybę darbo vietoje reikia nustatyti lyčių pusiausvyra grindžiamą sprendimų priėmimo modelį visais susijusios įmonės lygmenimis, o taip pat turėtų būti imamasi priemonių, kuriomis užtikrinamas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo, kuris ypač lemia skurdo feminizavimą, panaikinimas; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

siekiant užtikrinti lyčių lygybę darbo vietoje reikia nustatyti lyčių pusiausvyra grindžiamą sprendimų priėmimo modelį visais susijusios įmonės lygmenimis, o taip pat turėtų būti imamasi priemonių, kuriomis užtikrinamas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo, kuris ypač lemia skurdo feminizavimą, panaikinimas; [1 pakeit.]

| (3) | Tarybos rekomendacijoje 84/635/EEB (3) valstybėms narėms siūloma esant galimybėms numatyti ir tokių pozityviosios diskriminacijos priemonių, kuriomis skatinamas aktyvus moterų dalyvavimas sprendimus priimančiuose organuose. Tarybos rekomendacijoje 96/694/EB (4) valstybėms narėms rekomenduota skatinti privatųjį sektorių didinti moterų, dalyvaujančių priimant įvairaus lygio sprendimus, skaičių – pirmiausia priimant lygybės užtikrinimo planus ir pozityviosios diskriminacijos priemones arba jomis vadovaujantis; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos rekomendacijoje 84/635/EEB (3) valstybėms narėms siūloma esant galimybėms numatyti ir tokių pozityviosios diskriminacijos priemonių, kuriomis skatinamas aktyvus moterų dalyvavimas sprendimus priimančiuose organuose. Tarybos rekomendacijoje 96/694/EB (4) valstybėms narėms rekomenduota skatinti privatųjį sektorių didinti moterų, dalyvaujančių priimant įvairaus lygio sprendimus, skaičių – pirmiausia priimant lygybės užtikrinimo planus ir pozityviosios diskriminacijos priemones arba jomis vadovaujantis;

| (4) | per keletą pastarųjų metų Komisija pateikė kelias ataskaitas, kuriose įvertinama lyčių įvairovė ekonominių sprendimų priėmimo srityje (5). Komisija paragino Sąjungos biržines bendroves didinti moterų

  nepakankamai atstovaujamos lyties atstovų
  skaičių savo valdybose taikant savireguliavimo priemones ir savanoriškai prisiimti konkrečius šios srities įsipareigojimus (6). 2010 m. kovo 5 d. Moterų chartijoje (7) Komisija pabrėžė, kad moterims vis dar nesuteikiamos tokios pačios teisės ir galimybės dalyvauti politinių ir ekonominių sprendimų priėmimo procese, kaip kad vyrams, ir dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą pasinaudojant turimomis galiomis skatinti teisingesnį atsakingas pareigas einančių moterų ir vyrų atstovavimą. Komisijos 2010–2015 m. Moterų ir vyrų lygybės strategijoje (8) lyčių pusiausvyros gerinimas įvardytas kaip vienas iš prioritetų; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

per keletą pastarųjų metų Komisija pateikė kelias ataskaitas, kuriose įvertinama lyčių įvairovė ekonominių sprendimų priėmimo srityje (5). Komisija paragino Sąjungos biržines bendroves didinti moterų

  nepakankamai atstovaujamos lyties atstovų
  skaičių savo valdybose taikant savireguliavimo priemones ir savanoriškai prisiimti konkrečius šios srities įsipareigojimus (6). 2010 m. kovo 5 d. Moterų chartijoje (7) Komisija pabrėžė, kad moterims vis dar nesuteikiamos tokios pačios teisės ir galimybės dalyvauti politinių ir ekonominių sprendimų priėmimo procese, kaip kad vyrams, ir dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą pasinaudojant turimomis galiomis skatinti teisingesnį atsakingas pareigas einančių moterų ir vyrų atstovavimą. Komisijos 2010–2015 m. Moterų ir vyrų lygybės strategijoje (8) lyčių pusiausvyros gerinimas įvardytas kaip vienas iš prioritetų; [2 pakeit.]

| (5) | 2011 m. kovo 7 d. priimtame Europos lyčių lygybės pakte (2011–2020 m.) Taryba pripažino, kad lyčių lygybės politika yra itin svarbi ekonomikos augimui, gerovei ir konkurencingumui, patvirtino savo įsipareigojimą šalinti lyčių nelygybę, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai, ypač trijose lyčių lygybės požiūriu itin svarbiose užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties skatinimo srityse, ir paragino skatinti vienodą moterų ir vyrų dalyvavimą priimant sprendimus visais lygiais ir visose srityse, kad būtų išnaudoti visi turimi gabumai
  , žinios ir idėjos, ir taip didinti žmogiškųjų išteklių įvairovę ir gerinti verslo perspektyvas
  ; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

2011 m. kovo 7 d. priimtame Europos lyčių lygybės pakte (2011–2020 m.) Taryba pripažino, kad lyčių lygybės politika yra itin svarbi ekonomikos augimui, gerovei ir konkurencingumui, patvirtino savo įsipareigojimą šalinti lyčių nelygybę, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai, ypač trijose lyčių lygybės požiūriu itin svarbiose užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties skatinimo srityse, ir paragino skatinti vienodą moterų ir vyrų dalyvavimą priimant sprendimus visais lygiais ir visose srityse, kad būtų išnaudoti visi turimi gabumai
  , žinios ir idėjos, ir taip didinti žmogiškųjų išteklių įvairovę ir gerinti verslo perspektyvas
  ; [3 pakeit.]

| (6) | 2011 m. liepos 6 d. rezoliucijoje dėl moterų ir vadovaujamų pareigų verslo srityje (9) Europos Parlamentas paragino bendroves užtikrinti, kad iki 2015 m. vadovaujamas pareigas einančių moterų skaičius pasiektų būtinuosius 30 proc., o iki 2020 m. – 40 proc. Joje Komisija raginama iki 2012 m. pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriame, be kita ko, būtų nustatytos kvotos,
  ir kuris būtų laikinai įgyvendinamas siekiant paspartinti pokyčius ir skubias reformas, skirtas nuolatinei lyčių nelygybei ir stereotipams ekonominių sprendimų priėmimo srityje panaikinti,
  jeigu paaiškėtų, kad veiksmų, kurių ėmėsi bendrovės ir valstybės narės, nepakanka. Šį prašymą Europos Parlamentas pakartojo 2012 m. kovo 13 d. rezoliucijoje dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2011 m.) (10); [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

2011 m. liepos 6 d. rezoliucijoje dėl moterų ir vadovaujamų pareigų verslo srityje (9) Europos Parlamentas paragino bendroves užtikrinti, kad iki 2015 m. vadovaujamas pareigas einančių moterų skaičius pasiektų būtinuosius 30 proc., o iki 2020 m. – 40 proc. Joje Komisija raginama iki 2012 m. pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriame, be kita ko, būtų nustatytos kvotos,
  ir kuris būtų laikinai įgyvendinamas siekiant paspartinti pokyčius ir skubias reformas, skirtas nuolatinei lyčių nelygybei ir stereotipams ekonominių sprendimų priėmimo srityje panaikinti,
  jeigu paaiškėtų, kad veiksmų, kurių ėmėsi bendrovės ir valstybės narės, nepakanka. Šį prašymą Europos Parlamentas pakartojo 2012 m. kovo 13 d. rezoliucijoje dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2011 m.) (10); [4 pakeit.]

| (6a) | Sąjungos institucijos, įstaigos, biurai ir agentūros, tokie kaip Europos Centrinis Bankas, turėtų rodyti pavyzdį užtikrindami lyčių lygybę sprendimų priėmimo procese, be kita ko, nustatydami lyčių požiūriu subalansuoto atstovavimo visais lygmenimis tikslus. Nedelsiant turėtų būti taikomos ir stebimos griežtos vidaus ir išorės įdarbinimo į visas Sąjungos institucijas įstaigas, biurus ir agentūras taisyklės. Ypač daug dėmesio reikia skirti aukšto lygio vadovų įdarbinimo politikai. Kiekviena iš Sąjungos institucijų, įstaigų, biurų ir agentūrų turėtų skelbti metines ataskaitas ir nurodyti su šia sritimi susijusias savo pastangas; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

Sąjungos institucijos, įstaigos, biurai ir agentūros, tokie kaip Europos Centrinis Bankas, turėtų rodyti pavyzdį užtikrindami lyčių lygybę sprendimų priėmimo procese, be kita ko, nustatydami lyčių požiūriu subalansuoto atstovavimo visais lygmenimis tikslus. Nedelsiant turėtų būti taikomos ir stebimos griežtos vidaus ir išorės įdarbinimo į visas Sąjungos institucijas įstaigas, biurus ir agentūras taisyklės. Ypač daug dėmesio reikia skirti aukšto lygio vadovų įdarbinimo politikai. Kiekviena iš Sąjungos institucijų, įstaigų, biurų ir agentūrų turėtų skelbti metines ataskaitas ir nurodyti su šia sritimi susijusias savo pastangas; [5 pakeit.]

| (7) | veiksmingas žmogiškojo kapitalo panaudojimas – svarbiausias ekonomikos konkurencingumo
  , plėtros ir augimo
  veiksnys, kuriam tenka svarbus vaidmuo sprendžiant Sąjungos demografines problemas ir sėkmingai konkuruojant globalizuotoje ekonomikoje bei užsitikrinant lyginamąjį pranašumą trečiųjų šalių atžvilgiu. Labai išsimokslinusių aukštos kvalifikacijos moterų vis daugėja – tai patvirtina ir faktas, kad 60 proc. universitetų absolventų yra moterys. Jei šis potencialas ir toliau nebus išnaudojamas skiriant moteris
  bendrovėse
  eiti
  vadovaujančias ir
  su sprendimų priėmimu susijusias pareigas, dalis kvalifikuoto žmogiškojo kapitalo liks nepanaudota; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

veiksmingas žmogiškojo kapitalo panaudojimas – svarbiausias ekonomikos konkurencingumo
  , plėtros ir augimo
  veiksnys, kuriam tenka svarbus vaidmuo sprendžiant Sąjungos demografines problemas ir sėkmingai konkuruojant globalizuotoje ekonomikoje bei užsitikrinant lyginamąjį pranašumą trečiųjų šalių atžvilgiu. Labai išsimokslinusių aukštos kvalifikacijos moterų vis daugėja – tai patvirtina ir faktas, kad 60 proc. universitetų absolventų yra moterys. Jei šis potencialas ir toliau nebus išnaudojamas skiriant moteris
  bendrovėse
  eiti
  vadovaujančias ir
  su sprendimų priėmimu susijusias pareigas, dalis kvalifikuoto žmogiškojo kapitalo liks nepanaudota; [6 pakeit.]

| (7a) | įmonės ir bendrovės turėtų svarstyti, ar reikėtų sukurti moterų rengimo darbui valdybose ir moterų vadovių ruošimo sistemą, kuri padėtų skatinti, remti ir ugdyti moterų gabumus visais lygmenimis ir per visą jų karjerą; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(7a)

įmonės ir bendrovės turėtų svarstyti, ar reikėtų sukurti moterų rengimo darbui valdybose ir moterų vadovių ruošimo sistemą, kuri padėtų skatinti, remti ir ugdyti moterų gabumus visais lygmenimis ir per visą jų karjerą; [7 pakeit.]

| (7b) | siekdamos užtikrinti lyčių lygybės skatinimą valstybės narės turėtų priimti nuostatas, pagal kurias vyrai ir moterys galėtų derinti darbą ir šeimos gyvenimą, įtraukdamos visų pirma lanksčias nuostatas ir paramą už priežiūrą atsakingiems asmenims; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(7b)

siekdamos užtikrinti lyčių lygybės skatinimą valstybės narės turėtų priimti nuostatas, pagal kurias vyrai ir moterys galėtų derinti darbą ir šeimos gyvenimą, įtraukdamos visų pirma lanksčias nuostatas ir paramą už priežiūrą atsakingiems asmenims; [8 pakeit.]

| (7c) | norint pasiekti lyčių lygybę visoje visuomenėje, reikia nustatyti lygias akademines ir profesines vyrų ir moterų teises, taip pat bendrą atsakomybę už šeimą, vaikų priežiūrą ir namų ūkį. Tai, kad moterys paprastai atsakingos už didžiąją daugumą šeimos ir namų ruošos darbų, gali trukdyti joms gauti aukščiausias pareigas. Aktyvus vyrų dalyvavimas ir įtraukimas dalijantis atsakomybe už šeimą yra lemiamas siekiant užtikrinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir sudaryti lygias karjeros galimybes vyrams ir moterims. Dėmesys turėtų būti skiriamas problemoms, susijusioms su lyčių stereotipais, nelanksčia ir pasenusia užimtumo politika ir netinkamomis vaiko priežiūros atostogų nuostatomis, spręsti. Turėtų būti parengtos priemonės, kuriomis remdamiesi moterys ir vyrai galėtų derinti šeimos ir profesinį gyvenimą. Valstybės narės turėtų būti raginamos užtikrinti, kad būtų taikomi socialinės apsaugos elementai, pvz., sąžiningos vaiko priežiūros atostogų išmokos ir moterims, ir vyrams, išsamios vaikų priežiūros nuostatos ir galimybės dalytis vaiko priežiūros atostogomis; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(7c)

norint pasiekti lyčių lygybę visoje visuomenėje, reikia nustatyti lygias akademines ir profesines vyrų ir moterų teises, taip pat bendrą atsakomybę už šeimą, vaikų priežiūrą ir namų ūkį. Tai, kad moterys paprastai atsakingos už didžiąją daugumą šeimos ir namų ruošos darbų, gali trukdyti joms gauti aukščiausias pareigas. Aktyvus vyrų dalyvavimas ir įtraukimas dalijantis atsakomybe už šeimą yra lemiamas siekiant užtikrinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir sudaryti lygias karjeros galimybes vyrams ir moterims. Dėmesys turėtų būti skiriamas problemoms, susijusioms su lyčių stereotipais, nelanksčia ir pasenusia užimtumo politika ir netinkamomis vaiko priežiūros atostogų nuostatomis, spręsti. Turėtų būti parengtos priemonės, kuriomis remdamiesi moterys ir vyrai galėtų derinti šeimos ir profesinį gyvenimą. Valstybės narės turėtų būti raginamos užtikrinti, kad būtų taikomi socialinės apsaugos elementai, pvz., sąžiningos vaiko priežiūros atostogų išmokos ir moterims, ir vyrams, išsamios vaikų priežiūros nuostatos ir galimybės dalytis vaiko priežiūros atostogomis; [9 pakeit.]

| (8) | bendrovės plačiai pripažįsta, kad moterys valdybose teigiamai veikia įmonės valdymą – dėl įvairesnio ir į kolektyvą orientuoto mąstymo, atveriančio naujų perspektyvų ir
  sudarančio sąlygas aktyvesniam verslo modeliui ir
  , dėl kurio yra įmanoma rasti visapusiškesnių sprendimų,
  siekiant geriau atsižvelgti į visuomenės ir vartotojų tikrovę
  , pagerėja grupės veiklos rezultatai ir sprendimų kokybė. Gausūs tyrimai patvirtina, kad bendrovės finansiniai rezultatai ir pelningumas tiesiogiai susiję su proporcingu lyčių atstovavimu aukščiausiosios grandies vadovybėje. Todėl padidinus moterų skaičių Sąjungos biržinių bendrovių valdybose
  , atsižvelgiant į didelę šių bendrovių ekonominę ir socialinę atsakomybę,
  gali pagerėti šių bendrovių
  ekonominiai
  rezultatai
  . Todėl visais valdymo lygmenimis reikėtų pradėti taikyti ir sustiprinti moterų karjeros galimybes skatinančias priemones
  ; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

bendrovės plačiai pripažįsta, kad moterys valdybose teigiamai veikia įmonės valdymą – dėl įvairesnio ir į kolektyvą orientuoto mąstymo, atveriančio naujų perspektyvų ir
  sudarančio sąlygas aktyvesniam verslo modeliui ir
  , dėl kurio yra įmanoma rasti visapusiškesnių sprendimų,
  siekiant geriau atsižvelgti į visuomenės ir vartotojų tikrovę
  , pagerėja grupės veiklos rezultatai ir sprendimų kokybė. Gausūs tyrimai patvirtina, kad bendrovės finansiniai rezultatai ir pelningumas tiesiogiai susiję su proporcingu lyčių atstovavimu aukščiausiosios grandies vadovybėje. Todėl padidinus moterų skaičių Sąjungos biržinių bendrovių valdybose
  , atsižvelgiant į didelę šių bendrovių ekonominę ir socialinę atsakomybę,
  gali pagerėti šių bendrovių
  ekonominiai
  rezultatai
  . Todėl visais valdymo lygmenimis reikėtų pradėti taikyti ir sustiprinti moterų karjeros galimybes skatinančias priemones
  ; [10 pakeit.]

| (8a) | siekiant įtraukti moteris į valdybas atsiranda įvairių konkrečių kliūčių, kurias galima šalinti taikant ne tik sankcijas, bet ir įgyvendinant švietimo iniciatyvas bei paskatas, kuriomis skatinama gera praktika. Pirmiausia verslo mokyklose ir universitetuose būtina mokyti apie lyčių lygybės naudą siekiant didesnio verslo konkurencingumo. Taip pat turi būti skatinama reguliari valdybos narių kaita ir nustatomos teigiamos priemonės, kuriomis būtų skatinamos ir pripažįstamos valstybių ir įmonių pastangos siekiant nustatyti ryžtingesnį požiūrį į šiuos pokyčius aukščiausiose institucijose, priimančiose ekonominius sprendimus Sąjungos lygmeniu. Galiausiai tinkamos priemonės siekiant skatinti didesnę lyčių pusiausvyrą valdybose yra mokesčių sistema ir viešieji pirkimai; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(8a)

siekiant įtraukti moteris į valdybas atsiranda įvairių konkrečių kliūčių, kurias galima šalinti taikant ne tik sankcijas, bet ir įgyvendinant švietimo iniciatyvas bei paskatas, kuriomis skatinama gera praktika. Pirmiausia verslo mokyklose ir universitetuose būtina mokyti apie lyčių lygybės naudą siekiant didesnio verslo konkurencingumo. Taip pat turi būti skatinama reguliari valdybos narių kaita ir nustatomos teigiamos priemonės, kuriomis būtų skatinamos ir pripažįstamos valstybių ir įmonių pastangos siekiant nustatyti ryžtingesnį požiūrį į šiuos pokyčius aukščiausiose institucijose, priimančiose ekonominius sprendimus Sąjungos lygmeniu. Galiausiai tinkamos priemonės siekiant skatinti didesnę lyčių pusiausvyrą valdybose yra mokesčių sistema ir viešieji pirkimai; [11 pakeit.]

| (9) | žinoma, kad lygybė darbo rinkoje taip pat gali labai paskatinti ekonomikos augimą. Padidinus moterų skaičių Sąjungos biržinių bendrovių valdybose, pagerėtų ne tik šioms pareigoms paskirtų moterų padėtis, bet ir bendrovės galimybės pritraukti gabių moterų ir padidinti visų grandžių vadovų ir kitas pareigas einančių moterų skaičių. Todėl didesnis moterų skaičius bendrovių valdybose turėtų
  daryti
  teigiamą poveikį šalinant lyčių nelygybę ne tik užimtumo, bet ir darbo užmokesčio srityje. Išnaudojus visus moterų gabumus, ir atskiri asmenys, ir viešasis sektorius gautų gerokai didesnę investicijų į švietimą grąžą. Nepakankamas moterų skaičius Sąjungos biržinių bendrovių valdybose – tai prarastos galimybės siekiant ilgalaikio tvaraus valstybių narių ekonomikos augimo; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

žinoma, kad lygybė darbo rinkoje taip pat gali labai paskatinti ekonomikos augimą. Padidinus moterų skaičių Sąjungos biržinių bendrovių valdybose, pagerėtų ne tik šioms pareigoms paskirtų moterų padėtis, bet ir bendrovės galimybės pritraukti gabių moterų ir padidinti visų grandžių vadovų ir kitas pareigas einančių moterų skaičių. Todėl didesnis moterų skaičius bendrovių valdybose turėtų
  daryti
  teigiamą poveikį šalinant lyčių nelygybę ne tik užimtumo, bet ir darbo užmokesčio srityje. Išnaudojus visus moterų gabumus, ir atskiri asmenys, ir viešasis sektorius gautų gerokai didesnę investicijų į švietimą grąžą. Nepakankamas moterų skaičius Sąjungos biržinių bendrovių valdybose – tai prarastos galimybės siekiant ilgalaikio tvaraus valstybių narių ekonomikos augimo; [12 pakeit.]

| (10) | nepaisant esamų Sąjungos teisės aktų diskriminacijos dėl lyties prevencijos ir kovos su ja srityse, Tarybos rekomendacijų, kuriomis raginama didinti moterų vaidmenį priimant ekonominius sprendimus, ir Sąjungos lygmens priemonių, kuriomis skatinamas savireguliavimas, moterų

  moterys
  Sąjungos bendrovių aukščiausiuose sprendimų priėmimo organuose yra gerokai

  atstovaujamos daug
  mažiau nei vyrų

  vyrai
  . Ši lyčių disproporcija ypač didelė ir spręstina privačiajame sektoriuje, pirmiausia biržinėse bendrovėse
  , nors kai kuriose Sąjungos institucijose, įstaigose, biuruose ir agentūrose, tokiose kaip Europos Centrinis Bankas, taip pat pastebima itin didelį nerimą kelianti lyčių disproporcija
  . Sprendžiant iš pagrindinio Komisijos rodiklio lyčių atstovavimo bendrovių valdybose srityje, moterų, dalyvaujančių priimant aukščiausio lygmens verslo sprendimus, vis dar labai mažai. 2012 m. sausio mėn. didžiausių valstybių narių biržinių bendrovių valdybose moterys sudarė vidutiniškai 13,7 proc. Moterų, einančių nevykdomųjų direktorių pareigas, buvo tik 15 proc.
  , o tai aiškiai rodo demokratijos stoką ir nesąžiningą bei diskriminuojantį moterų atstovavimą, pažeidžiant Sąjungos lygių galimybių ir vienodo požiūrio į abi lytis principus užimtumo ir darbo srityse
  ; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

nepaisant esamų Sąjungos teisės aktų diskriminacijos dėl lyties prevencijos ir kovos su ja srityse, Tarybos rekomendacijų, kuriomis raginama didinti moterų vaidmenį priimant ekonominius sprendimus, ir Sąjungos lygmens priemonių, kuriomis skatinamas savireguliavimas, moterų

  moterys
  Sąjungos bendrovių aukščiausiuose sprendimų priėmimo organuose yra gerokai

  atstovaujamos daug
  mažiau nei vyrų

  vyrai
  . Ši lyčių disproporcija ypač didelė ir spręstina privačiajame sektoriuje, pirmiausia biržinėse bendrovėse
  , nors kai kuriose Sąjungos institucijose, įstaigose, biuruose ir agentūrose, tokiose kaip Europos Centrinis Bankas, taip pat pastebima itin didelį nerimą kelianti lyčių disproporcija
  . Sprendžiant iš pagrindinio Komisijos rodiklio lyčių atstovavimo bendrovių valdybose srityje, moterų, dalyvaujančių priimant aukščiausio lygmens verslo sprendimus, vis dar labai mažai. 2012 m. sausio mėn. didžiausių valstybių narių biržinių bendrovių valdybose moterys sudarė vidutiniškai 13,7 proc. Moterų, einančių nevykdomųjų direktorių pareigas, buvo tik 15 proc.
  , o tai aiškiai rodo demokratijos stoką ir nesąžiningą bei diskriminuojantį moterų atstovavimą, pažeidžiant Sąjungos lygių galimybių ir vienodo požiūrio į abi lytis principus užimtumo ir darbo srityse
  ; [13 pakeit.]

| (11) | moterų skaičius bendrovių valdybose didėja labai lėtai – vidutiniškai tik po 0,6 proc. per keletą pastarųjų metų. Įvairiose valstybėse narėse šis pažangos rodiklis buvo skirtingas, todėl labai skiriasi ir pasiekti rezultatai. Daug toliau pažengė tos

  tokios
  valstybės narės, kuriose buvo taikomos teisiškai privalomos priemonės

  kaip Prancūzija, kuri nustatė 2017 m. kaip galutinę datą šios direktyvos tikslams pasiekti ir per mažiau negu dvejus metus pasiekė 20 proc. tikslą, kurį kėlė 2014 m., arba Norvegija, kuriai per trejus metus pavyko pasiekti 40 proc. tikslą. Abiem atvejais šie rezultatai pasiekti dėl privalomų priemonių
  . Įvairios valstybės narės taiko labai skirtingas priemones moterų skaičiui valdybose didinti, todėl tikėtina, kad esami skirtumai tarp atskirų valstybių narių toliau didės; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(11)

moterų skaičius bendrovių valdybose didėja labai lėtai – vidutiniškai tik po 0,6 proc. per keletą pastarųjų metų. Įvairiose valstybėse narėse šis pažangos rodiklis buvo skirtingas, todėl labai skiriasi ir pasiekti rezultatai. Daug toliau pažengė tos

  tokios
  valstybės narės, kuriose buvo taikomos teisiškai privalomos priemonės

  kaip Prancūzija, kuri nustatė 2017 m. kaip galutinę datą šios direktyvos tikslams pasiekti ir per mažiau negu dvejus metus pasiekė 20 proc. tikslą, kurį kėlė 2014 m., arba Norvegija, kuriai per trejus metus pavyko pasiekti 40 proc. tikslą. Abiem atvejais šie rezultatai pasiekti dėl privalomų priemonių
  . Įvairios valstybės narės taiko labai skirtingas priemones moterų skaičiui valdybose didinti, todėl tikėtina, kad esami skirtumai tarp atskirų valstybių narių toliau didės; [14 pakeit.]

| (11a) | valstybės narės turėtų patvirtinti strategijas, kurias įgyvendinant būtų siekiama socialinių ir kultūrinių pokyčių jų politikoje lyčių pusiausvyros atžvilgiu, panaudodamos lanksčias priemones, skatinančias moterų dalyvavimą valdymo hierarchijoje ir darbdavių iniciatyvų požiūrį ir veiksmus. Šios priemonės, be kita ko, galėtų apimti pasiūlymus numatyti lankstesnį darbo grafiką, skatinti šeimai palankias darbo vietas ir teikti priežiūros paslaugas; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(11a)

valstybės narės turėtų patvirtinti strategijas, kurias įgyvendinant būtų siekiama socialinių ir kultūrinių pokyčių jų politikoje lyčių pusiausvyros atžvilgiu, panaudodamos lanksčias priemones, skatinančias moterų dalyvavimą valdymo hierarchijoje ir darbdavių iniciatyvų požiūrį ir veiksmus. Šios priemonės, be kita ko, galėtų apimti pasiūlymus numatyti lankstesnį darbo grafiką, skatinti šeimai palankias darbo vietas ir teikti priežiūros paslaugas; [15 pakeit.]

| (12) | nenuoseklus ir skirtingas nacionalinis reglamentavimas dėl lyčių pusiausvyros biržinėse bendrovėse ar tokio reglamentavimo nebuvimas lemia ne tik tai, kad valstybėse narėse labai skiriasi moterų, einančių direktorių konsultantų pareigas, skaičius ir šių valstybių pažangos rodikliai – tai riboja ir vidaus rinką, nes Sąjungos biržinėms bendrovėms taikomi skirtingi įmonių valdymo reikalavimai. Tokie skirtingi teisės aktų ir savireguliavimo priemonių reikalavimai dėl bendrovių valdybų sudėties gali sukelti praktinių sunkumų tarptautinėse rinkose veikiančioms biržinėms bendrovėms, ypač steigiančioms patronuojamąsias bendroves ar vykdančioms susijungimų ir įsigijimų sandorius, taip pat kandidatams į valdybas.
  Vis dėlto ši direktyva turėtų būti įgyvendinta nepaisant to, kad nevykdomieji direktoriai renkami į Sąjungos bendrovių valdybas skirtingais būdais
  ; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

nenuoseklus ir skirtingas nacionalinis reglamentavimas dėl lyčių pusiausvyros biržinėse bendrovėse ar tokio reglamentavimo nebuvimas lemia ne tik tai, kad valstybėse narėse labai skiriasi moterų, einančių direktorių konsultantų pareigas, skaičius ir šių valstybių pažangos rodikliai – tai riboja ir vidaus rinką, nes Sąjungos biržinėms bendrovėms taikomi skirtingi įmonių valdymo reikalavimai. Tokie skirtingi teisės aktų ir savireguliavimo priemonių reikalavimai dėl bendrovių valdybų sudėties gali sukelti praktinių sunkumų tarptautinėse rinkose veikiančioms biržinėms bendrovėms, ypač steigiančioms patronuojamąsias bendroves ar vykdančioms susijungimų ir įsigijimų sandorius, taip pat kandidatams į valdybas.
  Vis dėlto ši direktyva turėtų būti įgyvendinta nepaisant to, kad nevykdomieji direktoriai renkami į Sąjungos bendrovių valdybas skirtingais būdais
  ; [16 pakeit.]

| (12a) | lyčių disproporcija didesnė aukštesnio lygio vadovų lygmeniu. Be to, daug aukšto lygio vadovių moterų galima rasti tokiose srityse kaip žmogiškieji ištekliai ir komunikacija, o aukšto lygio vadovai vyrai dažniau dirba kaip bendrovės vadovai ar tiesioginiai vadovai. Kadangi pagrindinį rezervą į bendrovių valdybų pareigas daugiausia sudaro kandidatai, turintys aukšto lygio vadovų patirties, būtina padidinti moterų, kurios paaukštinamos į tokias bendrovių vadovų pareigas, skaičių; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(12a)

lyčių disproporcija didesnė aukštesnio lygio vadovų lygmeniu. Be to, daug aukšto lygio vadovių moterų galima rasti tokiose srityse kaip žmogiškieji ištekliai ir komunikacija, o aukšto lygio vadovai vyrai dažniau dirba kaip bendrovės vadovai ar tiesioginiai vadovai. Kadangi pagrindinį rezervą į bendrovių valdybų pareigas daugiausia sudaro kandidatai, turintys aukšto lygio vadovų patirties, būtina padidinti moterų, kurios paaukštinamos į tokias bendrovių vadovų pareigas, skaičių; [17 pakeit.]

| (12b) | vienas iš pagrindinių teisingo šios direktyvos įgyvendinimo veiksnių – veiksmingas nevykdomųjų direktorių atrankos kriterijų, kurie turi būti nustatyti iš anksto ir taikomi visiškai skaidriai, taikymas, kandidatų kompetenciją vertinant vienodai, nepaisant jų lyties; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(12b)

vienas iš pagrindinių teisingo šios direktyvos įgyvendinimo veiksnių – veiksmingas nevykdomųjų direktorių atrankos kriterijų, kurie turi būti nustatyti iš anksto ir taikomi visiškai skaidriai, taikymas, kandidatų kompetenciją vertinant vienodai, nepaisant jų lyties; [18 pakeit.]

| (12c) | atsižvelgiant į tai, kad senėja visuomenė ir trūksta įgūdžių, dėl nesugebėjimo pasinaudoti pusės Sąjungos gyventojų teikiamomis galimybėmis bendrovių valdyboms gali sulėtėti Sąjungos ekonomikos plėtros galimybių raida ir jos finansinių struktūrų atkūrimas. Jei net nesvarstoma galimybė, kad pusė gabių kandidatų galėtų eiti vadovaujamąsias pareigas, gali kilti pavojus paties skyrimo eiti pareigas procesui ir kokybei, o dėl to padidėtų nepasitikėjimas verslo valdžios struktūromis ir galbūt sumažėtų efektyvus turimo žmogiškojo kapitalo realizavimas. Sistemingai įtraukiant tinkamus abiejų lyčių kandidatus užtikrinama, kad nauji valdybos nariai būtų atrenkami iš pačių geriausių kandidatų – tiek vyrų, tiek ir moterų – ir kad bendrovių sprendimų priėmimo procesas tinkamai atspindėtų visuomenės įvairovę; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(12c)

atsižvelgiant į tai, kad senėja visuomenė ir trūksta įgūdžių, dėl nesugebėjimo pasinaudoti pusės Sąjungos gyventojų teikiamomis galimybėmis bendrovių valdyboms gali sulėtėti Sąjungos ekonomikos plėtros galimybių raida ir jos finansinių struktūrų atkūrimas. Jei net nesvarstoma galimybė, kad pusė gabių kandidatų galėtų eiti vadovaujamąsias pareigas, gali kilti pavojus paties skyrimo eiti pareigas procesui ir kokybei, o dėl to padidėtų nepasitikėjimas verslo valdžios struktūromis ir galbūt sumažėtų efektyvus turimo žmogiškojo kapitalo realizavimas. Sistemingai įtraukiant tinkamus abiejų lyčių kandidatus užtikrinama, kad nauji valdybos nariai būtų atrenkami iš pačių geriausių kandidatų – tiek vyrų, tiek ir moterų – ir kad bendrovių sprendimų priėmimo procesas tinkamai atspindėtų visuomenės įvairovę; [19 pakeit.]

| (13) | tai, kad dabartinės daugelio valstybių narių atrankos procedūros ir kandidatų į valdybas kvalifikacijos kriterijai nepakankamai skaidrūs, labai trukdo pasiekti tinkamą valdybų narių lyčių pusiausvyrą ir neigiamai veikia kandidatų į valdybas karjerą, jų judėjimo laisvę, taip pat investuotojų sprendimus. Dėl tokio neskaidrumo galimi kandidatai į valdybas nepateikia paraiškų į šias vietas, nors čia jų kvalifikacija labai praverstų, ir neginčija lyčių požiūriu šališkų paskyrimų, o tai yra jų judėjimo laisvės vidaus rinkoje apribojimas. Kita vertus, investuotojai taiko skirtingas investicijų strategijas, ir kartais jiems reikia informacijos, susijusios su valdybų narių žiniomis ir kompetencija. Skaidresni kvalifikacijos kriterijai ir skaidresnės kandidatų į valdybas atrankos procedūros leidžia investuotojams geriau įvertinti bendrovės verslo strategiją ir priimti pagrįstus sprendimus
  . Todėl svarbu, kad paskyrimo į valdybas procedūros būtų aiškios ir skaidrios, o kandidatai būtų objektyviai vertinami pagal jų asmeninius nuopelnus, nepriklausomai nuo lyties
  ; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

tai, kad dabartinės daugelio valstybių narių atrankos procedūros ir kandidatų į valdybas kvalifikacijos kriterijai nepakankamai skaidrūs, labai trukdo pasiekti tinkamą valdybų narių lyčių pusiausvyrą ir neigiamai veikia kandidatų į valdybas karjerą, jų judėjimo laisvę, taip pat investuotojų sprendimus. Dėl tokio neskaidrumo galimi kandidatai į valdybas nepateikia paraiškų į šias vietas, nors čia jų kvalifikacija labai praverstų, ir neginčija lyčių požiūriu šališkų paskyrimų, o tai yra jų judėjimo laisvės vidaus rinkoje apribojimas. Kita vertus, investuotojai taiko skirtingas investicijų strategijas, ir kartais jiems reikia informacijos, susijusios su valdybų narių žiniomis ir kompetencija. Skaidresni kvalifikacijos kriterijai ir skaidresnės kandidatų į valdybas atrankos procedūros leidžia investuotojams geriau įvertinti bendrovės verslo strategiją ir priimti pagrįstus sprendimus
  . Todėl svarbu, kad paskyrimo į valdybas procedūros būtų aiškios ir skaidrios, o kandidatai būtų objektyviai vertinami pagal jų asmeninius nuopelnus, nepriklausomai nuo lyties
  ; [20 pakeit.]

| (14) | šios direktyvos tikslas nėra išsamiai suderinti nacionalinės teisės nuostatas dėl kandidatų į valdybas atrankos procedūrų ir kvalifikacijos kriterijų, tačiau ja siekiama nustatyti tam tikrus būtinuosius standartus, pagal kuriuos biržinės bendrovės, kuriose lytys atstovaujamos neproporcingai, sprendimus dėl nevykdomųjų direktorių privalėtų priimti
  laikydamosi skaidrios ir aiškiai apibrėžtos atrankos procedūros ir
  vadovaudamosi objektyviu ir palyginamu kandidatų kvalifikacijos – jų tinkamumo, kompetencijos ir profesinių rezultatų – vertinimu, nes tai svarbu nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyrai. Veiksmingai užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas visoje Sąjungoje ir padėti įmonėms išvengti praktinių sunkumų galima tik
  privaloma
  Sąjungos lygmens priemone; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

šios direktyvos tikslas nėra išsamiai suderinti nacionalinės teisės nuostatas dėl kandidatų į valdybas atrankos procedūrų ir kvalifikacijos kriterijų, tačiau ja siekiama nustatyti tam tikrus būtinuosius standartus, pagal kuriuos biržinės bendrovės, kuriose lytys atstovaujamos neproporcingai, sprendimus dėl nevykdomųjų direktorių privalėtų priimti
  laikydamosi skaidrios ir aiškiai apibrėžtos atrankos procedūros ir
  vadovaudamosi objektyviu ir palyginamu kandidatų kvalifikacijos – jų tinkamumo, kompetencijos ir profesinių rezultatų – vertinimu, nes tai svarbu nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyrai. Veiksmingai užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas visoje Sąjungoje ir padėti įmonėms išvengti praktinių sunkumų galima tik
  privaloma
  Sąjungos lygmens priemone; [21 pakeit.]

| (15) | Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ (11) teigiama, kad aktyvesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje yra būtinas, siekiant paspartinti ekonomikos augimą ir spręsti demografinius klausimus. Strategijoje nustatytas pagrindinis tikslas iki 2020 m. padidinti 20–64 metų moterų ir vyrų užimtumo lygį iki 75 proc., tačiau jį įmanoma pasiekti tik prisiėmus aiškius įsipareigojimus lyčių lygybės srityje
  , panaikinant nuolatinį vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą
  ir dar aktyviau šalinant visas kliūtis, trukdančias moterims dalyvauti darbo rinkoje
  , įskaitant vadinamųjų stiklo lubų reiškinį
  . Dėl išgyvenamos ekonomikos krizės Europa labiau nei iki šiol privalo remtis žiniomis, kompetencija ir inovacijomis ir išnaudoti visus turimus
  vyrų ir moterų
  gabumus. Tikėtina, kad aktyvesnis moterų dalyvavimas priimant ekonominius sprendimus, pirmiausia didesnis jų skaičių

  skaičius
  valdybose, galiausiai turėtų teigiamo poveikio moterų užimtumui atitinkamose bendrovėse ir visai ekonomikai; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ (11) teigiama, kad aktyvesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje yra būtinas, siekiant paspartinti ekonomikos augimą ir spręsti demografinius klausimus. Strategijoje nustatytas pagrindinis tikslas iki 2020 m. padidinti 20–64 metų moterų ir vyrų užimtumo lygį iki 75 proc., tačiau jį įmanoma pasiekti tik prisiėmus aiškius įsipareigojimus lyčių lygybės srityje
  , panaikinant nuolatinį vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą
  ir dar aktyviau šalinant visas kliūtis, trukdančias moterims dalyvauti darbo rinkoje
  , įskaitant vadinamųjų stiklo lubų reiškinį
  . Dėl išgyvenamos ekonomikos krizės Europa labiau nei iki šiol privalo remtis žiniomis, kompetencija ir inovacijomis ir išnaudoti visus turimus
  vyrų ir moterų
  gabumus. Tikėtina, kad aktyvesnis moterų dalyvavimas priimant ekonominius sprendimus, pirmiausia didesnis jų skaičių

  skaičius
  valdybose, galiausiai turėtų teigiamo poveikio moterų užimtumui atitinkamose bendrovėse ir visai ekonomikai; [22 pakeit.]

| (15a) | pasiekti šiuos tikslus labai svarbu norint užtikrinti Europos ekonomikos konkurencingumą, skatinti inovacijas ir didinti įmonių valdybų profesinius standartus. Šiuo tikslu Sąjunga paskelbė, kad lygybė darbo rinkoje ir palaipsniui didesnė lyčių lygybė bendrovių valdybose – tai Europos dešimtmečio lygybės tikslai, ir rengiasi nagrinėti būdus, kaip didinti informuotumą apie šioje srityje padarytą pažangą; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(15a)

pasiekti šiuos tikslus labai svarbu norint užtikrinti Europos ekonomikos konkurencingumą, skatinti inovacijas ir didinti įmonių valdybų profesinius standartus. Šiuo tikslu Sąjunga paskelbė, kad lygybė darbo rinkoje ir palaipsniui didesnė lyčių lygybė bendrovių valdybose – tai Europos dešimtmečio lygybės tikslai, ir rengiasi nagrinėti būdus, kaip didinti informuotumą apie šioje srityje padarytą pažangą; [23 pakeit.]

| (16) | todėl Sąjunga turėtų stengtis didinti moterų skaičių bendrovių valdybose
  visose valstybėse narėse
  ir taip paskatinti ekonomikos augimą,
  judumą darbo rinkoje ir didinti
  Europos bendrovių konkurencingumą ir užtikrinti lyčių lygybę darbo rinkoje. Šio tikslo reikėtų siekti nustatant būtinuosius reikalavimus dėl teisiškai privalomų pozityviosios diskriminacijos priemonių, skirtų lyčių pasiskirstymo biržinių bendrovių valdybose kiekybiniam tikslui pasiekti, nes tokį arba panašų metodą taikiusios valstybės narės ir kitos šalys pasiekė geriausių rezultatų spręsdamos nepakankamo moterų atstovavimo ekonominių sprendimų priėmimo lygmeniu problemą; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

todėl Sąjunga turėtų stengtis didinti moterų skaičių bendrovių valdybose
  visose valstybėse narėse
  ir taip paskatinti ekonomikos augimą,
  judumą darbo rinkoje ir didinti
  Europos bendrovių konkurencingumą ir užtikrinti lyčių lygybę darbo rinkoje. Šio tikslo reikėtų siekti nustatant būtinuosius reikalavimus dėl teisiškai privalomų pozityviosios diskriminacijos priemonių, skirtų lyčių pasiskirstymo biržinių bendrovių valdybose kiekybiniam tikslui pasiekti, nes tokį arba panašų metodą taikiusios valstybės narės ir kitos šalys pasiekė geriausių rezultatų spręsdamos nepakankamo moterų atstovavimo ekonominių sprendimų priėmimo lygmeniu problemą; [24 pakeit.]

| (16a) | siekdamos didesnės lyčių pusiausvyros bendrovėje, biržinės bendrovės turėtų parengti lyčių politiką. Ši politika gali apimti atitinkamų toje bendrovėje įgyvendintų priemonių aprašymą: kandidatų moterų ir vyrų siūlymas į pagrindines pareigas, moterims skirtos kuravimo sistemos ir pagalba norint kilti tarnyboje, žmogiškųjų išteklių strategijos siekiant skatinti įvairiapusį įdarbinimą. Be to, ji gali apimti lanksčių darbo sąlygų visiems darbuotojams siūlymą, pvz., pagalbą siekiant gauti vaiko priežiūros atostogas, taip pat pagalbą namų ruošos ir vaikų priežiūros srityje. Kiekviena bendrovė gali pasirinkti geriausiai jos veiklai tinkančią politiką ir turėtų imtis aktyvių priemonių, kad padidintų bendrovės vadovybėje nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų skaičių; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(16a)

siekdamos didesnės lyčių pusiausvyros bendrovėje, biržinės bendrovės turėtų parengti lyčių politiką. Ši politika gali apimti atitinkamų toje bendrovėje įgyvendintų priemonių aprašymą: kandidatų moterų ir vyrų siūlymas į pagrindines pareigas, moterims skirtos kuravimo sistemos ir pagalba norint kilti tarnyboje, žmogiškųjų išteklių strategijos siekiant skatinti įvairiapusį įdarbinimą. Be to, ji gali apimti lanksčių darbo sąlygų visiems darbuotojams siūlymą, pvz., pagalbą siekiant gauti vaiko priežiūros atostogas, taip pat pagalbą namų ruošos ir vaikų priežiūros srityje. Kiekviena bendrovė gali pasirinkti geriausiai jos veiklai tinkančią politiką ir turėtų imtis aktyvių priemonių, kad padidintų bendrovės vadovybėje nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų skaičių; [25 pakeit.]

| (17) | biržinės bendrovės turi didelę ekonominę reikšmę, yra matomos ir veikia visą rinką. Todėl šioje direktyvoje nustatomos priemonės turėtų būti taikomos biržinėms bendrovėms, kurios apibrėžiamos kaip valstybėje narėje įsteigtos

  buveinę turinčios
  bendrovės,
  ir
  kurių vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti vienos ar kelių valstybių narių reguliuojamose rinkose, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB (12) 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte. Šios bendrovės nustato standartus visai ekonomikai – tikėtina, kad jų praktiką perims ir kitų rūšių bendrovės. Biržinių bendrovių veiklai būdingas viešumas, todėl, ginant viešąjį interesą, ji reglamentuojama išsamiau; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

biržinės bendrovės turi didelę ekonominę reikšmę, yra matomos ir veikia visą rinką. Todėl šioje direktyvoje nustatomos priemonės turėtų būti taikomos biržinėms bendrovėms, kurios apibrėžiamos kaip valstybėje narėje įsteigtos

  buveinę turinčios
  bendrovės,
  ir
  kurių vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti vienos ar kelių valstybių narių reguliuojamose rinkose, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB (12) 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte. Šios bendrovės nustato standartus visai ekonomikai – tikėtina, kad jų praktiką perims ir kitų rūšių bendrovės. Biržinių bendrovių veiklai būdingas viešumas, todėl, ginant viešąjį interesą, ji reglamentuojama išsamiau; [26 pakeit.]

| (18) | direktyva taip pat neturėtų būti taikoma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (13), net jei jos biržinės
  . Tačiau valstybės narės turėtų įgyvendinti politikos priemones, kuriomis būtų remiamos ir skatinamos MVĮ, kad jos gerokai padidintų lyčių pusiausvyrą visuose valdymo lygiuose ir bendrovių valdybose
  ; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

direktyva taip pat neturėtų būti taikoma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (13), net jei jos biržinės
  . Tačiau valstybės narės turėtų įgyvendinti politikos priemones, kuriomis būtų remiamos ir skatinamos MVĮ, kad jos gerokai padidintų lyčių pusiausvyrą visuose valdymo lygiuose ir bendrovių valdybose
  ; [27 pakeit.]

| (19) | biržinių bendrovių valdybų struktūra įvairiose valstybėse narėse gali skirtis: iš esmės skiriamos dualistinė (dviejų pakopų) sistema, kurioje yra vykdomoji valdyba, ir stebėtojų taryba, bei monistinė (vienos pakopos) sistema, kurioje valdymo ir stebėjimo funkcijas atlieka viena valdyba. Yra ir mišrių sistemų, turinčių abiejų minėtų sistemų elementų, o kartais bendrovėms leidžiama pačioms pasirinkti vieną šių modelių. Šioje direktyvoje nustatomos priemonės turėtų būti taikomos visų tipų valdyboms valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(19)

biržinių bendrovių valdybų struktūra įvairiose valstybėse narėse gali skirtis: iš esmės skiriamos dualistinė (dviejų pakopų) sistema, kurioje yra vykdomoji valdyba, ir stebėtojų taryba, bei monistinė (vienos pakopos) sistema, kurioje valdymo ir stebėjimo funkcijas atlieka viena valdyba. Yra ir mišrių sistemų, turinčių abiejų minėtų sistemų elementų, o kartais bendrovėms leidžiama pačioms pasirinkti vieną šių modelių. Šioje direktyvoje nustatomos priemonės turėtų būti taikomos visų tipų valdyboms valstybėse narėse;

| (20) | visose sistemose išskiriami vykdomieji direktoriai, kurie dalyvauja kasdieniame bendrovės valdyme, ir nevykdomieji direktoriai, kurie kasdieniame valdyme nedalyvauja ir atlieka stebėtojų funkciją. Šios direktyvos kiekybiniai tikslai turėtų būti taikomi tik nevykdomiesiems direktoriams – taip lyčių atstovavimas valdybose bus gerinamas per daug nesikišant į kasdienį bendrovės valdymą. Be to, nevykdomieji direktoriai atlieka stebėtojų funkcijas, todėl į jų pareigas lengviau paskirti kvalifikuotą kandidatą ne iš bendrovės darbuotojų, o neretai ir iš kito sektoriaus nei tas, kuriame veikia bendrovė – šis argumentas svarbus tokiose ekonomikos srityse, kuriose vienos iš lyčių darbuotojų skaičius ypač mažas; |
| --- | --- |

(20)

visose sistemose išskiriami vykdomieji direktoriai, kurie dalyvauja kasdieniame bendrovės valdyme, ir nevykdomieji direktoriai, kurie kasdieniame valdyme nedalyvauja ir atlieka stebėtojų funkciją. Šios direktyvos kiekybiniai tikslai turėtų būti taikomi tik nevykdomiesiems direktoriams – taip lyčių atstovavimas valdybose bus gerinamas per daug nesikišant į kasdienį bendrovės valdymą. Be to, nevykdomieji direktoriai atlieka stebėtojų funkcijas, todėl į jų pareigas lengviau paskirti kvalifikuotą kandidatą ne iš bendrovės darbuotojų, o neretai ir iš kito sektoriaus nei tas, kuriame veikia bendrovė – šis argumentas svarbus tokiose ekonomikos srityse, kuriose vienos iš lyčių darbuotojų skaičius ypač mažas;

| (21) | keliose valstybėse narėse, vadovaujantis nacionaline teise arba nusistovėjusia praktika, tam tikras skaičius nevykdomųjų direktorių gali arba turi būti skiriamas ar renkamas bendrovės darbuotojų ir (arba) darbuotojų organizacijų. Šioje direktyvoje nustatomi kiekybiniai tikslai turėtų būti taikomi visiems nevykdomiesiems direktoriams, taip pat darbuotojų atstovams. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad kai kurie nevykdomieji direktoriai yra darbuotojų atstovai, praktines šių tikslų įgyvendinimo procedūras turėtų nustatyti atitinkamos valstybės narės

  Šia direktyva turėtų būti atsižvelgiama į valstybių narių atrankos procedūrų įvairovę ir nacionalinius ypatumus
  ; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

(21)

keliose valstybėse narėse, vadovaujantis nacionaline teise arba nusistovėjusia praktika, tam tikras skaičius nevykdomųjų direktorių gali arba turi būti skiriamas ar renkamas bendrovės darbuotojų ir (arba) darbuotojų organizacijų. Šioje direktyvoje nustatomi kiekybiniai tikslai turėtų būti taikomi visiems nevykdomiesiems direktoriams, taip pat darbuotojų atstovams. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad kai kurie nevykdomieji direktoriai yra darbuotojų atstovai, praktines šių tikslų įgyvendinimo procedūras turėtų nustatyti atitinkamos valstybės narės

  Šia direktyva turėtų būti atsižvelgiama į valstybių narių atrankos procedūrų įvairovę ir nacionalinius ypatumus
  ; [28 pakeit.]

| (22) | Sąjungos biržinės bendrovės turėtų būti įpareigojamos nustatyti tinkamas procedūras, skirtas konkretiems lyčių pasiskirstymo jų valdybose tikslams įgyvendinti.

  siekti tikslo užtikrinti, kad iki 2020 m. sausio 1 d. nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys nevykdomųjų direktorių lygmeniu sudarytų bent 40 proc. Siekdamos įgyvendinti šį tikslą,
  biržinės bendrovės, kurių valdybose nevykdomųjų direktorių pareigas einančių nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų yra mažiau kaip 40 proc.,
  turėtų vykdyti pirminės atrankos arba atrankos procedūrą ir skirti
  į šias pareigas turėtų skirti vadovaudamosi lyginamąja kiekvieno kandidato kvalifikacijos analize ir taikydamos iš anksto nustatytus, aiškius, neutraliai ir nedviprasmiškai suformuluotus kriterijus, kad nustatytą procentinį tikslą pasiektų ne vėliau kaip iki 2020 m. sausio 1 d. Todėl direktyva nustatomas tikslas, kad iki šio laikotarpio pabaigos nevykdomųjų direktorių pareigas einančių nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų būtų bent 40 proc. Iš esmės šis tikslas taikomas tik nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių atstovavimui – jis neturi poveikio konkrečių direktorių pasirinkimui iš gausaus kandidatuojančių vyrų ir moterų skaičiaus. Tai nereiškia, kad tam tikri kandidatai į direktoriaus pareigas yra nepriimtini arba kad bendrovės ar akcininkai privalo skirti konkrečius direktorius. Taigi nuspręsti, kas yra tinkami būti valdybos nariais, vis dėlto turi bendrovės ir akcininkai; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

Sąjungos biržinės bendrovės turėtų būti įpareigojamos nustatyti tinkamas procedūras, skirtas konkretiems lyčių pasiskirstymo jų valdybose tikslams įgyvendinti.

  siekti tikslo užtikrinti, kad iki 2020 m. sausio 1 d. nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys nevykdomųjų direktorių lygmeniu sudarytų bent 40 proc. Siekdamos įgyvendinti šį tikslą,
  biržinės bendrovės, kurių valdybose nevykdomųjų direktorių pareigas einančių nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų yra mažiau kaip 40 proc.,
  turėtų vykdyti pirminės atrankos arba atrankos procedūrą ir skirti
  į šias pareigas turėtų skirti vadovaudamosi lyginamąja kiekvieno kandidato kvalifikacijos analize ir taikydamos iš anksto nustatytus, aiškius, neutraliai ir nedviprasmiškai suformuluotus kriterijus, kad nustatytą procentinį tikslą pasiektų ne vėliau kaip iki 2020 m. sausio 1 d. Todėl direktyva nustatomas tikslas, kad iki šio laikotarpio pabaigos nevykdomųjų direktorių pareigas einančių nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų būtų bent 40 proc. Iš esmės šis tikslas taikomas tik nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių atstovavimui – jis neturi poveikio konkrečių direktorių pasirinkimui iš gausaus kandidatuojančių vyrų ir moterų skaičiaus. Tai nereiškia, kad tam tikri kandidatai į direktoriaus pareigas yra nepriimtini arba kad bendrovės ar akcininkai privalo skirti konkrečius direktorius. Taigi nuspręsti, kas yra tinkami būti valdybos nariais, vis dėlto turi bendrovės ir akcininkai; [29 pakeit.]

| (22a) | iš esmės 40 proc. tikslas taikomas tik siekiant bendros nevykdomųjų direktorių lyčių įvairovės – jis neturi poveikio konkrečiam direktorių pasirinkimui iš gausaus kandidatuojančių vyrų ir moterų skaičiaus kiekvienu atskiru atveju. Ypač tai nereiškia, kad tam tikri kandidatai į direktoriaus pareigas yra nepriimtini arba kad bendrovės ar akcininkai privalo skirti konkrečius direktorius. Taigi priimti sprendimą dėl tinkamų valdybos narių paskyrimo ir toliau turi bendrovės ir akcininkai; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(22a)

iš esmės 40 proc. tikslas taikomas tik siekiant bendros nevykdomųjų direktorių lyčių įvairovės – jis neturi poveikio konkrečiam direktorių pasirinkimui iš gausaus kandidatuojančių vyrų ir moterų skaičiaus kiekvienu atskiru atveju. Ypač tai nereiškia, kad tam tikri kandidatai į direktoriaus pareigas yra nepriimtini arba kad bendrovės ar akcininkai privalo skirti konkrečius direktorius. Taigi priimti sprendimą dėl tinkamų valdybos narių paskyrimo ir toliau turi bendrovės ir akcininkai; [30 pakeit.]

| (22b) | biržinės bendrovės turėtų parengti mokymo ir kuravimo programas nepakankamai atstovaujamos lyties asmenims – tai būtų viena iš priemonių, padedančių siekti lyčių pusiausvyros, jei bendrovėje tarp darbuotojų, iš kurių renkami kandidatai į valdybą, yra aiški lyčių nelygybė; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(22b)

biržinės bendrovės turėtų parengti mokymo ir kuravimo programas nepakankamai atstovaujamos lyties asmenims – tai būtų viena iš priemonių, padedančių siekti lyčių pusiausvyros, jei bendrovėje tarp darbuotojų, iš kurių renkami kandidatai į valdybą, yra aiški lyčių nelygybė; [31 pakeit.]

| (23) | valstybės narės daro lemiamą įtaką biržinėms bendrovėms, kurios yra valstybinės įmonės, kaip apibrėžta Komisijos direktyvos 2006/111/EB (14) 2 straipsnio b punkte. Ši lemiama įtaka suteikia joms galimybę reikiamas permainas įgyvendinti greičiau. Todėl reikėtų nustatyti, kad tokios bendrovės
  , vadovaudamosi atitinkamais valstybėse narėse pagal šią direktyvą nustatytais mechanizmais,
  turi greičiau pasiekti tikslą, kad bent 40 proc. nevykdomųjų direktorių būtų nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

valstybės narės daro lemiamą įtaką biržinėms bendrovėms, kurios yra valstybinės įmonės, kaip apibrėžta Komisijos direktyvos 2006/111/EB (14) 2 straipsnio b punkte. Ši lemiama įtaka suteikia joms galimybę reikiamas permainas įgyvendinti greičiau. Todėl reikėtų nustatyti, kad tokios bendrovės
  , vadovaudamosi atitinkamais valstybėse narėse pagal šią direktyvą nustatytais mechanizmais,
  turi greičiau pasiekti tikslą, kad bent 40 proc. nevykdomųjų direktorių būtų nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys; [32 pakeit.]

| (23a) | biržinės ir nebiržinės valstybinės įmonės dėl savo pobūdžio turėtų būti pavyzdys privačiajam sektoriui. Todėl Komisija turėtų įvertinti padėtį valstybėse narėse ir nustatyti, ar valstybinės įmonės, kurios nepatenka į MVĮ apibrėžtį, tam tikru metu ateityje gali būti įtrauktos į šios direktyvos taikymo sritį; [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(23a)

biržinės ir nebiržinės valstybinės įmonės dėl savo pobūdžio turėtų būti pavyzdys privačiajam sektoriui. Todėl Komisija turėtų įvertinti padėtį valstybėse narėse ir nustatyti, ar valstybinės įmonės, kurios nepatenka į MVĮ apibrėžtį, tam tikru metu ateityje gali būti įtrauktos į šios direktyvos taikymo sritį; [33 pakeit.]

| (23b) | Komisija turėtų rinkti ir analizuoti duomenis ir skaičius apie lyčių pusiausvyrą didelėse nebiržinėse bendrovėse, kurios taip pat turi didelę ekonominę reikšmę. Po to turėtų būti atliktas poveikio vertinimas, siekiant apžvelgti padėtį minėtose bendrovėse valstybėse narėse ir įvertinti, ar reikalingos Sąjungos lygmens priemonės, kad tam tikru metu ateityje šias bendroves būtų galima įtraukti į direktyvos taikymo sritį. Taip pat šiuo tikslu Komisija turėtų nurodyti kitas galimybes, nes dėl konkrečių nacionalinių aplinkybių šioms bendrovėms gali prireikti specialių schemų; [34 pakeit.] |
| --- | --- |

(23b)

Komisija turėtų rinkti ir analizuoti duomenis ir skaičius apie lyčių pusiausvyrą didelėse nebiržinėse bendrovėse, kurios taip pat turi didelę ekonominę reikšmę. Po to turėtų būti atliktas poveikio vertinimas, siekiant apžvelgti padėtį minėtose bendrovėse valstybėse narėse ir įvertinti, ar reikalingos Sąjungos lygmens priemonės, kad tam tikru metu ateityje šias bendroves būtų galima įtraukti į direktyvos taikymo sritį. Taip pat šiuo tikslu Komisija turėtų nurodyti kitas galimybes, nes dėl konkrečių nacionalinių aplinkybių šioms bendrovėms gali prireikti specialių schemų; [34 pakeit.]

| (24) | kaip būtų nustatomas tikslą atitinkantis nevykdomųjų direktorių vietų skaičius, bus aptarta atskirai, nes daugeliu atvejų dėl valdybos narių skaičiaus lygiai

  jeigu nevykdomųjų direktorių valdybą sudaro tik trys nariai, matematiškai neįmanoma, kad abiems lytims būtų atstovaujama
  40 proc. pasiekti neįmanoma matematiškai – ši dalis gali būti arba didesnė, arba mažesnė. Todėl tam, kad būtų tenkinamas nustatytas tikslas, valdybos narių skaičius turėtų kiek įmanoma priartėti prie 40 proc. Kita vertus, siekiant išvengti pirmiau dominavusios lyties asmenų diskriminacijos, biržinės bendrovės neturėtų būti įpareigojamos skirti nepakankamai atstovaujamos lyties asmenis į pusę ar daugiau nevykdomųjų direktorių vietų. Pavyzdžiui,

  Todėl tokiais atvejais
  valdyboje, kurioje yra trys ar keturi nevykdomieji direktoriai, bent vienas iš jų turėtų būti nepakankamai atstovaujamos lyties asmuo, atitinkamai bent du – valdyboje, kurioje yra penki ar šeši nevykdomieji direktoriai, ir bent trys – valdyboje, kurioje yra septyni ar aštuoni nevykdomieji direktoriai; [35 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

kaip būtų nustatomas tikslą atitinkantis nevykdomųjų direktorių vietų skaičius, bus aptarta atskirai, nes daugeliu atvejų dėl valdybos narių skaičiaus lygiai

  jeigu nevykdomųjų direktorių valdybą sudaro tik trys nariai, matematiškai neįmanoma, kad abiems lytims būtų atstovaujama
  40 proc. pasiekti neįmanoma matematiškai – ši dalis gali būti arba didesnė, arba mažesnė. Todėl tam, kad būtų tenkinamas nustatytas tikslas, valdybos narių skaičius turėtų kiek įmanoma priartėti prie 40 proc. Kita vertus, siekiant išvengti pirmiau dominavusios lyties asmenų diskriminacijos, biržinės bendrovės neturėtų būti įpareigojamos skirti nepakankamai atstovaujamos lyties asmenis į pusę ar daugiau nevykdomųjų direktorių vietų. Pavyzdžiui,

  Todėl tokiais atvejais
  valdyboje, kurioje yra trys ar keturi nevykdomieji direktoriai, bent vienas iš jų turėtų būti nepakankamai atstovaujamos lyties asmuo, atitinkamai bent du – valdyboje, kurioje yra penki ar šeši nevykdomieji direktoriai, ir bent trys – valdyboje, kurioje yra septyni ar aštuoni nevykdomieji direktoriai; [35 pakeit.]

| (25) | savo praktikoje (15) dėl pozityviosios diskriminacijos priemonių ir jų atitikties draudimo diskriminuoti dėl lyties principui (dabar įtvirtintam ir Chartijos 21 straipsnyje) Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pripažino, kad tam tikrais atvejais vykdant įdarbinimo ar paaukštinimo atranką pirmumas gali būti suteikiamas nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui, su sąlyga, kad nepakankamai atstovaujamos lyties kandidato kvalifikacija – tinkamumas, kompetencija ir profesinės veiklos rezultatai – yra tokia pati kaip ir jo kitos lyties konkurento, kad šis pirmumas nėra suteikiamas automatiškai ir besąlygiškai, t. y. jis netaikomas, jei dėl tam tikrų priežasčių kitos lyties kandidatas įvertinamas palankiau, ir kad kiekvieno kandidato paraiška įvertinama objektyviai, atsižvelgiant į visus atskiriems kandidatams taikytinus kriterijus; |
| --- | --- |

(25)

savo praktikoje (15) dėl pozityviosios diskriminacijos priemonių ir jų atitikties draudimo diskriminuoti dėl lyties principui (dabar įtvirtintam ir Chartijos 21 straipsnyje) Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pripažino, kad tam tikrais atvejais vykdant įdarbinimo ar paaukštinimo atranką pirmumas gali būti suteikiamas nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui, su sąlyga, kad nepakankamai atstovaujamos lyties kandidato kvalifikacija – tinkamumas, kompetencija ir profesinės veiklos rezultatai – yra tokia pati kaip ir jo kitos lyties konkurento, kad šis pirmumas nėra suteikiamas automatiškai ir besąlygiškai, t. y. jis netaikomas, jei dėl tam tikrų priežasčių kitos lyties kandidatas įvertinamas palankiau, ir kad kiekvieno kandidato paraiška įvertinama objektyviai, atsižvelgiant į visus atskiriems kandidatams taikytinus kriterijus;

| (26) | laikydamosi šios Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad geriausios kvalifikacijos kandidatai į nevykdomųjų direktorių pareigas būtų atrenkami vadovaujantis lyginamąja kiekvieno kandidato kvalifikacijos analize, grindžiama iš anksto nustatytais, aiškiais, neutraliai ir nedviprasmiškai suformuluotais kriterijais. Bendrovėse taikomi atrankos kriterijai galėtų būti, pavyzdžiui, profesinė vadovavimo ir (arba) priežiūros patirtis,
  tarptautinė patirtis, daugiadiscipliniškumas,
  konkrečios srities, kaip antai finansų, kontrolės ar žmogiškųjų išteklių valdymo, žinios, lyderio savybės, bendravimo įgūdžiai bei ryšių palaikymo gebėjimai. Pirmumas nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui turėtų būti teikiamas tuo atveju, jei jo kvalifikacija – tinkamumas, kompetencija ir profesiniai rezultatai – yra tokia pati kaip kitos lyties kandidato ir jei objektyvus vertinimas, kuriame atsižvelgiama į visus atskiriems kandidatams taikomus kriterijus, nėra palankesnis kitos lyties kandidatui; [36 pakeit.] |
| --- | --- |

(26)

laikydamosi šios Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad geriausios kvalifikacijos kandidatai į nevykdomųjų direktorių pareigas būtų atrenkami vadovaujantis lyginamąja kiekvieno kandidato kvalifikacijos analize, grindžiama iš anksto nustatytais, aiškiais, neutraliai ir nedviprasmiškai suformuluotais kriterijais. Bendrovėse taikomi atrankos kriterijai galėtų būti, pavyzdžiui, profesinė vadovavimo ir (arba) priežiūros patirtis,
  tarptautinė patirtis, daugiadiscipliniškumas,
  konkrečios srities, kaip antai finansų, kontrolės ar žmogiškųjų išteklių valdymo, žinios, lyderio savybės, bendravimo įgūdžiai bei ryšių palaikymo gebėjimai. Pirmumas nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui turėtų būti teikiamas tuo atveju, jei jo kvalifikacija – tinkamumas, kompetencija ir profesiniai rezultatai – yra tokia pati kaip kitos lyties kandidato ir jei objektyvus vertinimas, kuriame atsižvelgiama į visus atskiriems kandidatams taikomus kriterijus, nėra palankesnis kitos lyties kandidatui; [36 pakeit.]

| (27) | įvairiose valstybėse narėse bei įvairiose bendrovėse taip pat taikomi skirtingi direktorių įdarbinimo
  , atrankos
  ir skyrimo metodai. Gali būti atrenkami išankstiniai kandidatai, kuriuos skyrimo komitetas pristato akcininkų susirinkime, taip pat direktoriai gali būti skiriami tiesiogiai atskirų akcininkų arba balsavimu akcininkų susirinkime dėl atskirų kandidatų arba kandidatų sąrašų.
  Todėl šioje direktyvoje gerbiama atrankos procedūrų, kurios turėtų būti paremtos skaidrumu ir nuopelnais, įvairovė, tačiau taip pat reikalaujama, kad būtų pasiektas tikslas padidinti nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų skaičių valdybose.
  Reikalavimai dėl kandidatų atrankos turi būti įgyvendinami tinkamu atrankos procedūros etapu, kuris priklauso nuo nacionalinės teisės nuostatų ir atitinkamų biržinių bendrovių įstatų. Šioje srityje direktyva nustatomi būtinieji

  direktyvoje leidžiama
  atrankos procedūrų suderinimo reikalavimai, kad

  įvairovė
  siekiant geresnės lyčių pusiausvyros biržinių bendrovių valdybose būtų galima taikyti Teisingumo Teismo praktikoje nustatytas sąlygas

  . Šios direktyvos nuostatomis nederamai nesikišama į kasdienį valdymą, kadangi bendrovėms paliekama laisvė pasirinkti kandidatus remiantis jų kvalifikacija ar kitais tinkamais objektyviais kriterijais
  ; [37 pakeit.] |
| --- | --- |

(27)

įvairiose valstybėse narėse bei įvairiose bendrovėse taip pat taikomi skirtingi direktorių įdarbinimo
  , atrankos
  ir skyrimo metodai. Gali būti atrenkami išankstiniai kandidatai, kuriuos skyrimo komitetas pristato akcininkų susirinkime, taip pat direktoriai gali būti skiriami tiesiogiai atskirų akcininkų arba balsavimu akcininkų susirinkime dėl atskirų kandidatų arba kandidatų sąrašų.
  Todėl šioje direktyvoje gerbiama atrankos procedūrų, kurios turėtų būti paremtos skaidrumu ir nuopelnais, įvairovė, tačiau taip pat reikalaujama, kad būtų pasiektas tikslas padidinti nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų skaičių valdybose.
  Reikalavimai dėl kandidatų atrankos turi būti įgyvendinami tinkamu atrankos procedūros etapu, kuris priklauso nuo nacionalinės teisės nuostatų ir atitinkamų biržinių bendrovių įstatų. Šioje srityje direktyva nustatomi būtinieji

  direktyvoje leidžiama
  atrankos procedūrų suderinimo reikalavimai, kad

  įvairovė
  siekiant geresnės lyčių pusiausvyros biržinių bendrovių valdybose būtų galima taikyti Teisingumo Teismo praktikoje nustatytas sąlygas

  . Šios direktyvos nuostatomis nederamai nesikišama į kasdienį valdymą, kadangi bendrovėms paliekama laisvė pasirinkti kandidatus remiantis jų kvalifikacija ar kitais tinkamais objektyviais kriterijais
  ; [37 pakeit.]

| (27a) | kai pirminė kandidatų atranka vyksta rinkimų ar balsavimo būdu, pvz., dalyvaujant darbuotojams ar jų atstovams, procedūros viso proceso metu turėtų būti pakoreguotos siekiant didesnės bendros lyčių pusiausvyros direktorių valdybose tikslo, tačiau taip pat užtikrinant, kad šios procedūros metu išrinkto direktoriaus lytis nebūtų jokiu būdu iš anksto nulemta; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

(27a)

kai pirminė kandidatų atranka vyksta rinkimų ar balsavimo būdu, pvz., dalyvaujant darbuotojams ar jų atstovams, procedūros viso proceso metu turėtų būti pakoreguotos siekiant didesnės bendros lyčių pusiausvyros direktorių valdybose tikslo, tačiau taip pat užtikrinant, kad šios procedūros metu išrinkto direktoriaus lytis nebūtų jokiu būdu iš anksto nulemta; [38 pakeit.]

| (28) | šios direktyvos tikslas – gerinti biržinių bendrovių direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyrą ir taip padėti įgyvendinti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą, kuris Sąjungoje yra pripažįstamas kaip pagrindinė teisė. Todėl biržinės bendrovės turėtų būti įpareigotos nelaimėjusio kandidato prašymu pateikti ne tik kvalifikacijos kriterijus, kuriais vadovaujantis buvo vykdoma atranka, bet ir objektyvų lyginamąjį šių kriterijų atitikties vertinimą bei, tam tikrais atvejais, argumentus, dėl kurių palankiau buvo įvertintas kitos lyties, kuri nėra atstovaujama nepakankamai, kandidatas. Šie Chartijos 7 ir 8 straipsniuose pripažintos teisės į privataus gyvenimo apsaugą tvarkant asmens duomenis apribojimai ir biržinių bendrovių įpareigojimas paprašius pateikti tokią informaciją nelaimėjusiam kandidatui yra būtini ir, kaip reikalauja proporcingumo principas, atitinka pripažįstamus bendro intereso tikslus. Todėl jie atitinka Chartijos 52 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus tokiems apribojimams ir šios srities Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką; |
| --- | --- |

(28)

šios direktyvos tikslas – gerinti biržinių bendrovių direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyrą ir taip padėti įgyvendinti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą, kuris Sąjungoje yra pripažįstamas kaip pagrindinė teisė. Todėl biržinės bendrovės turėtų būti įpareigotos nelaimėjusio kandidato prašymu pateikti ne tik kvalifikacijos kriterijus, kuriais vadovaujantis buvo vykdoma atranka, bet ir objektyvų lyginamąjį šių kriterijų atitikties vertinimą bei, tam tikrais atvejais, argumentus, dėl kurių palankiau buvo įvertintas kitos lyties, kuri nėra atstovaujama nepakankamai, kandidatas. Šie Chartijos 7 ir 8 straipsniuose pripažintos teisės į privataus gyvenimo apsaugą tvarkant asmens duomenis apribojimai ir biržinių bendrovių įpareigojimas paprašius pateikti tokią informaciją nelaimėjusiam kandidatui yra būtini ir, kaip reikalauja proporcingumo principas, atitinka pripažįstamus bendro intereso tikslus. Todėl jie atitinka Chartijos 52 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus tokiems apribojimams ir šios srities Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką;

| (29) | jei nepakankamai atstovaujamos lyties nelaimėjusiam kandidatui atrodo, kad jo kvalifikacija yra tokia pati kaip ir paskirto kitos lyties kandidato, biržinė bendrovė turėtų būti įpareigota pagrįsti savo pasirinkimą; |
| --- | --- |

(29)

jei nepakankamai atstovaujamos lyties nelaimėjusiam kandidatui atrodo, kad jo kvalifikacija yra tokia pati kaip ir paskirto kitos lyties kandidato, biržinė bendrovė turėtų būti įpareigota pagrįsti savo pasirinkimą;

| (30) | už šios direktyvos

  šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų vykdyti atvirą ir skaidrią procedūrą
  nesilaikymą valstybės narės turėtų numatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas, kurios, be kita ko, gali apimti administracines baudas
  , pašalinimą iš viešųjų konkursų, dalinį galimybės gauti Sąjungos struktūrinių fondų lėšas panaikinimą
  ir teismo sprendimą, kuriuo nevykdomojo direktoriaus paskyrimas ar išrinkimas pažeidžiant nacionalinės teisės nuostatas, priimtas pagal direktyvos 4 straipsnio 1 dalį, pripažįstamas negaliojančiu arba panaikinamas
  . Valstybėms narėms turėtų būti sudaryta galimybė taikyti kitas sankcijas negu nurodytos šios direktyvos nebaigtiniame sankcijų sąraše, kurios šiurkščių bei pasikartojančių pažeidimų atvejais gali apimti, be kita ko, priverstinį atitinkamos bendrovės likvidavimą kompetentingos teisminės institucijos sprendimu visiškai laikantis tinkamų procedūrinių apsaugos priemonių
  ; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

(30)

už šios direktyvos

  šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų vykdyti atvirą ir skaidrią procedūrą
  nesilaikymą valstybės narės turėtų numatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas, kurios, be kita ko, gali apimti administracines baudas
  , pašalinimą iš viešųjų konkursų, dalinį galimybės gauti Sąjungos struktūrinių fondų lėšas panaikinimą
  ir teismo sprendimą, kuriuo nevykdomojo direktoriaus paskyrimas ar išrinkimas pažeidžiant nacionalinės teisės nuostatas, priimtas pagal direktyvos 4 straipsnio 1 dalį, pripažįstamas negaliojančiu arba panaikinamas
  . Valstybėms narėms turėtų būti sudaryta galimybė taikyti kitas sankcijas negu nurodytos šios direktyvos nebaigtiniame sankcijų sąraše, kurios šiurkščių bei pasikartojančių pažeidimų atvejais gali apimti, be kita ko, priverstinį atitinkamos bendrovės likvidavimą kompetentingos teisminės institucijos sprendimu visiškai laikantis tinkamų procedūrinių apsaugos priemonių
  ; [39 pakeit.]

| (31) | nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatų skaičius tiesiogiai priklauso nuo bendrovės darbuotojų lyčių pasiskirstymo, todėl valstybės narės gali nustatyti, kad tais atvejais, kai nepakankamai atstovaujamos lyties darbuotojų atitinkamoje bendrovėje yra mažiau kaip 10 proc., laikytis šioje direktyvoje nustatyto tikslo jos neprivalo;
  [40 pakeit.] |
| --- | --- |

(31)

nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatų skaičius tiesiogiai priklauso nuo bendrovės darbuotojų lyčių pasiskirstymo, todėl valstybės narės gali nustatyti, kad tais atvejais, kai nepakankamai atstovaujamos lyties darbuotojų atitinkamoje bendrovėje yra mažiau kaip 10 proc., laikytis šioje direktyvoje nustatyto tikslo jos neprivalo;
  [40 pakeit.]

| (32) | kadangi biržinės bendrovės turėtų stengtis, kad daugiau nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų eitų su sprendimų priėmimu susijusias pareigas, valstybės narės gali nustatyti, kad šios direktyvos tikslas laikomas įgyvendintu, jei biržinės bendrovės gali pateikti duomenis, kad nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys eina bent trečdalį visų direktorių pareigų, nesvarbu, vykdomųjų ar nevykdomųjų
  . Vis dėlto tokios bendrovės, laikydamosi šios direktyvos 5 straipsnio, savo metinėse ataskaitose ir interneto svetainėse privalo ir toliau nurodyti savo vykdomųjų ir nevykdomųjų direktorių lyčių pusiausvyrą ir šios srities politiką
  ; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

(32)

kadangi biržinės bendrovės turėtų stengtis, kad daugiau nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų eitų su sprendimų priėmimu susijusias pareigas, valstybės narės gali nustatyti, kad šios direktyvos tikslas laikomas įgyvendintu, jei biržinės bendrovės gali pateikti duomenis, kad nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys eina bent trečdalį visų direktorių pareigų, nesvarbu, vykdomųjų ar nevykdomųjų
  . Vis dėlto tokios bendrovės, laikydamosi šios direktyvos 5 straipsnio, savo metinėse ataskaitose ir interneto svetainėse privalo ir toliau nurodyti savo vykdomųjų ir nevykdomųjų direktorių lyčių pusiausvyrą ir šios srities politiką
  ; [41 pakeit.]

| (33) | be to, siekiant pagerinti kasdienio valdymo funkcijas vykdančių direktorių lyčių pusiausvyrą, be šių nevykdomiesiems direktoriams skirtų priemonių, atskiros biržinės bendrovės turėtų prisiimti konkrečius įsipareigojimus užtikrinti tinkamą lyčių atstovavimą vykdomųjų direktorių lygmeniu, kurie turėtų būti įvykdyti ne vėliau kaip iki 2020 m. sausio 1 d. Tokiais įsipareigojimais turėtų būti siekiama juntamos pažangos konkrečioje bendrovėje užtikrinant geresnę lyčių pusiausvyrą; |
| --- | --- |

(33)

be to, siekiant pagerinti kasdienio valdymo funkcijas vykdančių direktorių lyčių pusiausvyrą, be šių nevykdomiesiems direktoriams skirtų priemonių, atskiros biržinės bendrovės turėtų prisiimti konkrečius įsipareigojimus užtikrinti tinkamą lyčių atstovavimą vykdomųjų direktorių lygmeniu, kurie turėtų būti įvykdyti ne vėliau kaip iki 2020 m. sausio 1 d. Tokiais įsipareigojimais turėtų būti siekiama juntamos pažangos konkrečioje bendrovėje užtikrinant geresnę lyčių pusiausvyrą;

| (34) | valstybės narės turėtų reikalauti biržinių bendrovių kasmet teikti kompetentingoms nacionalinėms institucijoms informaciją apie lyčių pasiskirstymą jų valdybose, taip pat apie tai, kaip joms sekasi įgyvendinti šioje direktyvoje nustatytus tikslus, kad šios institucijos galėtų įvertinti kiekvienos biržinės bendrovės pasiekimus užtikrinant lyčių pusiausvyrą direktorių lygmeniu. Ši informacija turi būti
  įtraukta į bendrovės metinę ataskaitą ir tinkamai
  skelbiama
  lengvai prieinamoje interneto svetainėje
  , o jei bendrovė tikslo nepasiekė, ji taip pat turėtų pateikti
  išsamų konkrečių
  priemonių, kurių jau ėmėsi ir kurių ketina imtis ateityje tikslui pasiekti, aprašymą
  . Be to, bendrovės, kurios nepasiekė tikslo ar neįvykdė prisiimtų įsipareigojimų, turėtų pateikti pagrįstą šio nevykdymo motyvų pareiškimą ir konkrečių priemonių, kurių jau ėmėsi ir kurių ketina imtis ateityje minėtam tikslui pasiekti ir įsipareigojimams įvykdyti, aprašymą
  ; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

(34)

valstybės narės turėtų reikalauti biržinių bendrovių kasmet teikti kompetentingoms nacionalinėms institucijoms informaciją apie lyčių pasiskirstymą jų valdybose, taip pat apie tai, kaip joms sekasi įgyvendinti šioje direktyvoje nustatytus tikslus, kad šios institucijos galėtų įvertinti kiekvienos biržinės bendrovės pasiekimus užtikrinant lyčių pusiausvyrą direktorių lygmeniu. Ši informacija turi būti
  įtraukta į bendrovės metinę ataskaitą ir tinkamai
  skelbiama
  lengvai prieinamoje interneto svetainėje
  , o jei bendrovė tikslo nepasiekė, ji taip pat turėtų pateikti
  išsamų konkrečių
  priemonių, kurių jau ėmėsi ir kurių ketina imtis ateityje tikslui pasiekti, aprašymą
  . Be to, bendrovės, kurios nepasiekė tikslo ar neįvykdė prisiimtų įsipareigojimų, turėtų pateikti pagrįstą šio nevykdymo motyvų pareiškimą ir konkrečių priemonių, kurių jau ėmėsi ir kurių ketina imtis ateityje minėtam tikslui pasiekti ir įsipareigojimams įvykdyti, aprašymą
  ; [42 pakeit.]

| (35) | gali būti, kad priemonių proporcingesniam moterų ir vyrų atstovavimui bendrovių valdybose užtikrinti valstybės narės ėmėsi dar prieš įsigaliojant šiai direktyvai. Tokioms valstybėms narėms turėtų būti suteikiama galimybė toliau taikyti tas priemones, o ne skyrimo procedūroms taikytinus reikalavimus, jei jos įrodo, kad šios priemonės tokios pat veiksmingos užtikrinant, kad ne vėliau kaip iki 2020 m. sausio 1 d. (o biržinių bendrovių, kurios yra valstybinės įmonės, atveju – ne vėliau kaip iki 2018 m. sausio 1 d.) nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys sudarytų bent 40 proc. biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių; |
| --- | --- |

(35)

gali būti, kad priemonių proporcingesniam moterų ir vyrų atstovavimui bendrovių valdybose užtikrinti valstybės narės ėmėsi dar prieš įsigaliojant šiai direktyvai. Tokioms valstybėms narėms turėtų būti suteikiama galimybė toliau taikyti tas priemones, o ne skyrimo procedūroms taikytinus reikalavimus, jei jos įrodo, kad šios priemonės tokios pat veiksmingos užtikrinant, kad ne vėliau kaip iki 2020 m. sausio 1 d. (o biržinių bendrovių, kurios yra valstybinės įmonės, atveju – ne vėliau kaip iki 2018 m. sausio 1 d.) nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys sudarytų bent 40 proc. biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių;

| (36) | šioje direktyvoje atsižvelgiama į pagrindines teises ir Chartijoje pripažįstamų principų. Ši direktyva padeda įgyvendinti teisę į moterų ir vyrų lygybę (Chartijos 23 straipsnis) ir laisvę pasirinkti profesiją bei teisę dirbti (Chartijos 15 straipsnis). Šia direktyva siekiama užtikrinti besąlyginį teisės į veiksmingą teisinę apsaugą ir teisingą bylos nagrinėjimą įgyvendinimą (Chartijos 47 straipsnis). Laisvės užsiimti verslu (Chartijos 16 straipsnis) ir teisės į nuosavybę (Chartijos 17 straipsnio 1 dalis) apribojimai iš esmės šių teisių ir laisvių nepažeidžia ir yra būtini bei proporcingi. Jie visiškai atitinka Sąjungos pripažįstamus bendro intereso tikslus ir prievolę ginti kitų asmenų teises ir laisves; |
| --- | --- |

(36)

šioje direktyvoje atsižvelgiama į pagrindines teises ir Chartijoje pripažįstamų principų. Ši direktyva padeda įgyvendinti teisę į moterų ir vyrų lygybę (Chartijos 23 straipsnis) ir laisvę pasirinkti profesiją bei teisę dirbti (Chartijos 15 straipsnis). Šia direktyva siekiama užtikrinti besąlyginį teisės į veiksmingą teisinę apsaugą ir teisingą bylos nagrinėjimą įgyvendinimą (Chartijos 47 straipsnis). Laisvės užsiimti verslu (Chartijos 16 straipsnis) ir teisės į nuosavybę (Chartijos 17 straipsnio 1 dalis) apribojimai iš esmės šių teisių ir laisvių nepažeidžia ir yra būtini bei proporcingi. Jie visiškai atitinka Sąjungos pripažįstamus bendro intereso tikslus ir prievolę ginti kitų asmenų teises ir laisves;

| (37) | kai kurios valstybės narės ėmėsi teisinio reglamentavimo priemonių ar skatino savireguliavimą – taip pasiekta skirtingų rezultatų, tačiau dauguma valstybių narių nesiėmė ir neparodė noro imtis priemonių, kurios duotų patenkinamų rezultatų. Prognozės, parengtos išsamiai išnagrinėjus visus turimus duomenis apie ankstesnes ir naujausias tendencijas bei planus, rodo, kad savarankiškai veikdamos valstybės narės artimiausiu metu nepasiektų lyčių pusiausvyros visos Sąjungos nevykdomųjų valdybų narių lygmeniu, kurios siekiama šioje direktyvoje nustatomais tikslais. Dėl šių aplinkybių ir dėl vis didėjančių skirtumų tarp valstybių narių vyrų ir moterų atstovavimo bendrovių valdybose požiūriu, lyčių pusiausvyrą visos Sąjungos bendrovių valdybose galima pagerinti tik taikant bendrą požiūrį, o lyčių lygybės,
  esamo vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo panaikinimo bei
  konkurencingumo
  didinimo
  ir ekonomikos augimo geriau siekti ne skirtingos taikymo srities, užmojo ir veiksmingumo nacionalinėmis iniciatyvomis, o koordinuotais Sąjungos lygmens veiksmais. Kadangi šios direktyvos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones; [43 pakeit.] |
| --- | --- |

(37)

kai kurios valstybės narės ėmėsi teisinio reglamentavimo priemonių ar skatino savireguliavimą – taip pasiekta skirtingų rezultatų, tačiau dauguma valstybių narių nesiėmė ir neparodė noro imtis priemonių, kurios duotų patenkinamų rezultatų. Prognozės, parengtos išsamiai išnagrinėjus visus turimus duomenis apie ankstesnes ir naujausias tendencijas bei planus, rodo, kad savarankiškai veikdamos valstybės narės artimiausiu metu nepasiektų lyčių pusiausvyros visos Sąjungos nevykdomųjų valdybų narių lygmeniu, kurios siekiama šioje direktyvoje nustatomais tikslais. Dėl šių aplinkybių ir dėl vis didėjančių skirtumų tarp valstybių narių vyrų ir moterų atstovavimo bendrovių valdybose požiūriu, lyčių pusiausvyrą visos Sąjungos bendrovių valdybose galima pagerinti tik taikant bendrą požiūrį, o lyčių lygybės,
  esamo vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo panaikinimo bei
  konkurencingumo
  didinimo
  ir ekonomikos augimo geriau siekti ne skirtingos taikymo srities, užmojo ir veiksmingumo nacionalinėmis iniciatyvomis, o koordinuotais Sąjungos lygmens veiksmais. Kadangi šios direktyvos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones; [43 pakeit.]

| (38) | pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva tėra nustatomi bendri tikslai ir principai ir neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. Valstybėms narėms suteikiama pakankamai laisvės pačioms nuspręsti, kaip geriausia siekti šioje direktyvoje nustatytų tikslų atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, pirmiausia į valdybų narių įdarbinimo taisykles ir praktiką. Šia direktyva bendrovėms paliekama galimybė skirti į valdybą aukščiausios kvalifikacijos asmenis, taip pat suteikiamas

  numatoma lanksti sistema ir suteikiamas
  pakankamai ilgas laikotarpis, per kurį direktyva pritaikoma kiekvienai biržinei bendrovei; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

(38)

pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva tėra nustatomi bendri tikslai ir principai ir neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. Valstybėms narėms suteikiama pakankamai laisvės pačioms nuspręsti, kaip geriausia siekti šioje direktyvoje nustatytų tikslų atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, pirmiausia į valdybų narių įdarbinimo taisykles ir praktiką. Šia direktyva bendrovėms paliekama galimybė skirti į valdybą aukščiausios kvalifikacijos asmenis, taip pat suteikiamas

  numatoma lanksti sistema ir suteikiamas
  pakankamai ilgas laikotarpis, per kurį direktyva pritaikoma kiekvienai biržinei bendrovei; [44 pakeit.]

| (39) | pagal proporcingumo principą biržinėms bendrovėms iškelti tikslai turėtų galioti tik tam tikrą laikotarpį – juos reikėtų taikyti tik kol bus pasiekta tvari pažanga užtikrinant tinkamą lyčių pasiskirstymą valdybose. Todėl Komisija turėtų reguliariai peržiūrėti

  persvarstyti
  šios direktyvos taikymą ir teikti ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Šią
  direktyvą numatyta taikyti iki 2028 m. gruodžio 31 d. Atlikdama peržiūrą, Komisija turėtų įvertinti, ar direktyvos taikymo laikotarpį reikia pratęsti
  . Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene ir juos veiksmingai informuoti apie šios direktyvos reikšmę, perkėlimą ir įgyvendinimą. Rengiant informacines kampanijas būtų labai prisidedama siekiant didinti nebiržinių bendrovių informuotumą ir jos būtų skatinamos aktyviai siekti lyčių pusiausvyros. Valstybės narės turėtų būti skatinamos keistis šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo patirtimi bei geros praktikos pavyzdžiais
  ; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

(39)

pagal proporcingumo principą biržinėms bendrovėms iškelti tikslai turėtų galioti tik tam tikrą laikotarpį – juos reikėtų taikyti tik kol bus pasiekta tvari pažanga užtikrinant tinkamą lyčių pasiskirstymą valdybose. Todėl Komisija turėtų reguliariai peržiūrėti

  persvarstyti
  šios direktyvos taikymą ir teikti ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Šią
  direktyvą numatyta taikyti iki 2028 m. gruodžio 31 d. Atlikdama peržiūrą, Komisija turėtų įvertinti, ar direktyvos taikymo laikotarpį reikia pratęsti
  . Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene ir juos veiksmingai informuoti apie šios direktyvos reikšmę, perkėlimą ir įgyvendinimą. Rengiant informacines kampanijas būtų labai prisidedama siekiant didinti nebiržinių bendrovių informuotumą ir jos būtų skatinamos aktyviai siekti lyčių pusiausvyros. Valstybės narės turėtų būti skatinamos keistis šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo patirtimi bei geros praktikos pavyzdžiais
  ; [45 pakeit.]

| (40) | pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. valstybių narių ir Komisijos bendrą politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (16) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamas direktyvos nuostatų ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių tarpusavio ryšys. Teisės aktų leidėjo nuomone, šios direktyvos atveju tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas, |
| --- | --- |

(40)

pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. valstybių narių ir Komisijos bendrą politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (16) valstybės narės įsipareigojo pagrįstais atvejais prie pranešimų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamas direktyvos nuostatų ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių tarpusavio ryšys. Teisės aktų leidėjo nuomone, šios direktyvos atveju tokių dokumentų perdavimas yra pagrįstas,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šia direktyva nustatomos priemonės užtikrinti geresnę moterų ir vyrų pusiausvyrą biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių lygmeniu, numatant – jomis

  veiksmingas priemones, kuriomis
  siekiama pagreitinti šį procesą, tačiau bendrovėms suteikiama pakankamai laiko pasirengti jų įgyvendinimui. [46 pakeit.]

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje:

| 1) | biržinė bendrovė –
  bendrovė, kurios buveinė yra
  valstybėje narėje įsteigta bendrovė,

  ir
  kurios vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti vienos ar kelių valstybių narių reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

1)

biržinė bendrovė –
  bendrovė, kurios buveinė yra
  valstybėje narėje įsteigta bendrovė,

  ir
  kurios vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti vienos ar kelių valstybių narių reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte; [47 pakeit.]

| 2) | valdyba – bet kuris bendrovės administravimo, valdymo arba priežiūros organas; |
| --- | --- |

2)

valdyba – bet kuris bendrovės administravimo, valdymo arba priežiūros organas;

| 3) | direktorius – bet kuris valdybos narys, taip pat darbuotojų atstovas; |
| --- | --- |

3)

direktorius – bet kuris valdybos narys, taip pat darbuotojų atstovas;

| 4) | vykdomasis direktorius – bet kuris kasdieniame bendrovės valdyme dalyvaujantis valdybos narys monistinėje sistemoje arba bet kuris valdančiosios tarybos narys dualistinėje sistemoje; |
| --- | --- |

4)

vykdomasis direktorius – bet kuris kasdieniame bendrovės valdyme dalyvaujantis valdybos narys monistinėje sistemoje arba bet kuris valdančiosios tarybos narys dualistinėje sistemoje;

| 5) | nevykdomasis direktorius – bet kuris valdybos narys, išskyrus vykdomuosius direktorius, monistinėje sistemoje arba bet kuris stebėtojų tarybos narys dualistinėje sistemoje; |
| --- | --- |

5)

nevykdomasis direktorius – bet kuris valdybos narys, išskyrus vykdomuosius direktorius, monistinėje sistemoje arba bet kuris stebėtojų tarybos narys dualistinėje sistemoje;

| 6) | valdyba monistinėje sistemoje – vienintelė bendrovės valdyba, vykdanti ir valdymo, ir stebėjimo funkcijas; |
| --- | --- |

6)

valdyba monistinėje sistemoje – vienintelė bendrovės valdyba, vykdanti ir valdymo, ir stebėjimo funkcijas;

| 7) | dualistinė sistema – tokia sistema, kurioje valdymo ir stebėjimo funkcijas vykdo atskiros valdybos (tarybos); |
| --- | --- |

7)

dualistinė sistema – tokia sistema, kurioje valdymo ir stebėjimo funkcijas vykdo atskiros valdybos (tarybos);

| 8) | mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) – bendrovės, kuriose dirba mažiau negu 250 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR, arba bendras metinis balansas neviršija 43 mln. EUR, o jei MVĮ įsteigta valstybėje narėje, kurios valiuta yra ne euras, atitinkamos sumos išreiškiamos tos valstybės narės valiuta; |
| --- | --- |

8)

mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) – bendrovės, kuriose dirba mažiau negu 250 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR, arba bendras metinis balansas neviršija 43 mln. EUR, o jei MVĮ įsteigta valstybėje narėje, kurios valiuta yra ne euras, atitinkamos sumos išreiškiamos tos valstybės narės valiuta;

| 9) | valstybinė įmonė – bet kuri įmonė, kuriai valdžios institucijos gali turėti tiesioginę ar netiesioginę lemiamą įtaką dėl turimos joje nuosavybės, finansinio dalyvavimo joje arba dėl jos veiklą reguliuojančių taisyklių. Laikoma, kad valdžios institucijos turi lemiamą įtaką, jeigu tiesiogiai ar netiesiogiai






  — | joms priklauso didžioji dalis įmonės pasirašytojo kapitalo arba |
| --- | --- | --- |

9)

valstybinė įmonė – bet kuri įmonė, kuriai valdžios institucijos gali turėti tiesioginę ar netiesioginę lemiamą įtaką dėl turimos joje nuosavybės, finansinio dalyvavimo joje arba dėl jos veiklą reguliuojančių taisyklių. Laikoma, kad valdžios institucijos turi lemiamą įtaką, jeigu tiesiogiai ar netiesiogiai

—

joms priklauso didžioji dalis įmonės pasirašytojo kapitalo arba

| — | jos kontroliuoja daugumą balsų, kuriuos suteikia įmonės išleistos akcijos arba |
| --- | --- |

—

jos kontroliuoja daugumą balsų, kuriuos suteikia įmonės išleistos akcijos arba

| — | jos gali skirti daugiau kaip pusę įmonės administracijos, valdymo ar priežiūros organo narių. |
| --- | --- |

—

jos gali skirti daugiau kaip pusę įmonės administracijos, valdymo ar priežiūros organo narių.

3 straipsnis

Netaikymas mažosioms ir vidutinėms įmonėms

Ši direktyva netaikoma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ).

4 straipsnis

Tikslai nevykdomiesiems direktoriams

1.   Valstybės narės užtikrina, kad biržinės bendrovės, kurių valdybose nevykdomųjų direktorių pareigas einančių nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų yra mažiau kaip 40 proc., į šias pareigas skirtų vadovaudamosi lyginamąja kiekvieno kandidato kvalifikacijos analize ir taikydamos iš anksto nustatytus, aiškius, neutraliai ir nedviprasmiškai suformuluotus kriterijus, kad nustatytą procentinį tikslą pasiektų

  pritaikytų savo įdarbinimo procedūras, įskaitant dėl laisvų vietų paskelbimo dėl paraiškų, pirminės atrankos, atrankos ir skyrimo tokiu būdu, kad tos procedūros galėtų veiksmingai prisidėti siekiant nustatyto procentinio tikslo
  ne vėliau kaip iki 2020 m. sausio 1 d., o biržinių bendrovių, kurios yra valstybinės įmonės,

  o valstybinių įmonių
  atveju – ne vėliau kaip iki 2018 m. sausio 1 d.
  Ypač valstybės narės užtikrina, kad bendrovės iš lyčių požiūriu suderinto kandidatų sąrašo atrinktų labiausiai kvalifikuotus kandidatus eiti valdybos nario pareigas, vadovaudamosi lyginamąja kandidatų kvalifikacijos analize ir taikydamos iš anksto nustatytus, aiškius, neutraliai ir nedviprasmiškai suformuluotus nediskriminacinius ir vienareikšmius kriterijus. Jeigu taikoma rinkimų procedūra
  ,
  valstybės narės užtikrina, kad bendrovės, sudarydamos galutinį kandidatų sąrašą, garantuotų lyčių įvairovę, taip pat užtikrintų, kad tokios procedūros metu išrinkto nevykdomojo direktoriaus lytis jokiu būdu nebūtų nulemta iš anksto.

Siekdamos 40 proc. tikslo ir laikydamosi Chartijos 23 straipsnio 2 dalies, valstybės narės užtikrina, kad bet kuriuo nevykdomųjų direktorių įdarbinimo, atrankos ar skyrimo procedūrų etapu, vertinant kandidatų tinkamumą, kompetenciją ir profesinės veiklos rezultatus, pirmumas būtų teikiamas nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui, jei jo kvalifikacija yra tokia pati kaip kitos lyties kandidato, išskyrus tuos atvejus, kai objektyvus vertinimas, kuriame atsižvelgiama į visus atskiriems kandidatams taikomus kriterijus, yra palankesnis kitos lyties kandidatui. [48 pakeit.]

2.   Nevykdomųjų direktorių pareigybių skaičius, reikalingas šio straipsnio 1 dalyje nustatytam tikslui pasiekti – tai skaičius, kuo artimesnis

  sudaro bent
  40 proc., tačiau neviršijantis 49 proc

  . Jeigu nevykdomųjų direktorių valdybą sudaro tik trys nariai
  ,
  užtenka, kad skirtingoms lytims atstovautų vienas ir du nariai
  . [49 pakeit.]

3.   Kad pasiektų šio straipsnio 1 dalyje nustatytą tikslą, valstybės narės užtikrina, kad nevykdomųjų direktorių atrankoje, vertinant kandidatų tinkamumą, kompetenciją ir profesinės veiklos rezultatus, pirmumas būtų teikiamas nepakankamai atstovaujamos lyties kandidatui, jei jo kvalifikacija yra tokia pati kaip kitos lyties kandidato, išskyrus tuos atvejus, kai objektyvus vertinimas, kuriame atsižvelgiama į visus atskiriems kandidatams taikomus kriterijus, yra palankesnis kitos lyties kandidatui.
  [50 pakeit.]

4.   Valstybės narės užtikrina, kad biržinės bendrovės būtų įpareigotos nelaimėjusio kandidato prašymu

  nelaimėjusiam kandidatui
  atskleisti
  bent kandidatų sąraše buvusių kandidatų skaičių ir lytį, gerbiant jų anonimiškumą pagal Sąjungos taisykles dėl duomenų apsaugos,
  kvalifikacijos kriterijus, kuriais vadovaujantis buvo vykdoma atranka
  ar skyrimas
  , ir objektyvų lyginamąjį šių kriterijų atitikties vertinimą bei, tam tikrais atvejais, argumentus, dėl kurių palankiau buvo įvertintas kitos lyties kandidatas. [51 pakeit.]

5.   Atsižvelgdamos į savo teisės

  nacionalinę teismų
  sistemą, valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad
  tuo atveju, kai
  nepakankamai atstovaujamos lyties nelaimėjusiam kandidatui sužinojus aplinkybių, patvirtinančių,
  nelaimėjęs kandidatas
  ,
  manantis, kad jam buvo padaryta žala, nes 1 dalies nuostatos jam nebuvo taikytos, teismui arba kitai kompetentingai įstaigai nurodo aplinkybes, patvirtinančias,
  kad jo kvalifikacija buvo tokia pati kaip paskirto kitos lyties kandidato, biržinė bendrovė privalėtų įrodyti nepažeidusi šio straipsnio 3

  1
  dalyje nustatytos taisyklės.

Šia dalimi valstybėms narėms netrukdoma nustatyti ieškovams palankesnių įrodymų taisyklių. [52 pakeit.]

6.   Valstybės narės gali nustatyti, kad tais atvejais, kai nepakankamai atstovaujamos lyties darbuotojų bendrovėje yra mažiau kaip 10 proc., šio straipsnio 1 dalyje nustatytas tikslas jai netaikomas.
  [53 pakeit.]

6a.
     
  Jeigu 1 dalyje numatyta atranka vykdoma pasitelkiant akcininkų ar darbuotojų balsavimą, bendrovės užtikrina, kad balsavime dalyvaujantys asmenys būtų tinkamai informuoti apie priemones, nustatytas šioje direktyvoje, įskaitant sankcijas, kurios grėstų bendrovei, nesilaikančiai šių reikalavimų. [54 pakeit.]

7.   Valstybės narės gali nustatyti, kad šio straipsnio 1 dalyje nustatytas tikslas laikomas pasiektu, jei biržinės bendrovės gali pateikti duomenis, kad nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys eina bent trečdalį visų direktorių pareigų, nesvarbu, vykdomųjų ar nevykdomųjų.

5 straipsnis

Papildomos bendrovių priemonės ir ataskaitos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad biržinės bendrovės prisiimtų individualius įsipareigojimus užtikrinti tinkamą vykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių atstovavimą ne vėliau kaip iki 2020 m. sausio 1 d., o biržinės bendrovės, kurios yra valstybinės įmonės – ne vėliau kaip iki 2018 m. sausio 1 d.

2.   Valstybės narės reikalauja iš biržinių bendrovių nuo [dveji metai po direktyvos priėmimo] kartą per metus teikti kompetentingoms nacionalinėms institucijoms informaciją apie lyčių atstovavimą savo valdybose (nurodant nevykdomųjų ir vykdomųjų direktorių duomenis) ir apie priemones, kurių jos ėmėsi 4 straipsnio 1 dalyje ir šio straipsnio 1 dalyje nustatytiems tikslams pasiekti, ir tinkamai bei aiškiai

  lengvai prieinama forma
  paskelbti šią informaciją savo interneto svetainėje
  ir savo metinėje ataskaitoje
  . [55 pakeit.]

3.   Jei biržinė bendrovė neįgyvendino 4 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų

  tikslų
  ar savo individualių įsipareigojimų pagal šio straipsnio 1 dalį, teikdama šio straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją, ji turi nurodyti priežastis, dėl kurių neįgyvendino šių

  ji pateikia motyvų pareiškimą, kuriame paaiškina, kodėl nepavyko pasiekti tų
  tikslų ir

  arba įgyvendinti tų
  įsipareigojimų, ir pateikti

  pateikia
  priemonių, kurių jau ėmėsi ar ketina imtis ateityje tikslams ar įsipareigojimams įvykdyti,
  išsamų
  aprašymą.
  Šis motyvų pareiškimas yra 2 dalyje nurodytos informacijos dalis. [56 pakeit.]

4.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad institucija ar institucijos, paskirtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB (17) 20 straipsnį, būtų kompetentingos skatinti, nagrinėti, stebėti ir remti lyčių pusiausvyrą biržinių bendrovių valdybose.
  Tuo tikslu valstybės narės veiksmingai bendradarbiauja su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene. [57 pakeit.]

6 straipsnis

Sankcijos

1.   Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų už nacionalinės teisės nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą,

  4 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų vykdyti atvirą ir skaidrią procedūrą
  pažeidimus ir imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad jos būtų taikomos. [58 pakeit.]

2.   Sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomosios, ir tai gali būti

  yra bent šios priemonės
  : [59 pakeit.]

| a) | administracinės baudos; |
| --- | --- |

a)

administracinės baudos;

| aa) | pašalinimas iš viešųjų konkursų; [60 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

pašalinimas iš viešųjų konkursų; [60 pakeit.]

| ab) | dalinis galimybės gauti Sąjungos struktūrinių fondų lėšas panaikinimas; [61 pakeit.] |
| --- | --- |

ab)

dalinis galimybės gauti Sąjungos struktūrinių fondų lėšas panaikinimas; [61 pakeit.]

| b) | teismo sprendimas, kuriuo nevykdomojo direktoriaus paskyrimas ar išrinkimas pažeidžiant nacionalinės teisės nuostatas, priimtas pagal 4 straipsnio 1 dalį, pripažįstamas negaliojančiu arba panaikinimas. |
| --- | --- |

b)

teismo sprendimas, kuriuo nevykdomojo direktoriaus paskyrimas ar išrinkimas pažeidžiant nacionalinės teisės nuostatas, priimtas pagal 4 straipsnio 1 dalį, pripažįstamas negaliojančiu arba panaikinimas.

7 straipsnis

Būtinieji reikalavimai

Valstybės narės gali priimti ar toliau taikyti nuostatas, pagal kurias jų teritorijoje įsteigtoms bendrovėms taikomi griežtesni reikalavimai siekiant proporcingesnio moterų ir vyrų atstovavimo, jei tokiomis nuostatomis nevykdoma nepagrįsta diskriminacija
  dėl lyties ar bet kokios kitos formos diskriminacija
  ir netrukdoma tinkamai veikti vidaus rinkai. [62 pakeit.]

8 straipsnis

Įgyvendinimas

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki [dveji metai po direktyvos priėmimo] priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai..

2.   Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

3.   Nepažeisdamos 4 straipsnio 6 ir 7 dalių, valstybės narės, kurios dar prieš įsigaliojant šiai direktyvai ėmėsi priemonių biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių moterų ir vyrų pusiausvyrai gerinti, gali laikinai netaikyti 4 straipsnio 1, 3, 4 ir 5 dalyse nustatytų procedūrinių skyrimo reikalavimų, jei gali įrodyti, kad dėl tų priemonių iki 2020 m. sausio 1 d., o biržinių bendrovių, kurios yra valstybinės įmonės, atveju – iki 2018 m. sausio 1 d. nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys sudarys bent 40 proc. biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių.

Atitinkamos valstybės narės praneša apie tai Komisijai.
  Komisija apie tokį pranešimą informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą. Nuostatų laikinas netaikymas automatiškai atšaukiamas, jei nustatoma, kad padaryta nepakankama pažanga siekiant šios direktyvos tikslo, t. y., jei iki 2017 m., o valstybinių įmonių atveju – iki 2015 m. nepakankamai atstovaujamos lyties procentinė dalis yra mažesnė nei 30 proc. [63 pakeit.]

4.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstą.

9 straipsnis

Peržiūra

1.   Iki 2017 m. sausio 1 d., o vėliau – kas dvejus metus, valstybės narės teikia Komisijai šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą. Tokiose ataskaitose, inter alia, pateikiama išsami informacija apie priemones, kurių imtasi 4 straipsnio 1 dalyje nustatytiems tikslams pasiekti, 5 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija bei informacija apie prisiimtus individualius biržinių bendrovių įsipareigojimus pagal 5 straipsnio 1 dalį.

1a.
     
  Remdamasi valstybių narių pagal 1 dalį pateiktomis ataskaitomis, Komisija iki 2017 m. liepos 1 d. pateikia 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų reikalavimų biržinėms bendrovėms vykdymo vertinimo ataskaitą. Be to, Komisijos ataskaitoje pateikiama lyčių pusiausvyros padėtis nebiržinių bendrovių, kurios viršija MVĮ nustatytas ribas, kaip apibrėžta 2 straipsnyje, valdybos ir vadovybės lygmenimis. [64 pakeit.]

1b.
     
  Komisija pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje aptariama, kaip šios direktyvos principus taiko visos Sąjungos institucijos, įstaigos, biurai bei agentūros ir kaip jie įtraukiami į jų vidaus personalo procedūras reglamentuojančias taisykles. Šiuo tikslu visos Sąjungos institucijos, įstaigos, biurai ir agentūros iki 2018 m. gruodžio 31 d., o vėliau kas metus pateikia Komisijai lyčių statistikos ir padarytos pažangos ataskaitą. Komisija nedelsdama paskelbia tokias ataskaitas savo interneto svetainėje. Tam tikrais atvejais su Komisijos ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo išplečiama direktyvos taikymo sritis siekiant įtraukti visas Sąjungos institucijas, įstaigas, biurus ir agentūras. [65 pakeit.]

2.   Valstybės narės, kurios, vadovaudamosi 8 straipsnio 3 dalimi, laikinai netaiko 4 straipsnio 1, 3, 4 ir 5 dalyse nustatytų procedūrinių skyrimo reikalavimų, šio straipsnio 1 dalyje nurodytose ataskaitose pateikia informaciją apie rezultatus, kurių pasiekta taikant 8 straipsnio 3 dalyje minėtas nacionalines priemones. Tuomet Komisija teikia specialią ataskaitą, kurioje įvertina, ar tomis priemonėmis bus veiksmingai užtikrinama, kad nepakankamai atstovaujamos lyties asmenys iki 2018 m. sausio 1 d. sudarytų bent 40 proc. nevykdomųjų direktorių biržinių bendrovių, kurios yra valstybinės įmonės, atveju, ir iki 2020 m. sausio 1 d. – biržinių bendrovių, kurios nėra valstybinės įmonės, atveju. Pirmąją ataskaitą Komisija pateikia iki 2017 m. liepos 1 d., o vėliau teikia tokias ataskaitas per šešis mėnesius nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodytos nacionalinės ataskaitos gavimo.

Atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad biržinės bendrovės, kurios taikant 8 straipsnio 3 dalyje nurodytas nacionalines priemones iki 2018 m. sausio 1 d. (jei jos valstybinės įmonės) arba iki 2020 m. sausio 1 d. (jei jos nėra valstybinės įmonės) į savo valdybas nepaskyrė ar neišrinko tiek nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų, kad jie sudarytų 40 proc. nevykdomųjų direktorių, nuo atitinkamų datų taikytų 4 straipsnio 1, 3, 4 ir 5 dalyse nustatytus procedūrinius skyrimo reikalavimus.

3.   Komisija peržiūri šios direktyvos taikymą ir iki 2021 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas dvejus metus, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą. Pirmiausia Komisija įvertina, ar pasiekti šios direktyvos tikslai.

4.   Ataskaitoje, atsižvelgdama į pokyčius moterų ir vyrų atstovavimo biržinių bendrovių valdybose ir įvairių pakopų ekonominių sprendimo priėmimo procese ir į tai, ar padaryta pažanga pakankamai tvari, Komisija įvertina, ar reikia pratęsti 10 straipsnio 2 dalyje nustatytą galiojimo terminą ar kitaip jį pakeisti.
  Ji taip pat išnagrinėja, ar šios direktyvos taikymo sritis turėtų būti išplėsta siekiant aprėpti nebiržines valstybines įmones, kurios nepatenka į MVĮ apibrėžtį, dideles nebiržines bendroves ir biržinių bendrovių vykdomuosius direktorius. [66 pakeit.]

10 straipsnis

Įsigaliojimas ir galiojimo pabaiga

1.   Ši direktyva įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Ji nustoja galioti 2028 m. gruodžio 31 d.

11 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 133, 2013 5 9, p. 68.

1

(2)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  1984 m. gruodžio 13 d. Tarybos rekomendacija 84/635/EEB dėl pozityviosios moterų diskriminacijos skatinimo (OL L 331, 1984 12 19, p. 34).

3

(4)  1996 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacija 96/694/EB dėl moterų ir vyrų proporcingo dalyvavimo sprendimų priėmimo procese (OL L 319, 1996 12 10, p. 11).

4

(5)  2010 m. Komisijos ataskaita „Daugiau moterų, einančių vadovaujamas pareigas“; 2011 m. kovo 1 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Vadovaujamas pareigas bendrovėse einančių asmenų lyčių pusiausvyra“ (SEC(2011) 246 galutinis); 2012 m. kovo 5 d. pažangos ataskaita „Moterų dalyvavimas priimant ekonominius sprendimus ES“; 2012 m. balandžio 16 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Pažanga moterų ir vyrų lygybės srityje 2011 m.“, SWD(2012) 85 final.

5

final

(6)  „Europos bendrovės įsipareigojimas dėl moterų skaičiaus valdyboje didinimo“, IP/11/242.

6

(7)  COM(2010)0078 galutinis.

7

(8)  COM(2010)0491 galutinis.

8

(9)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 134.

9

(10)  OL C 251 E, 2013 8 31, p. 1.

10

(11)  COM(2010)2020 galutinis.

11

(12)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 85/611/EEB, 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 93/22/EEB (OL L 145, 2004 4 30, p. 1).

12

(13)  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

13

(14)  2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyva 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (OL L 318, 2006 11 17, p. 17).

14

(15)  Byla C-450/93 Kalanke [1995], Rink. p. I-3051; byla C-490/95 Marschall [1997], Rink. p. I-6363; byla C-158/97 Badeck [2000], Rink. p. I-1875; byla C-407/98 Abrahamsson [2000], Rink. p. I-5539.

15

Kalanke

Marschall

Badeck

Abrahamsson

(16)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

16

(17)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (OL L 204, 2006 7 26, p. 23).

17

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/241

---

P7_TA(2013)0489

Investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentai ***I

2013 m. lapkričio 20 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/44)

Pakeitimas 1

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (2),

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (3),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | investicijas svarstantiems mažmeniniams investuotojams vis dažniau siūloma skirtingų tipų įvairiausių investicinių produktų. Šiais produktais
  gali būti
  siūlomi specifiniai prie mažmeninių investuotojų poreikių pritaikyti investavimo sprendimai, bet jie dažnai būna sudėtingi ir sunkiai suprantami. Dabartinė investuotojams atskleidžiama informacija apie tokius investicinius produktus yra nenuosekli ir dažnai nepadeda mažmeniniams investuotojams palyginti skirtingų produktų arba
  suprasti
  jų savybių,
  arba pagerinti tokių investuotojų finansinį švietimą
  . Todėl mažmeniniai investuotojai dažnai investuoja ne visai suprasdami riziką bei išlaidas ir kartais patiria nenumatytų nuostolių; |
| --- | --- |

(1)

investicijas svarstantiems mažmeniniams investuotojams vis dažniau siūloma skirtingų tipų įvairiausių investicinių produktų. Šiais produktais
  gali būti
  siūlomi specifiniai prie mažmeninių investuotojų poreikių pritaikyti investavimo sprendimai, bet jie dažnai būna sudėtingi ir sunkiai suprantami. Dabartinė investuotojams atskleidžiama informacija apie tokius investicinius produktus yra nenuosekli ir dažnai nepadeda mažmeniniams investuotojams palyginti skirtingų produktų arba
  suprasti
  jų savybių,
  arba pagerinti tokių investuotojų finansinį švietimą
  . Todėl mažmeniniai investuotojai dažnai investuoja ne visai suprasdami riziką bei išlaidas ir kartais patiria nenumatytų nuostolių;

| (2) | svarbi investuotojų apsaugos priemonė ir mažmeninių investuotojų pasitikėjimo finansų rinka atkūrimo prielaida yra mažmeniniams investuotojams siūlomų investicinių produktų skaidrumo nuostatų tobulinimas;
  visų pirma laikotarpiu po finansų krizės
  . Pirmieji žingsniai Europos mastu šia kryptimi jau padaryti plėtojant pagrindinės informacijos investuotojams režimą, nustatytą 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo; |
| --- | --- |

(2)

svarbi investuotojų apsaugos priemonė ir mažmeninių investuotojų pasitikėjimo finansų rinka atkūrimo prielaida yra mažmeniniams investuotojams siūlomų investicinių produktų skaidrumo nuostatų tobulinimas;
  visų pirma laikotarpiu po finansų krizės
  . Pirmieji žingsniai Europos mastu šia kryptimi jau padaryti plėtojant pagrindinės informacijos investuotojams režimą, nustatytą 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo;

| (3) | kadangi taisyklės skiriasi priklausomai nuo sektoriaus, siūlančio investicinius produktus, ir šios srities nacionalinio reglamentavimo, susidaro nevienodos veiklos sąlygos, susijusios su skirtingais produktais ir platinimo kanalais, taip sukuriant papildomų bendrosios finansinių paslaugų ir produktų rinkos kliūčių. Valstybės narės jau ėmėsi skirtingų ir nedarnių veiksmų investuotojų apsaugos priemonių trūkumams šalinti ir tikėtina, kad šis procesas tęsis. Dėl skirtingo požiūrio į informacijos apie investicinius produktus atskleidimą trukdoma kurti vienodas veiklos sąlygas skirtingų investicinių produktų teikėjams ir šiuos produktus parduodantiems subjektams ir taip iškreipiama konkurencija. Dėl to nėra užtikrinama ir vienoda investuotojų apsauga Sąjungoje. Tokie skirtumai yra bendrosios rinkos kūrimo ir sklandaus veikimo kliūtis. Taigi tinkamas teisinis pagrindas yra SESV 114 straipsnis, kaip jis aiškinamas pagal nusistovėjusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką; |
| --- | --- |

(3)

kadangi taisyklės skiriasi priklausomai nuo sektoriaus, siūlančio investicinius produktus, ir šios srities nacionalinio reglamentavimo, susidaro nevienodos veiklos sąlygos, susijusios su skirtingais produktais ir platinimo kanalais, taip sukuriant papildomų bendrosios finansinių paslaugų ir produktų rinkos kliūčių. Valstybės narės jau ėmėsi skirtingų ir nedarnių veiksmų investuotojų apsaugos priemonių trūkumams šalinti ir tikėtina, kad šis procesas tęsis. Dėl skirtingo požiūrio į informacijos apie investicinius produktus atskleidimą trukdoma kurti vienodas veiklos sąlygas skirtingų investicinių produktų teikėjams ir šiuos produktus parduodantiems subjektams ir taip iškreipiama konkurencija. Dėl to nėra užtikrinama ir vienoda investuotojų apsauga Sąjungoje. Tokie skirtumai yra bendrosios rinkos kūrimo ir sklandaus veikimo kliūtis. Taigi tinkamas teisinis pagrindas yra SESV 114 straipsnis, kaip jis aiškinamas pagal nusistovėjusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką;

| (4) | būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti vienodas skaidrumo taisykles, taikomas visiems investicinių produktų rinkos dalyviams, kad būtų išvengta skirtumų
  ir sumažintos išlaidos bei neapibrėžtumas produktų teikėjams ir platintojams
  . Siekiant užtikrinti, kad būtų vienodai nustatytas bendras pagrindinės informacijos dokumentų standartas siekiant suvienodinti šių dokumentų formatą ir turinį, yra būtinas reglamentas. Tiesiogiai taikomomis reglamento taisyklėmis turėtų būti užtikrinta, kad visiems investicinių produktų rinkos dalyviams būtų taikomi tie patys reikalavimai. Be to, taip būtų užtikrinta vienoda atskleidžiama informacija užkertant kelią nacionalinių reikalavimų skirtumams, kurių atsirastų direktyvą perkeliant į nacionalinę teisę. Naudoti reglamentą tikslinga ir siekiant užtikrinti, kad visiems investicinius produktus parduodantiems subjektams būtų taikomi vienodi reikalavimai, susiję su pagrindinės informacijos dokumento pateikimu mažmeniniams investuotojams; |
| --- | --- |

(4)

būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti vienodas skaidrumo taisykles, taikomas visiems investicinių produktų rinkos dalyviams, kad būtų išvengta skirtumų
  ir sumažintos išlaidos bei neapibrėžtumas produktų teikėjams ir platintojams
  . Siekiant užtikrinti, kad būtų vienodai nustatytas bendras pagrindinės informacijos dokumentų standartas siekiant suvienodinti šių dokumentų formatą ir turinį, yra būtinas reglamentas. Tiesiogiai taikomomis reglamento taisyklėmis turėtų būti užtikrinta, kad visiems investicinių produktų rinkos dalyviams būtų taikomi tie patys reikalavimai. Be to, taip būtų užtikrinta vienoda atskleidžiama informacija užkertant kelią nacionalinių reikalavimų skirtumams, kurių atsirastų direktyvą perkeliant į nacionalinę teisę. Naudoti reglamentą tikslinga ir siekiant užtikrinti, kad visiems investicinius produktus parduodantiems subjektams būtų taikomi vienodi reikalavimai, susiję su pagrindinės informacijos dokumento pateikimu mažmeniniams investuotojams;

| (5) | nors siekiant atkurti mažmeninių investuotojų pasitikėjimą finansų rinkomis būtina tobulinti atskleidžiamą informaciją apie investicinius produktus, tiek pat svarbu veiksmingai reglamentuoti šių produktų pardavimo procesus. Šis reglamentas papildo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB (4) numatytas priemones dėl platinimo
  (įskaitant konsultacijas dėl investavimo, investuotojų apsaugos priemones ir kitas pardavimo paslaugas)
  . Be to, jis papildo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/92/EB numatytas priemones dėl draudimo produktų platinimo (5); |
| --- | --- |

(5)

nors siekiant atkurti mažmeninių investuotojų pasitikėjimą finansų rinkomis būtina tobulinti atskleidžiamą informaciją apie investicinius produktus, tiek pat svarbu veiksmingai reglamentuoti šių produktų pardavimo procesus. Šis reglamentas papildo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB (4) numatytas priemones dėl platinimo
  (įskaitant konsultacijas dėl investavimo, investuotojų apsaugos priemones ir kitas pardavimo paslaugas)
  . Be to, jis papildo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/92/EB numatytas priemones dėl draudimo produktų platinimo (5);

| (6) | šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems produktams
  ir pagrindinėms investicijoms
  (nepaisant jų formos ar struktūros), kuriuos finansinių paslaugų sektorius teikia siekdamas mažmeniniams investuotojams suteikti investavimo galimybių, kai investuotojui siūloma grąža priklauso nuo vienos ar kelių rūšių turto arba kitų referencinių verčių ▌veiklos rezultatų. Tai turėtų būti tokie investiciniai produktai kaip investiciniai fondai
  ir
  gyvybės draudimo liudijimai
  bei tų investicinių fondų ir gyvybės draudimo liudijimų pagrindinės investicijos
  ir mažmeniniai ▌produktai,
  įskaitant tiesiogiai turimą turtą, kaip antai vyriausybės obligacijos arba akcijos, kurios siūlomos visuomenei ar kuriomis leidžiama prekiauti valstybėje narėje esančioje ar veikiančioje reguliuojamoje rinkoje
  .
  Mažmeniniai struktūrizuoti
  produktų paketai įsiterpia tarp investuotojo ir rinkų, nes turtas „supakuojamas“, pateikiamas arba grupuojamas taip, kad būtų sukurtos pozicijos, suteikiamos produktų savybės arba sukuriamos išlaidų struktūros, kurios skiriasi nuo tiesioginio turto turėjimo. Toks pakavimas gali sudaryti sąlygas mažmeniniams investuotojams dalyvauti investavimo strategijose, kurios kitaip būtų neprieinamos arba nepraktiškos, bet kartu dėl to reikia pateikti papildomos informacijos, visų pirma tam, kad būtų galima palyginti skirtingus investicijų pakavimo būdus
  ir užtikrinti, kad mažmeniniai investuotojai galėtų suprasti pagrindines mažmeninių investicinių produktų savybes ir riziką
  ; |
| --- | --- |

(6)

šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems produktams
  ir pagrindinėms investicijoms
  (nepaisant jų formos ar struktūros), kuriuos finansinių paslaugų sektorius teikia siekdamas mažmeniniams investuotojams suteikti investavimo galimybių, kai investuotojui siūloma grąža priklauso nuo vienos ar kelių rūšių turto arba kitų referencinių verčių ▌veiklos rezultatų. Tai turėtų būti tokie investiciniai produktai kaip investiciniai fondai
  ir
  gyvybės draudimo liudijimai
  bei tų investicinių fondų ir gyvybės draudimo liudijimų pagrindinės investicijos
  ir mažmeniniai ▌produktai,
  įskaitant tiesiogiai turimą turtą, kaip antai vyriausybės obligacijos arba akcijos, kurios siūlomos visuomenei ar kuriomis leidžiama prekiauti valstybėje narėje esančioje ar veikiančioje reguliuojamoje rinkoje
  .
  Mažmeniniai struktūrizuoti
  produktų paketai įsiterpia tarp investuotojo ir rinkų, nes turtas „supakuojamas“, pateikiamas arba grupuojamas taip, kad būtų sukurtos pozicijos, suteikiamos produktų savybės arba sukuriamos išlaidų struktūros, kurios skiriasi nuo tiesioginio turto turėjimo. Toks pakavimas gali sudaryti sąlygas mažmeniniams investuotojams dalyvauti investavimo strategijose, kurios kitaip būtų neprieinamos arba nepraktiškos, bet kartu dėl to reikia pateikti papildomos informacijos, visų pirma tam, kad būtų galima palyginti skirtingus investicijų pakavimo būdus
  ir užtikrinti, kad mažmeniniai investuotojai galėtų suprasti pagrindines mažmeninių investicinių produktų savybes ir riziką
  ;

| (6a) | šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas specialiosios paskirties įmonių ir kontroliuojančiųjų bendrovių akcijoms arba vienetams, kuriuos investicinių produktų teikėjas gali sukurti siekdamas apeiti šį reglamentą; |
| --- | --- |

(6a)

šis reglamentas taip pat turėtų būti taikomas specialiosios paskirties įmonių ir kontroliuojančiųjų bendrovių akcijoms arba vienetams, kuriuos investicinių produktų teikėjas gali sukurti siekdamas apeiti šį reglamentą;

| (6b) | investicinių produktų paketai turi teikti aiškią naudą mažmeniniams investuotojams, pvz., paskirstyti investavimo riziką daugelyje įvairių ekonomikos sektorių arba investuojant į įvairų pagrindinį turtą. Tačiau produktų paketai gali būti sudaromi pagal skirtingą metodiką siekiant sukurti investicinių produktų savybes, kuriomis siekiama suklaidinti vartotojus, kai jie priima sprendimą dėl investavimo. Tam tikrais produktais, kurių pradinė palūkanų norma dirbtinai sumažinta, siekiama sužadinti mažmeninių investuotojų elgsenos tendencijas, šiuo atveju pageidavimą greitai gauti didelę investicijų grąžą. Produktų pavadinimų, kurie sudaro įspūdį, kad jų saugumas didesnis nei iš tikrųjų yra, naudojimas panašiai veikia vartotojų elgsenos tendencijas, šiuo atveju – nenorą rizikuoti. Todėl tokia produktų paketų sudarymo metodika kelia riziką, kad investuotojas sieks kuo greitesnės finansinės naudos, iki galo nesuvokdamas būsimos susijusios rizikos. Šiuo reglamentu turėtų būti siekiama vengti paketų savybių, kuriomis siekiama išnaudoti investuotojų elgsenos tendencijas, kad būtų galima skatinti skaidrumą ir geresnį rizikos, susijusios su mažmeninių investicinių produktų paketais, suvokimą; |
| --- | --- |

(6b)

investicinių produktų paketai turi teikti aiškią naudą mažmeniniams investuotojams, pvz., paskirstyti investavimo riziką daugelyje įvairių ekonomikos sektorių arba investuojant į įvairų pagrindinį turtą. Tačiau produktų paketai gali būti sudaromi pagal skirtingą metodiką siekiant sukurti investicinių produktų savybes, kuriomis siekiama suklaidinti vartotojus, kai jie priima sprendimą dėl investavimo. Tam tikrais produktais, kurių pradinė palūkanų norma dirbtinai sumažinta, siekiama sužadinti mažmeninių investuotojų elgsenos tendencijas, šiuo atveju pageidavimą greitai gauti didelę investicijų grąžą. Produktų pavadinimų, kurie sudaro įspūdį, kad jų saugumas didesnis nei iš tikrųjų yra, naudojimas panašiai veikia vartotojų elgsenos tendencijas, šiuo atveju – nenorą rizikuoti. Todėl tokia produktų paketų sudarymo metodika kelia riziką, kad investuotojas sieks kuo greitesnės finansinės naudos, iki galo nesuvokdamas būsimos susijusios rizikos. Šiuo reglamentu turėtų būti siekiama vengti paketų savybių, kuriomis siekiama išnaudoti investuotojų elgsenos tendencijas, kad būtų galima skatinti skaidrumą ir geresnį rizikos, susijusios su mažmeninių investicinių produktų paketais, suvokimą;

| (7) | ▌draudimo produktai, nesuteikiantys investavimo galimybių, ▌neturėtų patekti į reglamento taikymo sritį. ▌Kadangi šiuo reglamentu pirmiausia siekiama gerinti informacijos apie mažmeniniams investuotojams parduodamus investicinius produktus palyginamumą ir suprantamumą, šis reglamentas neturėtų būti taikomas profesinių pensijų sistemoms
  ir individualiems pensijų produktams
  , ▌jei finansinių darbdavio mokamų įmokų reikalaujama nacionalinės teisės aktais ir jei
  darbdavys arba
  darbuotojas negali pasirinkti pensijų produkto teikėjo. Šis reglamentas netaikomas ir instituciniams investuotojams skirtų investicinių fondų investiciniams vienetams, nes jie neparduodami mažmeniniams investuotojams. Tačiau šis reglamentas turėtų būti taikomas investiciniams produktams, skirtiems taupyti individualioms pensijoms, nes jie dažnai konkuruoja su kitais šiame reglamente apibrėžtais produktais ir yra panašiai platinami mažmeniniams investuotojams; |
| --- | --- |

(7)

▌draudimo produktai, nesuteikiantys investavimo galimybių, ▌neturėtų patekti į reglamento taikymo sritį. ▌Kadangi šiuo reglamentu pirmiausia siekiama gerinti informacijos apie mažmeniniams investuotojams parduodamus investicinius produktus palyginamumą ir suprantamumą, šis reglamentas neturėtų būti taikomas profesinių pensijų sistemoms
  ir individualiems pensijų produktams
  , ▌jei finansinių darbdavio mokamų įmokų reikalaujama nacionalinės teisės aktais ir jei
  darbdavys arba
  darbuotojas negali pasirinkti pensijų produkto teikėjo. Šis reglamentas netaikomas ir instituciniams investuotojams skirtų investicinių fondų investiciniams vienetams, nes jie neparduodami mažmeniniams investuotojams. Tačiau šis reglamentas turėtų būti taikomas investiciniams produktams, skirtiems taupyti individualioms pensijoms, nes jie dažnai konkuruoja su kitais šiame reglamente apibrėžtais produktais ir yra panašiai platinami mažmeniniams investuotojams;

| (8) | siekiant suteikti aiškumo dėl šiuo reglamentu nustatytų įpareigojimų ir įpareigojimų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB (6) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB (7), santykio, būtina nustatyti, kad šios direktyvos
  papildytų šį reglamentą. Visų pirma atlikus šio reglamento peržiūrą pagrindinės informacijos dokumente turi būti pateikta pagrindinės informacijos santrauka, kaip nurodyta Direktyvos 2003/71/EB 5 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

(8)

siekiant suteikti aiškumo dėl šiuo reglamentu nustatytų įpareigojimų ir įpareigojimų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB (6) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB (7), santykio, būtina nustatyti, kad šios direktyvos
  papildytų šį reglamentą. Visų pirma atlikus šio reglamento peržiūrą pagrindinės informacijos dokumente turi būti pateikta pagrindinės informacijos santrauka, kaip nurodyta Direktyvos 2003/71/EB 5 straipsnio 2 dalyje;

| (8a) | investicinių produktų teikėjai turėtų užtikrinti, kad jų kuriami investiciniai produktai atitiktų mažmeninių investuotojų, kuriems jie skirti, profilį. Todėl jie turėtų numatyti išankstinį produkto patvirtinimo procesą, kad galėtų užtikrinti, jog jų investiciniai produktai mažmeniniams investuotojams nekeltų rizikos dėl pagrindinio turto, kurio rizikos ir grąžos pobūdžio nėra lengva suprasti; |
| --- | --- |

(8a)

investicinių produktų teikėjai turėtų užtikrinti, kad jų kuriami investiciniai produktai atitiktų mažmeninių investuotojų, kuriems jie skirti, profilį. Todėl jie turėtų numatyti išankstinį produkto patvirtinimo procesą, kad galėtų užtikrinti, jog jų investiciniai produktai mažmeniniams investuotojams nekeltų rizikos dėl pagrindinio turto, kurio rizikos ir grąžos pobūdžio nėra lengva suprasti;

| (8b) | kompetentingoms institucijoms ir Europos priežiūros institucijoms (EPI) jų prašymu turėtų būti suteikiama visa informacija, kurios reikia, kad būtų galima patikrinti pagrindinės informacijos dokumentų turinį, įvertinti jų atitiktį šiam reglamentui ir užtikrinti klientų ir investuotojų apsaugą finansų rinkose. Remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva dėl finansinių priemonių rinkų, kuria panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB (FPRR), Europos bankininkystės institucijos (EBI) ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) įgaliojimai turėtų būti nuosekliai suderinti su Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) įgaliojimais; |
| --- | --- |

(8b)

kompetentingoms institucijoms ir Europos priežiūros institucijoms (EPI) jų prašymu turėtų būti suteikiama visa informacija, kurios reikia, kad būtų galima patikrinti pagrindinės informacijos dokumentų turinį, įvertinti jų atitiktį šiam reglamentui ir užtikrinti klientų ir investuotojų apsaugą finansų rinkose. Remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva dėl finansinių priemonių rinkų, kuria panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB (FPRR), Europos bankininkystės institucijos (EBI) ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) įgaliojimai turėtų būti nuosekliai suderinti su Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) įgaliojimais;

| (9) | investicinių produktų teikėjai, kaip antai fondų valdytojai, draudimo įmonės, vertybinių popierių emitentai, kredito įstaigos arba investicinės įmonės, turėtų parengti savo teikiamų investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentą, nes jie geriausiai išmano produktą ir atsako už jį.
  Investicinių produktų teikėjai turėtų suteikti prieigą prie pagrindinės informacijos dokumento asmenims, parduodantiems tuos investicinius produktus.
  Investicinių produktų teikėjas turėtų parengti
  pagrindinės informacijos
  dokumentą
  , o investicinių produktų pardavėjas – priedą (įskaitant rinkliavas)
  prieš produktus parduodant mažmeniniams investuotojams. Tačiau kai produktas neparduodamas mažmeniniams investuotojams, nebūtina rengti pagrindinės informacijos dokumento, ir kai investicinių produktų teikėjui nepraktiška rengti pagrindinės informacijos dokumentą, šią užduotį galima perduoti kitiems subjektams.
  Jei visi ar daliniai įgaliojimai parengti pagrindinės informacijos dokumentą suteikti trečiosioms šalims, investicinio produkto teikėjui ir toliau turėtų tekti bendra atsakomybė už šio dokumento parengimą ir turinį.
  Siekiant užtikrinti, kad pagrindinės informacijos dokumentai būtų plačiai paskleisti ir prieinami, šiuo reglamentu reikėtų leisti investicinių produktų teikėjui juos skelbti pasirinktoje interneto svetainėje; |
| --- | --- |

(9)

investicinių produktų teikėjai, kaip antai fondų valdytojai, draudimo įmonės, vertybinių popierių emitentai, kredito įstaigos arba investicinės įmonės, turėtų parengti savo teikiamų investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentą, nes jie geriausiai išmano produktą ir atsako už jį.
  Investicinių produktų teikėjai turėtų suteikti prieigą prie pagrindinės informacijos dokumento asmenims, parduodantiems tuos investicinius produktus.
  Investicinių produktų teikėjas turėtų parengti
  pagrindinės informacijos
  dokumentą
  , o investicinių produktų pardavėjas – priedą (įskaitant rinkliavas)
  prieš produktus parduodant mažmeniniams investuotojams. Tačiau kai produktas neparduodamas mažmeniniams investuotojams, nebūtina rengti pagrindinės informacijos dokumento, ir kai investicinių produktų teikėjui nepraktiška rengti pagrindinės informacijos dokumentą, šią užduotį galima perduoti kitiems subjektams.
  Jei visi ar daliniai įgaliojimai parengti pagrindinės informacijos dokumentą suteikti trečiosioms šalims, investicinio produkto teikėjui ir toliau turėtų tekti bendra atsakomybė už šio dokumento parengimą ir turinį.
  Siekiant užtikrinti, kad pagrindinės informacijos dokumentai būtų plačiai paskleisti ir prieinami, šiuo reglamentu reikėtų leisti investicinių produktų teikėjui juos skelbti pasirinktoje interneto svetainėje;

| (10) | siekiant patenkinti mažmeninių investuotojų poreikius, būtina užtikrinti, kad informacija apie investicinius produktus būtų tiksli, teisinga, aiški ir neklaidinanti tų investuotojų požiūriu. Todėl šiame reglamente reikėtų nustatyti bendrus pagrindinės informacijos dokumento rengimo standartus siekiant užtikrinti, kad jis būtų suprantamas mažmeniniams investuotojams. Turint omenyje tai, kad daugeliui mažmeninių investuotojų sunku suprasti specializuotą finansų terminiją, ypač daug dėmesio reikėtų skirti dokumento žodynui ir rašymo stiliui. Reikėtų nustatyti ir taisykles dėl jo rengimo kalbos.
  Išlaidų, kurių gali susidaryti, apskaičiavimo būdas taip pat turėtų būti suprantamai paaiškintas.
  Be to, mažmeniniai investuotojai turėtų galėti suprasti pagrindinės informacijos dokumentą tokį, koks jis yra, neieškodami kitos informacijos
  . Vis dėlto tai neturėtų trukdyti pasinaudoti pagrindinės informacijos dokumente esančiomis nuorodomis į kitus dokumentus, kuriuose galima rasti papildomos informacijos, kuri galėtų būti naudinga kai kuriems mažmeniniams investuotojams; |
| --- | --- |

(10)

siekiant patenkinti mažmeninių investuotojų poreikius, būtina užtikrinti, kad informacija apie investicinius produktus būtų tiksli, teisinga, aiški ir neklaidinanti tų investuotojų požiūriu. Todėl šiame reglamente reikėtų nustatyti bendrus pagrindinės informacijos dokumento rengimo standartus siekiant užtikrinti, kad jis būtų suprantamas mažmeniniams investuotojams. Turint omenyje tai, kad daugeliui mažmeninių investuotojų sunku suprasti specializuotą finansų terminiją, ypač daug dėmesio reikėtų skirti dokumento žodynui ir rašymo stiliui. Reikėtų nustatyti ir taisykles dėl jo rengimo kalbos.
  Išlaidų, kurių gali susidaryti, apskaičiavimo būdas taip pat turėtų būti suprantamai paaiškintas.
  Be to, mažmeniniai investuotojai turėtų galėti suprasti pagrindinės informacijos dokumentą tokį, koks jis yra, neieškodami kitos informacijos
  . Vis dėlto tai neturėtų trukdyti pasinaudoti pagrindinės informacijos dokumente esančiomis nuorodomis į kitus dokumentus, kuriuose galima rasti papildomos informacijos, kuri galėtų būti naudinga kai kuriems mažmeniniams investuotojams;

| (11) | mažmeniniams investuotojams reikėtų teikti būtiną informaciją, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą dėl investavimo ir palyginti skirtingus investicinius produktus, bet jei informacija nebus trumpa ir glausta, kyla rizika, kad jie jos nepanaudos. Todėl pagrindinės informacijos dokumente reikėtų pateikti tik pagrindinę informaciją, visų pirma susijusią su produkto pobūdžiu ir savybėmis, įskaitant kapitalo praradimo tikimybę, išlaidas
  , ir rizikos ir grąžos
  pobūdį
  pateikiant produkto ir su juo susijusių pagrindinių investicijų suminį rodiklį,
  taip pat svarbią informaciją apie veiklos rezultatus ir tam tikrą kitą specifinę informaciją, kuri gali būti būtina norint suprasti atskirų rūšių produktų, įskaitant produktus, skirtus naudoti rengiantis pensijai, savybes.
  Komisija turėtų apsvarstyti, ar 2013 m. sausio 16 d. per pirmąjį svarstymą patvirtintoje Europos Parlamento pozicijoje dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų

   (8)

  , priėmimo nurodyta Europos viešoji kredito reitingų agentūra galėtų teikti pagrindinę informaciją apie rizikos pobūdį, susijusį su valstybių narių išleistomis valstybės obligacijomis; |
| --- | --- |

(11)

mažmeniniams investuotojams reikėtų teikti būtiną informaciją, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą dėl investavimo ir palyginti skirtingus investicinius produktus, bet jei informacija nebus trumpa ir glausta, kyla rizika, kad jie jos nepanaudos. Todėl pagrindinės informacijos dokumente reikėtų pateikti tik pagrindinę informaciją, visų pirma susijusią su produkto pobūdžiu ir savybėmis, įskaitant kapitalo praradimo tikimybę, išlaidas
  , ir rizikos ir grąžos
  pobūdį
  pateikiant produkto ir su juo susijusių pagrindinių investicijų suminį rodiklį,
  taip pat svarbią informaciją apie veiklos rezultatus ir tam tikrą kitą specifinę informaciją, kuri gali būti būtina norint suprasti atskirų rūšių produktų, įskaitant produktus, skirtus naudoti rengiantis pensijai, savybes.
  Komisija turėtų apsvarstyti, ar 2013 m. sausio 16 d. per pirmąjį svarstymą patvirtintoje Europos Parlamento pozicijoje dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų

   (8)

  , priėmimo nurodyta Europos viešoji kredito reitingų agentūra galėtų teikti pagrindinę informaciją apie rizikos pobūdį, susijusį su valstybių narių išleistomis valstybės obligacijomis;

| (11a) | investuotojams turėtų būti suteikta aiški informacija, kokių su investicija susijusių išlaidų jie patirs ir kokius mokesčius sumokės ne tik sandorio sudarymo momentu, bet ir per investavimo laikotarpį. Turėtų būti atskleisti visi mokesčiai (taip pat išreikšti pinigais) per visą laikotarpį. Honoraras už konsultacijas turėtų būti apskaičiuojamas paprasčiau, kad investuotojui būtų lengviau suprasti, kiek jam tai kainuos; |
| --- | --- |

(11a)

investuotojams turėtų būti suteikta aiški informacija, kokių su investicija susijusių išlaidų jie patirs ir kokius mokesčius sumokės ne tik sandorio sudarymo momentu, bet ir per investavimo laikotarpį. Turėtų būti atskleisti visi mokesčiai (taip pat išreikšti pinigais) per visą laikotarpį. Honoraras už konsultacijas turėtų būti apskaičiuojamas paprasčiau, kad investuotojui būtų lengviau suprasti, kiek jam tai kainuos;

| (11b) | EBI, EDPPI ir EVPRI turėtų sukurti internetinį fondų analizatorių, kuris sudarytų galimybes investuotojams apskaičiuoti galutinę investicijos vertę po to, kai buvo atsižvelgta į mokesčius ir išlaidas; |
| --- | --- |

(11b)

EBI, EDPPI ir EVPRI turėtų sukurti internetinį fondų analizatorių, kuris sudarytų galimybes investuotojams apskaičiuoti galutinę investicijos vertę po to, kai buvo atsižvelgta į mokesčius ir išlaidas;

| (12) | pagrindinės informacijos dokumentas turėtų būti parengtas tokiu formatu, kuris sudarytų sąlygas mažmeniniams investuotojams palyginti skirtingus investicinius produktus, nes dėl vartotojų elgesio ir gebėjimų informacijos formatą, pateikimą ir turinį būtina atidžiai
  suplanuoti ir parengti
  , kad
  būtų galima kuo labiau įsigilinti į pagrindinės informacijos dokumentą ir taip prisidėti prie to, kad ši informacija būtų finansiškai lavinanti,
  suprantama ir naudojama. Kiekviename dokumente punktai ir jų antraštės turėtų būti pateikiami ta pačia tvarka. Be to, į skirtingų produktų pagrindinės informacijos dokumentą įtraukiama konkreti informacija ir šios informacijos pateikimas turėtų būti papildomai suvienodinti deleguotaisiais aktais, kuriais bus atsižvelgta į atliktus ir atliekamus vartotojų elgesio mokslinius tyrimus, įskaitant įvairių informacijos pateikimo būdų veiksmingumo bandymo su vartotojais rezultatus. Be to, siūlant kai kuriuos investicinius produktus mažmeniniam investuotojui leidžiama rinktis iš kelių pagrindinių investicijų;
  su tais produktais susijusios išlaidos ir mokesčiai gali priklausyti nuo asmeninių kliento ypatybių, kaip antai amžiaus ar pasirinktos investicijos dydžio.
  Rengiant formatą reikėtų atsižvelgti į šiuos produktus; |
| --- | --- |

(12)

pagrindinės informacijos dokumentas turėtų būti parengtas tokiu formatu, kuris sudarytų sąlygas mažmeniniams investuotojams palyginti skirtingus investicinius produktus, nes dėl vartotojų elgesio ir gebėjimų informacijos formatą, pateikimą ir turinį būtina atidžiai
  suplanuoti ir parengti
  , kad
  būtų galima kuo labiau įsigilinti į pagrindinės informacijos dokumentą ir taip prisidėti prie to, kad ši informacija būtų finansiškai lavinanti,
  suprantama ir naudojama. Kiekviename dokumente punktai ir jų antraštės turėtų būti pateikiami ta pačia tvarka. Be to, į skirtingų produktų pagrindinės informacijos dokumentą įtraukiama konkreti informacija ir šios informacijos pateikimas turėtų būti papildomai suvienodinti deleguotaisiais aktais, kuriais bus atsižvelgta į atliktus ir atliekamus vartotojų elgesio mokslinius tyrimus, įskaitant įvairių informacijos pateikimo būdų veiksmingumo bandymo su vartotojais rezultatus. Be to, siūlant kai kuriuos investicinius produktus mažmeniniam investuotojui leidžiama rinktis iš kelių pagrindinių investicijų;
  su tais produktais susijusios išlaidos ir mokesčiai gali priklausyti nuo asmeninių kliento ypatybių, kaip antai amžiaus ar pasirinktos investicijos dydžio.
  Rengiant formatą reikėtų atsižvelgti į šiuos produktus;

| (12a) | sudėtingų produktų, kurie pasirodo netinkami mažmeniniams investuotojams, atveju pagrindinės informacijos dokumento pradžioje turėtų būti sudėtingumo ženklas. Šis papildomas skaidrumo lygmuo padės vartotojams priimti informacija pagrįstą sprendimą apie rizikos, kurią jie prisiima, lygį ir išvengti netinkamo produktų pardavimo; |
| --- | --- |

(12a)

sudėtingų produktų, kurie pasirodo netinkami mažmeniniams investuotojams, atveju pagrindinės informacijos dokumento pradžioje turėtų būti sudėtingumo ženklas. Šis papildomas skaidrumo lygmuo padės vartotojams priimti informacija pagrįstą sprendimą apie rizikos, kurią jie prisiima, lygį ir išvengti netinkamo produktų pardavimo;

| (13) | mažmeniniai investuotojai priimdami sprendimus dėl investavimo vis dažniau siekia ne tik finansinės grąžos. Dažnai jie siekia ir kitų tikslų, pvz., socialinių arba aplinkosaugos. Be to, informacija apie nefinansinius investicijų aspektus gali būti svarbi asmenims, norintiems investuoti tvariai ir ilgam laikui. Tačiau informaciją apie socialinius, aplinkosaugos ar valdymo rezultatus, kurių siekia investicinių produktų teikėjas, gali būti sunku palyginti arba ji neteikiama. Todėl pageidautina papildomai suvienodinti konkrečią informaciją apie tai, ar atsižvelgta į aplinkosaugos, socialinius ar valdymo klausimus ir, jei taip, kaip į juos atsižvelgta; |
| --- | --- |

(13)

mažmeniniai investuotojai priimdami sprendimus dėl investavimo vis dažniau siekia ne tik finansinės grąžos. Dažnai jie siekia ir kitų tikslų, pvz., socialinių arba aplinkosaugos. Be to, informacija apie nefinansinius investicijų aspektus gali būti svarbi asmenims, norintiems investuoti tvariai ir ilgam laikui. Tačiau informaciją apie socialinius, aplinkosaugos ar valdymo rezultatus, kurių siekia investicinių produktų teikėjas, gali būti sunku palyginti arba ji neteikiama. Todėl pageidautina papildomai suvienodinti konkrečią informaciją apie tai, ar atsižvelgta į aplinkosaugos, socialinius ar valdymo klausimus ir, jei taip, kaip į juos atsižvelgta;

| (14) | pagrindinės informacijos dokumentas turėtų aiškiai skirtis
  ir turėtų būti atskirtas
  nuo rinkodaros pranešimų. Jo svarba neturėtų sumažėti dėl tų kitų dokumentų
  . Mažmeninis investuotojas turėtų patvirtinti, kad jį gavo; |
| --- | --- |

(14)

pagrindinės informacijos dokumentas turėtų aiškiai skirtis
  ir turėtų būti atskirtas
  nuo rinkodaros pranešimų. Jo svarba neturėtų sumažėti dėl tų kitų dokumentų
  . Mažmeninis investuotojas turėtų patvirtinti, kad jį gavo;

| (15) | siekiant užtikrinti, kad pagrindinės informacijos dokumente pateikiama informacija būtų patikima, šiuo reglamentu reikėtų reikalauti, kad investicinių produktų teikėjai
  ir investicinių produktų pardavėjai
  atnaujintų savo pagrindinės informacijos dokumentą.
  Subjektas, teikiantis ar parduodantis pagrindinės informacijos dokumentą, taip pat turėtų atnaujinti mažmeniniam investuotojui teikiamą informaciją.
  Todėl būtina deleguotajame akte, kurį priims Komisija, nustatyti išsamias taisykles, susijusias su informacijos peržiūros bei pagrindinės informacijos dokumento
  ir jo priedo
  tikslinimo sąlygomis ir dažnumu
  . Pagrindinės informacijos dokumentas ir visos atnaujintos jo versijos turėtų būti pateikiamos kompetentingai institucijai; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti, kad pagrindinės informacijos dokumente pateikiama informacija būtų patikima, šiuo reglamentu reikėtų reikalauti, kad investicinių produktų teikėjai
  ir investicinių produktų pardavėjai
  atnaujintų savo pagrindinės informacijos dokumentą.
  Subjektas, teikiantis ar parduodantis pagrindinės informacijos dokumentą, taip pat turėtų atnaujinti mažmeniniam investuotojui teikiamą informaciją.
  Todėl būtina deleguotajame akte, kurį priims Komisija, nustatyti išsamias taisykles, susijusias su informacijos peržiūros bei pagrindinės informacijos dokumento
  ir jo priedo
  tikslinimo sąlygomis ir dažnumu
  . Pagrindinės informacijos dokumentas ir visos atnaujintos jo versijos turėtų būti pateikiamos kompetentingai institucijai;

| (16) | pagrindinės informacijos dokumentai yra mažmeninių investuotojų sprendimų dėl investavimo pagrindas. Todėl investicinių produktų teikėjai
  ir investicinių produktų pardavėjai
  turi svarbią pareigą mažmeniniams investuotojams užtikrinti, kad tie dokumentai atitiktų šio reglamento taisykles. Dėl to svarbu užtikrinti, kad mažmeniniai investuotojai, kurie priimdami sprendimą dėl investavimo rėmėsi pagrindinės informacijos investuotojams dokumentu, turėtų veiksmingą teisę į žalos atlyginimą. Be to, reikėtų užtikrinti, kad visi visos Sąjungos mažmeniniai investuotojai turėtų tokią pačią teisę kreiptis dėl kompensacijos už žalą, galbūt patirtą dėl to, kad investicinių produktų teikėjai nesilaikė šiame reglamente nustatytų reikalavimų. Todėl reikėtų suvienodinti taisykles dėl investicinių produktų teikėjų atsakomybės.
  Siekiant užtikrinti nuoseklumą, taip pat turėtų būti nustatytas darnus požiūris į baudas.
  Šiame reglamente reikėtų nustatyti, kad mažmeninis investuotojas turėtų galimybę pareikalauti produkto teikėjo atsakomybės už šio reglamento pažeidimą, jei patiriama nuostolių dėl
  klaidinančio, netikslaus ar prospekto neatitinkančio arba, jei prospektas nebuvo parengtas, produkto nuostatų ir sąlygų neatitinkančio
  pagrindinės informacijos dokumento naudojimo; |
| --- | --- |

(16)

pagrindinės informacijos dokumentai yra mažmeninių investuotojų sprendimų dėl investavimo pagrindas. Todėl investicinių produktų teikėjai
  ir investicinių produktų pardavėjai
  turi svarbią pareigą mažmeniniams investuotojams užtikrinti, kad tie dokumentai atitiktų šio reglamento taisykles. Dėl to svarbu užtikrinti, kad mažmeniniai investuotojai, kurie priimdami sprendimą dėl investavimo rėmėsi pagrindinės informacijos investuotojams dokumentu, turėtų veiksmingą teisę į žalos atlyginimą. Be to, reikėtų užtikrinti, kad visi visos Sąjungos mažmeniniai investuotojai turėtų tokią pačią teisę kreiptis dėl kompensacijos už žalą, galbūt patirtą dėl to, kad investicinių produktų teikėjai nesilaikė šiame reglamente nustatytų reikalavimų. Todėl reikėtų suvienodinti taisykles dėl investicinių produktų teikėjų atsakomybės.
  Siekiant užtikrinti nuoseklumą, taip pat turėtų būti nustatytas darnus požiūris į baudas.
  Šiame reglamente reikėtų nustatyti, kad mažmeninis investuotojas turėtų galimybę pareikalauti produkto teikėjo atsakomybės už šio reglamento pažeidimą, jei patiriama nuostolių dėl
  klaidinančio, netikslaus ar prospekto neatitinkančio arba, jei prospektas nebuvo parengtas, produkto nuostatų ir sąlygų neatitinkančio
  pagrindinės informacijos dokumento naudojimo;

| (17) | kadangi apskritai mažmeniniai investuotojai nelabai išmano investicinių produktų teikėjų vidaus procedūrų,
  mažmeniniam investuotojui neturėtų būti nustatyta prievolė
  įrodyti.
  Mažmeninis investuotojas turėtų nurodyti, kodėl jis mano,
  kad pagrindinės informacijos dokumentas
  neatitinka
  šio reglamento
  reikalavimų
  .
  Tuomet produkto teikėjas turėtų atsakyti į tą tvirtinimą; |
| --- | --- |

(17)

kadangi apskritai mažmeniniai investuotojai nelabai išmano investicinių produktų teikėjų vidaus procedūrų,
  mažmeniniam investuotojui neturėtų būti nustatyta prievolė
  įrodyti.
  Mažmeninis investuotojas turėtų nurodyti, kodėl jis mano,
  kad pagrindinės informacijos dokumentas
  neatitinka
  šio reglamento
  reikalavimų
  .
  Tuomet produkto teikėjas turėtų atsakyti į tą tvirtinimą;

| (18) | investicinio produkto
  teikėjo
  , kuriam netaikomas šis reglamentas, civilinei atsakomybei
  turėtų būti taikoma atitinkama nacionalinė teisė, nustatoma pagal atitinkamas tarptautinės privatinės teisės taisykles. Kuris teismas yra kompetentingas priimti sprendimą dėl mažmeninio investuotojo pateikto reikalavimo, susijusio su civiline atsakomybe, reikėtų nustatyti pagal atitinkamas taisykles dėl tarptautinės jurisdikcijos; |
| --- | --- |

(18)

investicinio produkto
  teikėjo
  , kuriam netaikomas šis reglamentas, civilinei atsakomybei
  turėtų būti taikoma atitinkama nacionalinė teisė, nustatoma pagal atitinkamas tarptautinės privatinės teisės taisykles. Kuris teismas yra kompetentingas priimti sprendimą dėl mažmeninio investuotojo pateikto reikalavimo, susijusio su civiline atsakomybe, reikėtų nustatyti pagal atitinkamas taisykles dėl tarptautinės jurisdikcijos;

| (19) | kad mažmeninis investuotojas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą dėl investavimo, investicinius produktus parduodantys asmenys turėtų būti įpareigoti pagrindinės informacijos dokumentą pateikti likus pakankamai laiko iki sandorio sudarymo.
  Investuotojas turėtų asmeniškai arba elektroniniu būdu pasirašyti, kad parodytų, jog gavo pagrindinės informacijos dokumentą.
  Šis reikalavimas turėtų būti taikomas ▌nepriklausomai nuo to, kur ar kaip sandoris sudaromas.
  Investicinių produktų klausimais konsultuojantys ar juos parduodantys asmenys
  gali būti ir platintojai, ir patys investicinių produktų teikėjai, jei nusprendžia
  konsultuoti produktų klausimais
  ar
  juos
  parduoti tiesiogiai mažmeniniams investuotojams.
  Šis reglamentas nepažeidžia Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/65/EB

   (9)

  . Kai tik įmanoma, investuotojams turėtų būti suteikiamas apsigalvojimo laikotarpis, per kurį jie galėtų nuspręsti panaikinti sandorį; |
| --- | --- |

(19)

kad mažmeninis investuotojas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą dėl investavimo, investicinius produktus parduodantys asmenys turėtų būti įpareigoti pagrindinės informacijos dokumentą pateikti likus pakankamai laiko iki sandorio sudarymo.
  Investuotojas turėtų asmeniškai arba elektroniniu būdu pasirašyti, kad parodytų, jog gavo pagrindinės informacijos dokumentą.
  Šis reikalavimas turėtų būti taikomas ▌nepriklausomai nuo to, kur ar kaip sandoris sudaromas.
  Investicinių produktų klausimais konsultuojantys ar juos parduodantys asmenys
  gali būti ir platintojai, ir patys investicinių produktų teikėjai, jei nusprendžia
  konsultuoti produktų klausimais
  ar
  juos
  parduoti tiesiogiai mažmeniniams investuotojams.
  Šis reglamentas nepažeidžia Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/65/EB

   (9)

  . Kai tik įmanoma, investuotojams turėtų būti suteikiamas apsigalvojimo laikotarpis, per kurį jie galėtų nuspręsti panaikinti sandorį;

| (20) | siekiant investicinį produktą parduodančiam asmeniui suteikti tam tikrų pagrindinės informacijos dokumento pateikimo mažmeniniams investuotojams laikmenos pasirinkimo galimybių, reikėtų nustatyti vienodas taisykles, kuriomis leidžiama naudotis elektroniniais ryšiais, kai tas tinka atsižvelgiant į sandorio aplinkybes. Tačiau mažmeninis investuotojas turėtų turėti galimybę jį gauti popierine forma. Atsižvelgiant į vartotojo interesą turėti galimybę susipažinti su informacija, pagrindinės informacijos dokumentas visuomet turėtų būti pateikiamas nemokamai; |
| --- | --- |

(20)

siekiant investicinį produktą parduodančiam asmeniui suteikti tam tikrų pagrindinės informacijos dokumento pateikimo mažmeniniams investuotojams laikmenos pasirinkimo galimybių, reikėtų nustatyti vienodas taisykles, kuriomis leidžiama naudotis elektroniniais ryšiais, kai tas tinka atsižvelgiant į sandorio aplinkybes. Tačiau mažmeninis investuotojas turėtų turėti galimybę jį gauti popierine forma. Atsižvelgiant į vartotojo interesą turėti galimybę susipažinti su informacija, pagrindinės informacijos dokumentas visuomet turėtų būti pateikiamas nemokamai;

| (21) | kad mažmeniniai investuotojai pasitikėtų investiciniais produktais
  ir finansų rinkomis apskritai
  , reikėtų nustatyti reikalavimus dėl tinkamų vidaus procedūrų, kuriomis užtikrinama, kad investicinių produktų teikėjas rimtai atsakytų į mažmeninių investuotojų skundus; |
| --- | --- |

(21)

kad mažmeniniai investuotojai pasitikėtų investiciniais produktais
  ir finansų rinkomis apskritai
  , reikėtų nustatyti reikalavimus dėl tinkamų vidaus procedūrų, kuriomis užtikrinama, kad investicinių produktų teikėjas rimtai atsakytų į mažmeninių investuotojų skundus;

| (21a) | nors siekiant atkurti mažmeninių investuotojų pasitikėjimą finansų rinkomis itin svarbu gerinti informacijos apie produktus atskleidimą, produktų kūrimo taisyklės vienodai svarbios norint užtikrinti veiksmingą mažmeninių investuotojų apsaugą. Dėl trūkumų turinčių finansinių konsultantų konsultacijų, šališkumo priimant sprendimus ir įrodymų, kad finansinis elgesys visų pirma priklauso nuo psichologinių savybių, kyla problemų, kurios turėtų būti sprendžiamos mažinant investicinių produktų paketų sudėtingumą; |
| --- | --- |

(21a)

nors siekiant atkurti mažmeninių investuotojų pasitikėjimą finansų rinkomis itin svarbu gerinti informacijos apie produktus atskleidimą, produktų kūrimo taisyklės vienodai svarbios norint užtikrinti veiksmingą mažmeninių investuotojų apsaugą. Dėl trūkumų turinčių finansinių konsultantų konsultacijų, šališkumo priimant sprendimus ir įrodymų, kad finansinis elgesys visų pirma priklauso nuo psichologinių savybių, kyla problemų, kurios turėtų būti sprendžiamos mažinant investicinių produktų paketų sudėtingumą;

| (22) | taikant alternatyvaus ginčų sprendimo procedūras galima greičiau ir pigiau negu teismuose išspręsti ginčus ir mažėja teismų sistemai tenkanti našta. Todėl investicinių produktų teikėjai ir investicinius produktus parduodantys asmenys turėtų būti įpareigoti dalyvauti tose procedūrose, kurias dėl šiuo reglamentu nustatytų teisių ir pareigų pradeda mažmeniniai investuotojai, taikant tam tikras apsaugos priemones pagal veiksmingos teisminės apsaugos principą. Konkrečiai, alternatyvaus ginčų sprendimo procedūros neturėtų pažeisti tokių procedūrų šalių teisių teisme pareikšti ieškinį
  . Sprendžiant su šiuo reglamentu susijusius ginčus turėtų būti taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES

   (10); |
| --- | --- |

(22)

taikant alternatyvaus ginčų sprendimo procedūras galima greičiau ir pigiau negu teismuose išspręsti ginčus ir mažėja teismų sistemai tenkanti našta. Todėl investicinių produktų teikėjai ir investicinius produktus parduodantys asmenys turėtų būti įpareigoti dalyvauti tose procedūrose, kurias dėl šiuo reglamentu nustatytų teisių ir pareigų pradeda mažmeniniai investuotojai, taikant tam tikras apsaugos priemones pagal veiksmingos teisminės apsaugos principą. Konkrečiai, alternatyvaus ginčų sprendimo procedūros neturėtų pažeisti tokių procedūrų šalių teisių teisme pareikšti ieškinį
  . Sprendžiant su šiuo reglamentu susijusius ginčus turėtų būti taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES

   (10);

| (23) | kadangi investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentą turėtų parengti subjektai, veikiantys finansų rinkų bankų, draudimo, vertybinių popierių ir fondų sektoriuose, ypač svarbu užtikrinti sklandų įvairių investicinių produktų teikėjus prižiūrinčių valdžios institucijų bendradarbiavimą, kad jos turėtų bendrą požiūrį į šio reglamento taikymą; |
| --- | --- |

(23)

kadangi investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentą turėtų parengti subjektai, veikiantys finansų rinkų bankų, draudimo, vertybinių popierių ir fondų sektoriuose, ypač svarbu užtikrinti sklandų įvairių investicinių produktų teikėjus prižiūrinčių valdžios institucijų bendradarbiavimą, kad jos turėtų bendrą požiūrį į šio reglamento taikymą;

| (23a) | kad būtų galima užtikrinti padidėjusius Sąjungos ir nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimus ir kompetenciją, reikėtų pasirūpinti pakankamais personalo ištekliais ir skirti pakankamai lėšų; |
| --- | --- |

(23a)

kad būtų galima užtikrinti padidėjusius Sąjungos ir nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimus ir kompetenciją, reikėtų pasirūpinti pakankamais personalo ištekliais ir skirti pakankamai lėšų;

| (24) | vadovaujantis 2010 m. gruodžio mėn. Komisijos komunikatu dėl sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo ir siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šiame reglamente nustatytų reikalavimų, svarbu, kad valstybės narės imtųsi būtinų veiksmų užtikrinti, kad pažeidus šį reglamentą būtų taikomos tinkamos administracinės sankcijos ir priemonės. Siekiant užtikrinti, kad sankcijos būtų atgrasios, ir pagerinti investuotojų apsaugą juos įspėjant apie investicinius produktus, parduodamus pažeidžiant šį reglamentą, ▌turėtų būti skelbiama apie sankcijas ir priemones ▌; |
| --- | --- |

(24)

vadovaujantis 2010 m. gruodžio mėn. Komisijos komunikatu dėl sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo ir siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šiame reglamente nustatytų reikalavimų, svarbu, kad valstybės narės imtųsi būtinų veiksmų užtikrinti, kad pažeidus šį reglamentą būtų taikomos tinkamos administracinės sankcijos ir priemonės. Siekiant užtikrinti, kad sankcijos būtų atgrasios, ir pagerinti investuotojų apsaugą juos įspėjant apie investicinius produktus, parduodamus pažeidžiant šį reglamentą, ▌turėtų būti skelbiama apie sankcijas ir priemones ▌;

| (25) | norint pasiekti šio reglamento tikslus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kad būtų patikslinta informacija dėl pagrindinės informacijos dokumento pateikimo ir formato, į pagrindinės informacijos dokumentą įtrauktinos informacijos turinio, išsamūs reikalavimai dėl pagrindinės informacijos dokumento pateikimo laiko, taip pat jo tikslinimo ir peržiūros. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi
  ir atliktų atitinkamus tyrimus, kuriuose dalyvautų vartotojai
  . Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(25)

norint pasiekti šio reglamento tikslus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kad būtų patikslinta informacija dėl pagrindinės informacijos dokumento pateikimo ir formato, į pagrindinės informacijos dokumentą įtrauktinos informacijos turinio, išsamūs reikalavimai dėl pagrindinės informacijos dokumento pateikimo laiko, taip pat jo tikslinimo ir peržiūros. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi
  ir atliktų atitinkamus tyrimus, kuriuose dalyvautų vartotojai
  . Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (26) | EVPRI, EBI ir EDPPI pagal 8 straipsnį parengtus techninių reguliavimo standartų dėl metodikos, kuria grindžiamas rizikos ir grąžos pristatymas ir išlaidų apskaičiavimas
  bei aplinkosaugos, socialiniai arba valdymo kriterijai
  , projektus Komisija turėtų priimti kaip deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį ir atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, 1094/2010 ir 1095/2010 (11) 10–14 straipsnius; |
| --- | --- |

(26)

EVPRI, EBI ir EDPPI pagal 8 straipsnį parengtus techninių reguliavimo standartų dėl metodikos, kuria grindžiamas rizikos ir grąžos pristatymas ir išlaidų apskaičiavimas
  bei aplinkosaugos, socialiniai arba valdymo kriterijai
  , projektus Komisija turėtų priimti kaip deleguotuosius aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį ir atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, 1094/2010 ir 1095/2010 (11) 10–14 straipsnius;

| (27) | 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo yra reglamentuojamas valstybėse narėse atliekamas asmens duomenų tvarkymas taikant šį reglamentą ir prižiūrint kompetentingoms institucijoms. 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo yra reglamentuojamas
  EPI
  atliekamas asmens duomenų tvarkymas taikant šį reglamentą ir prižiūrint Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui. Visais atvejais asmens duomenų tvarkymas taikant šį reglamentą, pvz., kompetentingų institucijų vykdomi asmens duomenų mainai arba perdavimas, turėtų atitikti Direktyvą 95/46/EB, o 
  EPI
  vykdomi informacijos mainai arba perdavimas turėtų atitikti Reglamentą (EB) Nr. 45/2001; |
| --- | --- |

(27)

1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo yra reglamentuojamas valstybėse narėse atliekamas asmens duomenų tvarkymas taikant šį reglamentą ir prižiūrint kompetentingoms institucijoms. 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo yra reglamentuojamas
  EPI
  atliekamas asmens duomenų tvarkymas taikant šį reglamentą ir prižiūrint Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui. Visais atvejais asmens duomenų tvarkymas taikant šį reglamentą, pvz., kompetentingų institucijų vykdomi asmens duomenų mainai arba perdavimas, turėtų atitikti Direktyvą 95/46/EB, o 
  EPI
  vykdomi informacijos mainai arba perdavimas turėtų atitikti Reglamentą (EB) Nr. 45/2001;

| (28) | KIPVPS yra investiciniai produktai, kaip apibrėžta šiame reglamente, tačiau atsižvelgiant į tai, kad pastaruoju metu nustatyti pagrindinės informacijos investuotojams reikalavimai pagal Direktyvą 2009/65/EB, būtų proporcinga tokiems KIPVPS nustatyti 5 metų nuo šio reglamento įsigaliojimo pereinamąjį laikotarpį, kai jiems šis reglamentas nebūtų taikomas. Praėjus šiam laikotarpiui jiems būtų pradėtas taikyti šis reglamentas, jei tik šis pereinamasis laikotarpis nebus pratęstas
  . Ta pati išimtis turėtų būti taikoma ir ne KIPVPS fondams, jeigu pagal nacionalinius įstatymus iš jų jau reikalaujama parengti pagrindinės informacijos vartotojams dokumentą laikantis Direktyvos 2009/65/EB 78–81 straipsniuose apibrėžto formato ir turinio; |
| --- | --- |

(28)

KIPVPS yra investiciniai produktai, kaip apibrėžta šiame reglamente, tačiau atsižvelgiant į tai, kad pastaruoju metu nustatyti pagrindinės informacijos investuotojams reikalavimai pagal Direktyvą 2009/65/EB, būtų proporcinga tokiems KIPVPS nustatyti 5 metų nuo šio reglamento įsigaliojimo pereinamąjį laikotarpį, kai jiems šis reglamentas nebūtų taikomas. Praėjus šiam laikotarpiui jiems būtų pradėtas taikyti šis reglamentas, jei tik šis pereinamasis laikotarpis nebus pratęstas
  . Ta pati išimtis turėtų būti taikoma ir ne KIPVPS fondams, jeigu pagal nacionalinius įstatymus iš jų jau reikalaujama parengti pagrindinės informacijos vartotojams dokumentą laikantis Direktyvos 2009/65/EB 78–81 straipsniuose apibrėžto formato ir turinio;

| (29) | kad būtų atsižvelgta į rinkos pokyčius, pvz., naujų tipų investicinių produktų atsiradimą, taip pat pokyčius kitose Sąjungos teisės srityse ir valstybių narių patirtį, šis reglamentas turėtų būti persvarstytas praėjus ketveriems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo. Atliekant peržiūrą reikėtų įvertinti, ar dėl nustatytų priemonių pagerėjo vidutinių mažmeninių investuotojų
  apsauga ir
  supratimas apie investicinius produktus
  , jų finansinis švietimas
  ir produktų palyginamumas. Taip pat reikėtų apsvarstyti, ar KIPVPS taikomas pereinamasis laikotarpis turėtų būti pratęstas ir ar nereikėtų apsvarstyti kitų požiūrio į KIPVPS galimybių. Remdamasi peržiūra, Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, prie kurios prireikus būtų pridėti teisės aktų pasiūlymai; |
| --- | --- |

(29)

kad būtų atsižvelgta į rinkos pokyčius, pvz., naujų tipų investicinių produktų atsiradimą, taip pat pokyčius kitose Sąjungos teisės srityse ir valstybių narių patirtį, šis reglamentas turėtų būti persvarstytas praėjus ketveriems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo. Atliekant peržiūrą reikėtų įvertinti, ar dėl nustatytų priemonių pagerėjo vidutinių mažmeninių investuotojų
  apsauga ir
  supratimas apie investicinius produktus
  , jų finansinis švietimas
  ir produktų palyginamumas. Taip pat reikėtų apsvarstyti, ar KIPVPS taikomas pereinamasis laikotarpis turėtų būti pratęstas ir ar nereikėtų apsvarstyti kitų požiūrio į KIPVPS galimybių. Remdamasi peržiūra, Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, prie kurios prireikus būtų pridėti teisės aktų pasiūlymai;

| (30) | kad investicinių produktų teikėjai ir investicinius produktus parduodantys asmenys turėtų pakankamai laiko pasirengti praktiškai taikyti šio reglamento reikalavimus, šie reikalavimai neturėtų būti taikomi dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo
  . Šis reglamentas neturėtų būti taikomas praeityje įvykusiems sandoriams; |
| --- | --- |

(30)

kad investicinių produktų teikėjai ir investicinius produktus parduodantys asmenys turėtų pakankamai laiko pasirengti praktiškai taikyti šio reglamento reikalavimus, šie reikalavimai neturėtų būti taikomi dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo
  . Šis reglamentas neturėtų būti taikomas praeityje įvykusiems sandoriams;

| (31) | šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų, visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

(31)

šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų, visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;

| (32) | kadangi šiame reglamente numatyto tikslo, t. y. gerinti mažmeninių investuotojų apsaugą ir didinti jų pasitikėjimą investiciniais produktais
  bei išspręsti nustatytus trūkumus,
  įskaitant atvejus, kai tie produktai parduodami tarpvalstybiniu mastu, veikdamos atskirai valstybės narės negali deramai pasiekti, ▌o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina
  nurodytam tikslui
  pasiekti, |
| --- | --- |

(32)

kadangi šiame reglamente numatyto tikslo, t. y. gerinti mažmeninių investuotojų apsaugą ir didinti jų pasitikėjimą investiciniais produktais
  bei išspręsti nustatytus trūkumus,
  įskaitant atvejus, kai tie produktai parduodami tarpvalstybiniu mastu, veikdamos atskirai valstybės narės negali deramai pasiekti, ▌o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina
  nurodytam tikslui
  pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Šiame reglamente nustatomos vienodos taisyklės dėl pagrindinės informacijos dokumento, kurį
  išskirtinai
  turi parengti investicinių produktų teikėjai,
  dėl pagrindinės informacijos dokumento priedo, kurį prireikus turi parengti investicinių produktų pardavėjai, dėl investicinių produktų pardavėjų mažmeniniams investuotojams pateiktinos informacijos pagal [FPRD] ir Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvą dėl draudimo tarpininkavimo [DTD]
  formato ir turinio ir vienodos taisyklės dėl
  šių dokumentų
  pateikimo mažmeniniams investuotojams.
  Juo siekiama suteikti mažmeniniams investuotojams galimybę suprasti ir palyginti pagrindines investicinio produkto ypatybes ir riziką ir priskirti produkto teikėjams atsakomybę už pagrindinės informacijos dokumentą, o investicinių produktų pardavėjams – už jo priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas taikomas investicinių produktų teikimui ir pardavimui.

Tačiau jis netaikomas šiems produktams:

| a) | draudimo produktams, pagal kuriuos nesiūloma išperkamoji suma ▌; |
| --- | --- |

a)

draudimo produktams, pagal kuriuos nesiūloma išperkamoji suma ▌;

| b) | indėliams,
  kurie nėra struktūrizuotieji indėliai, kaip apibrėžta [FPRD] 4 straipsnyje
  ; |
| --- | --- |

b)

indėliams,
  kurie nėra struktūrizuotieji indėliai, kaip apibrėžta [FPRD] 4 straipsnyje
  ;

| c) | vertybiniams popieriams, nurodytiems Direktyvos 2003/71/EB 1 straipsnio 2 dalies b–g, i ir j punktuose; |
| --- | --- |

c)

vertybiniams popieriams, nurodytiems Direktyvos 2003/71/EB 1 straipsnio 2 dalies b–g, i ir j punktuose;

| d) | kitiems vertybiniams popieriams,
  kurie neapima išvestinės finansinės priemonės, išskyrus bendrovių obligacijas ir specialiosios paskirties įmonių (SPĮ) išleistas priemones
  ; |
| --- | --- |

d)

kitiems vertybiniams popieriams,
  kurie neapima išvestinės finansinės priemonės, išskyrus bendrovių obligacijas ir specialiosios paskirties įmonių (SPĮ) išleistas priemones
  ;

| e) | oficialiai pripažintoms
  profesinių pensijų sistemoms
  ir atskiriems pensijų produktams, su kuriais susijusių finansinių darbdavio mokamų įmokų reikalaujama nacionalinės teisės aktais, kai darbuotojas negali pasirinkti teikėjo
  ; |
| --- | --- |

e)

oficialiai pripažintoms
  profesinių pensijų sistemoms
  ir atskiriems pensijų produktams, su kuriais susijusių finansinių darbdavio mokamų įmokų reikalaujama nacionalinės teisės aktais, kai darbuotojas negali pasirinkti teikėjo
  ;

| f) | oficialiai pripažintoms socialinės apsaugos sistemoms, kurioms taikoma nacionalinė ar Sąjungos teisė. |
| --- | --- |

f)

oficialiai pripažintoms socialinės apsaugos sistemoms, kurioms taikoma nacionalinė ar Sąjungos teisė.

3 straipsnis

1.   Kai investicinių produktų teikėjams, kuriems taikomas šis reglamentas, taip pat yra taikoma Direktyva 2003/71/EB,
  išskyrus jos 4 straipsnio 2 dalies h punkto v papunktį,
  tuomet taikomas ir šis reglamentas, ir Direktyva 2003/71/EB.

2.   Kai investicinių produktų teikėjams, kuriems taikomas šis reglamentas, taip pat yra taikoma Direktyva 2009/138/EB, tuomet taikomas ir šis reglamentas, ir Direktyva 2009/138/EB.

4 straipsnis

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | investicinis produktas –
  produktas, kuriuo naudodamasis asmuo gali daryti finansines investicijas nepaisant teisinės formos ir nepaisant to, ar grąžintina suma yra nekintama ar kintama, įskaitant atvejus, kai investicinis produktas įgyjamas tiesiogiai valdant finansines priemones, įmones ar akcijų paketus
  ; |
| --- | --- |

a)

investicinis produktas –
  produktas, kuriuo naudodamasis asmuo gali daryti finansines investicijas nepaisant teisinės formos ir nepaisant to, ar grąžintina suma yra nekintama ar kintama, įskaitant atvejus, kai investicinis produktas įgyjamas tiesiogiai valdant finansines priemones, įmones ar akcijų paketus
  ;

| b) | investicinių produktų teikėjas yra:






  i) | fizinis arba juridinis asmuo, teikiantis
  pirminį
  investicinį produktą; |
| --- | --- | --- |

b)

investicinių produktų teikėjas yra:

i)

fizinis arba juridinis asmuo, teikiantis
  pirminį
  investicinį produktą;

| ii) | fizinis arba juridinis asmuo, keičiantis esamą investicinį produktą taip, kad pasikeičia jo rizikos ir grąžos pobūdis arba su investicija į investicinį produktą susijusios išlaidos; |
| --- | --- |

ii)

fizinis arba juridinis asmuo, keičiantis esamą investicinį produktą taip, kad pasikeičia jo rizikos ir grąžos pobūdis arba su investicija į investicinį produktą susijusios išlaidos;

| iia) | perleidžiamų vertybinių popierių, kurie siūlomi visuomenei ar kuriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje pagal Direktyvos 2003/71/EB nuostatas ir kuriuos tiesiogiai valdo mažmeniniai investuotojai, emitentas; |
| --- | --- |

iia)

perleidžiamų vertybinių popierių, kurie siūlomi visuomenei ar kuriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje pagal Direktyvos 2003/71/EB nuostatas ir kuriuos tiesiogiai valdo mažmeniniai investuotojai, emitentas;

| ba) | investicinių produktų pardavėjas – asmuo, kuris teikia patarimus investicinių produktų klausimais, vykdo jų rinkodarą, juos platina arba parduoda mažmeniniam investuotojui, platintojui arba asmeniui, kuris veikia kaip mažmeninio investuotojo tarpininkas investavimo klausimais; |
| --- | --- |

ba)

investicinių produktų pardavėjas – asmuo, kuris teikia patarimus investicinių produktų klausimais, vykdo jų rinkodarą, juos platina arba parduoda mažmeniniam investuotojui, platintojui arba asmeniui, kuris veikia kaip mažmeninio investuotojo tarpininkas investavimo klausimais;

| c) | mažmeniniai investuotojai yra:






  i) | mažmeniniai klientai, kaip apibrėžta ▌[nuoroda į FPRD ir FPRR]; |
| --- | --- | --- |

c)

mažmeniniai investuotojai yra:

i)

mažmeniniai klientai, kaip apibrėžta ▌[nuoroda į FPRD ir FPRR];

| ii) | klientai,
  kurie nėra profesionalūs klientai, kaip apibrėžta [DTD I priede] [...]
  ; |
| --- | --- |

ii)

klientai,
  kurie nėra profesionalūs klientai, kaip apibrėžta [DTD I priede] [...]
  ;

| d) | pensijų produktai – produktai, kurių pagal nacionalinę teisę pripažinta pirminė paskirtis yra užtikrinti
  mažmeniniam
  investuotojui pajamas išėjus į pensiją ir kurie suteikia
  mažmeniniam
  investuotojui teisę į tam tikras išmokas; |
| --- | --- |

d)

pensijų produktai – produktai, kurių pagal nacionalinę teisę pripažinta pirminė paskirtis yra užtikrinti
  mažmeniniam
  investuotojui pajamas išėjus į pensiją ir kurie suteikia
  mažmeniniam
  investuotojui teisę į tam tikras išmokas;

| e) | patvarioji laikmena – patvarioji laikmena, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB 2 straipsnio m punkte; |
| --- | --- |

e)

patvarioji laikmena – patvarioji laikmena, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB 2 straipsnio m punkte;

| f) | kompetentingos institucijos – valstybių narių valdžios institucijos, teisiškai įgaliotos prižiūrėti investicinių produktų teikėją arba investicinį produktą mažmeniniam investuotojui parduodantį asmenį. |
| --- | --- |

f)

kompetentingos institucijos – valstybių narių valdžios institucijos, teisiškai įgaliotos prižiūrėti investicinių produktų teikėją arba investicinį produktą mažmeniniam investuotojui parduodantį asmenį.

II SKYRIUS

PAGRINDINĖS INFORMACIJOS DOKUMENTAS

1 SKIRSNIS

PAGRINDINĖS INFORMACIJOS DOKUMENTO RENGIMAS

5 straipsnis

Investicinių produktų teikėjas pagal šiame reglamente nustatytus reikalavimus parengia kiekvieno teikiamo produkto pagrindinės informacijos dokumentą ir jį
  , jeigu taikoma, drauge su prospektu
  paskelbia
  savo
  interneto svetainėje
  ir bendroje atitinkamos EPI ir atitinkamos nacionalinės priežiūros institucijos sukurtoje interneto svetainėje
  prieš produktą
  pradedant platinti rinkoje ir
  parduodant mažmeniniams investuotojams.

Prireikus pagrindinės informacijos dokumentas papildomas priedu. Investicinio produkto pardavėjas papildo pagrindinės informacijos dokumentą parengdamas ir prie jo pridėdamas priedą. Dokumentą ir jo priedą galima gauti ir popierine forma.

Investicinių produktų teikėjas atsako už pagrindinės informacijos dokumento turinį, o produkto pardavėjas atsako už priedą ir už dokumento perdavimą mažmeniniam investuotojui.

5a straipsnis

Produkto patvirtinimo tvarka

1.
     
  Investicinių produktų teikėjas užtikrina, kad kuriant investicinį produktą būtų laikomasi tinkamų procedūrų ir strategijų, siekiant proporcingai atsižvelgti į mažmeninių investuotojų, klientų ir tokio investicinio produkto naudos gavėjų interesus, ir kad būtų akivaizdu, jog investicinis produktas sukurtas proporcingai atsižvelgus į interesus.

2.
     
  Prieš parengdamas pagrindinės informacijos dokumentą pagal 5 straipsnį, produktų teikėjas įvertina investicinio produkto suderinamumą su mažmeninių investuotojų interesais, laikydamasis dokumentais įformintos produkto patvirtinimo tvarkos.

3.
     
  Produkto patvirtinimo tvarka užtikrina, kad kiekvienas investicinis produktas atitiktų nustatytos tikslinės vartotojų grupės poreikius ir kad produktų teikėjas būtų įvertinęs visą galimą riziką, susijusią su nustatytos tikslinės vartotojų grupės poreikiais. Toks vertinimas apima investicinio produkto testavimą nepalankiausiomis sąlygomis.

4.
     
  Produkto patvirtinimo tvarka užtikrina, kad jau tiekiami rinkai investiciniai produktai būtų nuolatos tikrinami, siekiant užtikrinti, kad produktas ir toliau atitiktų nustatytos tikslinės vartotojų grupės interesus.

5.
     
  Produkto patvirtinimo tvarka persvarstoma kasmet. Investicinių produktų teikėjas visada turi būti pasirengęs pateikti atitinkamai kompetentingai institucijai naujausią išsamų produkto patvirtinimo tvarkos esmės ir elementų aprašymą.

II SKIRSNIS

PAGRINDINĖS INFORMACIJOS DOKUMENTO FORMA IR TURINYS

6 straipsnis

1.   Pagrindinės informacijos dokumentas yra tikslus, teisingas, aiškus ir neklaidinantis.
  Pagrindinės informacijos dokumente neturi būti jokios produkto reklamos, rinkodaros medžiagos, asmeninių patikinimų ar rekomendacijos investuoti.

2.   Pagrindinės informacijos dokumentas yra savarankiškas dokumentas, aiškiai atskirtas nuo rinkodaros medžiagos
  , tačiau ne žemesnio rango
  .
  Jame gali būti nuorodų į kitus dokumentus, pvz., prospektą, jeigu daroma nuoroda į informaciją, papildančią informaciją, kurią reikalaujama įtraukti į pagrindinės informacijos dokumentą pagal šį reglamentą. Jame neturi būti nuorodų į rinkodaros medžiagą.

2a.
     
  Kai mažmeniniams investuotojams siūlomi investiciniai produktai gali būti pasirenkami atsižvelgiant į investavimo trukmę, išmokų ar mokėjimų sumas, kai siūloma rinktis iš kelių pagrindinių investicijų arba kai pagrindinės informacijos dokumente pateikiama informacija gali varijuoti ir priklauso nuo su pavieniu mažmeniniu klientu susijusių veiksnių, pagal 8 straipsnio 2 dalį reikalaujama informacija gali būti pateikta bendrais bruožais arba pavyzdžiais. Tokiais atvejais pagrindinės informacijos dokumente turi būti aiškiai nurodyta, kokiuose dokumentuose bus pateikta konkretesnė informacija.

2b.
     
  Pagrindinės informacijos dokumente aiškiai nurodoma, kur ir kaip gauti papildomos informacijos apie siūlomas investicijas, įskaitant tai, kur ir kaip galima gauti prospektą. Paprašius prospektas pateikiamas nemokamai, bet kuriuo metu ir ta kalba, kuria tokia informacija pateikiama mažmeniniams investuotojams.

3.   Pagrindinės informacijos dokumentas parengiamas kaip trumpas
  , glaustai parašytas ir ne daugiau kaip dviejų dvipusių A4 formato lapų
  dokumentas
  su priedu
  ,
  kuris sudaro galimybę palyginti ir
  kuriame:

| a) | informacija pateikiama ir išdėstoma taip, kad dokumentą būtų lengva skaityti, naudojant įskaitomo dydžio rašmenis; |
| --- | --- |

a)

informacija pateikiama ir išdėstoma taip, kad dokumentą būtų lengva skaityti, naudojant įskaitomo dydžio rašmenis;

| aa) | pateikiama tik pagrindinė informacija, reikalinga mažmeniniams investuotojams; |
| --- | --- |

aa)

pateikiama tik pagrindinė informacija, reikalinga mažmeniniams investuotojams;

| b) | informacija aiškiai suformuluojama ir rašoma
  tokiu stiliumi
  , kad mažmeniniam investuotojui
  , kuriam ši informacija yra skirta,
  būtų
  lengva
  suprasti pateikiamą informaciją, visų pirma vartojama aiški, glausta ir suprantama kalba.
  ▌ |
| --- | --- |

b)

informacija aiškiai suformuluojama ir rašoma
  tokiu stiliumi
  , kad mažmeniniam investuotojui
  , kuriam ši informacija yra skirta,
  būtų
  lengva
  suprasti pateikiamą informaciją, visų pirma vartojama aiški, glausta ir suprantama kalba.

▌

4.   Jei pagrindinės informacijos dokumente naudojamos spalvos, dėl to nesumažėja galimybė suprasti informaciją▌, kai spausdinama ar daroma nespalvota pagrindinės informacijos dokumento kopija.

5.   Jei pagrindinės informacijos dokumente naudojamas investicinių produktų teikėjo įmonės prekės ženklas ar logotipas, jis neatitraukia mažmeninio investuotojo dėmesio nuo dokumente pateikiamos informacijos arba neslepia teksto.

7 straipsnis

Pagrindinės informacijos dokumentas rašomas
  valstybinėmis kalbomis arba
  valstybės narės
  dalyje
  , kurioje
  platinamas
  investicinis produktas,
  vartojama
  viena iš valstybinių kalbų arba tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms priimtina kalba, o kai jis parašytas kita kalba, jis išverčiamas į vieną iš tų kalbų.

7a straipsnis

Kai pagrindinės informacijos dokumentas susijęs su draudimo sutartimi, draudimo įmonė turi prievolių pagal šį reglamentą tik draudėjui, bet ne naudos gavėjui ar apdraustajam.

8 straipsnis

1.   Pagrindinės informacijos dokumento pirmo puslapio viršuje aiškiai nurodomas pavadinimas – „Pagrindinės informacijos dokumentas“.
  Pagrindinės informacijos dokumentą, išskyrus priedą, rengia vienas subjektas. Pagrindinės informacijos dokumente nurodomas produkto teikėjo, atsakingo už pagrindinės informacijos dokumento parengimą, pavadinimas ir aiškiai nurodoma, kad produkto teikėjas yra atsakingas už dokumento turinį. Priedą lygiai taip pat rengia pardavėjas; jame nurodomas parduodančio asmens ar subjekto vardas ar pavadinimas ir aiškiai nurodoma, kad tas asmuo ar subjektas atsakingas už priedo turinį.

Pagrindinės informacijos dokumento tekstas išdėstoma tokia tvarka, kokia nurodyta tolesnėse pastraipose.

Iš karto po pavadinimo pateikiama aiškinamoji dalis. Jos tekstas yra toks:

„
  Jūs rengiatės įsigyti investicinį produktą.

Šiame dokumente pateikiama pagrindinė informacija
  , kuri padės jums suprasti produkto savybes, riziką, kainą, su produktu siejamą galimą pelną ir nuostolius, o dokumento priede pateikiama informacija apie mokestį, mokamą pardavėjui.

Šį dokumentą privaloma pateikti
  pagal teisės aktus
  ; jis nėra rinkodaros medžiaga ir yra standartinės formos, kad
  būtų galima
  palyginti
  .“

2.   Pagrindinės informacijos dokumente pateikiama ši informacija:

| a) | ▌investicinio produkto pavadinimas, investicinio produkto teikėjo tapatybė
  ir už dokumentą teisiškai atsakingo asmens ar subjekto vardas ar pavadinimas ir adresas
  ; |
| --- | --- |

a)

▌investicinio produkto pavadinimas, investicinio produkto teikėjo tapatybė
  ir už dokumentą teisiškai atsakingo asmens ar subjekto vardas ar pavadinimas ir adresas
  ;

ir už dokumentą teisiškai atsakingo asmens ar subjekto vardas ar pavadinimas ir adresas

| b) | skirsnyje „Kokia šios investicijos esmė?“ – investicinio produkto pobūdis ir pagrindinės savybės, įskaitant:






  i) | investicinio produkto tipą; |
| --- | --- | --- |

b)

skirsnyje „Kokia šios investicijos esmė?“ – investicinio produkto pobūdis ir pagrindinės savybės, įskaitant:

i)

investicinio produkto tipą;

| ii) | jo tikslus ir priemones jiems pasiekti; |
| --- | --- |

ii)

jo tikslus ir priemones jiems pasiekti;

| iia) | informaciją apie numatytą produkto vartotojų grupę, įskaitant investuotojų tipų, kuriems yra skirtas investicinis produktas, apibūdinimą paprastais žodžiais priimtinos rizikos, investavimo trukmės perspektyvos ir finansinių žinių požiūriu, remiantis produkto patvirtinimo tvarka, kurios laikėsi produkto teikėjas formuodamas investicinį produktą; |
| --- | --- |

iia)

iia)

informaciją apie numatytą produkto vartotojų grupę, įskaitant investuotojų tipų, kuriems yra skirtas investicinis produktas, apibūdinimą paprastais žodžiais priimtinos rizikos, investavimo trukmės perspektyvos ir finansinių žinių požiūriu, remiantis produkto patvirtinimo tvarka, kurios laikėsi produkto teikėjas formuodamas investicinį produktą;

informaciją apie numatytą produkto vartotojų grupę, įskaitant investuotojų tipų, kuriems yra skirtas investicinis produktas, apibūdinimą paprastais žodžiais priimtinos rizikos, investavimo trukmės perspektyvos ir finansinių žinių požiūriu, remiantis produkto patvirtinimo tvarka, kurios laikėsi produkto teikėjas formuodamas investicinį produktą;

| iii) | pranešimą,
  ar
  investiciniu produktu
  ▌
  siekiama
  konkrečių aplinkosaugos, socialinių ar valdymo rezultatų,
  įskaitant anglies dioksido išmetimo rodiklio mažinimą (bet tuo neapsiribojant), kaip
  tai bus
  išmatuota, ir ar produktas yra investicija, susieta su prekių gamyba ir paslaugų teikimu, o ne tik finansinių rinkų operacijomis ar sintetiniu indeksu
  ; |
| --- | --- |

iii)

pranešimą,
  ar
  investiciniu produktu
  ▌
  siekiama
  konkrečių aplinkosaugos, socialinių ar valdymo rezultatų,
  įskaitant anglies dioksido išmetimo rodiklio mažinimą (bet tuo neapsiribojant), kaip
  tai bus
  išmatuota, ir ar produktas yra investicija, susieta su prekių gamyba ir paslaugų teikimu, o ne tik finansinių rinkų operacijomis ar sintetiniu indeksu
  ;

pranešimą,

investiciniu produktu

siekiama

įskaitant anglies dioksido išmetimo rodiklio mažinimą (bet tuo neapsiribojant), kaip

išmatuota, ir ar produktas yra investicija, susieta su prekių gamyba ir paslaugų teikimu, o ne tik finansinių rinkų operacijomis ar sintetiniu indeksu

| iiia) | pagrindinio turto portfelio suskirstymą pagal tiesiogiai arba netiesiogiai finansuojamą ekonomikos sektorių; |
| --- | --- |

iiia)

iiia)

pagrindinio turto portfelio suskirstymą pagal tiesiogiai arba netiesiogiai finansuojamą ekonomikos sektorių;

pagrindinio turto portfelio suskirstymą pagal tiesiogiai arba netiesiogiai finansuojamą ekonomikos sektorių;

▌

| c) | skirsnyje
  „Kokius sprendimus turiu priimti?“ – informacija apie įvairius sprendimus, kuriuos turi priimti mažmeninis investuotojas, pvz., pasirinkdamas fondą, terminą, įmokos dydį, įskaitant tai, kokių dar esama išmokų ar išmokoms poveikį turinčių veiksnių;


  ▌ |
| --- | --- |

c)

skirsnyje
  „Kokius sprendimus turiu priimti?“ – informacija apie įvairius sprendimus, kuriuos turi priimti mažmeninis investuotojas, pvz., pasirinkdamas fondą, terminą, įmokos dydį, įskaitant tai, kokių dar esama išmokų ar išmokoms poveikį turinčių veiksnių;

„Kokius sprendimus turiu priimti?“ – informacija apie įvairius sprendimus, kuriuos turi priimti mažmeninis investuotojas, pvz., pasirinkdamas fondą, terminą, įmokos dydį, įskaitant tai, kokių dar esama išmokų ar išmokoms poveikį turinčių veiksnių;

▌

| d) | skirsnyje ▌„
  Kokia rizika ir galima grąža
  ?“, ▌atsižvelgiant į ▌tikslinę rinkos raidą:








  i) | investicinio produkto rizikos ir grąžos pobūdis, įskaitant suminį rodiklį, kurį sudaro aiškus ir lengvai suprantamas investicinio produkto rizikos ir grąžos pobūdžio pavaizdavimas; |
| --- | --- | --- |

d)

skirsnyje ▌„
  Kokia rizika ir galima grąža
  ?“, ▌atsižvelgiant į ▌tikslinę rinkos raidą:

Kokia rizika ir galima grąža

i)

i)

investicinio produkto rizikos ir grąžos pobūdis, įskaitant suminį rodiklį, kurį sudaro aiškus ir lengvai suprantamas investicinio produkto rizikos ir grąžos pobūdžio pavaizdavimas;

investicinio produkto rizikos ir grąžos pobūdis, įskaitant suminį rodiklį, kurį sudaro aiškus ir lengvai suprantamas investicinio produkto rizikos ir grąžos pobūdžio pavaizdavimas;

| ii) | orientaciniai būsimų grynųjų rezultatų scenarijai su aprašomuoju paaiškinimu, kokia pagrindinė produkto rizika, kad tas pobūdis būtų susietas su kontekstu; rizikos aprašas turėtų būti aiškus ir lengvai suprantamas; |
| --- | --- |

ii)

ii)

orientaciniai būsimų grynųjų rezultatų scenarijai su aprašomuoju paaiškinimu, kokia pagrindinė produkto rizika, kad tas pobūdis būtų susietas su kontekstu; rizikos aprašas turėtų būti aiškus ir lengvai suprantamas;

orientaciniai būsimų grynųjų rezultatų scenarijai su aprašomuoju paaiškinimu, kokia pagrindinė produkto rizika, kad tas pobūdis būtų susietas su kontekstu; rizikos aprašas turėtų būti aiškus ir lengvai suprantamas;

| iii) | pensijų produktų atveju skirsnyje „Ko galima tikėtis išėjus į pensiją?“ – galimų būsimų rezultatų projekcijos, aiškiai suskirstytos į įvairius raidos scenarijus, įskaitant blogiausio atvejo scenarijų. |
| --- | --- |

iii)

iii)

pensijų produktų atveju skirsnyje „Ko galima tikėtis išėjus į pensiją?“ – galimų būsimų rezultatų projekcijos, aiškiai suskirstytos į įvairius raidos scenarijus, įskaitant blogiausio atvejo scenarijų.

pensijų produktų atveju skirsnyje „Ko galima tikėtis išėjus į pensiją?“ – galimų būsimų rezultatų projekcijos, aiškiai suskirstytos į įvairius raidos scenarijus, įskaitant blogiausio atvejo scenarijų.

Atitinkama EPI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose tiksliai apibrėžia ribotą skaičių rizikos kategorijų ir nustato suminio rodiklio pavaizdavimo standartus.

Ji tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia iki ...

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti antroje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatyta tvarka.

| e) | skirsnyje
  „Kas gali atsitikti mano investicijoms? Kokie yra saugikliai ir kiek jie kainuoja?“ aiškiai nurodoma, ar įmanoma prarasti kapitalą:










  i) | teikiamos garantijos ir (arba) kapitalo apsauga, taip pat jų apribojimai, bendra suma, įskaitant asmens, kuriam tenka tokia atsakomybė, tapatybę; |
| --- | --- | --- |

e)

skirsnyje
  „Kas gali atsitikti mano investicijoms? Kokie yra saugikliai ir kiek jie kainuoja?“ aiškiai nurodoma, ar įmanoma prarasti kapitalą:

„Kas gali atsitikti mano investicijoms? Kokie yra saugikliai ir kiek jie kainuoja?“ aiškiai nurodoma, ar įmanoma prarasti kapitalą:

i)

i)

teikiamos garantijos ir (arba) kapitalo apsauga, taip pat jų apribojimai, bendra suma, įskaitant asmens, kuriam tenka tokia atsakomybė, tapatybę;

teikiamos garantijos ir (arba) kapitalo apsauga, taip pat jų apribojimai, bendra suma, įskaitant asmens, kuriam tenka tokia atsakomybė, tapatybę;

| ii) | ar investiciniam produktui taikoma kompensavimo arba garantijų sistema; jeigu taip, nurodoma, kokia sistema taikoma, garantijų teikėjo pavadinimas ir kokią riziką padengia ta sistema, o kokios nepadengia; |
| --- | --- |

ii)

ii)

ar investiciniam produktui taikoma kompensavimo arba garantijų sistema; jeigu taip, nurodoma, kokia sistema taikoma, garantijų teikėjo pavadinimas ir kokią riziką padengia ta sistema, o kokios nepadengia;

ar investiciniam produktui taikoma kompensavimo arba garantijų sistema; jeigu taip, nurodoma, kokia sistema taikoma, garantijų teikėjo pavadinimas ir kokią riziką padengia ta sistema, o kokios nepadengia;

| iii) | skirsnyje „Ar esu apdraustas?“ aiškiai nurodoma, ar investicinis produktas yra apdraustas; jeigu taip, pateikiama informacija apie tą draudimą; |
| --- | --- |

iii)

iii)

skirsnyje „Ar esu apdraustas?“ aiškiai nurodoma, ar investicinis produktas yra apdraustas; jeigu taip, pateikiama informacija apie tą draudimą;

skirsnyje „Ar esu apdraustas?“ aiškiai nurodoma, ar investicinis produktas yra apdraustas; jeigu taip, pateikiama informacija apie tą draudimą;

| iv) | jeigu taikoma, kitos apsaugos priemonės, pvz., fondų depozitoriumas, įskaitant su jomis susijusių subjektų tapatybę ir funkcijas; |
| --- | --- |

iv)

iv)

jeigu taikoma, kitos apsaugos priemonės, pvz., fondų depozitoriumas, įskaitant su jomis susijusių subjektų tapatybę ir funkcijas;

jeigu taikoma, kitos apsaugos priemonės, pvz., fondų depozitoriumas, įskaitant su jomis susijusių subjektų tapatybę ir funkcijas;

| ea) | skirsnyje „Kas atsitinka, jei investicinio produkto teikėjas arba pardavėjas nevykdo įsipareigojimų?“ trumpai aprašomi didžiausi galimi mažmeninio investuotojo nuostoliai ir nurodoma, ar nuostolius gali padengti mažmeninio investuotojo kompensavimo arba garantijų sistema; |
| --- | --- |

ea)

ea)

skirsnyje „Kas atsitinka, jei investicinio produkto teikėjas arba pardavėjas nevykdo įsipareigojimų?“ trumpai aprašomi didžiausi galimi mažmeninio investuotojo nuostoliai ir nurodoma, ar nuostolius gali padengti mažmeninio investuotojo kompensavimo arba garantijų sistema;

skirsnyje „Kas atsitinka, jei investicinio produkto teikėjas arba pardavėjas nevykdo įsipareigojimų?“ trumpai aprašomi didžiausi galimi mažmeninio investuotojo nuostoliai ir nurodoma, ar nuostolius gali padengti mažmeninio investuotojo kompensavimo arba garantijų sistema;

| eb) | skirsnyje „Kas atsitiks mirties atveju?“ – informacija apie tai, kas atsitinka su pinigais, susijusiais su produktu ar fondais, ir apie visas papildomas išmokas mirties atveju; |
| --- | --- |

eb)

eb)

skirsnyje „Kas atsitiks mirties atveju?“ – informacija apie tai, kas atsitinka su pinigais, susijusiais su produktu ar fondais, ir apie visas papildomas išmokas mirties atveju;

skirsnyje „Kas atsitiks mirties atveju?“ – informacija apie tai, kas atsitinka su pinigais, susijusiais su produktu ar fondais, ir apie visas papildomas išmokas mirties atveju;

| f) | skirsnyje „Kiek tai kainuos?“ –
  visos
  išlaidos, susijusios su investicija į investicinį produktą, į kurias įeina
  visos
  tiesioginės ir netiesioginės investuotojui tenkančios išlaidos, įskaitant suminius šių išlaidų rodiklius
  , taip pat:










  i) | pradžios, einamosios ir pabaigos išlaidos, kuria turi padengti mažmeninis investuotojas kartu su išmokų mokėjimo sąlygomis ir lankstumo galimybėmis susijusias išlaidas, aiškiai atskiriant, kas priskiriama produkto teikėjo atsakomybei, o kas – investicinio produkto pardavėjo atsakomybei, įskaitant suminius tų išlaidų rodiklius; |
| --- | --- | --- |

f)

skirsnyje „Kiek tai kainuos?“ –
  visos
  išlaidos, susijusios su investicija į investicinį produktą, į kurias įeina
  visos
  tiesioginės ir netiesioginės investuotojui tenkančios išlaidos, įskaitant suminius šių išlaidų rodiklius
  , taip pat:

visos

visos

, taip pat:

i)

i)

pradžios, einamosios ir pabaigos išlaidos, kuria turi padengti mažmeninis investuotojas kartu su išmokų mokėjimo sąlygomis ir lankstumo galimybėmis susijusias išlaidas, aiškiai atskiriant, kas priskiriama produkto teikėjo atsakomybei, o kas – investicinio produkto pardavėjo atsakomybei, įskaitant suminius tų išlaidų rodiklius;

pradžios, einamosios ir pabaigos išlaidos, kuria turi padengti mažmeninis investuotojas kartu su išmokų mokėjimo sąlygomis ir lankstumo galimybėmis susijusias išlaidas, aiškiai atskiriant, kas priskiriama produkto teikėjo atsakomybei, o kas – investicinio produkto pardavėjo atsakomybei, įskaitant suminius tų išlaidų rodiklius;

| ii) | visi metiniai mokesčiai ir kiti mokėjimai, išskaičiuojami iš produkto per nustatytą laikotarpį, įskaitant visus kintamo dydžio mokesčius (pvz., sandorių išlaidas, biržos mokesčius), kurių negalima įtraukti į išlaidų apskaičiavimus. |
| --- | --- |

ii)

ii)

visi metiniai mokesčiai ir kiti mokėjimai, išskaičiuojami iš produkto per nustatytą laikotarpį, įskaitant visus kintamo dydžio mokesčius (pvz., sandorių išlaidas, biržos mokesčius), kurių negalima įtraukti į išlaidų apskaičiavimus.

visi metiniai mokesčiai ir kiti mokėjimai, išskaičiuojami iš produkto per nustatytą laikotarpį, įskaitant visus kintamo dydžio mokesčius (pvz., sandorių išlaidas, biržos mokesčius), kurių negalima įtraukti į išlaidų apskaičiavimus.

Išlaidos ir išskaičiavimai nurodomi taip, kad būtų parodytas jų sudėtinių dalių kumuliacinis poveikis investicijai per tipinius investavimo laikotarpius; be to, kad būtų galima palyginti, visa išlaidų suma turėtų būtų išreikšta pinigais ir procentais, siekiant parodyti visų išlaidų poveikį investicijoms.

Jeigu yra nustatyta galimos investicinio produkto grąžos maržos riba, kurią taikant teikėjui atiduodamas visas pelnas, viršijantis nustatytą viršutinę ribą, ir taip sumažinama mažmeninio investuotojo grynoji grąža, tai turėtų būti aiškiai nurodyta.

Suteikiama informacija, kaip pasinaudoti atitinkamos EPI tvarkoma nepriklausoma internetine fondų skaičiuokle
  ;

Suteikiama informacija, kaip pasinaudoti atitinkamos EPI tvarkoma nepriklausoma internetine fondų skaičiuokle

▌

| h) | skirsnyje „Ar galiu atsiimti pinigus?“:










  i) | galimybė apsigalvoti dėl investicinio produkto; |
| --- | --- | --- |

h)

skirsnyje „Ar galiu atsiimti pinigus?“:

skirsnyje „Ar galiu atsiimti pinigus?“:

i)

i)

galimybė apsigalvoti dėl investicinio produkto;

galimybė apsigalvoti dėl investicinio produkto;

| ii) | nurodomas rekomenduojamas ar privalomas minimalus laikymo laikotarpis; |
| --- | --- |

ii)

ii)

nurodomas rekomenduojamas ar privalomas minimalus laikymo laikotarpis;

nurodomas rekomenduojamas ar privalomas minimalus laikymo laikotarpis;

| iii) | galimybė atsisakyti prieš sueinant galutiniam terminui ir su tuo susijusios sąlygos, atsižvelgiant į investicinio produkto rizikos ir grąžos pobūdį ir tikslinę rinkos raidą; |
| --- | --- |

iii)

iii)

galimybė atsisakyti prieš sueinant galutiniam terminui ir su tuo susijusios sąlygos, atsižvelgiant į investicinio produkto rizikos ir grąžos pobūdį ir tikslinę rinkos raidą;

galimybė atsisakyti prieš sueinant galutiniam terminui ir su tuo susijusios sąlygos, atsižvelgiant į investicinio produkto rizikos ir grąžos pobūdį ir tikslinę rinkos raidą;

| iv) | informacija apie galimas pasekmes, jei atsisakoma prieš pasibaigiant terminui ar rekomenduojamam laikymo laikotarpiui; |
| --- | --- |

iv)

iv)

informacija apie galimas pasekmes, jei atsisakoma prieš pasibaigiant terminui ar rekomenduojamam laikymo laikotarpiui;

informacija apie galimas pasekmes, jei atsisakoma prieš pasibaigiant terminui ar rekomenduojamam laikymo laikotarpiui;

| v) | nurodoma pagrindinio turto portfelio vidutinės investavimo trukmės perspektyva, grindžiama vidutine prekybos tikslais valdomų vertybinių popierių apyvarta ir vidutiniu skolos vertybinių popierių, laikomų iki išpirkimo termino, išpirkimo terminu; |
| --- | --- |

v)

v)

nurodoma pagrindinio turto portfelio vidutinės investavimo trukmės perspektyva, grindžiama vidutine prekybos tikslais valdomų vertybinių popierių apyvarta ir vidutiniu skolos vertybinių popierių, laikomų iki išpirkimo termino, išpirkimo terminu;

nurodoma pagrindinio turto portfelio vidutinės investavimo trukmės perspektyva, grindžiama vidutine prekybos tikslais valdomų vertybinių popierių apyvarta ir vidutiniu skolos vertybinių popierių, laikomų iki išpirkimo termino, išpirkimo terminu;

| ha) | skirsnyje „Kaip sužinoti, kokie mano produkto rezultatai?“ – pareiškimas, kad teikėjas kartą per metus pateikiamame dokumente skaidriai informuos klientą apie investicinio produkto rezultatus. Tame dokumente ex post atskleidžiama informacija apie investicinio produkto grąžą per praėjusius metus. Be to, ši ex post grąža palyginama su kitu panašaus pobūdžio rizikos investiciniu produktu. Jei klientui priklauso keletas tam tikro teikėjo investicinių produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, minėto informacijos atskleidimo reikalavimas taikomas visam portfeliui. Taip pat atskleidžiama informacija apie visas išlaidas, turinčias įtakos investicinio produkto pajamingumui; |
| --- | --- |

ha)

ha)

skirsnyje „Kaip sužinoti, kokie mano produkto rezultatai?“ – pareiškimas, kad teikėjas kartą per metus pateikiamame dokumente skaidriai informuos klientą apie investicinio produkto rezultatus. Tame dokumente ex post atskleidžiama informacija apie investicinio produkto grąžą per praėjusius metus. Be to, ši ex post grąža palyginama su kitu panašaus pobūdžio rizikos investiciniu produktu. Jei klientui priklauso keletas tam tikro teikėjo investicinių produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, minėto informacijos atskleidimo reikalavimas taikomas visam portfeliui. Taip pat atskleidžiama informacija apie visas išlaidas, turinčias įtakos investicinio produkto pajamingumui;

skirsnyje „Kaip sužinoti, kokie mano produkto rezultatai?“ – pareiškimas, kad teikėjas kartą per metus pateikiamame dokumente skaidriai informuos klientą apie investicinio produkto rezultatus. Tame dokumente

atskleidžiama informacija apie investicinio produkto grąžą per praėjusius metus. Be to, ši

grąža palyginama su kitu panašaus pobūdžio rizikos investiciniu produktu. Jei klientui priklauso keletas tam tikro teikėjo investicinių produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, minėto informacijos atskleidimo reikalavimas taikomas visam portfeliui. Taip pat atskleidžiama informacija apie visas išlaidas, turinčias įtakos investicinio produkto pajamingumui;

| hb) | skirsnyje „Kaip galima pateikti skundą?“ – informacija apie tai, kaip ir kam klientas gali pateikti skundą dėl produkto ir jo valdymo; |
| --- | --- |

hb)

hb)

skirsnyje „Kaip galima pateikti skundą?“ – informacija apie tai, kaip ir kam klientas gali pateikti skundą dėl produkto ir jo valdymo;

skirsnyje „Kaip galima pateikti skundą?“ – informacija apie tai, kaip ir kam klientas gali pateikti skundą dėl produkto ir jo valdymo;

| hc) | skirsnyje „Kokie dar teisiniai dokumentai susiję su šiuo produktu?“ – trumpas dokumentų, įskaitant, jei taikoma, prospektą ir neįskaitant jokios rinkodaros medžiagos, aprašymas; |
| --- | --- |

hc)

hc)

skirsnyje „Kokie dar teisiniai dokumentai susiję su šiuo produktu?“ – trumpas dokumentų, įskaitant, jei taikoma, prospektą ir neįskaitant jokios rinkodaros medžiagos, aprašymas;

skirsnyje „Kokie dar teisiniai dokumentai susiję su šiuo produktu?“ – trumpas dokumentų, įskaitant, jei taikoma, prospektą ir neįskaitant jokios rinkodaros medžiagos, aprašymas;

| hd) | skirsnyje netoli dokumento pabaigos – nauja antraštė „Informacija apie produktą“, kurioje (tam tikrais atvejais) nurodoma produkto:










  i) | tarptautinis vertybinių popierių identifikavimo numeris (ISIN), |
| --- | --- | --- |

hd)

hd)

skirsnyje netoli dokumento pabaigos – nauja antraštė „Informacija apie produktą“, kurioje (tam tikrais atvejais) nurodoma produkto:

skirsnyje netoli dokumento pabaigos – nauja antraštė „Informacija apie produktą“, kurioje (tam tikrais atvejais) nurodoma produkto:

i)

i)

tarptautinis vertybinių popierių identifikavimo numeris (ISIN),

tarptautinis vertybinių popierių identifikavimo numeris (ISIN),

| ii) | tarptautinių audito standartų (TAS) numeris, |
| --- | --- |

ii)

ii)

tarptautinių audito standartų (TAS) numeris,

tarptautinių audito standartų (TAS) numeris,

| iii) | palūkanų norma, |
| --- | --- |

iii)

iii)

palūkanų norma,

palūkanų norma,

| iv) | su produktu susijusi birža, |
| --- | --- |

iv)

iv)

su produktu susijusi birža,

su produktu susijusi birža,

| v) | valiuta, taip pat |
| --- | --- |

v)

v)

valiuta, taip pat

valiuta, taip pat

| vi) | emisijos data; |
| --- | --- |

vi)

vi)

emisijos data;

emisijos data;

| he) | produktą reguliuojančios kompetentingos institucijos pavadinimas ir kontaktiniai duomenys; |
| --- | --- |

he)

he)

produktą reguliuojančios kompetentingos institucijos pavadinimas ir kontaktiniai duomenys;

produktą reguliuojančios kompetentingos institucijos pavadinimas ir kontaktiniai duomenys;

| hf) | skirsnyje „Draudimo išmokos“ nurodoma, ar investicinis produktas susijęs su draudimo išmokomis; jeigu taip, apie šias draudimo išmokas pateikiama išsami informacija pagal Direktyvą 2009/138/EB, išskyrus jos 8 straipsnio 2 dalį. Jeigu sutartyje leidžiama pasirinkti iš kelių su investiciniais vienetais susietų gyvybės draudimų, taip pat pateikiama suvestinė lentelė, kurioje šie vienetai suklasifikuojami į tris kategorijas pagal jų rizikingumą.



  Atsižvelgiant į Direktyvą 2009/138/EB ir pagal šio reglamento 8 straipsnį, EDPPI suteikiami įgaliojimai nustatyti:









  i) | draudimo sutarties pagrindines savybes; |
| --- | --- | --- |

hf)

hf)

skirsnyje „Draudimo išmokos“ nurodoma, ar investicinis produktas susijęs su draudimo išmokomis; jeigu taip, apie šias draudimo išmokas pateikiama išsami informacija pagal Direktyvą 2009/138/EB, išskyrus jos 8 straipsnio 2 dalį. Jeigu sutartyje leidžiama pasirinkti iš kelių su investiciniais vienetais susietų gyvybės draudimų, taip pat pateikiama suvestinė lentelė, kurioje šie vienetai suklasifikuojami į tris kategorijas pagal jų rizikingumą.

skirsnyje „Draudimo išmokos“ nurodoma, ar investicinis produktas susijęs su draudimo išmokomis; jeigu taip, apie šias draudimo išmokas pateikiama išsami informacija pagal Direktyvą 2009/138/EB, išskyrus jos 8 straipsnio 2 dalį. Jeigu sutartyje leidžiama pasirinkti iš kelių su investiciniais vienetais susietų gyvybės draudimų, taip pat pateikiama suvestinė lentelė, kurioje šie vienetai suklasifikuojami į tris kategorijas pagal jų rizikingumą.

Atsižvelgiant į Direktyvą 2009/138/EB ir pagal šio reglamento 8 straipsnį, EDPPI suteikiami įgaliojimai nustatyti:

i)

i)

draudimo sutarties pagrindines savybes;

draudimo sutarties pagrindines savybes;

| ii) | tikslią draudimo atskiro dokumento formą; |
| --- | --- |

ii)

ii)

tikslią draudimo atskiro dokumento formą;

tikslią draudimo atskiro dokumento formą;

| iii) | draudimo atskiro dokumento turinį, įskaitant mažmeniniam investuotojui siūlomas turto paskirstymo pasirinkimo galimybes; |
| --- | --- |

iii)

iii)

draudimo atskiro dokumento turinį, įskaitant mažmeniniam investuotojui siūlomas turto paskirstymo pasirinkimo galimybes;

draudimo atskiro dokumento turinį, įskaitant mažmeniniam investuotojui siūlomas turto paskirstymo pasirinkimo galimybes;

| iv) | taisykles, pagal kurias vienetai klasifikuojami į tris kategorijas. |
| --- | --- |

iv)

iv)

taisykles, pagal kurias vienetai klasifikuojami į tris kategorijas.

taisykles, pagal kurias vienetai klasifikuojami į tris kategorijas.

Investicinių produktų teikėjas platina draudimo sutarčių, kurioms taikomas šis reglamentas, kiekvienos pagrindinės investicijos pagrindinės informacijos dokumentą. Pagrindinės investicijos apima sąskaitos vienetus ir (arba), jei taikoma, valiuta išreikštus fondus ir rizikingumo kategoriją, kuriai priskiriamas kiekvienas iš jų.

3.   
  pagrindinės informacijos dokumento priede atskleidžiama investicinių produktų pardavėjo tapatybė ir, jei tinkama, pateikiama:

pagrindinės informacijos dokumento priede atskleidžiama investicinių produktų pardavėjo tapatybė ir, jei tinkama, pateikiama:

| a) | nuoroda, kad investuotojo buveinės valstybės narės nacionaliniai mokesčių teisės aktai gali turėti reikšmingą poveikį tikėtinai ir faktinei investicijos grąžai; |
| --- | --- |

a)

a)

nuoroda, kad investuotojo buveinės valstybės narės nacionaliniai mokesčių teisės aktai gali turėti reikšmingą poveikį tikėtinai ir faktinei investicijos grąžai;

nuoroda, kad investuotojo buveinės valstybės narės nacionaliniai mokesčių teisės aktai gali turėti reikšmingą poveikį tikėtinai ir faktinei investicijos grąžai;

| b) | su investiciniais produktais susijusios išlaidos, kai jis yra tarpininkas, įskaitant komisinius, retrocesijas arba kitas su sandoriu susijusias išmokas, kurias sumoka teikėjas arba trečioji šalis, kaip nurodyta Direktyvoje 2004/39/EB ir Direktyvoje 2002/39/EB

   (12). |
| --- | --- |

b)

b)

su investiciniais produktais susijusios išlaidos, kai jis yra tarpininkas, įskaitant komisinius, retrocesijas arba kitas su sandoriu susijusias išmokas, kurias sumoka teikėjas arba trečioji šalis, kaip nurodyta Direktyvoje 2004/39/EB ir Direktyvoje 2002/39/EB

   (12).

su investiciniais produktais susijusios išlaidos, kai jis yra tarpininkas, įskaitant komisinius, retrocesijas arba kitas su sandoriu susijusias išmokas, kurias sumoka teikėjas arba trečioji šalis, kaip nurodyta Direktyvoje 2004/39/EB ir Direktyvoje 2002/39/EB

12

3a.
     
  Atitinkama EPI sukuria nepriklausomą internetinę fondų skaičiuoklę ir patalpina savo interneto svetainėje. Fondų skaičiuoklė leis investuotojams įvedant informaciją apie tikėtiną investicijos trukmę, investicijos dydį, ir tikėtiną pagrindinės investicijos grąžą procentais apskaičiuoti siūlomo mažmeninio investicinio produkto grąžą, kad jie galėtų nustatyti galutinę investicijos vertę atėmus išlaidas.

3a.

Atitinkama EPI sukuria nepriklausomą internetinę fondų skaičiuoklę ir patalpina savo interneto svetainėje. Fondų skaičiuoklė leis investuotojams įvedant informaciją apie tikėtiną investicijos trukmę, investicijos dydį, ir tikėtiną pagrindinės investicijos grąžą procentais apskaičiuoti siūlomo mažmeninio investicinio produkto grąžą, kad jie galėtų nustatyti galutinę investicijos vertę atėmus išlaidas.

Fondų skaičiuoklės skaičiavimai apima įvairių investicinių produktų teikėjų bet kokiems viešai parduodamiems fondams taikomas išlaidas ir rinkliavas ir bet kokios tarpininkų ar kitų investicinės grandinės dalių taikomas papildomas išlaidas ir rinkliavas, kurios dar nėra įtrauktos į produktų teikėjų išlaidas ir rinkliavas.

Fondų skaičiuoklės skaičiavimai apima įvairių investicinių produktų teikėjų bet kokiems viešai parduodamiems fondams taikomas išlaidas ir rinkliavas ir bet kokios tarpininkų ar kitų investicinės grandinės dalių taikomas papildomas išlaidas ir rinkliavas, kurios dar nėra įtrauktos į produktų teikėjų išlaidas ir rinkliavas.

Investicinių produktų teikėjai ir investicinius produktus rekomenduojantys ar parduodantys asmenys kas ketvirtį privalo atitinkamai EPI pateikti atitinkamus duomenis, tam tikslui nustatant 60 dienų ilgiausią vėlavimo terminą.

Investicinių produktų teikėjai ir investicinius produktus rekomenduojantys ar parduodantys asmenys kas ketvirtį privalo atitinkamai EPI pateikti atitinkamus duomenis, tam tikslui nustatant 60 dienų ilgiausią vėlavimo terminą.

Atitinkamai EPI suteikiami ištekliai šiai veiklai vykdyti. Prireikus ji glaudžiai bendradarbiauja su kitomis EPI.

Atitinkamai EPI suteikiami ištekliai šiai veiklai vykdyti. Prireikus ji glaudžiai bendradarbiauja su kitomis EPI.

4.   2 dalyje nurodyta informacija pateikiama bendru formatu, įskaitant bendras antraštes, ir laikantis 2 dalyje nustatytos standartizuotos tvarkos, kad būtų galima palyginti su bet kurio kito investicinio produkto pagrindinės informacijos dokumentu
  , ir
  aiškiai nurodomas bendras simbolis, kad dokumentą būtų galima atskirti nuo kitų dokumentų.

, ir

5.   Komisija įgaliojama pagal 23 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose išsamiai patikslinamas kiekvieno iš 2 dalyje nurodytos informacijos elementų pateikimas ir turinys,
  įskaitant rizikos rodiklių nustatymo poveikį, ir 3 dalies a punkte nurodytos
  kitos informacijos, kurią produkto teikėjas
  ir pardavėjas
  gali įtraukti į pagrindinės informacijos dokumentą pagal 3 dalį, pateikimas ir konkretūs aspektai, taip pat konkreti informacija apie 4 dalyje nurodytą bendrą formatą ir bendrą simbolį. Komisija atsižvelgia į investicinių produktų skirtumus ir mažmeninių investuotojų gebėjimus, taip pat investicinių produktų savybes, kurie sudaro sąlygas mažmeniniam investuotojui pasirinkti iš skirtingų pagrindinių investicijų arba kitų produkto teikiamų galimybių, įskaitant atvejus, kai šis pasirinkimas gali vykti skirtingu laiku arba keistis ateityje.

įskaitant rizikos rodiklių nustatymo poveikį, ir 3 dalies a punkte nurodytos

ir pardavėjas

Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos Sąjungos socialiniu ir ekologiniu požiūriu kuriamų investicinių produktų kriterijų plėtojimo gairės. Šie kriterijai turėtų padėti užtikrinti ilgalaikį ekonomikos finansavimą ir skatinti aplinkos ir socialiniu požiūriu tvarią finansinių investicijų plėtrą bei skatinti visos Sąjungos tvaraus investavimo ženklo sukūrimą. Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose apibrėžiami šių pranešimų dėl galimų su aplinka susijusių pavojų standartai.

Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos Sąjungos socialiniu ir ekologiniu požiūriu kuriamų investicinių produktų kriterijų plėtojimo gairės. Šie kriterijai turėtų padėti užtikrinti ilgalaikį ekonomikos finansavimą ir skatinti aplinkos ir socialiniu požiūriu tvarią finansinių investicijų plėtrą bei skatinti visos Sąjungos tvaraus investavimo ženklo sukūrimą. Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose apibrėžiami šių pranešimų dėl galimų su aplinka susijusių pavojų standartai.

Prieš priimdama šioje dalyje nurodytus deleguotuosius aktus, Komisija atlieka tyrimus, kuriuose dalyvauja vartotojai, kad parinktų mažmeniniams investuotojams tinkamiausias priemones. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su trimis EPI, taip pat parengia pagrindinės informacijos dokumentų pavyzdžius, kuriuose atsižvelgiama į investicinių produktų skirtumus.

Prieš priimdama šioje dalyje nurodytus deleguotuosius aktus, Komisija atlieka tyrimus, kuriuose dalyvauja vartotojai, kad parinktų mažmeniniams investuotojams tinkamiausias priemones. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su trimis EPI, taip pat parengia pagrindinės informacijos dokumentų pavyzdžius, kuriuose atsižvelgiama į investicinių produktų skirtumus.

6.   ▌EBI, ▌EDPPI ir ▌EVPRI parengia reguliavimo standartų projektus ir jais nustato:

| a) | metodiką, kuria grindžiamas šio straipsnio 2 dalies e punkte nurodytas rizikos ir grąžos
  pobūdžio
  pristatymas; ir |
| --- | --- |

a)

metodiką, kuria grindžiamas šio straipsnio 2 dalies e punkte nurodytas rizikos ir grąžos
  pobūdžio
  pristatymas; ir

pobūdžio

| b) | šio straipsnio 2 dalies f punkte nurodytų išlaidų apskaičiavimą,
  įskaitant suminių rodiklių nustatymą
  ; |
| --- | --- |

b)

šio straipsnio 2 dalies f punkte nurodytų išlaidų apskaičiavimą,
  įskaitant suminių rodiklių nustatymą
  ;

įskaitant suminių rodiklių nustatymą

| ba) | principus, kurie turi būti naudojami aplinkos, socialiniams ir valdymo rezultatams, kaip nurodyta 2 dalies b punkto iii papunktyje; |
| --- | --- |

ba)

ba)

principus, kurie turi būti naudojami aplinkos, socialiniams ir valdymo rezultatams, kaip nurodyta 2 dalies b punkto iii papunktyje;

principus, kurie turi būti naudojami aplinkos, socialiniams ir valdymo rezultatams, kaip nurodyta 2 dalies b punkto iii papunktyje;

| bb) | kiekvieno šiame straipsnyje aptariamo klausimo atveju – produktų, kuriems taikomos minėtos nuostatos, sąrašą. |
| --- | --- |

bb)

bb)

kiekvieno šiame straipsnyje aptariamo klausimo atveju – produktų, kuriems taikomos minėtos nuostatos, sąrašą.

kiekvieno šiame straipsnyje aptariamo klausimo atveju – produktų, kuriems taikomos minėtos nuostatos, sąrašą.

Techninių reguliavimo standartų projektuose atsižvelgiama į įvairių tipų investicinius produktus
  ir į jau atliktą darbą pagal [FPRD], [DTD], Direktyvą 2003/71/EB, Direktyvą 2009/138/EB ir Direktyvą 2009/65/EB, kuria patvirtintas pagrindinės investuotojų informacijos dokumentas KIPVPS.

ir į jau atliktą darbą pagal [FPRD], [DTD], Direktyvą 2003/71/EB, Direktyvą 2009/138/EB ir Direktyvą 2009/65/EB, kuria patvirtintas pagrindinės investuotojų informacijos dokumentas KIPVPS.

Šiuos techninių reguliavimo standartų projektus
  EPI
  pateikia Komisijai iki [...].

EPI

Pirmoje pastraipoje nurodytas
  įgaliojimas priimti techninius reguliavimo standartus suteikiamas Komisijai laikantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 10–14 straipsniuose, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 10–14 straipsniuose ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniuose nustatytos tvarkos.

Pirmoje pastraipoje nurodytas

8a straipsnis

8a straipsnis

Sudėtingumo ženklas

Sudėtingumo ženklas

1.
     
  Investicinių produktų, kuriems kyla vienas ar daugiau 2 dalyje apibūdintų pavojų, pagrindinės informacijos dokumento pirmo puslapio viršuje aiškiai matomu šriftu pateikiamas šis pareiškimas:

1.

Investicinių produktų, kuriems kyla vienas ar daugiau 2 dalyje apibūdintų pavojų, pagrindinės informacijos dokumento pirmo puslapio viršuje aiškiai matomu šriftu pateikiamas šis pareiškimas:

„Sudėtingumo ženklas: šis produktas laikomas labai sudėtingu ir gali būti netinkamas mažmeniniams investuotojams.“

2.
     
  Laikoma, kad investiciniai produktai nėra skirti mažmeniniams investuotojams, jei patenkinama viena ar daugiau iš šių sąlygų:

2.

Laikoma, kad investiciniai produktai nėra skirti mažmeniniams investuotojams, jei patenkinama viena ar daugiau iš šių sąlygų:

| a) | rizikos ir grąžos pobūdis arba išlaidos pristatomos pernelyg sudėtingai; |
| --- | --- |

a)

a)

rizikos ir grąžos pobūdis arba išlaidos pristatomos pernelyg sudėtingai;

rizikos ir grąžos pobūdis arba išlaidos pristatomos pernelyg sudėtingai;

| b) | produktu investuojama į pagrindinį turtą, į kurį neprofesionalūs investuotojai paprastai neinvestuoja; |
| --- | --- |

b)

b)

produktu investuojama į pagrindinį turtą, į kurį neprofesionalūs investuotojai paprastai neinvestuoja;

produktu investuojama į pagrindinį turtą, į kurį neprofesionalūs investuotojai paprastai neinvestuoja;

| c) | rizikos ir grąžos pobūdis priklauso nuo dviejų ar daugiau įvykių, susijusių su mažiausiai dviem skirtingomis turto klasėmis, vyksmo tuo pačiu metu; |
| --- | --- |

c)

c)

rizikos ir grąžos pobūdis priklauso nuo dviejų ar daugiau įvykių, susijusių su mažiausiai dviem skirtingomis turto klasėmis, vyksmo tuo pačiu metu;

rizikos ir grąžos pobūdis priklauso nuo dviejų ar daugiau įvykių, susijusių su mažiausiai dviem skirtingomis turto klasėmis, vyksmo tuo pačiu metu;

| d) | investicijos galutinės grąžos apskaičiavimui naudojama keletas skirtingų mechanizmų, sukuriant didesnį pavojų, kad mažmeninis investuotojas gali jo nesuprasti; |
| --- | --- |

d)

d)

investicijos galutinės grąžos apskaičiavimui naudojama keletas skirtingų mechanizmų, sukuriant didesnį pavojų, kad mažmeninis investuotojas gali jo nesuprasti;

investicijos galutinės grąžos apskaičiavimui naudojama keletas skirtingų mechanizmų, sukuriant didesnį pavojų, kad mažmeninis investuotojas gali jo nesuprasti;

| e) | į investicijos grąžą yra įtrauktos paketo sudarymo ypatybės, pagal kurias naudojamasi investuotojų elgsenos tendencijomis, pvz., siūlant patrauklią fiksuotą palūkanų normą, kurią vėliau pakeičia žymiai didesnė kintanti nuo tam tikrų sąlygų priklausanti palūkanų norma arba iteracinė formulė; |
| --- | --- |

e)

e)

į investicijos grąžą yra įtrauktos paketo sudarymo ypatybės, pagal kurias naudojamasi investuotojų elgsenos tendencijomis, pvz., siūlant patrauklią fiksuotą palūkanų normą, kurią vėliau pakeičia žymiai didesnė kintanti nuo tam tikrų sąlygų priklausanti palūkanų norma arba iteracinė formulė;

į investicijos grąžą yra įtrauktos paketo sudarymo ypatybės, pagal kurias naudojamasi investuotojų elgsenos tendencijomis, pvz., siūlant patrauklią fiksuotą palūkanų normą, kurią vėliau pakeičia žymiai didesnė kintanti nuo tam tikrų sąlygų priklausanti palūkanų norma arba iteracinė formulė;

| f) | bendra finansinio produkto rizika, matuojama jos mėnesine vertės pokyčio rizika, apskaičiuota pagal 99 proc. pasikliovimo intervalą prekybos metu yra didesnė nei 20 proc. |
| --- | --- |

f)

f)

bendra finansinio produkto rizika, matuojama jos mėnesine vertės pokyčio rizika, apskaičiuota pagal 99 proc. pasikliovimo intervalą prekybos metu yra didesnė nei 20 proc.

bendra finansinio produkto rizika, matuojama jos mėnesine vertės pokyčio rizika, apskaičiuota pagal 99 proc. pasikliovimo intervalą prekybos metu yra didesnė nei 20 proc.

3.
     
  EPI parengia gaires dėl 2 dalyje nurodytų sąlygų.

3.

EPI parengia gaires dėl 2 dalyje nurodytų sąlygų.

EPI pateikia tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai praėjus ... [šeši mėnesiai po šio reglamento paskelbimo].

EPI pateikia tuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai praėjus ... [šeši mėnesiai po šio reglamento paskelbimo].

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius.

9 straipsnis

9 straipsnis

Su investiciniu produktu susijusiuose rinkodaros pranešimuose
  ▌ nepateikiama teiginių, prieštaraujančių pagrindinės informacijos dokumente pateiktai informacijai arba menkinančių pagrindinės informacijos dokumento svarbą. Rinkodaros pranešimuose
  informuojama
  , kad pagrindinės informacijos dokumentas
  yra paskelbtas kompetentingos institucijos oficialioje interneto svetainėje, ir pateikiama tiesioginė nuoroda
  .
  Paprašius popierinė kopija gali būti nemokamai perduodama investicinio produkto teikėjui ar pardavėjui.

Su investiciniu produktu susijusiuose rinkodaros pranešimuose

informuojama

yra paskelbtas kompetentingos institucijos oficialioje interneto svetainėje, ir pateikiama tiesioginė nuoroda

Paprašius popierinė kopija gali būti nemokamai perduodama investicinio produkto teikėjui ar pardavėjui.

10 straipsnis

10 straipsnis

1.   Investicinio produkto teikėjas reguliariai peržiūri pagrindinės informacijos dokumente pateiktą informaciją ir patikslina dokumentą, kai atlikus peržiūrą matyti, kad
  pagal 8 straipsnį
  reikia
  atlikti
  pakeitimų
  , ypač jei padaryta esminių produkto pakeitimų, visų pirma susijusių su rizikos vertinimu ar investicijų valdymo verte ir atitinkama investicijų valdymo rizika, ir nedelsiant pateikia pakeistą jo versiją. Tokia peržiūra apima investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentuose nustatytų standartų naudojimą, kuris parodo, kad reikia pakeitimų. Tai aiškiai, glaustai ir išsamiai nurodoma aprašomojoje metinės ataskaitos dalyje ir pateikiama teisinga ir sąžininga investuoto turto veiklos rezultatų, bendro sukaupto turto, išlaidų, investicijų valdymo strategijų, padidėjusios investicijų valdymo vertės ir atitinkamos investicijų valdymo rizikos pokyčių, įskaitant investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentuose nustatytus standartus, santrauka.

pagal 8 straipsnį

atlikti

, ypač jei padaryta esminių produkto pakeitimų, visų pirma susijusių su rizikos vertinimu ar investicijų valdymo verte ir atitinkama investicijų valdymo rizika, ir nedelsiant pateikia pakeistą jo versiją. Tokia peržiūra apima investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentuose nustatytų standartų naudojimą, kuris parodo, kad reikia pakeitimų. Tai aiškiai, glaustai ir išsamiai nurodoma aprašomojoje metinės ataskaitos dalyje ir pateikiama teisinga ir sąžininga investuoto turto veiklos rezultatų, bendro sukaupto turto, išlaidų, investicijų valdymo strategijų, padidėjusios investicijų valdymo vertės ir atitinkamos investicijų valdymo rizikos pokyčių, įskaitant investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentuose nustatytus standartus, santrauka.

2.   Komisija įgaliojama pagal 23 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose nustatomos išsamios taisyklės dėl pagrindinės informacijos dokumente pateiktos informacijos peržiūros ir pagrindinės informacijos dokumento tikslinimo
  atsižvelgiant į investicinio produkto pobūdį
  , susijusios su:

atsižvelgiant į investicinio produkto pobūdį

| a) | pagrindinės informacijos dokumente pateiktos informacijos peržiūrėjimo sąlygomis ir dažnumu; |
| --- | --- |

a)

pagrindinės informacijos dokumente pateiktos informacijos peržiūrėjimo sąlygomis ir dažnumu;

| b) | sąlygomis, kuriomis pagrindinės informacijos dokumente pateikta informacija turi būti tikslinama ir kuriomis privaloma arba neprivaloma iš naujo paskelbti
  ir pakartotinai išsiųsti
  patikslintą pagrindinės informacijos dokumentą; |
| --- | --- |

b)

sąlygomis, kuriomis pagrindinės informacijos dokumente pateikta informacija turi būti tikslinama ir kuriomis privaloma arba neprivaloma iš naujo paskelbti
  ir pakartotinai išsiųsti
  patikslintą pagrindinės informacijos dokumentą;

ir pakartotinai išsiųsti

| c) | konkrečiomis sąlygomis, kuriomis pagrindinės informacijos dokumente pateikta informacija turi būti peržiūrėta arba pagrindinės informacijos dokumentas turi būti patikslintas, kai investicinis produktas mažmeniniams investuotojams nėra teikiamas nuolat; |
| --- | --- |

c)

konkrečiomis sąlygomis, kuriomis pagrindinės informacijos dokumente pateikta informacija turi būti peržiūrėta arba pagrindinės informacijos dokumentas turi būti patikslintas, kai investicinis produktas mažmeniniams investuotojams nėra teikiamas nuolat;

| d) | aplinkybėmis,
  susijusiomis su pačiu produktu arba rinkos sąlygomis,
  kai mažmeninius investuotojus reikia informuoti apie patikslintą jų nupirkto investicinio produkto pagrindinės informacijos dokumentą. |
| --- | --- |

d)

aplinkybėmis,
  susijusiomis su pačiu produktu arba rinkos sąlygomis,
  kai mažmeninius investuotojus reikia informuoti apie patikslintą jų nupirkto investicinio produkto pagrindinės informacijos dokumentą.

susijusiomis su pačiu produktu arba rinkos sąlygomis,

11 straipsnis

11 straipsnis

1.   
  Pagrindinė informacija investuotojams yra ikisutartinė informacija. Todėl ji turi būti teisinga, aiški ir neklaidinanti. Joje pateikiama pagrindinė informacija, atitinkanti visus privalomus sutarčių dokumentus, pasiūlymo dokumentų atitinkamose dalyse pateiktą informaciją ir investicinio produkto nuostatas ir sąlygas.
  Kai investicinių produktų teikėjas parengė pagrindinės informacijos dokumentą, neatitinkantį
  šio reglamento
  reikalavimų, kuriais mažmeninis investuotojas rėmėsi priimdamas sprendimą dėl investavimo, toks mažmeninis investuotojas gali iš investicinių produktų teikėjo reikalauti atlyginti nuostolius, kuriuos tas mažmeninis investuotojas patyrė pasinaudojęs pagrindinės informacijos dokumentu,
  ir, kai tinkama, gali grąžinti investicinį produktą ir jam gali būti atlyginami nuostoliai
  .
  Kai investicinių produktų pardavėjas parengė pagrindinės informacijos dokumento priedą, neatitinkantį šio reglamento reikalavimų, kuriais mažmeninis investuotojas rėmėsi priimdamas sprendimą dėl investavimo, toks mažmeninis investuotojas gali iš investicinių produktų pardavėjo reikalauti atlyginti nuostolius, kuriuos tas mažmeninis investuotojas patyrė pasinaudojęs dokumento priedu, ir, kai tinkama, gali grąžinti investicinį produktą ir jam gali būti atlyginami nuostoliai.

Pagrindinė informacija investuotojams yra ikisutartinė informacija. Todėl ji turi būti teisinga, aiški ir neklaidinanti. Joje pateikiama pagrindinė informacija, atitinkanti visus privalomus sutarčių dokumentus, pasiūlymo dokumentų atitinkamose dalyse pateiktą informaciją ir investicinio produkto nuostatas ir sąlygas.

šio reglamento

ir, kai tinkama, gali grąžinti investicinį produktą ir jam gali būti atlyginami nuostoliai

Kai investicinių produktų pardavėjas parengė pagrindinės informacijos dokumento priedą, neatitinkantį šio reglamento reikalavimų, kuriais mažmeninis investuotojas rėmėsi priimdamas sprendimą dėl investavimo, toks mažmeninis investuotojas gali iš investicinių produktų pardavėjo reikalauti atlyginti nuostolius, kuriuos tas mažmeninis investuotojas patyrė pasinaudojęs dokumento priedu, ir, kai tinkama, gali grąžinti investicinį produktą ir jam gali būti atlyginami nuostoliai.

2.   Kai mažmeninis investuotojas įrodo,
  kad patyrė nuostolį ir kai nustatoma, kad
  pagrindinės informacijos dokumente
  pateikta informacija buvo klaidinanti
  , investicinių produktų teikėjas
  arba pardavėjas
  turi įrodyti, kad pagrindinės informacijos dokumentas yra parengtas pagal šio reglamento 6, 7 ir 8 straipsnius.
  Tokiais atvejais investicinių produktų teikėjui gali būti taikoma civilinė atsakomybė remiantis pagrindinės informacijos dokumentu, įskaitant bet kokį jo vertimą.

kad patyrė nuostolį ir kai nustatoma, kad

pateikta informacija buvo klaidinanti

arba pardavėjas

Tokiais atvejais investicinių produktų teikėjui gali būti taikoma civilinė atsakomybė remiantis pagrindinės informacijos dokumentu, įskaitant bet kokį jo vertimą.

3.   
  Produkto teikėjui taikoma atsakomybė pagal civilinę teisę, jeigu mažmeninis investuotojas patiria nuostolių dėl to, kad rėmėsi tokiu pagrindinės informacijos dokumentu, kuris neatitinka 1 ar 2 dalies reikalavimų. Ši atsakomybė negali būti apribota ir nuo jos negali būti atleidžiama remiantis sutarties sąlygomis arba patvirtinus kompetentingai institucijai.

Produkto teikėjui taikoma atsakomybė pagal civilinę teisę, jeigu mažmeninis investuotojas patiria nuostolių dėl to, kad rėmėsi tokiu pagrindinės informacijos dokumentu, kuris neatitinka 1 ar 2 dalies reikalavimų. Ši atsakomybė negali būti apribota ir nuo jos negali būti atleidžiama remiantis sutarties sąlygomis arba patvirtinus kompetentingai institucijai.

III SKIRSNIS

III SKIRSNIS

PAGRINDINĖS INFORMACIJOS DOKUMENTO PATEIKIMAS

PAGRINDINĖS INFORMACIJOS DOKUMENTO PATEIKIMAS

12 straipsnis

12 straipsnis

1.   Investicinį produktą mažmeniniams investuotojams parduodantis asmuo pagrindinės informacijos dokumentą,
  kurį parengė investicinių produktų teikėjas,
  jiems pateikia
  nedelsiant ir
  likus pakankamai laiko iki
  bet kokių įsipareigojimų, susijusių
  su investiciniu produktu,
  prisiėmimo
  .
  Jei klientui rekomenduojama pirkti investicinį produktą, pagrindinės informacijos dokumentas turi būti pateiktas nedelsiant.

kurį parengė investicinių produktų teikėjas,

nedelsiant ir

bet kokių įsipareigojimų, susijusių

prisiėmimo

Jei klientui rekomenduojama pirkti investicinį produktą, pagrindinės informacijos dokumentas turi būti pateiktas nedelsiant.

1a.
     
  Asmuo gauna išankstinį rašytinį investicinių produktų teikėjo leidimą platinti jo parengtą pagrindinės informacijos dokumentą mažmeniniams investuotojams. Tokį leidimą investicinių produktų teikėjas gali suteikti be jokių sąlygų ribotam laikotarpiui arba nustatydamas tam tikras sąlygas. Jeigu nesilaikoma kokios nors konkrečios sąlygos, pagal šią dalį toks leidimas nebus laikomas suteiktu.

1a.

Asmuo gauna išankstinį rašytinį investicinių produktų teikėjo leidimą platinti jo parengtą pagrindinės informacijos dokumentą mažmeniniams investuotojams. Tokį leidimą investicinių produktų teikėjas gali suteikti be jokių sąlygų ribotam laikotarpiui arba nustatydamas tam tikras sąlygas. Jeigu nesilaikoma kokios nors konkrečios sąlygos, pagal šią dalį toks leidimas nebus laikomas suteiktu.

1b
  .   
  Mažmeniniai investuotojai asmeniškai arba elektroniniu būdu patvirtina, kad jie gavo pagrindinės informacijos dokumentą.

1b

Mažmeniniai investuotojai asmeniškai arba elektroniniu būdu patvirtina, kad jie gavo pagrindinės informacijos dokumentą.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies
  ir laikantis 13 straipsnio 5 dalies
  , investicinį produktą parduodantis asmuo mažmeniniam investuotojui
  pateikia oficialios interneto svetainės, kurioje galima rasti
  pagrindinės informacijos dokumentą,
  adresą prieš
  sandorio
  sudarymą
  , kai:

ir laikantis 13 straipsnio 5 dalies

pateikia oficialios interneto svetainės, kurioje galima rasti

adresą prieš

sudarymą

| a) | mažmeninis investuotojas nusprendžia sandorį sudaryti nuotolinio ryšio priemonėmis; |
| --- | --- |

a)

mažmeninis investuotojas nusprendžia sandorį sudaryti nuotolinio ryšio priemonėmis;

| b) | pagrindinės informacijos dokumento pateikti pagal 1 dalį neįmanoma; ▌ |
| --- | --- |

b)

pagrindinės informacijos dokumento pateikti pagal 1 dalį neįmanoma; ▌

| ba) | mažmeninis investuotojas paprašo, kad pagrindinės informacijos dokumentas jam būtų pateiktas iškart po sandorio sudarymo, nes jis nenori atidėti sandorio sudarymo, kad gautų dokumentą iš anksto. Investicinių produktų klausimais konsultuojantis ar juos parduodantis asmuo nepateikia šios alternatyvos, kol mažmeninis investuotojas pats nepaprašo; |
| --- | --- |

ba)

ba)

mažmeninis investuotojas paprašo, kad pagrindinės informacijos dokumentas jam būtų pateiktas iškart po sandorio sudarymo, nes jis nenori atidėti sandorio sudarymo, kad gautų dokumentą iš anksto. Investicinių produktų klausimais konsultuojantis ar juos parduodantis asmuo nepateikia šios alternatyvos, kol mažmeninis investuotojas pats nepaprašo;

mažmeninis investuotojas paprašo, kad pagrindinės informacijos dokumentas jam būtų pateiktas iškart po sandorio sudarymo, nes jis nenori atidėti sandorio sudarymo, kad gautų dokumentą iš anksto. Investicinių produktų klausimais konsultuojantis ar juos parduodantis asmuo nepateikia šios alternatyvos, kol mažmeninis investuotojas pats nepaprašo;

| c) | ▌investicinį produktą parduodantis asmuo mažmeninį investuotoją apie tai informavo. |
| --- | --- |

c)

▌investicinį produktą parduodantis asmuo mažmeninį investuotoją apie tai informavo.

3.   Kai dėl to paties investicinio produkto mažmeninio investuotojo vardu sudaroma keletas iš eilės einančių sandorių pagal to mažmeninio investuotojo nurodymus, duotus investicinį produktą parduodančiam asmeniui iki pirmojo sandorio, įpareigojimas pateikti pagrindinės informacijos dokumentą pagal 1 dalį yra taikomas tik pirmajam sandoriui,
  nebent po pirmojo sandorio sudarymo būtų atnaujintas pagrindinės informacijos dokumentas arba paskelbta nauja metinė ataskaita
  .

nebent po pirmojo sandorio sudarymo būtų atnaujintas pagrindinės informacijos dokumentas arba paskelbta nauja metinė ataskaita

4.   Komisija įgaliojama pagal 23 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose patikslinama:

| a) | reikalavimo pagrindinės informacijos dokumentą pateikti likus pakankamai laiko, kaip nustatyta 1 dalyje, įvykdymo sąlygos; |
| --- | --- |

a)

reikalavimo pagrindinės informacijos dokumentą pateikti likus pakankamai laiko, kaip nustatyta 1 dalyje, įvykdymo sąlygos;

| b) | pagrindinės informacijos dokumento pateikimo pagal 2 dalį metodas ir terminas. |
| --- | --- |

b)

pagrindinės informacijos dokumento pateikimo pagal 2 dalį metodas ir terminas.

13 straipsnis

13 straipsnis

1.   Investicinį produktą parduodantis asmuo pagrindinės informacijos dokumentą nemokamai
  pateikia prieš sudarant privalomą susitarimą su mažmeniniu investuotoju
  .
  Popierinė kopija pateikiama nemokamai, kai asmeniškai rekomenduojama investuoti arba kai asmeniškai teikiamos tarpininkavimo paslaugos.

pateikia prieš sudarant privalomą susitarimą su mažmeniniu investuotoju

Popierinė kopija pateikiama nemokamai, kai asmeniškai rekomenduojama investuoti arba kai asmeniškai teikiamos tarpininkavimo paslaugos.

2.   Investicinį produktą parduodantis,
  dėl jo konsultuojantis arba kaip tarpininkas veikiantis
  asmuo pagrindinės informacijos dokumentą mažmeniniam investuotojui pateikia viena iš
  mažmeniniam investuotojui iš tiesų prieinamų
  laikmenų:

dėl jo konsultuojantis arba kaip tarpininkas veikiantis

mažmeniniam investuotojui iš tiesų prieinamų

| a) | popierine forma; |
| --- | --- |

a)

popierine forma;

| b) | patvariąja laikmena, išskyrus popierių, kai įvykdomos 4 dalyje nustatytos sąlygos; arba |
| --- | --- |

b)

patvariąja laikmena, išskyrus popierių, kai įvykdomos 4 dalyje nustatytos sąlygos; arba

| c) | interneto svetainėje, kai įvykdomos 5 dalyje nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

c)

interneto svetainėje, kai įvykdomos 5 dalyje nustatytos sąlygos.

3.   Tačiau, kai pagrindinės informacijos dokumentas pateikiamas patvariąja laikmena, išskyrus popierių, arba interneto svetainėje, mažmeniniams investuotojams paprašius popierinė kopija pateikiama nemokamai.

4.   Pagrindinės informacijos dokumentas patvariąja laikmena, išskyrus popierių, gali būti pateikiamas, jei įvykdomos šios sąlygos:

| a) | naudoti patvariąją laikmeną yra tinkama atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp
  dėl investicinio produkto konsultuojančio, jį
  parduodančio
  arba jį parduodant tarpininko vaidmenį atliekančio asmens
  ir mažmeninio investuotojo; taip pat |
| --- | --- |

a)

naudoti patvariąją laikmeną yra tinkama atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp
  dėl investicinio produkto konsultuojančio, jį
  parduodančio
  arba jį parduodant tarpininko vaidmenį atliekančio asmens
  ir mažmeninio investuotojo; taip pat

dėl investicinio produkto konsultuojančio, jį

arba jį parduodant tarpininko vaidmenį atliekančio asmens

| b) | mažmeniniam investuotojui buvo suteikta galimybė pasirinkti, ar gauti informaciją popierine forma, ar patvariąja laikmena, ir jis pasirinko tą kitą laikmeną. |
| --- | --- |

b)

mažmeniniam investuotojui buvo suteikta galimybė pasirinkti, ar gauti informaciją popierine forma, ar patvariąja laikmena, ir jis pasirinko tą kitą laikmeną.

5.   Pagrindinės informacijos dokumentas gali būti pateikiamas interneto svetainėje, jei pagrindinės informacijos dokumentas adresuojamas asmeniškai mažmeniniam investuotojui arba jei įvykdomos šios sąlygos:

| a) | pagrindinės informacijos dokumentą pateikti interneto svetainėje yra tinkama atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp
  dėl investicinio produkto konsultuojančio, jį
  parduodančio
  arba jį parduodant tarpininko vaidmenį atliekančio
  asmens ir mažmeninio investuotojo; |
| --- | --- |

a)

pagrindinės informacijos dokumentą pateikti interneto svetainėje yra tinkama atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp
  dėl investicinio produkto konsultuojančio, jį
  parduodančio
  arba jį parduodant tarpininko vaidmenį atliekančio
  asmens ir mažmeninio investuotojo;

dėl investicinio produkto konsultuojančio, jį

arba jį parduodant tarpininko vaidmenį atliekančio

| b) | mažmeninis investuotojas sutiko, kad pagrindinės informacijos dokumentas būtų pateiktas interneto svetainėje; |
| --- | --- |

b)

mažmeninis investuotojas sutiko, kad pagrindinės informacijos dokumentas būtų pateiktas interneto svetainėje;

| c) | mažmeniniam investuotojui elektroniniu būdu pranešamas interneto svetainės adresas ir vieta interneto svetainėje, kurioje galima susipažinti su pagrindinės informacijos dokumentu; |
| --- | --- |

c)

mažmeniniam investuotojui elektroniniu būdu pranešamas interneto svetainės adresas ir vieta interneto svetainėje, kurioje galima susipažinti su pagrindinės informacijos dokumentu;

| d) | pagrindinės informacijos dokumentą patikslinus pagal 10 straipsnį,
  naujausia redakcija taip pat pateikiama
  mažmeniniam investuotojui;
  mažmeniniam investuotojui paprašius, pateikiamos ir ankstesnės redakcijos; |
| --- | --- |

d)

pagrindinės informacijos dokumentą patikslinus pagal 10 straipsnį,
  naujausia redakcija taip pat pateikiama
  mažmeniniam investuotojui;
  mažmeniniam investuotojui paprašius, pateikiamos ir ankstesnės redakcijos;

naujausia redakcija taip pat pateikiama

mažmeniniam investuotojui paprašius, pateikiamos ir ankstesnės redakcijos;

| e) | užtikrinama, kad pagrindinės informacijos dokumentas interneto svetainėje būtų prieinamas tiek laiko, kiek mažmeniniam investuotojui gali pagrįstai reikėti su juo susipažinti. |
| --- | --- |

e)

užtikrinama, kad pagrindinės informacijos dokumentas interneto svetainėje būtų prieinamas tiek laiko, kiek mažmeniniam investuotojui gali pagrįstai reikėti su juo susipažinti.

6.   Taikant 4 ir 5 dalis laikoma, kad informaciją pateikti patvariąja laikmena, išskyrus popierių, arba interneto svetainėje yra tinkama atsižvelgiant į tai, kaip vykdoma veikla tarp investicinį produktą parduodančio asmens ir mažmeninio investuotojo, jeigu galima įrodyti, kad mažmeninis investuotojas turi galimybę reguliariai naudotis internetu. Jeigu šiai veiklai vykdyti mažmeninis investuotojas pateikia elektroninio pašto adresą, tai laikoma tokiu įrodymu.

IIa SKYRIUS

IIa SKYRIUS

SU PRODUKTAIS SUSIJUSIOS INTERVENCINĖS PRIEMONĖS

SU PRODUKTAIS SUSIJUSIOS INTERVENCINĖS PRIEMONĖS

13a straipsnis

13a straipsnis

Europos priežiūros institucijų intervencinės galios

Europos priežiūros institucijų intervencinės galios

1.
     
  Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 arba Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 2 dalimi, EPI prižiūri investicinius produktus arba finansines priemones, kurie pateikiami į Sąjungos rinką, joje platinami arba parduodami. EPI kartu su kompetentingomis institucijomis gali tirti naujus investicinius produktus arba finansines priemones, prieš pateikiant juos Sąjungos rinkai, joje platinant arba parduodant.

1.

Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 arba Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 2 dalimi, EPI prižiūri investicinius produktus arba finansines priemones, kurie pateikiami į Sąjungos rinką, joje platinami arba parduodami. EPI kartu su kompetentingomis institucijomis gali tirti naujus investicinius produktus arba finansines priemones, prieš pateikiant juos Sąjungos rinkai, joje platinant arba parduodant.

2.
     
  Pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 arba Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 5 dalį EPI gali, jei yra pagrįstai įsitikinusi, kad įvykdytos šio straipsnio 3 ir 4 dalių sąlygos, Sąjungoje laikinai uždrausti ir apriboti investicinių produktų arba finansinių priemonių pateikimą į rinką, platinimą arba pardavimą.

2.

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 arba Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 5 dalį EPI gali, jei yra pagrįstai įsitikinusi, kad įvykdytos šio straipsnio 3 ir 4 dalių sąlygos, Sąjungoje laikinai uždrausti ir apriboti investicinių produktų arba finansinių priemonių pateikimą į rinką, platinimą arba pardavimą.

EPI gali nurodyti, kokiomis aplinkybėmis būtų taikomas draudimas arba apribojimas arba kokiais atvejais taikomos išimtys.

EPI gali nurodyti, kokiomis aplinkybėmis būtų taikomas draudimas arba apribojimas arba kokiais atvejais taikomos išimtys.

3.
     
  EPI priima sprendimą pagal 2 dalį tik tuo atveju, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

3.

EPI priima sprendimą pagal 2 dalį tik tuo atveju, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

| a) | siūlomais veiksmais siekiama pašalinti mažmeninių investuotojų apsaugai arba tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui Sąjungoje iškilusią didelę grėsmę; |
| --- | --- |

a)

a)

siūlomais veiksmais siekiama pašalinti mažmeninių investuotojų apsaugai arba tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui Sąjungoje iškilusią didelę grėsmę;

siūlomais veiksmais siekiama pašalinti mažmeninių investuotojų apsaugai arba tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui Sąjungoje iškilusią didelę grėsmę;

| b) | Sąjungos teisės aktais nustatytais ir atitinkamam investiciniam produktui, finansinei priemonei ar veiklai taikytinais reguliavimo reikalavimais nepašalinama ši grėsmė; |
| --- | --- |

b)

b)

Sąjungos teisės aktais nustatytais ir atitinkamam investiciniam produktui, finansinei priemonei ar veiklai taikytinais reguliavimo reikalavimais nepašalinama ši grėsmė;

Sąjungos teisės aktais nustatytais ir atitinkamam investiciniam produktui, finansinei priemonei ar veiklai taikytinais reguliavimo reikalavimais nepašalinama ši grėsmė;

| c) | kompetentinga (-os) institucija (-os) nesiėmė veiksmų šiai grėsmei pašalinti arba veiksmai, kurių imtasi, buvo nepakankamai veiksmingi. |
| --- | --- |

c)

c)

kompetentinga (-os) institucija (-os) nesiėmė veiksmų šiai grėsmei pašalinti arba veiksmai, kurių imtasi, buvo nepakankamai veiksmingi.

kompetentinga (-os) institucija (-os) nesiėmė veiksmų šiai grėsmei pašalinti arba veiksmai, kurių imtasi, buvo nepakankamai veiksmingi.

Jei tenkinamos pirmoje pastraipoje išdėstytos sąlygos, EPI gali nustatyti 2 dalyje nurodytą draudimą arba apribojimą.

Jei tenkinamos pirmoje pastraipoje išdėstytos sąlygos, EPI gali nustatyti 2 dalyje nurodytą draudimą arba apribojimą.

4.
     
  Imdamasi šiame straipsnyje numatytų veiksmų, EPI atsižvelgia į tai, ar šie veiksmai:

4.

Imdamasi šiame straipsnyje numatytų veiksmų, EPI atsižvelgia į tai, ar šie veiksmai:

| a) | neturi neigiamo poveikio finansų rinkų efektyvumui ar investuotojams, didesnio už tų veiksmų naudą; ir |
| --- | --- |

a)

a)

neturi neigiamo poveikio finansų rinkų efektyvumui ar investuotojams, didesnio už tų veiksmų naudą; ir

neturi neigiamo poveikio finansų rinkų efektyvumui ar investuotojams, didesnio už tų veiksmų naudą; ir

| b) | nekelia reguliacinio arbitražo rizikos.



  Jeigu kompetentinga (-os) institucija (-os) įgyvendino 13b straipsnyje numatytą priemonę, EPI gali imtis bet kokių 2 dalyje nurodytų priemonių, nepaskelbusi 13c straipsnyje numatytos nuomonės. |
| --- | --- |

b)

b)

nekelia reguliacinio arbitražo rizikos.

nekelia reguliacinio arbitražo rizikos.

Jeigu kompetentinga (-os) institucija (-os) įgyvendino 13b straipsnyje numatytą priemonę, EPI gali imtis bet kokių 2 dalyje nurodytų priemonių, nepaskelbusi 13c straipsnyje numatytos nuomonės.

5.
     
  Prieš priimdama sprendimą imtis šiame straipsnyje numatytų veiksmų, EPI informuoja kompetentingas institucijas apie siūlomus veiksmus.

5.

Prieš priimdama sprendimą imtis šiame straipsnyje numatytų veiksmų, EPI informuoja kompetentingas institucijas apie siūlomus veiksmus.

6.
     
  Prieš priimdama sprendimą pagal 2 dalį EPI iš anksto praneša apie savo ketinimą uždrausti arba apriboti investicinio produkto arba finansinės priemonės naudojimą, kol per nustatytą laikotarpį nebus atlikti tam tikri šio investicinio produkto arba finansinės priemonės savybių pakeitimai.

6.

Prieš priimdama sprendimą pagal 2 dalį EPI iš anksto praneša apie savo ketinimą uždrausti arba apriboti investicinio produkto arba finansinės priemonės naudojimą, kol per nustatytą laikotarpį nebus atlikti tam tikri šio investicinio produkto arba finansinės priemonės savybių pakeitimai.

7.
     
  Kiekviena EPI skelbia pranešimą apie sprendimą imtis šiame straipsnyje numatytų veiksmų savo interneto svetainėje. Pranešime pateikiama išsami informacija apie draudimą ar apribojimą ir nurodomas laikas, kada, paskelbus pranešimą, šios priemonės įsigalios. Draudimas ar apribojimas taikomi tik veiksmams, kurių imtasi priemonėms įsigaliojus.

7.

Kiekviena EPI skelbia pranešimą apie sprendimą imtis šiame straipsnyje numatytų veiksmų savo interneto svetainėje. Pranešime pateikiama išsami informacija apie draudimą ar apribojimą ir nurodomas laikas, kada, paskelbus pranešimą, šios priemonės įsigalios. Draudimas ar apribojimas taikomi tik veiksmams, kurių imtasi priemonėms įsigaliojus.

8.
     
  Atitinkamos EPI periodiškai, bet ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius persvarsto pagal 2 dalį pradėtą taikyti draudimą ar apribojimą. Jeigu praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui šis draudimas ar apribojimas neatnaujinamas, jo galiojimo laikas baigiasi.

8.

Atitinkamos EPI periodiškai, bet ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius persvarsto pagal 2 dalį pradėtą taikyti draudimą ar apribojimą. Jeigu praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui šis draudimas ar apribojimas neatnaujinamas, jo galiojimo laikas baigiasi.

9.
     
  Veiksmai, kuriuos EPI įgyvendina vadovaudamosi šiuo straipsniu, turi viršesnę galią, nei veiksmai, kurių anksčiau ėmėsi kompetentinga institucija.

9.

Veiksmai, kuriuos EPI įgyvendina vadovaudamosi šiuo straipsniu, turi viršesnę galią, nei veiksmai, kurių anksčiau ėmėsi kompetentinga institucija.

10.
     
  Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, į kuriuos EPI turi atsižvelgti spręsdamos, kada mažmeninių investuotojų apsaugai ar tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui ir visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui kyla 3 dalies a punkte nurodyta grėsmė. Tokiais deleguotaisiais aktais užtikrinama, kad EPI galėtų veikti pagal poreikį, vadovaudamosi atsargumo principu, ir kad prieš imdamosi veiksmų jos neturėtų laukti, kol investicinis produktas arba finansinė priemonė bus pateikta rinkai, platinama arba parduodama, ar bus vykdoma panaši veikla arba praktika.

10.

Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, į kuriuos EPI turi atsižvelgti spręsdamos, kada mažmeninių investuotojų apsaugai ar tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui ir visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui kyla 3 dalies a punkte nurodyta grėsmė. Tokiais deleguotaisiais aktais užtikrinama, kad EPI galėtų veikti pagal poreikį, vadovaudamosi atsargumo principu, ir kad prieš imdamosi veiksmų jos neturėtų laukti, kol investicinis produktas arba finansinė priemonė bus pateikta rinkai, platinama arba parduodama, ar bus vykdoma panaši veikla arba praktika.

13b straipsnis

13b straipsnis

Su produktais susijusios kompetentingų institucijų taikomos intervencinės priemonės

Su produktais susijusios kompetentingų institucijų taikomos intervencinės priemonės

1.
     
  Investicinio produkto teikėjai perduoda savo investicinio produkto pagrindinės informacijos dokumentą kompetentingai institucijai, reguliuojančiai tą produktą valstybėje narėje, kurioje produktas pateikiamas rinkai, platinamas arba parduodamas.

1.

Investicinio produkto teikėjai perduoda savo investicinio produkto pagrindinės informacijos dokumentą kompetentingai institucijai, reguliuojančiai tą produktą valstybėje narėje, kurioje produktas pateikiamas rinkai, platinamas arba parduodamas.

2.
     
  Investicinio produkto teikėjai pagrindinės informacijos dokumento pakeitimus, susijusius su EPI apibrėžtais esminiais pokyčiais, pateikia kompetentingai institucijai, reguliuojančiai tą produktą valstybėje narėje, kurioje produktas pateikiamas rinkai, platinamas arba parduodamas.

2.

Investicinio produkto teikėjai pagrindinės informacijos dokumento pakeitimus, susijusius su EPI apibrėžtais esminiais pokyčiais, pateikia kompetentingai institucijai, reguliuojančiai tą produktą valstybėje narėje, kurioje produktas pateikiamas rinkai, platinamas arba parduodamas.

3.
     
  Kompetentinga institucija prieš pateikiant investicinį produktą rinkai, jį platinant arba parduodant gali užtikrinti, kad pagrindinės informacijos dokumento turinys atitiktų šio reglamento II skyriaus nuostatas.

3.

Kompetentinga institucija prieš pateikiant investicinį produktą rinkai, jį platinant arba parduodant gali užtikrinti, kad pagrindinės informacijos dokumento turinys atitiktų šio reglamento II skyriaus nuostatas.

4.
     
  Kompetentinga valdžios institucija gali tirti naujus investicinius produktus arba finansines priemones, prieš juos pateikiant rinkai, platinant arba parduodant valstybės narės teritorijoje arba iš valstybės narės teritorijos.

4.

Kompetentinga valdžios institucija gali tirti naujus investicinius produktus arba finansines priemones, prieš juos pateikiant rinkai, platinant arba parduodant valstybės narės teritorijoje arba iš valstybės narės teritorijos.

5.
     
  Kompetentinga institucija gali uždrausti arba apriboti atitinkamos valstybės narės teritorijoje arba iš jos teritorijos:

5.

Kompetentinga institucija gali uždrausti arba apriboti atitinkamos valstybės narės teritorijoje arba iš jos teritorijos:

| a) | pateikti rinkai, platinti arba parduoti investicinius produktus arba finansines priemones; |
| --- | --- |

a)

a)

pateikti rinkai, platinti arba parduoti investicinius produktus arba finansines priemones;

pateikti rinkai, platinti arba parduoti investicinius produktus arba finansines priemones;

| b) | vykdyti tam tikros rūšies finansinę veiklą ar praktiką. |
| --- | --- |

b)

b)

vykdyti tam tikros rūšies finansinę veiklą ar praktiką.

vykdyti tam tikros rūšies finansinę veiklą ar praktiką.

6.
     
  Kompetentinga institucija gali imtis 6 dalyje nurodytų veiksmų, pagrįstai įsitikinusi, kad:

6.

Kompetentinga institucija gali imtis 6 dalyje nurodytų veiksmų, pagrįstai įsitikinusi, kad:

| a) | investicinis produktas, finansinė priemonė arba veikla ar įprasta praktika kelia didelį rūpestį dėl investuotojų apsaugos arba dėl jų iškilo rimtas pavojus tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui vienoje ar daugiau valstybių narių, įskaitant atvejus, kai suteikiamos paskatos, susijusios su investiciniu produktu ar finansine priemone, vykdoma jų rinkodara, platinimas, ar už juos mokamas atlygis; |
| --- | --- |

a)

a)

investicinis produktas, finansinė priemonė arba veikla ar įprasta praktika kelia didelį rūpestį dėl investuotojų apsaugos arba dėl jų iškilo rimtas pavojus tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui vienoje ar daugiau valstybių narių, įskaitant atvejus, kai suteikiamos paskatos, susijusios su investiciniu produktu ar finansine priemone, vykdoma jų rinkodara, platinimas, ar už juos mokamas atlygis;

investicinis produktas, finansinė priemonė arba veikla ar įprasta praktika kelia didelį rūpestį dėl investuotojų apsaugos arba dėl jų iškilo rimtas pavojus tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui vienoje ar daugiau valstybių narių, įskaitant atvejus, kai suteikiamos paskatos, susijusios su investiciniu produktu ar finansine priemone, vykdoma jų rinkodara, platinimas, ar už juos mokamas atlygis;

| b) | išvestinė finansinė priemonė turi neigiamą poveikį kainų formavimo mechanizmui pagrindinėje rinkoje; |
| --- | --- |

b)

b)

išvestinė finansinė priemonė turi neigiamą poveikį kainų formavimo mechanizmui pagrindinėje rinkoje;

išvestinė finansinė priemonė turi neigiamą poveikį kainų formavimo mechanizmui pagrindinėje rinkoje;

| c) | esamų Sąjungos teisės aktuose nustatytų ir atitinkamam investiciniam produktui, finansinei priemonei ar veiklai arba praktikai taikytinų reguliavimo reikalavimų nepakanka a punkte nurodytai rizikai pašalinti, ir to nepavyktų padaryti griežtesnėmis priežiūros ir esamų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

c)

c)

esamų Sąjungos teisės aktuose nustatytų ir atitinkamam investiciniam produktui, finansinei priemonei ar veiklai arba praktikai taikytinų reguliavimo reikalavimų nepakanka a punkte nurodytai rizikai pašalinti, ir to nepavyktų padaryti griežtesnėmis priežiūros ir esamų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonėmis;

esamų Sąjungos teisės aktuose nustatytų ir atitinkamam investiciniam produktui, finansinei priemonei ar veiklai arba praktikai taikytinų reguliavimo reikalavimų nepakanka a punkte nurodytai rizikai pašalinti, ir to nepavyktų padaryti griežtesnėmis priežiūros ir esamų reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonėmis;

| d) | atsižvelgiant į nustatytos rizikos pobūdį, mažmeninių investuotojų ar susijusių rinkos dalyvių išprusimo lygį ir galimą veiksmų poveikį mažmeniniams investuotojams ir rinkos dalyviams, kurie gali prekybą finansine priemone ar finansinę veiklą sustabdyti, jomis pasinaudoti arba gauti iš jų naudos, veiksmai, kurių ketinama imtis, yra proporcingi; |
| --- | --- |

d)

d)

atsižvelgiant į nustatytos rizikos pobūdį, mažmeninių investuotojų ar susijusių rinkos dalyvių išprusimo lygį ir galimą veiksmų poveikį mažmeniniams investuotojams ir rinkos dalyviams, kurie gali prekybą finansine priemone ar finansinę veiklą sustabdyti, jomis pasinaudoti arba gauti iš jų naudos, veiksmai, kurių ketinama imtis, yra proporcingi;

atsižvelgiant į nustatytos rizikos pobūdį, mažmeninių investuotojų ar susijusių rinkos dalyvių išprusimo lygį ir galimą veiksmų poveikį mažmeniniams investuotojams ir rinkos dalyviams, kurie gali prekybą finansine priemone ar finansinę veiklą sustabdyti, jomis pasinaudoti arba gauti iš jų naudos, veiksmai, kurių ketinama imtis, yra proporcingi;

| e) | kompetentinga institucija tinkamai konsultavosi su kitų valstybių narių, kurios gali stipriai nukentėti nuo šių veiksmų, kompetentingomis institucijomis; taip pat |
| --- | --- |

e)

e)

kompetentinga institucija tinkamai konsultavosi su kitų valstybių narių, kurios gali stipriai nukentėti nuo šių veiksmų, kompetentingomis institucijomis; taip pat

kompetentinga institucija tinkamai konsultavosi su kitų valstybių narių, kurios gali stipriai nukentėti nuo šių veiksmų, kompetentingomis institucijomis; taip pat

| f) | šie veiksmai neturi diskriminacinio poveikio iš kitos valstybės narės teikiamoms paslaugoms ar veiklai. |
| --- | --- |

f)

f)

šie veiksmai neturi diskriminacinio poveikio iš kitos valstybės narės teikiamoms paslaugoms ar veiklai.

šie veiksmai neturi diskriminacinio poveikio iš kitos valstybės narės teikiamoms paslaugoms ar veiklai.

Jei tenkinamos pirmoje pastraipoje išdėstytos sąlygos, kompetentinga institucija gali nustatyti draudimą arba apribojimą, taikomą investiciniams produktams ar finansinėms priemonėms, kurie pateikiami į rinką, platinami arba parduodami klientams valstybės narės viduje arba iš jos teritorijos.

Jei tenkinamos pirmoje pastraipoje išdėstytos sąlygos, kompetentinga institucija gali nustatyti draudimą arba apribojimą, taikomą investiciniams produktams ar finansinėms priemonėms, kurie pateikiami į rinką, platinami arba parduodami klientams valstybės narės viduje arba iš jos teritorijos.

Draudimas arba apribojimas taikomas kompetentingos institucijos nustatytomis aplinkybėmis arba su jos nustatytomis išimtimis.

Draudimas arba apribojimas taikomas kompetentingos institucijos nustatytomis aplinkybėmis arba su jos nustatytomis išimtimis.

7.
     
  Prieš nustatydama draudimą arba apribojimą pagal 5 dalį kompetentinga institucija iš anksto praneša apie savo ketinimą uždrausti arba apriboti investicinio produkto arba finansinės priemonės naudojimą, kol per nustatytą laikotarpį nebus atlikti tam tikri šio investicinio produkto arba finansinės priemonės savybių pakeitimai.

7.

Prieš nustatydama draudimą arba apribojimą pagal 5 dalį kompetentinga institucija iš anksto praneša apie savo ketinimą uždrausti arba apriboti investicinio produkto arba finansinės priemonės naudojimą, kol per nustatytą laikotarpį nebus atlikti tam tikri šio investicinio produkto arba finansinės priemonės savybių pakeitimai.

8.
     
  Kompetentinga institucija nenustato šiame straipsnyje numatyto draudimo ar apribojimo kol, likus ne mažiau kaip mėnesiui iki numatomų veiksmų, raštu ar kitomis ryšio priemonėmis, dėl kurių tarpusavyje susitarė institucijos, neinformuos visų kitų susijusių kompetentingų institucijų ir EPI apie:

8.

Kompetentinga institucija nenustato šiame straipsnyje numatyto draudimo ar apribojimo kol, likus ne mažiau kaip mėnesiui iki numatomų veiksmų, raštu ar kitomis ryšio priemonėmis, dėl kurių tarpusavyje susitarė institucijos, neinformuos visų kitų susijusių kompetentingų institucijų ir EPI apie:

| a) | finansinę priemonę arba veiklą ar praktiką, su kuria siūlomi veiksmai yra susiję; |
| --- | --- |

a)

a)

finansinę priemonę arba veiklą ar praktiką, su kuria siūlomi veiksmai yra susiję;

finansinę priemonę arba veiklą ar praktiką, su kuria siūlomi veiksmai yra susiję;

| b) | siūlomo draudimo ar apribojimo esmę ir numatomą įsigaliojimo laiką; taip pat |
| --- | --- |

b)

b)

siūlomo draudimo ar apribojimo esmę ir numatomą įsigaliojimo laiką; taip pat

siūlomo draudimo ar apribojimo esmę ir numatomą įsigaliojimo laiką; taip pat

| c) | įrodymus, kuriais kompetentinga institucija pagrindė savo sprendimą ir kurie patvirtina, kad kiekviena 6 dalyje nurodyta sąlyga yra patenkinta. |
| --- | --- |

c)

c)

įrodymus, kuriais kompetentinga institucija pagrindė savo sprendimą ir kurie patvirtina, kad kiekviena 6 dalyje nurodyta sąlyga yra patenkinta.

įrodymus, kuriais kompetentinga institucija pagrindė savo sprendimą ir kurie patvirtina, kad kiekviena 6 dalyje nurodyta sąlyga yra patenkinta.

9.
     
  Jei per 3 dalies e punkte numatytoms konsultacijoms reikalingą laiką ir 8 dalyje numatytą vieno mėnesio terminą gali būti padaryta nepataisoma žala vartotojams, kompetentinga institucija gali laikinai, ne ilgiau kaip tris mėnesius, imtis veiksmų pagal šį straipsnį. Tokiu atveju kompetentinga institucija nedelsdama informuoja visas kitas institucijas ir EPI apie veiksmus, kurių imtasi.

9.

Jei per 3 dalies e punkte numatytoms konsultacijoms reikalingą laiką ir 8 dalyje numatytą vieno mėnesio terminą gali būti padaryta nepataisoma žala vartotojams, kompetentinga institucija gali laikinai, ne ilgiau kaip tris mėnesius, imtis veiksmų pagal šį straipsnį. Tokiu atveju kompetentinga institucija nedelsdama informuoja visas kitas institucijas ir EPI apie veiksmus, kurių imtasi.

10.
     
  Kompetentinga institucija savo interneto svetainėje skelbia pranešimą apie sprendimą pradėti taikyti 5 dalyje nurodytą draudimą ar apribojimą. Pranešime pateikiama išsami informacija apie draudimą ar apribojimą ir nurodomas laikas, kada, paskelbus pranešimą, jie įsigalios, taip pat įrodymai, kurie patvirtina, kad kiekviena 6 dalyje nurodyta sąlyga yra patenkinta. Draudimas ar apribojimas taikomas tik veiksmams, kurių imtasi po pranešimo paskelbimo.

10.

Kompetentinga institucija savo interneto svetainėje skelbia pranešimą apie sprendimą pradėti taikyti 5 dalyje nurodytą draudimą ar apribojimą. Pranešime pateikiama išsami informacija apie draudimą ar apribojimą ir nurodomas laikas, kada, paskelbus pranešimą, jie įsigalios, taip pat įrodymai, kurie patvirtina, kad kiekviena 6 dalyje nurodyta sąlyga yra patenkinta. Draudimas ar apribojimas taikomas tik veiksmams, kurių imtasi po pranešimo paskelbimo.

11.
     
  Kompetentinga institucija atšaukia draudimą arba apribojimą, jeigu nebetenkinamos 6 dalyje nurodytos sąlygos.

11.

Kompetentinga institucija atšaukia draudimą arba apribojimą, jeigu nebetenkinamos 6 dalyje nurodytos sąlygos.

12.
     
  Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotuosius aktais, kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, į kuriuos kompetentingos institucijos turi atsižvelgti spręsdamos, kada investuotojų apsaugai ar tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui ir visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui kyla grėsmė, nurodyta 3 dalies a punkte.

12.

Komisija pagal 23 straipsnį priima deleguotuosius aktais, kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, į kuriuos kompetentingos institucijos turi atsižvelgti spręsdamos, kada investuotojų apsaugai ar tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui ir visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui kyla grėsmė, nurodyta 3 dalies a punkte.

13c straipsnis

13c straipsnis

EPI koordinavimo vaidmuo

EPI koordinavimo vaidmuo

1.
     
  Kiekviena EPI padeda kompetentingoms institucijoms įgyvendinti veiksmus, kurių jos ėmėsi pagal 13b straipsnį, ir koordinuoja su tuo susijusią veiklą. Visų pirma kiekviena EPI užtikrina, kad veiksmai, kurių kompetentinga institucija imasi, būtų pagrįsti ir proporcingi, ir kad atitinkamais atvejais kompetentingos institucijos vadovautųsi nuosekliu požiūriu.

1.

Kiekviena EPI padeda kompetentingoms institucijoms įgyvendinti veiksmus, kurių jos ėmėsi pagal 13b straipsnį, ir koordinuoja su tuo susijusią veiklą. Visų pirma kiekviena EPI užtikrina, kad veiksmai, kurių kompetentinga institucija imasi, būtų pagrįsti ir proporcingi, ir kad atitinkamais atvejais kompetentingos institucijos vadovautųsi nuosekliu požiūriu.

2.
     
  Gavusi 13b straipsnyje numatytą pranešimą apie veiksmus, kurių ketinama imtis pagal tą straipsnį, EPI priima nuomonę dėl draudimo ar apribojimo pagrįstumo ir proporcingumo. Jeigu EPI mano, kad priemonė, kurios kitos kompetentingos institucijos ketina imtis, yra būtina kilusiai rizikai pašalinti, ji tai ir nurodo savo nuomonėje. Nuomonė skelbiama EPI interneto svetainėje.

2.

Gavusi 13b straipsnyje numatytą pranešimą apie veiksmus, kurių ketinama imtis pagal tą straipsnį, EPI priima nuomonę dėl draudimo ar apribojimo pagrįstumo ir proporcingumo. Jeigu EPI mano, kad priemonė, kurios kitos kompetentingos institucijos ketina imtis, yra būtina kilusiai rizikai pašalinti, ji tai ir nurodo savo nuomonėje. Nuomonė skelbiama EPI interneto svetainėje.

3.
     
  Jeigu kompetentinga institucija siūlo imtis arba imasi veiksmų, prieštaraujančių 2 dalyje nurodytai EPI nuomonei, arba, prieštaraudama tai nuomonei, atsisako imtis veiksmų, ji nedelsdama savo interneto svetainėje paskelbia pranešimą, kuriame išsamiai paaiškina tokio sprendimo priežastis.

3.

Jeigu kompetentinga institucija siūlo imtis arba imasi veiksmų, prieštaraujančių 2 dalyje nurodytai EPI nuomonei, arba, prieštaraudama tai nuomonei, atsisako imtis veiksmų, ji nedelsdama savo interneto svetainėje paskelbia pranešimą, kuriame išsamiai paaiškina tokio sprendimo priežastis.

13d straipsnis

13d straipsnis

Mokesčių ir išlaidų atskleidimas

Mokesčių ir išlaidų atskleidimas

Investicinio produkto pardavėjas, neskaitant pagrindinės informacijos dokumento, pateikia dokumentą su toliau nurodyta informacija.

Investicinio produkto pardavėjas, neskaitant pagrindinės informacijos dokumento, pateikia dokumentą su toliau nurodyta informacija.

| 1. | Visi 8 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyti mokesčiai atskleidžiami nurodant bendrą jų poveikį. Jei jie yra apatiniame investicijos sluoksnyje, jie nėra klasifikuojami kaip investicijos dalis. |
| --- | --- |

1.

1.

Visi 8 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyti mokesčiai atskleidžiami nurodant bendrą jų poveikį. Jei jie yra apatiniame investicijos sluoksnyje, jie nėra klasifikuojami kaip investicijos dalis.

Visi 8 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyti mokesčiai atskleidžiami nurodant bendrą jų poveikį. Jei jie yra apatiniame investicijos sluoksnyje, jie nėra klasifikuojami kaip investicijos dalis.

| 2. | Mokesčiai už konsultacijas investicijų klausimais neturi būti apskaičiuojami taikant fiksuoto procentinio dydžio normą, jei tam nėra gautas išankstinis investuotojo sutikimas. Jei susitariama dėl fiksuoto procentinio dydžio normos, investicinio produkto pardavėjas visapusiškai atskleidžia, koks bus tokios normos poveikis investicijos laikotarpiu arba laikotarpiu, dėl kurio kreipiasi investuotojas. |
| --- | --- |

2.

2.

Mokesčiai už konsultacijas investicijų klausimais neturi būti apskaičiuojami taikant fiksuoto procentinio dydžio normą, jei tam nėra gautas išankstinis investuotojo sutikimas. Jei susitariama dėl fiksuoto procentinio dydžio normos, investicinio produkto pardavėjas visapusiškai atskleidžia, koks bus tokios normos poveikis investicijos laikotarpiu arba laikotarpiu, dėl kurio kreipiasi investuotojas.

Mokesčiai už konsultacijas investicijų klausimais neturi būti apskaičiuojami taikant fiksuoto procentinio dydžio normą, jei tam nėra gautas išankstinis investuotojo sutikimas. Jei susitariama dėl fiksuoto procentinio dydžio normos, investicinio produkto pardavėjas visapusiškai atskleidžia, koks bus tokios normos poveikis investicijos laikotarpiu arba laikotarpiu, dėl kurio kreipiasi investuotojas.

| 3. | Investicinį produktą parduodantis arba investuotoją konsultuojantis asmuo nurodo investuotojui laiko, skirto su šia konsultacija susijusiam darbui, paskirstymą, kuris pateikiamas minučių arba valandų pavidalu ir kuriam nustatomas valandinis atlygis (jei nėra susitariama dėl fiksuoto procentinio dydžio normos, kaip nurodyta 2 dalyje). |
| --- | --- |

3.

3.

Investicinį produktą parduodantis arba investuotoją konsultuojantis asmuo nurodo investuotojui laiko, skirto su šia konsultacija susijusiam darbui, paskirstymą, kuris pateikiamas minučių arba valandų pavidalu ir kuriam nustatomas valandinis atlygis (jei nėra susitariama dėl fiksuoto procentinio dydžio normos, kaip nurodyta 2 dalyje).

Investicinį produktą parduodantis arba investuotoją konsultuojantis asmuo nurodo investuotojui laiko, skirto su šia konsultacija susijusiam darbui, paskirstymą, kuris pateikiamas minučių arba valandų pavidalu ir kuriam nustatomas valandinis atlygis (jei nėra susitariama dėl fiksuoto procentinio dydžio normos, kaip nurodyta 2 dalyje).

13e straipsnis

13e straipsnis

Rizikos valdymas

Rizikos valdymas

1.
     
  Investicinio produkto teikėjas taiko rizikos valdymo procedūras, kurios leidžia jam prižiūrėti ir bet kuriuo metu įvertinti investicinio produkto rizikingumą.

1.

Investicinio produkto teikėjas taiko rizikos valdymo procedūras, kurios leidžia jam prižiūrėti ir bet kuriuo metu įvertinti investicinio produkto rizikingumą.

Jis taiko šį procesą, kad galėtų tiksliai ir nepriklausomai nustatyti nebiržinių išvestinių finansinių priemonių vertę.

Jis taiko šį procesą, kad galėtų tiksliai ir nepriklausomai nustatyti nebiržinių išvestinių finansinių priemonių vertę.

Jis savo buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms nuolat perduoda informaciją apie išvestinių finansinių priemonių tipus, pagrindinę riziką, kiekybinius apribojimus ir metodus, kurie pasirinkti siekiant įvertinti su išvestinių finansinių priemonių sandoriais susijusią riziką, nurodydamas informaciją kiekvienam produktui.

Jis savo buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms nuolat perduoda informaciją apie išvestinių finansinių priemonių tipus, pagrindinę riziką, kiekybinius apribojimus ir metodus, kurie pasirinkti siekiant įvertinti su išvestinių finansinių priemonių sandoriais susijusią riziką, nurodydamas informaciją kiekvienam produktui.

2.
     
  Investicinių produktų teikėjas užtikrina, kad bendra investicinio produkto pozicija išvestinių finansinių priemonių atžvilgiu neviršytų visos investicinio produkto vertės.

2.

Investicinių produktų teikėjas užtikrina, kad bendra investicinio produkto pozicija išvestinių finansinių priemonių atžvilgiu neviršytų visos investicinio produkto vertės.

Pozicija yra įvertinama atsižvelgiant į dabartinę pagrindinio turto vertę, su sandorio šalimis susijusią riziką, rinkos ateities tendencijas ir pozicijoms likviduoti turimą laiką.

Pozicija yra įvertinama atsižvelgiant į dabartinę pagrindinio turto vertę, su sandorio šalimis susijusią riziką, rinkos ateities tendencijas ir pozicijoms likviduoti turimą laiką.

Kai perleidžiami vertybiniai popieriai arba pinigų rinkos priemonės apima išvestinę finansinę priemonę, į tą išvestinę finansinę priemonę atsižvelgiama, siekiant atitikti šio straipsnio reikalavimus.

Kai perleidžiami vertybiniai popieriai arba pinigų rinkos priemonės apima išvestinę finansinę priemonę, į tą išvestinę finansinę priemonę atsižvelgiama, siekiant atitikti šio straipsnio reikalavimus.

3.
     
  Vertės pokyčio rizika apskaičiuojama laikantis šių parametrų:

3.

Vertės pokyčio rizika apskaičiuojama laikantis šių parametrų:

| a) | 99 proc. vienpusis pasikliovimo intervalas; |
| --- | --- |

a)

a)

99 proc. vienpusis pasikliovimo intervalas;

99 proc. vienpusis pasikliovimo intervalas;

| b) | vienam mėnesiui tolygus laikymo laikotarpis (20 darbo dienų); taip pat |
| --- | --- |

b)

b)

vienam mėnesiui tolygus laikymo laikotarpis (20 darbo dienų); taip pat

vienam mėnesiui tolygus laikymo laikotarpis (20 darbo dienų); taip pat

| c) | bent trejų metų (750 darbo dienų) veiksmingo rizikos veiksnių stebėsenos laikotarpis (istorija), nebent dėl smarkaus kainų svyravimo (pvz., dėl išskirtinių rinkos sąlygų) būtų pagrįstas trumpesnis stebėsenos laikotarpis. |
| --- | --- |

c)

c)

bent trejų metų (750 darbo dienų) veiksmingo rizikos veiksnių stebėsenos laikotarpis (istorija), nebent dėl smarkaus kainų svyravimo (pvz., dėl išskirtinių rinkos sąlygų) būtų pagrįstas trumpesnis stebėsenos laikotarpis.

bent trejų metų (750 darbo dienų) veiksmingo rizikos veiksnių stebėsenos laikotarpis (istorija), nebent dėl smarkaus kainų svyravimo (pvz., dėl išskirtinių rinkos sąlygų) būtų pagrįstas trumpesnis stebėsenos laikotarpis.

4.
     
  EPI parengia reguliavimo standartų projektą, kuriame pateikiama:

4.

EPI parengia reguliavimo standartų projektą, kuriame pateikiama:

| a) | rizikos valdymo ir bendrų mažmeniniams investuotojams parduodamų investicinių produktų pozicijų rizikos apskaičiavimo gairės; |
| --- | --- |

a)

a)

rizikos valdymo ir bendrų mažmeniniams investuotojams parduodamų investicinių produktų pozicijų rizikos apskaičiavimo gairės;

rizikos valdymo ir bendrų mažmeniniams investuotojams parduodamų investicinių produktų pozicijų rizikos apskaičiavimo gairės;

| b) | finansinių indeksų gairės. |
| --- | --- |

b)

b)

finansinių indeksų gairės.

finansinių indeksų gairės.

Šiuos techninių reguliavimo standartų projektus EPI pateikia Komisijai iki [...].

Šiuos techninių reguliavimo standartų projektus EPI pateikia Komisijai iki [...].

Komisijai deleguojami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius.

Komisijai deleguojami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius.

13f straipsnis

13f straipsnis

Išmokų taisyklės

Išmokų taisyklės

1.
     
  Investicinio produkto išmoka negali:

1.

Investicinio produkto išmoka negali:

| a) | būti susijusi su tam tikrais mechanizmais, įvykiais ar turto klasėmis, dėl kurių gali kilti klaidingo aiškinimo pavojus; |
| --- | --- |

a)

a)

būti susijusi su tam tikrais mechanizmais, įvykiais ar turto klasėmis, dėl kurių gali kilti klaidingo aiškinimo pavojus;

būti susijusi su tam tikrais mechanizmais, įvykiais ar turto klasėmis, dėl kurių gali kilti klaidingo aiškinimo pavojus;

| b) | priklausyti nuo atvejų, kurie yra neįprasti mažmeniniams investuotojams, pvz., finansų įstaigos reguliuojamojo kapitalo dydžio; arba |
| --- | --- |

b)

b)

priklausyti nuo atvejų, kurie yra neįprasti mažmeniniams investuotojams, pvz., finansų įstaigos reguliuojamojo kapitalo dydžio; arba

priklausyti nuo atvejų, kurie yra neįprasti mažmeniniams investuotojams, pvz., finansų įstaigos reguliuojamojo kapitalo dydžio; arba

| c) | būti susijusi su paketo sudarymo ypatybėmis, grindžiamomis mažmeninių investuotojų elgsenos tendencijomis. |
| --- | --- |

c)

c)

būti susijusi su paketo sudarymo ypatybėmis, grindžiamomis mažmeninių investuotojų elgsenos tendencijomis.

būti susijusi su paketo sudarymo ypatybėmis, grindžiamomis mažmeninių investuotojų elgsenos tendencijomis.

2.
     
  EPI parengia gaires, kuriose teikia patarimus dėl 1 dalyje nurodytų sąlygų.

2.

EPI parengia gaires, kuriose teikia patarimus dėl 1 dalyje nurodytų sąlygų.

III SKYRIUS

III SKYRIUS

SKUNDAI, ŽALOS ATLYGINIMAS, BENDRADARBIAVIMAS

SKUNDAI, ŽALOS ATLYGINIMAS, BENDRADARBIAVIMAS

14 straipsnis

14 straipsnis

Investicinių produktų teikėjas
  ir investicinių produktų pardavėjas
  nustato tinkamas procedūras ir priemones, kuriomis užtikrinama, kad:

ir investicinių produktų pardavėjas

| a) | mažmeniniai investuotojai galėtų pasinaudoti veiksmingais skundų dėl investicinių produktų teikėjo pateikimo ir naudojimosi žalos atlyginimo procedūra būdais; |
| --- | --- |

a)

a)

mažmeniniai investuotojai galėtų pasinaudoti veiksmingais skundų dėl investicinių produktų teikėjo pateikimo ir naudojimosi žalos atlyginimo procedūra būdais;

mažmeniniai investuotojai galėtų pasinaudoti veiksmingais skundų dėl investicinių produktų teikėjo pateikimo ir naudojimosi žalos atlyginimo procedūra būdais;

| b) | skundus dėl pagrindinės informacijos dokumento
  ar šio dokumento priedo
  pateikę mažmeniniai investuotojai laiku ir tinkamai gautų
  išsamų
  atsakymą.
  taip pat |
| --- | --- |

b)

b)

skundus dėl pagrindinės informacijos dokumento
  ar šio dokumento priedo
  pateikę mažmeniniai investuotojai laiku ir tinkamai gautų
  išsamų
  atsakymą.
  taip pat

ar šio dokumento priedo

išsamų

taip pat

| c) | tarpvalstybinių ginčų atveju mažmeniniai investuotojai galėtų pasinaudoti veiksmingomis žalos atlyginimo procedūromis, ypač tuo atveju, kai investicinio produkto teikėjas yra kitoje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje. |
| --- | --- |

c)

c)

tarpvalstybinių ginčų atveju mažmeniniai investuotojai galėtų pasinaudoti veiksmingomis žalos atlyginimo procedūromis, ypač tuo atveju, kai investicinio produkto teikėjas yra kitoje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje.

tarpvalstybinių ginčų atveju mažmeniniai investuotojai galėtų pasinaudoti veiksmingomis žalos atlyginimo procedūromis, ypač tuo atveju, kai investicinio produkto teikėjas yra kitoje valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje.

15 straipsnis

15 straipsnis

1.   
  Pagal Direktyvą dėl vartotojų ginčų alternatyvaus sprendimo [2011/0373(COD)] ir Reglamentą dėl vartotojų ginčų elektroninio sprendimo [2011/0374(COD)] valstybės narės užtikrina, kad tuo atveju,
  kai mažmeninis investuotojas prieš investicinių produktų teikėją arba investicinius produktus parduodantį asmenį pradeda nacionalinėje teisėje nustatytą alternatyvaus ginčų sprendimo procedūrą dėl ginčo, susijusio su šiame reglamente nustatytomis teisėmis ir pareigomis, investicinių produktų teikėjas arba investicinius produktus parduodantis asmuo dalyvauja toje procedūroje, kai:

Pagal Direktyvą dėl vartotojų ginčų alternatyvaus sprendimo [2011/0373(COD)] ir Reglamentą dėl vartotojų ginčų elektroninio sprendimo [2011/0374(COD)] valstybės narės užtikrina, kad tuo atveju,

| a) | vykdant procedūrą
  priimami sprendimai
  gali būti privalomi investicinių produktų teikėjui ir investicinių produktų pardavėjui
  ; |
| --- | --- |

a)

vykdant procedūrą
  priimami sprendimai
  gali būti privalomi investicinių produktų teikėjui ir investicinių produktų pardavėjui
  ;

vykdant procedūrą

gali būti privalomi investicinių produktų teikėjui ir investicinių produktų pardavėjui

| b) | senaties terminas, per kurį ginčą galima perduoti spręsti teismui, yra sustabdomas tam laikui, kol vyksta alternatyvaus ginčo sprendimo procedūra; |
| --- | --- |

b)

senaties terminas, per kurį ginčą galima perduoti spręsti teismui, yra sustabdomas tam laikui, kol vyksta alternatyvaus ginčo sprendimo procedūra;

| c) | reikalavimo senaties terminas yra sustabdomas tam laikui, kol vyksta procedūra; |
| --- | --- |

c)

reikalavimo senaties terminas yra sustabdomas tam laikui, kol vyksta procedūra;

| d) | procedūra
  yra nemokama arba už ją imamas simbolinis mokestis
  , kaip nurodyta nacionalinės teisės aktuose. |
| --- | --- |

d)

procedūra
  yra nemokama arba už ją imamas simbolinis mokestis
  , kaip nurodyta nacionalinės teisės aktuose.

yra nemokama arba už ją imamas simbolinis mokestis

▌

1a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai alternatyvaus ginčų sprendimo subjektams leidžiama nustatyti iš anksto numatytas pinigines ribines vertes siekiant apriboti galimybes pasinaudoti alternatyvaus ginčų sprendimo procedūromis, neturėtų būti nustatytos tokio dydžio ribinės vertės, kurios itin apribotų vartotojų galimybes nagrinėti skundą pasinaudojant alternatyvaus ginčų sprendimo subjektais.

1a.

Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai alternatyvaus ginčų sprendimo subjektams leidžiama nustatyti iš anksto numatytas pinigines ribines vertes siekiant apriboti galimybes pasinaudoti alternatyvaus ginčų sprendimo procedūromis, neturėtų būti nustatytos tokio dydžio ribinės vertės, kurios itin apribotų vartotojų galimybes nagrinėti skundą pasinaudojant alternatyvaus ginčų sprendimo subjektais.

2.   Valstybės narės apie subjektus, kurių kompetencijai priklauso 1 dalyje nurodytos procedūros, Komisijai praneša iki [įrašyti konkrečią datą – 6 mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo arba taikymo]. Jos nedelsdamos praneša Komisijai apie visus vėlesnius su tais subjektais susijusius pasikeitimus.

3.   Subjektai, kurių kompetencijai priklauso 1 dalyje nurodytos procedūros, bendradarbiauja vieni su kitais spręsdami tarpvalstybinius ginčus šio reglamento taikymo srityje.

15a straipsnis

15a straipsnis

Informacija apie alternatyvų ginčų sprendimą

Informacija apie alternatyvų ginčų sprendimą

1.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad investicinių produktų teikėjas ar pardavėjas informuotų mažmeninį investuotoją apie alternatyvaus ginčų sprendimo subjektus, kurių kompetencijos sričiai jie priklauso ir kurie yra kompetentingi spręsti galimus jų pačių ir mažmeninių investuotojų ginčus. Jie taip pat nurodo, ar yra įsipareigoję arba įpareigoti naudotis tų subjektų paslaugomis ginčams su mažmeniniais investuotojais spręsti, ar ne.

1.

Valstybės narės užtikrina, kad investicinių produktų teikėjas ar pardavėjas informuotų mažmeninį investuotoją apie alternatyvaus ginčų sprendimo subjektus, kurių kompetencijos sričiai jie priklauso ir kurie yra kompetentingi spręsti galimus jų pačių ir mažmeninių investuotojų ginčus. Jie taip pat nurodo, ar yra įsipareigoję arba įpareigoti naudotis tų subjektų paslaugomis ginčams su mažmeniniais investuotojais spręsti, ar ne.

2.
     
  1 dalyje nurodyta informacija pateikiama aiškiai, suprantamai ir lengvai prieinamu būdu komercinės veiklos subjektų interneto svetainėje, jei tokia yra, ir, jei taikytina, komercinės veiklos subjekto ir vartotojo pardavimo ar paslaugų sutarčių bendrosiose nuostatose.

2.

1 dalyje nurodyta informacija pateikiama aiškiai, suprantamai ir lengvai prieinamu būdu komercinės veiklos subjektų interneto svetainėje, jei tokia yra, ir, jei taikytina, komercinės veiklos subjekto ir vartotojo pardavimo ar paslaugų sutarčių bendrosiose nuostatose.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai mažmeninio investuotojo ir investicinio produkto teikėjo ar investicinį produktą jų teritorijoje parduodančio asmens ginčas negali būti išspręstas dėl tiesiogiai pateikto mažmeninio investuotojo ieškinio investicinio produkto teikėjui ar pardavėjui, pastarasis suteikia mažmeniniam investuotojui 1 dalyje nurodytą informaciją, konkrečiai nurodydamas, ar pasitelks atitinkamus alternatyvaus ginčų sprendimo subjektus ginčui spręsti. Ta informacija pateikiama popieriuje arba kitoje patvarioje laikmenoje.

3.

Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai mažmeninio investuotojo ir investicinio produkto teikėjo ar investicinį produktą jų teritorijoje parduodančio asmens ginčas negali būti išspręstas dėl tiesiogiai pateikto mažmeninio investuotojo ieškinio investicinio produkto teikėjui ar pardavėjui, pastarasis suteikia mažmeniniam investuotojui 1 dalyje nurodytą informaciją, konkrečiai nurodydamas, ar pasitelks atitinkamus alternatyvaus ginčų sprendimo subjektus ginčui spręsti. Ta informacija pateikiama popieriuje arba kitoje patvarioje laikmenoje.

15b straipsnis

15b straipsnis

Kolektyvinis alternatyvus ginčų sprendimas

Kolektyvinis alternatyvus ginčų sprendimas

Valstybės narės, bendrai nagrinėdamos tokius pačius ar panašius teikėjo ar investicinius produktus parduodančio asmens ir keleto mažmeninių investuotojų ginčus, gali toliau taikyti ar pradėti taikyti alternatyvaus ginčų sprendimo procedūras. Alternatyvaus ginčų sprendimo sistemos, taikomos tiek pavieniams, tiek kolektyviniams ginčams spręsti ir žalai atlyginti, yra viena kitą papildančios, o ne panaikinančios procedūros.

Valstybės narės, bendrai nagrinėdamos tokius pačius ar panašius teikėjo ar investicinius produktus parduodančio asmens ir keleto mažmeninių investuotojų ginčus, gali toliau taikyti ar pradėti taikyti alternatyvaus ginčų sprendimo procedūras. Alternatyvaus ginčų sprendimo sistemos, taikomos tiek pavieniams, tiek kolektyviniams ginčams spręsti ir žalai atlyginti, yra viena kitą papildančios, o ne panaikinančios procedūros.

16 straipsnis

16 straipsnis

Taikydamos šį reglamentą kompetentingos institucijos bendradarbiauja viena su kita ir su subjektais, atsakingais už 15 straipsnyje nurodytas skundų nagrinėjimo ir žalos atlyginimo neteismine tvarka procedūras.

Pirmiausia kompetentingos institucijos nedelsdamos teikia viena kitai tokią informaciją, kuri svarbi joms vykdant savo pareigas pagal šį reglamentą.

17 straipsnis

17 straipsnis

1.   Valstybėse narėse tvarkant asmens duomenis pagal šį reglamentą valstybės narės taiko
  Direktyvą 95/46/EB
  .

Direktyvą 95/46/EB

2.   EBI, EDPPI ir EVPRI tvarkant asmens duomenis taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001.

IV SKYRIUS

IV SKYRIUS

ADMINISTRACINĖS NUOBAUDOS IR KITOS PRIEMONĖS

ADMINISTRACINĖS NUOBAUDOS IR KITOS PRIEMONĖS

18 straipsnis

18 straipsnis

1.   Valstybės narės parengia taisykles, kuriomis nustatomos tinkamos administracinės
  nuobaudos
  ir
  kitos
  priemonės, taikomos šio reglamento nuostatų pažeidimo atvejais, ir imasi visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad šios taisyklės būtų įgyvendintos. Tos
  nuobaudos ir kitos
  priemonės yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasios.

nuobaudos

kitos

nuobaudos ir kitos

Iki [24 mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo] valstybės narės apie pirmoje pastraipoje nurodytas taisykles praneša Komisijai ir
  EPI
  jungtiniam komitetui. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai ir
  EPI
  jungtiniam komitetui apie visus vėlesnius tų taisyklių pakeitimus.

24 mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo

EPI

EPI

2.   ▌Kompetentingos institucijos
  pagal nacionalinius įstatymus turi visus priežiūros įgaliojimus, įskaitant tyrimo įgaliojimus, reikalingus jų pareigoms pagal šį reglamentą atlikti.

pagal nacionalinius įstatymus turi visus priežiūros įgaliojimus, įskaitant tyrimo įgaliojimus, reikalingus jų pareigoms pagal šį reglamentą atlikti.

2a.
     
  Naudodamosi savo įgaliojimais pagal 19 straipsnį, kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja, siekdamos užtikrinti, kad administracinės nuobaudos ir kitos priemonės padėtų pasiekti norimus rezultatus pagal šį reglamentą, ir koordinuoja savo veiksmus, kad išvengtų galimo dubliavimosi ir sutapimo, kai taikomos administracinės nuobaudos ir kitos priemonės tarpvalstybiniais atvejais.

2a.

Naudodamosi savo įgaliojimais pagal 19 straipsnį, kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja, siekdamos užtikrinti, kad administracinės nuobaudos ir kitos priemonės padėtų pasiekti norimus rezultatus pagal šį reglamentą, ir koordinuoja savo veiksmus, kad išvengtų galimo dubliavimosi ir sutapimo, kai taikomos administracinės nuobaudos ir kitos priemonės tarpvalstybiniais atvejais.

19 straipsnis

19 straipsnis

1.   Šis straipsnis taikomas
  bet kokiems šio reglamento
  pažeidimams.

bet kokiems šio reglamento

▌

2.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų įgaliojimus taikyti bent šias administracines
  nuobaudas ir kitas administracines
  priemones ▌:

nuobaudas ir kitas administracines

| a) | uždrausti prekiauti investiciniu produktu; |
| --- | --- |

a)

uždrausti prekiauti investiciniu produktu;

| b) | laikinai sustabdyti prekybą investiciniu produktu; |
| --- | --- |

b)

laikinai sustabdyti prekybą investiciniu produktu;

| c) | viešai įspėti nurodant už pažeidimą atsakingą asmenį ir pažeidimo pobūdį; |
| --- | --- |

c)

viešai įspėti nurodant už pažeidimą atsakingą asmenį ir pažeidimo pobūdį;

| d) | pareikalauti paskelbti naują pagrindinės informacijos dokumento redakciją; |
| --- | --- |

d)

pareikalauti paskelbti naują pagrindinės informacijos dokumento redakciją;

| da) | juridiniam asmeniui – administracines baudas, kurios sudarytų iki 10 proc. to juridinio asmens bendros metinės apyvartos ankstesniais veiklos metais; jeigu juridinis asmuo yra patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, atitinkama bendra metine apyvarta laikoma bendra metinė apyvarta, nurodyta pagrindinės patronuojančiosios įmonės praėjusių finansinių metų konsoliduotojoje ataskaitoje; |
| --- | --- |

da)

da)

juridiniam asmeniui – administracines baudas, kurios sudarytų iki 10 proc. to juridinio asmens bendros metinės apyvartos ankstesniais veiklos metais; jeigu juridinis asmuo yra patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, atitinkama bendra metine apyvarta laikoma bendra metinė apyvarta, nurodyta pagrindinės patronuojančiosios įmonės praėjusių finansinių metų konsoliduotojoje ataskaitoje;

juridiniam asmeniui – administracines baudas, kurios sudarytų iki 10 proc. to juridinio asmens bendros metinės apyvartos ankstesniais veiklos metais; jeigu juridinis asmuo yra patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, atitinkama bendra metine apyvarta laikoma bendra metinė apyvarta, nurodyta pagrindinės patronuojančiosios įmonės praėjusių finansinių metų konsoliduotojoje ataskaitoje;

| db) | fiziniam asmeniui – administracines baudas, kurios sudarytų iki 5 000 000 EUR, o valstybėse narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro, – atitinkamą sumą nacionaline valiuta ...[šios direktyvos įsigaliojimo diena]. |
| --- | --- |

db)

db)

fiziniam asmeniui – administracines baudas, kurios sudarytų iki 5 000 000 EUR, o valstybėse narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro, – atitinkamą sumą nacionaline valiuta ...[šios direktyvos įsigaliojimo diena].

fiziniam asmeniui – administracines baudas, kurios sudarytų iki 5 000 000 EUR, o valstybėse narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro, – atitinkamą sumą nacionaline valiuta ...[šios direktyvos įsigaliojimo diena].

3.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos, pritaikiusios vieną ar daugiau administracinių
  nuobaudų ir kitų
  priemonių ▌pagal 2 dalį, turėtų įgaliojimus pačios pateikti arba įpareigoti investicinio produkto teikėją arba investicinį produktą parduodantį asmenį pateikti atitinkamam mažmeniniam investuotojui tiesioginį pranešimą, kuriame informuojama apie administracinę
  nuobaudą arba kitą
  priemonę ▌ir apie tai, kur pateikti skundus arba reikalavimus dėl žalos atlyginimo.

nuobaudų ir kitų

nuobaudą arba kitą

20 straipsnis

20 straipsnis

Kompetentingos institucijos 19 straipsnio 2 dalyje nurodytas administracines
  nuobaudas ir kitas
  priemones ▌taiko atsižvelgdamos į visas svarbias aplinkybes, įskaitant:

nuobaudas ir kitas

| a) | pažeidimo sunkumą ir trukmę; |
| --- | --- |

a)

pažeidimo sunkumą ir trukmę;

| b) | atsakingo
  fizinio ar juridinio
  asmens atsakomybės laipsnį; |
| --- | --- |

b)

atsakingo
  fizinio ar juridinio
  asmens atsakomybės laipsnį;

fizinio ar juridinio

| c) | pažeidimo poveikį mažmeninių investuotojų interesams; |
| --- | --- |

c)

pažeidimo poveikį mažmeninių investuotojų interesams;

| d) | už pažeidimą atsakingo
  fizinio ar juridinio
  asmens bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

d)

už pažeidimą atsakingo
  fizinio ar juridinio
  asmens bendradarbiavimą;

fizinio ar juridinio

| e) | atsakingo
  fizinio ar juridinio
  asmens anksčiau padarytus pažeidimus; |
| --- | --- |

e)

atsakingo
  fizinio ar juridinio
  asmens anksčiau padarytus pažeidimus;

fizinio ar juridinio

| ea) | visas priemones, kurių atsakingas asmuo ėmėsi, siekdamas užkirsti kelią pakartotiniams pažeidimams ateityje; |
| --- | --- |

ea)

ea)

visas priemones, kurių atsakingas asmuo ėmėsi, siekdamas užkirsti kelią pakartotiniams pažeidimams ateityje;

visas priemones, kurių atsakingas asmuo ėmėsi, siekdamas užkirsti kelią pakartotiniams pažeidimams ateityje;

| eb) | kompensacijas, kurias atsakingas asmuo suteikė mažmeniniams investuotojams po pažeidimo. |
| --- | --- |

eb)

eb)

kompensacijas, kurias atsakingas asmuo suteikė mažmeniniams investuotojams po pažeidimo.

kompensacijas, kurias atsakingas asmuo suteikė mažmeniniams investuotojams po pažeidimo.

21 straipsnis

21 straipsnis

1.   Kompetentinga institucija, visuomenei atskleisdama informaciją apie administracines
  nuobaudas ir kitas
  priemones ▌, vienu metu apie tas administracines
  nuobaudas ir kitas
  priemones ▌praneša
  EPI
  .

nuobaudas ir kitas

nuobaudas ir kitas

EPI

2.   Valstybės narės kartą per metus pateikia
  kompetentingoms
  EPI apibendrintą informaciją apie ▌administracines
  nuobaudas ir kitas priemones
  , pritaikytas pagal 18 straipsnį ir 19 straipsnio 2 dalį.

kompetentingoms

nuobaudas ir kitas priemones

3.   
  EPI
  šią informaciją skelbia metinėje ataskaitoje.

EPI

22 straipsnis

22 straipsnis

Informacija apie
  nuobaudas
  ir
  kitas
  priemones, pritaikytas už 19 straipsnio 1 dalyje nurodytus pažeidimus, visuomenei atskleidžiama nedelsiant, nurodant bent informaciją apie šio reglamento pažeidimo tipą bei pobūdį, taip pat už pažeidimą atsakingų asmenų tapatybę ▌.
  Kompetentingos institucijos gali pašalinti informaciją apie subjekto, kuriam skirta administracinė nuobauda ar kitos priemonės, tapatybę iš savo svetainės praėjus ne mažiau kaip penkeriems metams.

nuobaudas

kitas

Kompetentingos institucijos gali pašalinti informaciją apie subjekto, kuriam skirta administracinė nuobauda ar kitos priemonės, tapatybę iš savo svetainės praėjus ne mažiau kaip penkeriems metams.

▌

IV SKYRIUS

IV SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

23 straipsnis

23 straipsnis

1.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nurodytų sąlygų.

2.   8 straipsnio 5 dalyje, 10 straipsnio 2 dalyje, ▌12 straipsnio 4 dalyje,
  13a straipsnio 10 dalyje ir 13b straipsnio 9 dalyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami [
  dvejų
  metų] laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

13a straipsnio 10 dalyje ir 13b straipsnio 9 dalyje

dvejų

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 8 straipsnio 5 dalyje, 10 straipsnio 2 dalyje, ▌12 straipsnio 4 dalyje,
  13a straipsnio 10 dalyje ir 13b straipsnio 9 dalyje
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

13a straipsnio 10 dalyje ir 13b straipsnio 9 dalyje

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 8 straipsnio 5 dalį, 10 straipsnio 2 dalį, 12 straipsnio 4 dalį,
  13a straipsnio 10 dalį ir 13b straipsnio 9 dalį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas [dviem mėnesiais].

13a straipsnio 10 dalį ir 13b straipsnio 9 dalį

5a.
     
  Nedarant poveikio kitoms Reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, Nr. 1094/2010 ir Nr. 1095/2010 nuostatoms, jei Komisija patvirtina techninio reguliavimo standarto projektą be pakeitimų, Parlamentui ir Tarybai suteikiamas dviejų mėnesių laikotarpis prieštaravimams pateikti [dėl aptariamų klausimų sudėtingumo ir apimties]. Šis laikotarpis Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva gali būti vieną kartą pratęstas dar mėnesiui.

5a.

Nedarant poveikio kitoms Reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, Nr. 1094/2010 ir Nr. 1095/2010 nuostatoms, jei Komisija patvirtina techninio reguliavimo standarto projektą be pakeitimų, Parlamentui ir Tarybai suteikiamas dviejų mėnesių laikotarpis prieštaravimams pateikti [dėl aptariamų klausimų sudėtingumo ir apimties]. Šis laikotarpis Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva gali būti vieną kartą pratęstas dar mėnesiui.

23a straipsnis

23a straipsnis

Papildomos techninių reguliavimo standartų projektų nuostatos

Papildomos techninių reguliavimo standartų projektų nuostatos

1.
     
  Nepaisant techninių reguliavimo standartų projektų pateikimo Komisijai numatytų terminų, susitariama dėl pateikimo planų nurodant tekstus arba tekstų rinkinius, kurie turi būti pateikti prieš 12, 18 ir 24 mėnesius.

1.

Nepaisant techninių reguliavimo standartų projektų pateikimo Komisijai numatytų terminų, susitariama dėl pateikimo planų nurodant tekstus arba tekstų rinkinius, kurie turi būti pateikti prieš 12, 18 ir 24 mėnesius.

2.
     
  Komisija nepriima techninių reguliavimo standartų, jei Parlamentui skirtas peržiūros laikas dėl darbo pertraukos sutrumpėja iki mažiau kaip dviejų mėnesių, įskaitant pratęsimą.

2.

Komisija nepriima techninių reguliavimo standartų, jei Parlamentui skirtas peržiūros laikas dėl darbo pertraukos sutrumpėja iki mažiau kaip dviejų mėnesių, įskaitant pratęsimą.

3.
     
  EPI gali konsultuotis su Europos Parlamentu techninių reguliavimo standartų rengimo etapu, ypač kai kyla klausimų, susijusių su šio reglamento taikymo sritimi.

3.

EPI gali konsultuotis su Europos Parlamentu techninių reguliavimo standartų rengimo etapu, ypač kai kyla klausimų, susijusių su šio reglamento taikymo sritimi.

4.
     
  Kai Europos Parlamento kompetentingas komitetas atmeta techninius reguliavimo standartus, o iki kitos plenarinės sesijos pradžios yra likę mažiau kaip dvi savaitės, Europos Parlamentas gali dar kartą pratęsti laikotarpį prieštaravimams pateikti pagal 23 straipsnio 5a dalį, kad būtų numatyta dar kitos plenarinės sesijos data.

4.

Kai Europos Parlamento kompetentingas komitetas atmeta techninius reguliavimo standartus, o iki kitos plenarinės sesijos pradžios yra likę mažiau kaip dvi savaitės, Europos Parlamentas gali dar kartą pratęsti laikotarpį prieštaravimams pateikti pagal 23 straipsnio 5a dalį, kad būtų numatyta dar kitos plenarinės sesijos data.

5.
     
  Jei techninis reguliavimo standartas atmetamas ir jei nustatytos problemos yra ribotos apimties, Komisija gali patvirtinti spartesnį persvarstytų pasiūlymų pateikimo tvarkaraštį.

5.

Jei techninis reguliavimo standartas atmetamas ir jei nustatytos problemos yra ribotos apimties, Komisija gali patvirtinti spartesnį persvarstytų pasiūlymų pateikimo tvarkaraštį.

6.
     
  Komisija užtikrina, kad visi Europos Parlamento peržiūros darbo grupės klausimai, kuriuos ji oficialiai pateikė per kompetentingo komiteto pirmininką, būtų skubiai atsakyti prieš priimant techninių reguliavimo standartų projektą.

6.

Komisija užtikrina, kad visi Europos Parlamento peržiūros darbo grupės klausimai, kuriuos ji oficialiai pateikė per kompetentingo komiteto pirmininką, būtų skubiai atsakyti prieš priimant techninių reguliavimo standartų projektą.

24 straipsnis

24 straipsnis

1.
     Valdymo įmonėms ir investicinėms bendrovėms, nurodytoms Direktyvos 2009/65/EB 2 straipsnio 1 dalyje ir 27 straipsnyje, ir asmenims, parduodantiems tos direktyvos 1 straipsnio 2 dalyje apibrėžtų KIPVPS investicinius vienetus, šio reglamento įpareigojimai netaikomi iki ... [
  treji
  metai nuo įsigaliojimo].

1.

treji

1a.
     
  AIFV, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2011/61/ES

   (13)

  4 straipsnio 1 dalies b punkte, ir AIF vienetų pardavėjams, kaip apibrėžta tos Direktyvos 4 straipsnio 1 dalies a punkte, iki ... [treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] netaikomi šio Reglamento įpareigojimai, jei vadovaudamiesi nacionaline teise pagal Direktyvos 2009/65/EB 78 straipsnį arba atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas jie teikia pagrindinį investuotojų informacijos dokumentą.

1a.

AIFV, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos 2011/61/ES

13

4 straipsnio 1 dalies b punkte, ir AIF vienetų pardavėjams, kaip apibrėžta tos Direktyvos 4 straipsnio 1 dalies a punkte, iki ... [treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] netaikomi šio Reglamento įpareigojimai, jei vadovaudamiesi nacionaline teise pagal Direktyvos 2009/65/EB 78 straipsnį arba atitinkamas nacionalinės teisės nuostatas jie teikia pagrindinį investuotojų informacijos dokumentą.

25 straipsnis

25 straipsnis

1.   Po ... [ketverių metų nuo šio reglamento įsigaliojimo] Komisija peržiūri šį reglamentą. Atliekant peržiūrą apskritai apžvelgiamas praktinis šiame reglamente nustatytų taisyklių taikymas deramai atsižvelgiant į pokyčius mažmeninių investicinių produktų rinkoje. ▌ Atliekant peržiūrą apsvarstomas ir galimas šio reglamento taikymas kitiems
  naujiems ar inovaciniams
  finansiniams produktams
  , kurie platinami Sąjungoje
  .

naujiems ar inovaciniams

, kurie platinami Sąjungoje

2.   Pasikonsultavusi su
  EPI
  jungtiniu komitetu, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, prie kurios prireikus pridedamas teisės akto pasiūlymas.

EPI

2a.
     
  Nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo diena] investicinių produktų teikėjai rengia pagrindinės informacijos dokumentą pagal šį reglamentą ir yra atleidžiami nuo prievolės pateikti prospekto santrauką pagal Direktyvos 2003/71/EB 5 straipsnio 2 dalį.

2a.

Nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo diena] investicinių produktų teikėjai rengia pagrindinės informacijos dokumentą pagal šį reglamentą ir yra atleidžiami nuo prievolės pateikti prospekto santrauką pagal Direktyvos 2003/71/EB 5 straipsnio 2 dalį.

26 straipsnis

26 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo ... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos].

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0368/2013).

1

(*1)  Pakeitimai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

(2)  OL C 70, 2013 3 9, p. 2.

2

(3)  OL C 11, 2013 1 15, p. 59.

3

(4)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 85/611/EEB, 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 93/22/EEB (OL L 145, 2004 4 30, p. 1).

4

(5)  2002 m. gruodžio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2002/92/EB dėl draudimo tarpininkavimo (OL L 9, 2003 1 15, p. 3).

5

(6)  2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir tarybos Direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, ir iš dalies keičianti Direktyvą 2001/34/EB (OL L 345, 2003 12 31, p. 64).

6

(7)  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

7

(8)  
  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0012.

8

Priimti tekstai, P7_TA(2013)0012.

(9)  
  2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento Ir Tarybos Direktyva 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 90/619/EEB ir Direktyvas 97/7/EB ir 98/27/EB (OL L 271, 2002 10 9, p. 16).

9

2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento Ir Tarybos Direktyva 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 90/619/EEB ir Direktyvas 97/7/EB ir 98/27/EB (OL L 271, 2002 10 9, p. 16).

(10)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (Direktyva dėl vartotojų AGS) (OL L 165, 2013 6 18, p. 63).

10

2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (Direktyva dėl vartotojų AGS) (OL L 165, 2013 6 18, p. 63).

(11)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) (OL L 331, 2010 12 15, p. 12), 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija) (OL L 331, 2010 12 15, p. 48), ir 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (OL L 331, 2010 12 15, p. 84).

11

(12)  
  2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir tarybos Direktyva 2002/39/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų rinkos tolesnio atvėrimo konkurencijai (OL L 176, 2002 7 5, p. 21).

12

2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir tarybos Direktyva 2002/39/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 97/67/EB dėl Bendrijos pašto paslaugų rinkos tolesnio atvėrimo konkurencijai (OL L 176, 2002 7 5, p. 21).

(13)  
  2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų (OL L 174, 2011 7 1, p. 1).

13

2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų (OL L 174, 2011 7 1, p. 1).

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/270 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/270

---

P7_TA(2013)0490

Bendros žemės ūkio politikos finansavimas, valdymas ir stebėsena ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0628) ir pasiūlymo pakeitimus (COM(2012)0551), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0628) ir pasiūlymo pakeitimus (COM(2012)0551),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0341/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. (1) ir 2012 m. lapkričio 14 d. (2) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. (1) ir 2012 m. lapkričio 14 d. (2) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 8 d. Audito Rūmų nuomonę Nr. 1/2012 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 8 d. Audito Rūmų nuomonę Nr. 1/2012 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. sprendimą dėl tarpinstitucinių derybų dėl pasiūlymo pradėjimo ir įgaliojimų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. sprendimą dėl tarpinstitucinių derybų dėl pasiūlymo pradėjimo ir įgaliojimų (5),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 7 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti tą poziciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. spalio 7 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti tą poziciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0363/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0363/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 116.

(2)  OL C 11, 2013 1 15, p. 88.

(3)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(4)  OL C 225, 2012 7 27, p. 174.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0087.

---

P7_TC1-COD(2011)0288

Europos Parlamento pakeitimai, priimti 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1306/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS BENDRAS PAREIŠKIMAS

dėl kompleksinės paramos

Taryba ir Europos Parlamentas prašo Komisijos stebėti, kaip valstybės narės perkelia į nacionalinę teisę ir įgyvendina 2000 m. spalio 23 d. Direktyvą 2000/60/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus, ir 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo, ir, kai tik šios direktyvos bus įgyvendintos visose valstybėse narėse ir bus nustatyti ūkininkams tiesiogiai taikomi įpareigojimai, tam tikrais atvejais pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo šis reglamentas būtų iš dalies pakeistas siekiant šių direktyvų atitinkamas dalis įtraukti į kompleksinės paramos sistemą.

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

dėl pavėluotų mokėjimo agentūrų mokėjimų paramos gavėjams (42 straipsnio 1 dalis)

Europos Komisija pareiškia, kad jai priėmus taisykles dėl atlyginimo mokėjimo agentūroms sumažinimo tuo atveju, kai mokėjimas paramos gavėjams buvo atliktas praėjus vėliausiai galimai datai, kuri nustatyta Sąjungos teisės aktuose, šių galiojančių nuostatų, susijusių su pavėluotais mokėjimais EŽŪGF, taikymo sritis išlieka ta pati.

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

dėl įgyvendinimo lygio (112b straipsnis)

Europos Komisija patvirtina, kad pagal ES sutarties 4 straipsnio 2 dalį Sąjunga gerbia valstybių narių konstitucines struktūras, todėl valstybės narės turi nuspręsti, kokiu teritoriniu lygiu jos pageidauja įgyvendinti bendrą žemės ūkio politiką, laikantis Sąjungos teisės ir užtikrinant jos veiksmingumą. Šis principas taikytinas visiems keturiems BŽŪP reformos reglamentams.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/272 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/272

---

P7_TA(2013)0491

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0627) ir į pasiūlymo pakeitimus (COM(2012)0553), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0627) ir į pasiūlymo pakeitimus (COM(2012)0553),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0340/2011),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Liuksemburgo Deputatų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Liuksemburgo Deputatų Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 8 d. Audito Rūmų nuomonę Nr. 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 8 d. Audito Rūmų nuomonę Nr. 1/2012 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. ir 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. ir 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. sprendimą dėl pasiūlymo dėl tarpinstitucinių derybų pradėjimo ir įgaliojimų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. sprendimą dėl pasiūlymo dėl tarpinstitucinių derybų pradėjimo ir įgaliojimų (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A7-0361/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A7-0361/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL C 191, 2012 6 29, p. 116 ir OL C 44, 2013 2 15, p. 160.

(3)  OL C 225, 2012 7 27, p. 174.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0086.

---

P7_TC1-COD(2011)0282

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/274 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/274

---

P7_TA(2013)0492

Bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas (Vieno BRO reglamentas) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0626) ir į iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2012)0535), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0626) ir į iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2012)0535),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnio pirmą pastraipą ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0339/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 8 d. Audito Rūmų nuomonę Nr. 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 8 d. Audito Rūmų nuomonę Nr. 1/2012 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. ir 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. ir 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 13 d. savo sprendimą dėl tarpinstitucinių derybų dėl pasiūlymo pradėjimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 13 d. savo sprendimą dėl tarpinstitucinių derybų dėl pasiūlymo pradėjimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0366/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0366/2013),

| 1. | per pirmąjį svarstymą priima toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

per pirmąjį svarstymą priima toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL C 191, 2012 6 29, p. 116 ir OL C 44, 2013 2 15, p. 158.

(3)  OL C 225, 2012 7 27, p. 174.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0085.

---

P7_TC1-COD(2011)0281

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

BENDRAS EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS IR KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 43 straipsnio 3 dalies

Derybų, susijusių su pasinaudojimu Sutarties dėl Europos Sąjungos veikomo 43 straipsnio 3 dalimi, rezultatas yra kompromiso dėl dabartinės BŽŪP reformos dalis ir juo nepažeidžiama kiekvionos institucijos pozicija dėl šios nuostatos taikymo srities ir dėl bet kokių būsimų aplinkybių, susijusių su šiuo klausimu, ypač dėl bet kokios naujos Europos Sąjungos Teisingumo teismo praktikos.

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

dėl prekybos standartų (susijusių su 59 straipsnio 1a dalimi)

Komisija labai gerai žino, kad klausimas, ar prekybos standartus taikyti taip pat ir sektoriams ar produktams, kuriems šiuo metu nėra taikomos šios taisyklės pagal vieno BRO reglamentą, yra labai sudėtingas.

Prekybos standartai turėtų būti taikomi tik tiems sektoriams, dėl kurių vartotojai turi aiškių lūkesčių, ir kai reikia gerinti ekonomines sąlygas konkrečių produktų gamybai ir prekybai jais, taip pat jų kokybę, arba atsižvelgti į techninę pažangą ar produktų naujovių poreikį. Be to, juos taikant turėtų būti vengiama administracinės naštos, jie turėtų būti lengvai suprantami vartotojams ir padėti gamintojams lengvai informuoti apie savo produktų savybes ir požymius.

Komisija atsižvelgs į bet kokį deramai pagrįstą institucijų ar atstovaujančios organizacijos prašymą, taip pat į tarptautinių organizacijų rekomendacijas, tačiau prieš naudodamasi savo įgaliojimais į 59 straipsnio 1 dalį įtraukti naujus produktus ar sektorius ji turės atidžiai įvertinti to sektoriaus ypatumus ir pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje būtų įvertinti visų pirma vartotojų poreikiai, veiklos vykdytojų patiriamos išlaidos ir jiems tenkanti administracinė našta, įskaitant poveikį vidaus rinkai ir tarptautinei prekybai, taip pat nauda gamintojams ir galutiniam vartotojui.

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

dėl cukraus

Siekdama užtikrinti subalansuotą cukraus rinką ir sklandų cukraus tiekimą Sąjungos rinkai likusiu cukraus kvotų taikymo laikotarpiu, Komisija, taikydama vieno BRO reglamento 101da straipsnyje nustatytą laikinąjį rinkos valdymo mechanizmą, atsižvelgs tiek į Sąjungos cukrinių runkelių augintojų, tiek į žaliavinio cukranendrių cukraus rafinavimo įmonių interesus.

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

dėl Europos kainų stebėsenos priemonės

Komisija pripažįsta, kad svarbu rinkti ir platinti turimus duomenis apie kainų pokyčius įvairiuose maisto tiekimo grandinės etapuose. Šiuo tikslu Komisija parengė maisto produktams skirtą maisto kainų stebėsenos priemonę, kurią taikant naudojamasi kombinuoto su maistu susijusių kainų indekso duomenimis, surinktais nacionalinių statistikos institucijų. Šios priemonės tikslas – surinkti informaciją apie kainų pokyčius visoje maisto tiekimo grandinėje ir ją pateikti; ši priemonė sudaro sąlygas lyginti su atitinkamais žemės ūkio produktais, maisto pramonės šakomis ir atitinkamomis vartojimo prekėmis susijusius kainų pokyčius. Ši priemonė nuolat tobulinama ir ja bus siekiama padidinti maisto tiekimo grandinės produktų, kuriems ji taikoma, įvairovę ir apskritai patenkinti poreikį užtikrinti didesnį skaidrumą ūkininkams bei vartotojams ir maisto produktų kainodarą. Komisija reguliariai teiks ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl veiklos, susijusios su Europos maisto kainų stebėsenos priemone, ir jos tyrimų rezultatų.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/277 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/277

---

P7_TA(2013)0493

Tiesioginės išmokos ūkininkams pagal BŽŪP paramos schemas ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos schemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0625), ir į pasiūlymo pakeitimus (COM(2012)0552), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0625), ir į pasiūlymo pakeitimus (COM(2012)0552),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 42 straipsnį bei 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0336/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 42 straipsnį bei 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0336/2011),

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Stojimo aktą, ypač į jo Protokolo Nr. 4 dėl medvilnės 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Stojimo aktą, ypač į jo Protokolo Nr. 4 dėl medvilnės 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 8 d. Audito Rūmų nuomonę Nr. 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 8 d. Audito Rūmų nuomonę Nr. 1/2012 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. ir 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. ir 2012 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 4 d. Regionų komiteto nuomonę (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. sprendimą dėl tarpinstitucinių derybų dėl pasiūlymo pradėjimo ir įgaliojimų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. sprendimą dėl tarpinstitucinių derybų dėl pasiūlymo pradėjimo ir įgaliojimų (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7–0362/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7–0362/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  OL C 191, 2012 6 29, p. 116, ir OL C 44, 2013 2 15, p. 159.

(3)  OL C 225, 2012 7 27, p. 174.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0084.

---

P7_TC1-COD(2011)0280

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1307/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

dėl 9 straipsnio 2 dalies dėl tiesioginių išmokų

Pasiūlyme dėl reglamento dėl tiesioginių išmokų 9 straipsnio 2 dalies nėra užkertamas kelias ūkininkams trečiosioms šalims nuomoti pastatus ar jų dalis arba turėti arklides, jei šį veikla nėra pagrindinė ūkininko veikla.

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

dėl susietosios paramos

Komisija įdėmiai stebės žemės ūkio produktų, konkrečiai tų, kurie neatitinka susietosios paramos teikimo reikalavimų pagal Tiesioginių išmokų reglamento 38 straipsnio 1 dalį, rinkos pokyčius ir susiklosčius sunkiai rinkos krizei gali imtis bet kurių turimų tinkamų priemonių, kad būtų pagerinta rinkos padėtis.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/279 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/279

---

P7_TA(2013)0494

Kaimo plėtros finansavimo pereinamojo laikotarpio nuostatos ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl paramos kaimo plėtrai iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. [KP] nuostatos dėl išteklių ir jų skirstymo 2014 m. ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 ir reglamentai (ES) Nr. [TI], (ES) Nr. [HR] ir (ES) Nr. [vienas BRO] dėl jų taikymo 2014 m. (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/49)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0226), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0226),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0104/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0104/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 28 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 28 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį patvirtinti Parlamento poziciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0326/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0326/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P7_TC1-COD(2013)0117

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos tam tikros pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl paramos kaimo plėtrai iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013nuostatos dėl išteklių ir jų skirstymo 2014 m. ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1306/2013 ir (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl jų taikymo 2014 m.

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1310/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

dėl kaimo plėtros

Komisija pareiškia, kad ji, rengdama ir tvirtindama naujas kaimo plėtros programas, konstruktyviai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, siekdama užtikrinti sklandų perėjimą prie naujo programavimo laikotarpio, taip pat dėl priemonių, kurios neįtrauktos į Pereinamojo laikotarpio reglamento 1 straipsnį.

Komisija ragina valstybes nares, kurios pasinaudos Pereinamojo laikotarpio reglamento 1 straipsnyje numatyta galimybe prisiimti naujų teisinių su irigacijos veiksmais susijusių įsipareigojimų, tai padaryti laikantis sąlygų, nustatytų tokiems veiksmams naujojo Kaimo plėtros reglamento 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui 46 straipsnio 3 dalyje.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/281 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/281

---

P7_TA(2013)0495

Finansų valdymo nuostatos, taikytinos tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ir dėl įsipareigojimų panaikinimo taisyklių tam tikroms valstybėms narėms ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ir dėl įsipareigojimų panaikinimo taisyklių tam tikroms valstybėms narėms iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/50)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0301), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0301),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0143/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2013 m. rugsėjo 19 d. nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2013 m. rugsėjo 19 d. nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2013 m. liepos 11 d. nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2013 m. liepos 11 d. nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 14 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 14 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0312/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0312/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P7_TC1-COD(2013)0156

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo dėl tam tikrų finansų valdymo nuostatų, taikytinų tam tikroms valstybėms narėms, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, dėl įsipareigojimų panaikinimo taisyklių tam tikroms valstybėms narėms, dėl galutinio likučio mokėjimo taisyklių iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1297/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/282 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/282

---

P7_TA(2013)0496

Finansiniai asignavimai tam tikroms valstybėms narėms iš Europos socialinio fondo ***I

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl finansinių asignavimų tam tikroms valstybėms narėms iš Europos socialinio fondo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/51)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0560), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0560),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 177 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0244/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 14 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. lapkričio 14 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7-0381/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7-0381/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P7_TC1-COD(2013)0271

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo dėl finansinių asignavimų tam tikroms valstybėms narėms iš Europos socialinio fondo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1298/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/283 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/283

---

P7_TA(2013)0497

ES ir Kiribačio žvejybos partnerystės susitarimas ***

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Kiribačio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2016/C 436/52)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13331/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (13331/2012),

| — | atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Kiribačio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projektą (13333/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Kiribačio Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projektą (13333/2012),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C7-0036/2013),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7-0345/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7-0345/2013),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo sudarymui;

| 2. | ragina Komisiją perduoti Parlamentui susitarimo 10 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto susitikimų protokolus ir išvadas, taip pat protokolo 3 straipsnyje numatytą daugiametę sektoriaus programą ir atitinkamus kasmetinius vertinimus; ragina Komisiją sudaryti geresnes sąlygas Parlamento atstovams stebėtojų teisėmis dalyvauti jungtinio komiteto susitikimuose; ragina Komisiją per paskutiniuosius protokolo taikymo metus ir prieš pradedant derybas dėl jo atnaujinimo pateikti Parlamentui ir Tarybai visapusišką protokolo įgyvendinimo vertinimo ataskaitą, netaikant nereikalingų apribojimų, susijusių su galimybe susipažinti su šiuo dokumentu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją perduoti Parlamentui susitarimo 10 straipsnyje numatyto jungtinio komiteto susitikimų protokolus ir išvadas, taip pat protokolo 3 straipsnyje numatytą daugiametę sektoriaus programą ir atitinkamus kasmetinius vertinimus; ragina Komisiją sudaryti geresnes sąlygas Parlamento atstovams stebėtojų teisėmis dalyvauti jungtinio komiteto susitikimuose; ragina Komisiją per paskutiniuosius protokolo taikymo metus ir prieš pradedant derybas dėl jo atnaujinimo pateikti Parlamentui ir Tarybai visapusišką protokolo įgyvendinimo vertinimo ataskaitą, netaikant nereikalingų apribojimų, susijusių su galimybe susipažinti su šiuo dokumentu;

| 3. | ragina Tarybą ir Komisiją, kad jos, neviršydamos atitinkamų savo įgaliojimų, nedelsiant ir išsamiai informuotų Parlamentą visais procedūrų, susijusių su nauju protokolu ir jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalyje; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą ir Komisiją, kad jos, neviršydamos atitinkamų savo įgaliojimų, nedelsiant ir išsamiai informuotų Parlamentą visais procedūrų, susijusių su nauju protokolu ir jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių ir Kiribačio Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių ir Kiribačio Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

2013 m. lapkričio 21 d., ketvirtadienis

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/284 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/284

---

P7_TA(2013)0499

Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ***I

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/53)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0809), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0809),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 173 straipsnio 3 dalį ir 182 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0466/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 173 straipsnio 3 dalį ir 182 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0466/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Teisės reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0427/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Žuvininkystės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Teisės reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0427/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 111.

(2)  OL C 277, 2012 9 13, p. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0401

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAI

Pareiškimas dėl 19 straipsnio

Europos Komisija siūlo priimant sprendimus dėl ES finansavimo skyrimo žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių moksliniams tyrimams pagal programą „Horizontas 2020“ laikytis tų pačių etikos principų kaip ir 7-ojoje bendrojoje programoje.

Europos Komisija siūlo toliau laikytis šių etikos principų, nes kaip parodė patirtis, jie leido suformuoti atsakingą požiūrį į daug žadančią mokslo sritį. Minėti etikos principai visiškai pasiteisino įgyvendinant mokslinių tyrimų programą, kurioje dalyvauja mokslininkai iš įvairių šalių, turinčių labai skirtingas teisės normas.

| 1) | Sprendime dėl programos „Horizontas 2020“ aiškiai numatoma, jog Bendrijos finansavimas nebus skiriamas trims mokslinių tyrimų sritims:






  — | mokslinių tyrimų veiklai, skirtai žmonėms klonuoti reprodukcijos tikslais; |
| --- | --- | --- |

1)

Sprendime dėl programos „Horizontas 2020“ aiškiai numatoma, jog Bendrijos finansavimas nebus skiriamas trims mokslinių tyrimų sritims:

—

mokslinių tyrimų veiklai, skirtai žmonėms klonuoti reprodukcijos tikslais;

| — | mokslinių tyrimų veiklai, kuria siekiama pakeisti žmogaus genetinį paveldą, dėl ko šie pakeitimai galėtų tapti paveldimi; |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veiklai, kuria siekiama pakeisti žmogaus genetinį paveldą, dėl ko šie pakeitimai galėtų tapti paveldimi;

| — | mokslinių tyrimų veiklai, skirtai žmogaus embrionams kurti tik mokslinių tyrimų ar kamieninių ląstelių parūpinimo tikslais, įskaitant somatinių ląstelių branduolių perkėlimą. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų veiklai, skirtai žmogaus embrionams kurti tik mokslinių tyrimų ar kamieninių ląstelių parūpinimo tikslais, įskaitant somatinių ląstelių branduolių perkėlimą.

| 2) | Nebus finansuojama jokia visose valstybėse narėse uždrausta veikla. Nebus finansuojama veikla valstybėje narėje, kurioje tokia veikla yra draudžiama. |
| --- | --- |

2)

Nebus finansuojama jokia visose valstybėse narėse uždrausta veikla. Nebus finansuojama veikla valstybėje narėje, kurioje tokia veikla yra draudžiama.

| 3) | Sprendimas dėl programos „Horizontas 2020“ ir nuostatos dėl Bendrijos teikiamo žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų finansavimo etikos principų nėra valstybėse narėse tokiems tyrimams taikomų teisės normų ar etikos principų subjektyvus įvertinimas. |
| --- | --- |

3)

Sprendimas dėl programos „Horizontas 2020“ ir nuostatos dėl Bendrijos teikiamo žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų finansavimo etikos principų nėra valstybėse narėse tokiems tyrimams taikomų teisės normų ar etikos principų subjektyvus įvertinimas.

| 4) | Kviesdama teikti paraiškas Europos Komisija neragina naudoti žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių. Dėl žmogaus, tiek suaugusiojo, tiek embriono, kamieninių ląstelių naudojimo, jei to reikia, sprendžia mokslininkai, atsižvelgdami į norimus pasiekti tikslus. Praktikoje didžioji Bendrijos kamieninių ląstelių moksliniams tyrimams numatytų lėšų dalis skiriama suaugusiųjų kamieninių ląstelių panaudojimui. Nėra priežasties, kodėl tai turėtų iš esmės pasikeisti programoje „Horizontas 2020“. |
| --- | --- |

4)

Kviesdama teikti paraiškas Europos Komisija neragina naudoti žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių. Dėl žmogaus, tiek suaugusiojo, tiek embriono, kamieninių ląstelių naudojimo, jei to reikia, sprendžia mokslininkai, atsižvelgdami į norimus pasiekti tikslus. Praktikoje didžioji Bendrijos kamieninių ląstelių moksliniams tyrimams numatytų lėšų dalis skiriama suaugusiųjų kamieninių ląstelių panaudojimui. Nėra priežasties, kodėl tai turėtų iš esmės pasikeisti programoje „Horizontas 2020“.

| 5) | Kiekvienas projektas, kuriame siūloma panaudoti žmogaus embrionines kamienines ląsteles, privalo gauti teigiamą mokslinį įvertinimą, kurio metu nepriklausomi mokslo ekspertai įvertina, ar būtina tokias kamienines ląsteles naudoti mokslo tikslams. |
| --- | --- |

5)

Kiekvienas projektas, kuriame siūloma panaudoti žmogaus embrionines kamienines ląsteles, privalo gauti teigiamą mokslinį įvertinimą, kurio metu nepriklausomi mokslo ekspertai įvertina, ar būtina tokias kamienines ląsteles naudoti mokslo tikslams.

| 6) | Pasiūlymai, gavę teigiamą mokslinį įvertinimą, yra griežtai tikrinami etikos požiūriu; šį patikrinimą organizuoja Europos Komisija. Atliekant šį patikrinimą etikos požiūriu, atsižvelgiama į ES pagrindinių teisių chartijoje ir atitinkamose tarptautinėse konvencijose, pavyzdžiui, 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašytoje Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvencijoje bei jos papildomuose protokoluose ir UNESCO priimtoje Visuotinėje žmogaus genomo ir žmogaus teisių deklaracijoje išdėstytus principus. Atliekant patikrinimą etikos požiūriu, taip pat įvertinama, ar pasiūlymuose laikomasi šalių, kuriose bus atliekami moksliniai tyrimai, taisyklių. |
| --- | --- |

6)

Pasiūlymai, gavę teigiamą mokslinį įvertinimą, yra griežtai tikrinami etikos požiūriu; šį patikrinimą organizuoja Europos Komisija. Atliekant šį patikrinimą etikos požiūriu, atsižvelgiama į ES pagrindinių teisių chartijoje ir atitinkamose tarptautinėse konvencijose, pavyzdžiui, 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašytoje Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvencijoje bei jos papildomuose protokoluose ir UNESCO priimtoje Visuotinėje žmogaus genomo ir žmogaus teisių deklaracijoje išdėstytus principus. Atliekant patikrinimą etikos požiūriu, taip pat įvertinama, ar pasiūlymuose laikomasi šalių, kuriose bus atliekami moksliniai tyrimai, taisyklių.

| 7) | Ypatingais atvejais patikrinimą etikos požiūriu galima atlikti projekto įgyvendinimo metu. |
| --- | --- |

7)

Ypatingais atvejais patikrinimą etikos požiūriu galima atlikti projekto įgyvendinimo metu.

| 8) | Dėl kiekvieno projekto, kuriame siūloma naudoti žmogaus embrionines kamienines ląsteles, prieš pradedant jį vykdyti, reikia gauti atitinkamo nacionalinio arba vietos etikos komiteto patvirtinimą. Turi būti laikomasi visų nacionalinių taisyklių ir procedūrų, įskaitant susijusių su tėvų sutikimu, finansinių paskatų nebuvimu ir kt. Bus tikrinama, ar projekte yra nurodytos licencijavimo ir kontrolės priemonės, kurių turi imtis valstybių narių, kuriose bus atliekami moksliniai tyrimai, kompetentingos institucijos. |
| --- | --- |

8)

Dėl kiekvieno projekto, kuriame siūloma naudoti žmogaus embrionines kamienines ląsteles, prieš pradedant jį vykdyti, reikia gauti atitinkamo nacionalinio arba vietos etikos komiteto patvirtinimą. Turi būti laikomasi visų nacionalinių taisyklių ir procedūrų, įskaitant susijusių su tėvų sutikimu, finansinių paskatų nebuvimu ir kt. Bus tikrinama, ar projekte yra nurodytos licencijavimo ir kontrolės priemonės, kurių turi imtis valstybių narių, kuriose bus atliekami moksliniai tyrimai, kompetentingos institucijos.

| 9) | Gavęs teigiamą mokslinį įvertinimą ir patikrintas etikos požiūriu nacionaliniu ar vietos ir Europos lygiu pasiūlymas bus pateiktas patvirtinti kiekvienu atskiru atveju valstybėms narėms, kurios posėdžiauja kaip komitetas laikydamosi nagrinėjimo procedūros. Valstybių narių nepatvirtinti projektai, kuriuose numatyta naudoti žmogaus embrionines kamienines ląsteles, nefinansuojami. |
| --- | --- |

9)

Gavęs teigiamą mokslinį įvertinimą ir patikrintas etikos požiūriu nacionaliniu ar vietos ir Europos lygiu pasiūlymas bus pateiktas patvirtinti kiekvienu atskiru atveju valstybėms narėms, kurios posėdžiauja kaip komitetas laikydamosi nagrinėjimo procedūros. Valstybių narių nepatvirtinti projektai, kuriuose numatyta naudoti žmogaus embrionines kamienines ląsteles, nefinansuojami.

| 10) | Europos Komisija toliau sieks, kad su Bendrijos finansuojamų kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų rezultatais galėtų susipažinti visi mokslininkai tam, kad šie rezultatai galiausiai taptų naudingi pacientams visose šalyse. |
| --- | --- |

10)

Europos Komisija toliau sieks, kad su Bendrijos finansuojamų kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų rezultatais galėtų susipažinti visi mokslininkai tam, kad šie rezultatai galiausiai taptų naudingi pacientams visose šalyse.

| 11) | Europos Komisija rems veiksmus ir iniciatyvas, kurie prisideda prie žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų koordinavimo ir racionalizavimo, atsakingai laikantis etikos principų. Visų pirma, Komisija rems Europos žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių linijų registrą. Parama tokiam registrui padės užtikrinti egzistuojančių žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių stebėseną Europoje, padės mokslininkams kuo geriau jas panaudoti ir gali padėti išvengti atvejų, kai be reikalo kuriamos naujos kamieninių ląstelių linijos. |
| --- | --- |

11)

Europos Komisija rems veiksmus ir iniciatyvas, kurie prisideda prie žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių mokslinių tyrimų koordinavimo ir racionalizavimo, atsakingai laikantis etikos principų. Visų pirma, Komisija rems Europos žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių linijų registrą. Parama tokiam registrui padės užtikrinti egzistuojančių žmogaus embrioninių kamieninių ląstelių stebėseną Europoje, padės mokslininkams kuo geriau jas panaudoti ir gali padėti išvengti atvejų, kai be reikalo kuriamos naujos kamieninių ląstelių linijos.

| 12) | Europos Komisija toliau laikysis dabartinės savo praktikos ir neteiks nagrinėjimo procedūrą vykdančiam komitetui pasiūlymų dėl projektų, kurie apima mokslinę veiklą, naikinančią žmogaus embrionus, įskaitant veiklą kamieninėms ląstelėms gauti. Nors šis mokslinių tyrimų etapas nebus finansuojamas, Bendrija galės finansuoti paskesnius mokslinių tyrimų etapus, kuriuose naudojamos žmogaus embrioninės kamieninės ląstelės. |
| --- | --- |

12)

Europos Komisija toliau laikysis dabartinės savo praktikos ir neteiks nagrinėjimo procedūrą vykdančiam komitetui pasiūlymų dėl projektų, kurie apima mokslinę veiklą, naikinančią žmogaus embrionus, įskaitant veiklą kamieninėms ląstelėms gauti. Nors šis mokslinių tyrimų etapas nebus finansuojamas, Bendrija galės finansuoti paskesnius mokslinių tyrimų etapus, kuriuose naudojamos žmogaus embrioninės kamieninės ląstelės.

Pareiškimas dėl energijos

Komisija pripažįsta būsimą pagrindinį galutinių naudotojų energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos vaidmenį, geresnių tinklų ir saugojimo, kuo labiau išnaudojant jų potencialą, svarbą ir rinkos įsisavinimo priemonių poreikį, siekiant kurti pajėgumus, gerinti valdymą ir įveikti rinkos kliūtis, kad būtų galima įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos sprendimus.

Komisija sieks užtikrinti, kad bent 85 proc. energijos uždavinių biudžeto pagal programą „Horizontas 2020“ būtų skirta neiškastinio kuro sritims ir bent 15 proc. viso energijos uždavinių biudžeto būtų skirta esamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo technologijų rinkos įsisavinimo veiklai pagal trečiąją Pažangios energetikos Europai programą. Šią programą įgyvendins speciali valdymo struktūra ir į ją taip pat bus įtraukta parama tvarios energetikos politikos įgyvendinimui, pajėgumų kūrimui ir investicijoms skirto finansavimo mobilizavimui, kaip ir iki šiol.

Likusi dalis bus skirta iškastinio kuro technologijoms ir plėtojimo galimybėms, kurios laikomos itin svarbiomis siekiant įgyvendinti 2050 m. viziją ir padėti pereiti prie tvarios energetikos sistemos.

Bus stebima pažanga siekiant šių tikslų ir Komisija nuolat teiks ataskaitas dėl pasiektos pažangos.

Pareiškimas dėl pažangos skleidimo ir dalyvių skaičiaus didinimo

Komisija įsipareigoja nustatyti ir įgyvendinti priemones, mažinančias mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkį Europoje, pagal naują skyrių „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“. Šioms priemonėms numatyto finansavimo lygis nebus mažesnis nei suma, išleista pagal 7-ąją bendrąją programą veiksmams, susijusiems su dalyvių skaičiaus didinimu.

Iš pažangos skleidimui ir dalyvių skaičiaus didinimui skirto biudžeto turėtų būti remiama nauja Europos bendradarbiavimo mokslo ir technologijos srityje (COST) veikla, susijusi su dalyvių skaičiaus didinimu. Į šią taikymo sritį nepatenkanti COST veikla (jai turėtų būti skirta tiek pat lėšų) turėtų būti remiama iš biudžeto, skirto 6 punktui „Europa kintančiame pasaulyje. Integracinė, inovacijas diegianti ir svarstanti visuomenė“.

Su politikos rėmimo priemone ir tarptautiniais nacionalinių informacijos centrų tinklais susijusi veikla daugiausia turėtų būti remiama taip pat iš biudžeto, skirto 6 punktui „Europa kintančiame pasaulyje. Integracinė, inovacijas diegianti ir svarstanti visuomenė“.

Pareiškimas dėl pažangumo pripažinimo

Įsikišimas Sąjungos lygiu suteikia galimybę konkuruoti visos ES mastu ir pasirinkti geriausius pasiūlymus, tokiu būdu keliant pažangumo lygį ir užtikrinant, kad geriausi moksliniai tyrimai ir inovacijos taptų matomi.

Komisija mano, kad teigiamai įvertinti Europos mokslinių tyrimų tarybos, Marie Sklodowska-Curie, siejamųjų veiksmų, 2 etapo MVĮ priemonės ar bendradarbiavimo projektų pasiūlymai, kurie negalėjo būti finansuojami dėl lėšų trūkumo, vis dar atitinka programos „Horizontas 2020“ pažangumo kriterijų.

Dalyviams pritarus, ši informacija gali būti perduodama atsakingoms institucijoms.

Todėl Komisija sveikina visas iniciatyvas finansuoti tokius projektus iš nacionalinių, regioninių ar privačių šaltinių. Šiame kontekste sanglaudos politika atlieka pagrindinį vaidmenį, užtikrindama pajėgumų kūrimą.

Pareiškimas dėl MVĮ priemonės

Parama MVĮ pagal programą „Horizontas 2020“ yra ypatingai svarbi ir sudaro svarbią programos dalį siekiant tikslų skatinti inovacijas, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą. Todėl Komisija užtikrins, kad parama MVĮ pagal programą „Horizontas 2020“ būtų gerai matoma, ypač įtraukiant MVĮ priemonę į darbo programas, gaires ir komunikacinę veiklą. Bus dedamos visos pastangos, kad MVĮ būtų lengva ir paprasta surasti joms sudaromas galimybes ir jomis pasinaudoti pagal prioritetą „Visuomenės uždaviniai“ ir pirmavimo kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas tikslus.

MVĮ priemonę įgyvendins viena bendra centralizuota valdymo struktūra, atsakinga už projektų vertinimą ir valdymą, įskaitant bendrųjų IT sistemų ir verslo procesų naudojimą.

MVĮ priemonė pritrauks pačių plačiausių užmojų MVĮ inovacijų projektus. Priemonė bus įgyvendinta visų pirma laikantis principo „iš apačios į viršų“, nes bus skelbiamas nuolatinis konkursas, pritaikytas MVĮ poreikiams, kaip nustatyta pagal konkretų tikslą „inovacijos MVĮ“, drauge atsižvelgiant į pirmavimo kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas tikslų prioritetus ir uždavinius bei visuomenės uždavinius, taip pat sudarant sąlygas derinti su pirmavimo kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas tikslais susijusius pasiūlymus, grindžiamus principu „iš apačios į viršų“. Šis konkursas gali būti persvarstomas ir (arba) atnaujinamas kas dvejus metus, kad būtų atsižvelgta į dvimetes strategines programas. Kai tikslinga, be minėto konkurso galima surengti konkursus specialiais strateginių interesų klausimais. Šiuose konkursuose bus naudojama MVĮ priemonės koncepcija ir procedūros, taip pat tos priemonės vienas langelis paraiškų teikėjams ir susijusios kuravimo ir lavinimo paslaugos.

Pareiškimas dėl 6 straipsnio 5 dalies

Nedarydama poveikio metinei biudžetinei procedūrai, Komisija ketina per struktūrinį dialogą su Europos Parlamentu pateikti metinę ataskaitą dėl programos „Horizontas 2020“ biudžeto paskirstymo įgyvendinimo pagal prioritetus ir konkrečius su tais prioritetais susijusius uždavinius, įskaitant visus atvejus, kai taikoma 6 straipsnio 5 dalis.

Pareiškimas dėl 12 straipsnio

Gavusi prašymą, Komisija pateiks priimtas darbo programas atsakingam Europos Parlamento komitetui.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/288 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/288

---

P7_TA(2013)0500

Dalyvavimo programoje „Horizontas 2020“ ir sklaidos taisyklės ***I

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/54)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0810),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 173 ir 183 straipsnius bei 188 straipsnio antrą pastraipą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0465/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 173 ir 183 straipsnius bei 188 straipsnio antrą pastraipą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0465/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Audito Rūmų nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Audito Rūmų nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7-0428/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A7-0428/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 318, 2012 10 20, p. 1.

(2)  OL C 181, 2012 6 21, p. 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0399

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1290/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAI

Pareiškimas dėl didelių mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų tiesioginių sąnaudų apskaičiavimo

Reaguodama i į suinteresuotųjų šalių prašymus, Komisija įsipareigoja patikslinti didelių mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų tiesioginių sąnaudų apskaičiavimo klausimą, kaip aprašyta šiame pareiškime.

Programoje „Horizontas 2020“ rekomendacijos dėl didelių mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų tiesioginių sąnaudų apskaičiavimo bus taikomos didelėms mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų sąnaudoms, kurių bendra suma vienam konkrečiam gavėjui sudaro bent 20 mln. eurų, apskaičiuota kaip paskutiniame užbaigtame balanse iki dotacijos susitarimo pasirašymo datos nurodytų atskirų infrastruktūros objektų istorinės turto vertės suma, arba kaip nuspręsta remiantis didelių mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų nuomos ar išperkamosios nuomos sąnaudomis.

Programoje „Horizontas 2020“ rekomendacijos šios ribos nesiekiančioms didelių mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų tiesioginėms sąnaudoms nebus taikomos. Atskiri išlaidų punktai gali būti pateikiami kaip finansuoti tinkamos tiesioginės išlaidos pagal taikytinas dotacijos susitarimo nuostatas.

Apskritai bus įmanoma kaip tiesiogines sąnaudas pateikti visas sąnaudas, kurios atitinka bendrus tinkamumo kriterijus ir yra tiesiogiai susijusios su veiksmų įgyvendinimu, taigi gali būti jam tiesiogiai priskirtos.

Projekto reikmėms naudojamo didelio mokslinių tyrimų infrastruktūros objekto atveju tai paprastai būtų kapitalizuotos sąnaudos ir veiklos išlaidos.

„Kapitalizuotos sąnaudos“ – tai didelio mokslinių tyrimų infrastruktūros objekto steigimo ir (arba) atnaujinimo sąnaudos, taip pat kai kurios didelio mokslinių tyrimų infrastruktūros objekto konkretaus remonto ir priežiūros sąnaudos kartu su esminių integruotų komponentų dalimis.

„Veiklos išlaidos“ – gavėjo patiriamos išlaidos, būtent susijusios su didelio mokslinių tyrimų infrastruktūros objekto eksploatavimu.

Priešingai, tam tikros išlaidos paprastai negalės būti pateikiamos kaip tiesioginės sąnaudos, tačiau būtų kompensuojamos fiksuoto dydžio sumomis už netiesiogines išlaidas, pvz., administracinių pastatų ir pagrindinių buveinių nuomos, išperkamosios nuomos ar turto nusidėvėjimo sąnaudos.

Jei sąnaudos tik iš dalies susijusios su projekto veiksmais, gali būti pateikta tik tiesiogiai su projekto vykdymu susijusi sąnaudų dalis.

Šiuo tikslu gavėjo apskaičiavimo sistemoje turi būti numatyta tikslus faktinės tikros projekto sąnaudų vertės (t.y. parodant realų vartojimą ir (arba) naudojimą projekto tikslais) kiekybinis įvertinimas. Tai užtikrinama, jei apskaičiavimas paimtas iš tiekėjo sąskaitos faktūros.

Sąnaudų apskaičiavimas apskritai siejamas su naudojimo projekto tikslais laiku, kuris turi atitikti faktinį mokslinių tyrimų infrastruktūros objekto naudojimo projekto tikslais laiką, išreikštą valandomis, dienomis ar mėnesiais. Bendras darbo valandų, dienų ar mėnesių skaičius turi atitikti visas mokslinių tyrimų infrastruktūros objekto naudojimo galimybes (visiškas pajėgumas). Apskaičiuojant visišką pajėgumą įtraukiamas visas laikas, kai infrastruktūros objektas gali būti naudojamas, tačiau jo nenaudoja. Tačiau, apskaičiuojant visišką pajėgumą atsižvelgiama į realias kliūtis, pvz., subjekto darbo valandas, remonto ir priežiūros darbų (įskaitant kalibravimą ir testavimą) trukmę.

Jei dėl techninių apribojimų neįmanoma tiesiogiai apskaičiuoti projekto išlaidų, bet galima jas priskirti mokslinių tyrimų infrastruktūros objektui, priimtina alternatyva būtų apskaičiuoti šias išlaidas realaus naudojimo projekto tikslais vienetais kartu su tiksliomis techninėmis specifikacijomis ir realiais duomenimis, nustatytais analitine gavėjo sąnaudų apskaitos sistema.

Sąnaudos ir jų tiesioginis apskaičiavimas turi būti pagrįstas atitinkamais patvirtinamaisiais dokumentuotas, kad atliekant auditą būtų galima pakankamai atsekti.

Gavėjas gali įrodyti tiesioginį ryšį, pateikdamas įtikinamus alternatyvius įrodymus.

Komisijos tarnybos rekomenduos geriausią praktiką, kaip parodyti tiesioginį ryšį ir kokius patvirtinamuosius dokumentus teikti, pvz., kapitalizuotų išlaidų atveju: apskaitos dokumentai kartu su gavėjo nusidėvėjimo skaičiavimo metodais, kurie sudaro įprastų apskaitos principų dalį, pateikiant galimo turto naudojimo ir jo trukmės apskaičiavimą bei faktinio panaudojimo projekto tikslais įrodymus; veiklos išlaidų atveju: konkreti aiškiai pažymėta sąskaita-faktūra, susijusi su dideliu mokslinių tyrimų infrastruktūros objektu, sutartimi, projekto laiku ir t.t.

Gavėjui, turinčiam didelį mokslinių tyrimų infrastruktūros objektą, paprašius ir atsižvelgiant į turimus išteklius ir į ekonominio efektyvumo principą, Komisija pasirengusi atlikti gavėjo tiesioginių išlaidų apskaičiavimo metodikos ex-ante vertinimą paprastu ir skaidriu būdu, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą. Į šiuos ex-ante vertinimus bus visapusiškai atsižvelgiama atliekant ex-post auditus.

be to, Komisija suskurs grupę, kurią sudarys atitinkamų suinteresuotųjų šalių atstovai, siekiant įvertinti šių rekomendacijų taikymą.

Komisija patvirtina, kad ji priims rekomendacijas dėl didelių mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų tiesioginių sąnaudų apskaičiavimo, kai tik bus patvirtinti programos „Horizontas 2020“ reglamentai.

Pareiškimas dėl rekomendacijų dėl „premijų“ skyrimo kriterijų

Kalbant apie papildomą atlyginimą, Komisija ketina nedelsiant parengti gaires dėl jo taikymo kriterijų, iškart po programos „Horizontas 2020“ Dalyvavimo ir sklaidos taisyklių patvirtinimo.

Pareiškimas dėl Spartaus inovacijų diegimo

Komisija ketina užtikrinti tinkamą Spartaus inovacijų diegimo matomumą mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenėje, rengdama informuotumo didinimo ir komunikacijos veiksmus prieš bandomojo konkurso paskelbimą 2015 m.

Komisija neketina iš anksto apriboti Spartaus inovacijų diegimo veiksmų trukmės. Vertinant pasiūlymo poveikį turi būti tinkamai atsižvelgta į laiko aspektą ir tarptautinę konkurencingumo padėtį, siekiant skirtingose taikomųjų mokslinių tyrimų srityse suteikti lankstumo pagal jų specifiką.

Be išsamaus tyrimo, atliekamo per tarpinį programos „Horizontas 2020“ vertinimą, bandomajam Sparčiam inovacijų diegimui bus taikoma nuolatinė visų praktinių aspektų, susijusių su projektų pasiūlymų, pateiktų pagal Spartaus inovacijų diegimo konkursą nuo pirmos paskelbimo datos 2015 m., pateikimu, vertinimu, atranka ir biudžeto sudarymu stebėsena.

Norint, kad bandomasis konkursas būtų veiksmingas, ir siekiant užtikrinti tinkamo įvertinimo atlikimą, galbūt prireiks finansuoti iki šimto projektų.

Pareiškimas dėl 3 ir 4 straipsnių

Komisija ketina į dotacijų susitarimą įtraukti nuorodas į nacionalinę teisę, susijusias su galimybe visuomenei susipažinti su dokumentais ir konfidencialumu siekiant rasti tinkamą skirtingų interesų pusiausvyrą.

Pareiškimas dėl 28 straipsnio

(galimybė taikyti ne pelno teisės subjektams 100 proc. kompensavimo normą už inovacijų veiksmus):

Komisija pažymi, kad net ne pelno teisės subjektai gali vykdyti ekonominę veiklą, kuri yra artima rinkai ir dėl kurios subsidijavimo gali būti vidaus rinkos iškraipymų. Todėl Komisija atliks ex-ante vertinimą, ar ši veikla yra ekonominio pobūdžio, ar užkertamas kelias kryžminių subsidijų skyrimui, ir ar finansavimo lygis ekonominiu požiūriu finansuoti tinkamiems veiksmams turės neigiamą poveikį vidaus rinkai, kurio neatsvers jo teigiamas poveikis.

Pareiškimas dėl 42 straipsnio

Komisija ketina dotacijos susitarimo modelyje nustatyti laiko apribojimus, susijusiu su projekto rezultatų apsauga, atsižvelgiant į 7BP taikomus laiko apribojimus.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/292 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/292

---

P7_TA(2013)0501

Europos inovacijos ir technologijos instituto Strateginė inovacijų darbotvarkė ***I

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) Strateginės inovacijų darbotvarkės: EIT indėlis kuriant inovacinę Europą (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/55)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0822), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0822),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 173 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0462/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 173 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0462/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0422/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0422/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0387

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../2013/ES dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) strateginės inovacijų darbotvarkės: EIT indėlis kuriant inovacinę Europą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 1312/2013/ES.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/293 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/293

---

P7_TA(2013)0502

Europos inovacijos ir technologijos institutas ***I

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 294/2008 dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/56)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0817), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0817),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 173 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0467/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 173 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0467/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. rugsėjo 12 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. rugsėjo 12 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Kultūros ir švietimo komiteto, Biudžeto komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0403/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Kultūros ir švietimo komiteto, Biudžeto komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7-0403/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0384

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 294/2008 dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1292/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/294 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/294

---

P7_TA(2013)0503

2014–2020 m. įmonių konkurencingumas ir mažosios bei vidutinės įmonės ***I

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014-2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/57)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0834),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 173 bei 195 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0463/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 173 bei 195 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0463/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 29 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. kovo 29 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. rugsėjo 12 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. rugsėjo 12 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0420/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 125.

(2)  OL C 391, 2012 12 18, p. 37.

---

P7_TC1-COD(2011)0394

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1287/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/295 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/295

---

P7_TA(2013)0504

Specialioji programa, kuria įgyvendinama programa „Horizontas 2020“ *

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2016/C 436/58)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0811), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2011)0811),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 182 straipsnio 4 dalį, pagal kurią Taryba konsultavosi su Parlamentu (C7-0509/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 182 straipsnio 4 dalį, pagal kurią Taryba konsultavosi su Parlamentu (C7-0509/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Žemės ūkio komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0002/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Žemės ūkio komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0002/2013),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-CNS(2011)0402

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d., siekiant priimti Tarybos sprendimą 2013/.../ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020m.), įsteigimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 182 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę (3),

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | pagal Sutarties 182 straipsnio 3 dalį [...] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. [...] dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrosios programos („Horizontas 2020“) (4) turi būti įgyvendintas specialiąja programa, kurioje nustatyti specialūs tikslai ir jų įgyvendinimo taisyklės, nustatyta jos trukmė ir būtinomis laikomos priemonės, |
| --- | --- |

(1)

pagal Sutarties 182 straipsnio 3 dalį [...] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. [...] dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrosios programos („Horizontas 2020“) (4) turi būti įgyvendintas specialiąja programa, kurioje nustatyti specialūs tikslai ir jų įgyvendinimo taisyklės, nustatyta jos trukmė ir būtinomis laikomos priemonės,

| (2) | „Horizontu 2020“ siekiama trijų tikslų: sukurti pažangų mokslą („Pažangus mokslas“), pirmauti pramonės srityje („Pirmavimas pramonės srityje“) ir spręsti visuomenės uždavinius („Visuomenės uždaviniai“). Šie prioritetai turėtų būti įgyvendinami specialiąja programa, sudaryta iš
  šių
  dalių
  : po vieną dalį skiriama kiekvienam iš trijų prioritetų, viena dalis skiriama „Pažangos skleidimui ir dalyvių skaičiaus didinimui“, viena dalis skiriama „Mokslui dalyvaujant visuomenei ir jai skirtam mokslui“
  ir viena dalis skiriama tiesioginiams Jungtinio tyrimų centro (JTC) veiksmams; |
| --- | --- |

(2)

„Horizontu 2020“ siekiama trijų tikslų: sukurti pažangų mokslą („Pažangus mokslas“), pirmauti pramonės srityje („Pirmavimas pramonės srityje“) ir spręsti visuomenės uždavinius („Visuomenės uždaviniai“). Šie prioritetai turėtų būti įgyvendinami specialiąja programa, sudaryta iš
  šių
  dalių
  : po vieną dalį skiriama kiekvienam iš trijų prioritetų, viena dalis skiriama „Pažangos skleidimui ir dalyvių skaičiaus didinimui“, viena dalis skiriama „Mokslui dalyvaujant visuomenei ir jai skirtam mokslui“
  ir viena dalis skiriama tiesioginiams Jungtinio tyrimų centro (JTC) veiksmams;

| (2a) | į visus tris prioritetus turėtų būti įtrauktas tarptautinis aspektas. Tarptautinio bendradarbiavimo veikla turėtų būti išlaikyta bent Septintosios bendrosios programos lygiu; |
| --- | --- |

(2a)

į visus tris prioritetus turėtų būti įtrauktas tarptautinis aspektas. Tarptautinio bendradarbiavimo veikla turėtų būti išlaikyta bent Septintosios bendrosios programos lygiu;

| (3) | „Horizonte 2020“ nurodyti bendrieji tos bendrosios programos tikslai, prioritetai ir bendrais bruožais išdėstyti specialieji tikslai bei pagrindinė atliktina veikla, o specialiojoje programoje turėtų būti apibrėžiami specialieji kiekvienos dalies tikslai ir bendrais bruožais nusakyta kiekvienai daliai būdinga veikla. Įgyvendinimo nuostatų, išdėstytų programoje „Horizontas 2020“, turi būti laikomasi ir įgyvendinant šią specialiąją programą, įskaitant su etikos principais susijusias nuostatas; |
| --- | --- |

(3)

„Horizonte 2020“ nurodyti bendrieji tos bendrosios programos tikslai, prioritetai ir bendrais bruožais išdėstyti specialieji tikslai bei pagrindinė atliktina veikla, o specialiojoje programoje turėtų būti apibrėžiami specialieji kiekvienos dalies tikslai ir bendrais bruožais nusakyta kiekvienai daliai būdinga veikla. Įgyvendinimo nuostatų, išdėstytų programoje „Horizontas 2020“, turi būti laikomasi ir įgyvendinant šią specialiąją programą, įskaitant su etikos principais susijusias nuostatas;

| (4) | kiekviena dalis turėtų papildyti kitas specialiosios programos dalis ir jos visos turėtų būti įgyvendinamos laikantis bendro nuoseklumo; |
| --- | --- |

(4)

kiekviena dalis turėtų papildyti kitas specialiosios programos dalis ir jos visos turėtų būti įgyvendinamos laikantis bendro nuoseklumo;

| (5) | būtina sustiprinti
  , plėsti
  bei didinti Europos Sąjungos mokslinės bazės pažangumą ir užtikrinti pasaulinio lygio mokslinių tyrimų ir talentų pasiūlą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis Europos konkurencingumas ir gerovė. I dalimi „Pažangus mokslas“ turėtų būti remiama Europos mokslinių tyrimų tarybos veikla, susijusi su mažai tirtų sričių moksliniais tyrimais, ateities ir besiformuojančios technologijos, Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programa ir Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra. Ši veikla turėtų būti nukreipta į ilgalaikės kompetencijos kūrimą, daug dėmesio skiriant naujos kartos mokslui, sistemoms bei mokslininkams tyrėjams ir remiant atsirandančius talentus visoje Sąjungoje ir asocijuotose šalyse. Sąjungos veikla, kuria remiamas pažangus mokslas, turėtų padėti sustiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir padaryti Sąjungos mokslo sistemą konkurencingesnę ir patrauklesnę pasauliniu mastu; |
| --- | --- |

(5)

būtina sustiprinti
  , plėsti
  bei didinti Europos Sąjungos mokslinės bazės pažangumą ir užtikrinti pasaulinio lygio mokslinių tyrimų ir talentų pasiūlą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis Europos konkurencingumas ir gerovė. I dalimi „Pažangus mokslas“ turėtų būti remiama Europos mokslinių tyrimų tarybos veikla, susijusi su mažai tirtų sričių moksliniais tyrimais, ateities ir besiformuojančios technologijos, Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programa ir Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra. Ši veikla turėtų būti nukreipta į ilgalaikės kompetencijos kūrimą, daug dėmesio skiriant naujos kartos mokslui, sistemoms bei mokslininkams tyrėjams ir remiant atsirandančius talentus visoje Sąjungoje ir asocijuotose šalyse. Sąjungos veikla, kuria remiamas pažangus mokslas, turėtų padėti sustiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir padaryti Sąjungos mokslo sistemą konkurencingesnę ir patrauklesnę pasauliniu mastu;

| (6) | mokslinių tyrimų veiksmai, vykdomi pagal I dalį „Pažangus mokslas“, turėtų būti nustatomi remiantis mokslo poreikiais ir galimybėmis ▌. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti nustatyta palaikant glaudžius ryšius su moksline bendruomene. Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo kriterijų; |
| --- | --- |

(6)

mokslinių tyrimų veiksmai, vykdomi pagal I dalį „Pažangus mokslas“, turėtų būti nustatomi remiantis mokslo poreikiais ir galimybėmis ▌. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti nustatyta palaikant glaudžius ryšius su moksline bendruomene. Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo kriterijų;

| (7) | Europos mokslinių tyrimų tarybą, įkurtą Komisijos sprendimu 2007/134/EB (5), turėtų pakeisti ir jos teises ir įsipareigojimus perimti Europos mokslinių tyrimų taryba. Ji turėtų laikytis nustatytų mokslinio pažangumo, autonomijos, veiksmingumo ir skaidrumo principų; |
| --- | --- |

(7)

Europos mokslinių tyrimų tarybą, įkurtą Komisijos sprendimu 2007/134/EB (5), turėtų pakeisti ir jos teises ir įsipareigojimus perimti Europos mokslinių tyrimų taryba. Ji turėtų laikytis nustatytų mokslinio pažangumo, autonomijos, veiksmingumo ir skaidrumo principų;

| (8) | norint išlaikyti ir padidinti Sąjungos pirmavimą pramonės srityje, būtina skubiai skatinti privačiojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei inovacijas, skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, vykdomus laikantis į verslą orientuotos darbotvarkės, ir spartinti naujų technologijų, kurios taps ateities verslo ir ekonomikos augimo pagrindu, plėtrą. Pagal II dalį „Pramonės pirmavimas“ turėtų būti remiamos investicijos į pažangius mokslinius tyrimus ir inovacijas pagrindinių didelio poveikio technologijų ir kitų pramonės technologijų srityje, sudaromos palankesnės galimybės novatoriškoms bendrovėms ir projektams gauti rizikos finansavimą ir visoje Sąjungoje teikiama parama inovacijoms mažose ir vidutinėse įmonėse; |
| --- | --- |

(8)

norint išlaikyti ir padidinti Sąjungos pirmavimą pramonės srityje, būtina skubiai skatinti privačiojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei inovacijas, skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, vykdomus laikantis į verslą orientuotos darbotvarkės, ir spartinti naujų technologijų, kurios taps ateities verslo ir ekonomikos augimo pagrindu, plėtrą. Pagal II dalį „Pramonės pirmavimas“ turėtų būti remiamos investicijos į pažangius mokslinius tyrimus ir inovacijas pagrindinių didelio poveikio technologijų ir kitų pramonės technologijų srityje, sudaromos palankesnės galimybės novatoriškoms bendrovėms ir projektams gauti rizikos finansavimą ir visoje Sąjungoje teikiama parama inovacijoms mažose ir vidutinėse įmonėse;

| (9) | kosmoso moksliniai tyrimai ir inovacijos, kurios yra bendra Europos Sąjungos kompetencija, turėtų tapti neatsiejamu II dalies „Pirmavimas pramonės srityje“ elementu, kad būtų padidinta mokslinė, ekonominė ir visuomeninė įtaka ir užtikrinamas sąnaudų ir kitais požiūriais veiksmingas įgyvendinimas; |
| --- | --- |

(9)

kosmoso moksliniai tyrimai ir inovacijos, kurios yra bendra Europos Sąjungos kompetencija, turėtų tapti neatsiejamu II dalies „Pirmavimas pramonės srityje“ elementu, kad būtų padidinta mokslinė, ekonominė ir visuomeninė įtaka ir užtikrinamas sąnaudų ir kitais požiūriais veiksmingas įgyvendinimas;

| (10) | sprendžiant strategijoje „Europa 2020“ (6) nurodytus pagrindinius visuomenės uždavinius, būtinos didžiulės investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad būtų kuriami ir įgyvendinami reikiamo lygio ir masto originalūs sprendimai, lemiantys esminius pokyčius. Šie uždaviniai taip pat suteikia didelių ekonominių galimybių novatoriškoms bendrovėms ir todėl prisideda prie Sąjungos konkurencingumo ir užimtumo didinimo; |
| --- | --- |

(10)

sprendžiant strategijoje „Europa 2020“ (6) nurodytus pagrindinius visuomenės uždavinius, būtinos didžiulės investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad būtų kuriami ir įgyvendinami reikiamo lygio ir masto originalūs sprendimai, lemiantys esminius pokyčius. Šie uždaviniai taip pat suteikia didelių ekonominių galimybių novatoriškoms bendrovėms ir todėl prisideda prie Sąjungos konkurencingumo ir užimtumo didinimo;

| (11) | pagal III dalį „Visuomenės uždaviniai“ turėtų būti remiama pažangių mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla ir šitaip didinamas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmingumas sprendžiant pagrindinius visuomenės uždavinius. Ši veikla turėtų būti vykdoma laikantis uždaviniais grindžiamo požiūrio, kuriuo susiejami skirtingų sričių, technologijų ir disciplinų ištekliai ir žinios. Moksliniai tyrimai socialinių ir humanitarinių mokslų srityse yra svarbus šių problemų sprendimo elementas. Veikla turėtų apimti platų mokslinių tyrimų ir inovacijų spektrą,
  įskaitant
  su inovacijomis susijusią veiklą, pavyzdžiui, bandomąją veiklą, demonstracinę veiklą, bandymo įrenginius ir paramą viešiesiems pirkimams, prieš pradedant rengti standartus atliekamus mokslinius tyrimus bei standartų kūrimą ir inovacijų įsisavinimą rinkoje. Šia veikla
  atitinkamais atvejais
  turėtų būti Sąjungos lygiu tiesiogiai remiama atitinkamų sektorių politikos kompetencija. Visi uždaviniai turėtų padėti siekti visa apimančio darnaus vystymosi tikslo; |
| --- | --- |

(11)

pagal III dalį „Visuomenės uždaviniai“ turėtų būti remiama pažangių mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla ir šitaip didinamas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmingumas sprendžiant pagrindinius visuomenės uždavinius. Ši veikla turėtų būti vykdoma laikantis uždaviniais grindžiamo požiūrio, kuriuo susiejami skirtingų sričių, technologijų ir disciplinų ištekliai ir žinios. Moksliniai tyrimai socialinių ir humanitarinių mokslų srityse yra svarbus šių problemų sprendimo elementas. Veikla turėtų apimti platų mokslinių tyrimų ir inovacijų spektrą,
  įskaitant
  su inovacijomis susijusią veiklą, pavyzdžiui, bandomąją veiklą, demonstracinę veiklą, bandymo įrenginius ir paramą viešiesiems pirkimams, prieš pradedant rengti standartus atliekamus mokslinius tyrimus bei standartų kūrimą ir inovacijų įsisavinimą rinkoje. Šia veikla
  atitinkamais atvejais
  turėtų būti Sąjungos lygiu tiesiogiai remiama atitinkamų sektorių politikos kompetencija. Visi uždaviniai turėtų padėti siekti visa apimančio darnaus vystymosi tikslo;

| (11a) | turėtų būti užtikrinama tinkama mažesnių ir didesnių projektų pusiausvyra sprendžiant visuomenės uždavinius ir kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas; |
| --- | --- |

(11a)

turėtų būti užtikrinama tinkama mažesnių ir didesnių projektų pusiausvyra sprendžiant visuomenės uždavinius ir kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas;

| (11b) | pagal IIIa dalį „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ turėtų būti visapusiškai išnaudojamas Europos talentų potencialas ir užtikrinama, kad inovacijomis grindžiamos ekonomikos nauda būtų kuo didesnė ir plačiai paskirstyta visoje Sąjungoje laikantis pažangumo principo; |
| --- | --- |

(11b)

pagal IIIa dalį „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ turėtų būti visapusiškai išnaudojamas Europos talentų potencialas ir užtikrinama, kad inovacijomis grindžiamos ekonomikos nauda būtų kuo didesnė ir plačiai paskirstyta visoje Sąjungoje laikantis pažangumo principo;

| (11c) | IIIb dalimi „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“ turėtų būti užmezgama veiksminga mokslo ir visuomenės sąveika, ieškoma naujų talentų, kurie galėtų dirbti mokslo srityje, o pažangioji mokslinė kompetencija susiejama su visuomenės informuotumu ir atsakomybe; |
| --- | --- |

(11c)

IIIb dalimi „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“ turėtų būti užmezgama veiksminga mokslo ir visuomenės sąveika, ieškoma naujų talentų, kurie galėtų dirbti mokslo srityje, o pažangioji mokslinė kompetencija susiejama su visuomenės informuotumu ir atsakomybe;

| (12) | Jungtinis tyrimų centras, kaip sudėtinė programos „Horizontas 2020“ dalis, turėtų ir toliau teikti nepriklausomą, į kliento poreikius orientuotą mokslinę ir techninę paramą formuojant, vystant, įgyvendinant ir prižiūrint Europos Sąjungos politikos kryptis. Siekdamas savo tikslų Jungtinis tyrimų centras turėtų vykdyti aukščiausios kokybės mokslinius tyrimus. Vykdydamas tiesioginius veiksmus pagal savo misiją, Jungtinis tyrimų centras turėtų itin didelį dėmesį skirti daugiausiai rūpesčių keliančioms Europos Sąjungos sritims, tokioms kaip pažangus, integracinis ir tvarus augimas, saugumas ir pilietybė, Europa pasaulyje; |
| --- | --- |

(12)

Jungtinis tyrimų centras, kaip sudėtinė programos „Horizontas 2020“ dalis, turėtų ir toliau teikti nepriklausomą, į kliento poreikius orientuotą mokslinę ir techninę paramą formuojant, vystant, įgyvendinant ir prižiūrint Europos Sąjungos politikos kryptis. Siekdamas savo tikslų Jungtinis tyrimų centras turėtų vykdyti aukščiausios kokybės mokslinius tyrimus. Vykdydamas tiesioginius veiksmus pagal savo misiją, Jungtinis tyrimų centras turėtų itin didelį dėmesį skirti daugiausiai rūpesčių keliančioms Europos Sąjungos sritims, tokioms kaip pažangus, integracinis ir tvarus augimas, saugumas ir pilietybė, Europa pasaulyje;

| (13) | tiesioginiai JTC veiksmai turėtų būti įgyvendinami lanksčiai, efektyviai ir skaidriai, atsižvelgiant į atitinkamus Jungtinio tyrimų centro naudotojų poreikius ir Sąjungos politiką, taip pat laikantis Sąjungos finansinių interesų apsaugos tikslo. Vykdant šiuos mokslinių tyrimų veiksmus atitinkamais atvejais turėtų būti atsižvelgiama į šiuos poreikius, mokslo ir technologijų pokyčius ir siekį užtikrinti mokslo pažangumą; |
| --- | --- |

(13)

tiesioginiai JTC veiksmai turėtų būti įgyvendinami lanksčiai, efektyviai ir skaidriai, atsižvelgiant į atitinkamus Jungtinio tyrimų centro naudotojų poreikius ir Sąjungos politiką, taip pat laikantis Sąjungos finansinių interesų apsaugos tikslo. Vykdant šiuos mokslinių tyrimų veiksmus atitinkamais atvejais turėtų būti atsižvelgiama į šiuos poreikius, mokslo ir technologijų pokyčius ir siekį užtikrinti mokslo pažangumą;

| (14) | JTC turėtų ir toliau generuoti papildomus išteklius vykdydamas su konkurencingumu susijusią veiklą, įskaitant dalyvavimą netiesioginiuose programos „Horizontas 2020“ veiksmuose ir trečiųjų asmenų darbe, o retesniais atvejais – naudojimąsi intelektine nuosavybe; |
| --- | --- |

(14)

JTC turėtų ir toliau generuoti papildomus išteklius vykdydamas su konkurencingumu susijusią veiklą, įskaitant dalyvavimą netiesioginiuose programos „Horizontas 2020“ veiksmuose ir trečiųjų asmenų darbe, o retesniais atvejais – naudojimąsi intelektine nuosavybe;

| (15) | specialioji programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamus veiksmus ir kitus Sąjungos veiksmus, kurie reikalingi bendrai siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ▌; |
| --- | --- |

(15)

specialioji programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamus veiksmus ir kitus Sąjungos veiksmus, kurie reikalingi bendrai siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ▌;

| (15a) | pagal 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos („Užjūrio asociacijos sprendimas“) su pakeitimais užjūrio šalių bei teritorijų juridiniai subjektai atitinka reikalavimus, kad dalyvautų programoje „Horizontas 2020“, jeigu laikomasi tame sprendime nurodytų specialiųjų sąlygų; |
| --- | --- |

(15a)

pagal 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos („Užjūrio asociacijos sprendimas“) su pakeitimais užjūrio šalių bei teritorijų juridiniai subjektai atitinka reikalavimus, kad dalyvautų programoje „Horizontas 2020“, jeigu laikomasi tame sprendime nurodytų specialiųjų sąlygų;

| (16) | siekiant užtikrinti, ▌kad finansinių priemonių naudojimo specialiosios sąlygos atitiktų rinkos sąlygas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų pritaikomos arba
  papildomos
  finansinių priemonių naudojimo specialiosios sąlygos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
  Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų laiku ir tinkamai perduodami Tarybai; |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti, ▌kad finansinių priemonių naudojimo specialiosios sąlygos atitiktų rinkos sąlygas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų pritaikomos arba
  papildomos
  finansinių priemonių naudojimo specialiosios sąlygos. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.

Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų laiku ir tinkamai perduodami Tarybai;

| (17) | siekiant užtikrinti vienodas šios specialiosios programos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai priimti DARO programas specialiajai programai įgyvendinti; |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti vienodas šios specialiosios programos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai priimti DARO programas specialiajai programai įgyvendinti;

| (18) | įgyvendinimo galiomis, susijusiomis su I, II, III,
  IIIa ir IIIb
  dalių darbo programomis, išskyrus Europos mokslinių tyrimų tarybos veiksmus, kai Komisijos ir Mokslo tarybos pozicija sutampa, turi būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento reglamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (7); |
| --- | --- |

(18)

įgyvendinimo galiomis, susijusiomis su I, II, III,
  IIIa ir IIIb
  dalių darbo programomis, išskyrus Europos mokslinių tyrimų tarybos veiksmus, kai Komisijos ir Mokslo tarybos pozicija sutampa, turi būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento reglamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (7);

| (19) | su JTC valdytojų taryba, paskirta 1996 m. balandžio 10 d. Komisijos sprendimu 96/282/Euratomas dėl Jungtinio tyrimų centro reorganizavimo (8), buvo konsultuotasi dėl specialiosios programos, susijusios su tiesioginiais JTC veiksmais, mokslinio ir technologinio turinio. |
| --- | --- |

(19)

su JTC valdytojų taryba, paskirta 1996 m. balandžio 10 d. Komisijos sprendimu 96/282/Euratomas dėl Jungtinio tyrimų centro reorganizavimo (8), buvo konsultuotasi dėl specialiosios programos, susijusios su tiesioginiais JTC veiksmais, mokslinio ir technologinio turinio.

| (20) | siekiant teisinio tikrumo ir aiškumo, 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (9), 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/972/EB dėl specialiosios programos „Idėjos“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (10), 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/973/EB dėl specialiosios programos „Žmonės“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (11), 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (12) ir 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/975/EB dėl Specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (13), turėtų būti panaikinti, |
| --- | --- |

(20)

siekiant teisinio tikrumo ir aiškumo, 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (9), 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/972/EB dėl specialiosios programos „Idėjos“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (10), 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/973/EB dėl specialiosios programos „Žmonės“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (11), 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (12) ir 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/975/EB dėl Specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (13), turėtų būti panaikinti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

SUKŪRIMAS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo sprendimu sukuriama specialioji programa, kuria įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. XX/2012 (14) ir nustatomi Sąjungos paramos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, nurodytai to reglamento 1 straipsnyje, specialieji tikslai, taip pat nustatomos įgyvendinimo taisyklės.

2 straipsnis

Specialiosios programos sukūrimas

1.   Specialioji programa, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (toliau – specialioji programa), sukuriama laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

2.   Pagal Reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 5 straipsnio 2 ir 3 dalis specialiąją programą sudaro tokios dalys:

| a) | I dalis „Pažangus mokslas“; |
| --- | --- |

a)

I dalis „Pažangus mokslas“;

| b) | II dalis „Pramonės pirmavimas“; |
| --- | --- |

b)

II dalis „Pramonės pirmavimas“;

| c) | III dalis „Visuomenės uždaviniai“; |
| --- | --- |

c)

III dalis „Visuomenės uždaviniai“;

| d) | IV dalis „Nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JTC) veiksmai“. |
| --- | --- |

d)

IV dalis „Nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro (JTC) veiksmai“.

3 straipsnis

Specialieji tikslai

1.   Vadovaujantis reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] 5 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytu prioritetu „Pažangus mokslas“, Europos mokslinių tyrimų kokybė gerinama I dalimi „Pažangus mokslas“ siekiant šių specialiųjų tikslų:

| a) | stiprinti mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus vykdant Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) veiklą; |
| --- | --- |

a)

stiprinti mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus vykdant Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) veiklą;

| b) | stiprinti ateities ir besiformuojančių technologijų mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

b)

stiprinti ateities ir besiformuojančių technologijų mokslinius tyrimus;

| c) | gerinti gebėjimus, mokymo ir karjeros galimybes vykdant Marijos Skłodovskos–Kiuri veiksmų programą (toliau – Marijos Skłodovskos–Kiuri veiksmų programa); |
| --- | --- |

c)

gerinti gebėjimus, mokymo ir karjeros galimybes vykdant Marijos Skłodovskos–Kiuri veiksmų programą (toliau – Marijos Skłodovskos–Kiuri veiksmų programa);

| d) | stiprinti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, įskaitant e. infrastruktūrą. |
| --- | --- |

d)

stiprinti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, įskaitant e. infrastruktūrą.

Veiklos kryptys, kuriomis galima siekti išvardytųjų specialiųjų tikslų, bendrais bruožais nusakytos I priedo I dalyje.

2.   Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] 5 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytu prioritetu „Pirmavimas pramonės srityje“, pirmavimas pramonės srityje ir konkurencingumas stiprinamas II dalimi „Pirmavimas pramonės srityje“ siekiant šių specialiųjų tikslų:

| a) | skatinti Europos pirmavimą pramonės srityje vykdant mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą, demonstravimą ir inovacijas, susijusias su šiomis didelio poveikio ir pramonės technologijomis:






  i) | informacinėmis ir ryšių technologijomis; |
| --- | --- | --- |

a)

skatinti Europos pirmavimą pramonės srityje vykdant mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą, demonstravimą ir inovacijas, susijusias su šiomis didelio poveikio ir pramonės technologijomis:

i)

informacinėmis ir ryšių technologijomis;

| ii) | nanotechnologijomis; |
| --- | --- |

ii)

nanotechnologijomis;

| iii) | pažangiosiomis medžiagomis; |
| --- | --- |

iii)

pažangiosiomis medžiagomis;

| iv) | biotechnologija; |
| --- | --- |

iv)

biotechnologija;

| v) | pažangiąja gamyba ir apdirbimu; |
| --- | --- |

v)

pažangiąja gamyba ir apdirbimu;

| vi) | kosmosu; |
| --- | --- |

vi)

kosmosu;

| b) | gerinti galimybes gauti rizikos finansavimą investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas; |
| --- | --- |

b)

gerinti galimybes gauti rizikos finansavimą investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas;

| c) | didinti inovacijas mažosiose ir vidutinėse įmonėse. |
| --- | --- |

c)

didinti inovacijas mažosiose ir vidutinėse įmonėse.

Veiklos kryptys, kuriomis galima siekti išvardytųjų specialiųjų tikslų, bendrais bruožais nusakytos I priedo II dalyje. Finansinės priemonės, numatytos pagal b punkte nurodytą specialųjį tikslą, naudojamos laikantis specialių sąlygų. Tos sąlygos išdėstytos I priedo II dalies 2 punkte.

Komisijai pagal 10 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  dėl investicijų iš programos „Horizontas 2020“ Nuosavo kapitalo priemonės dalies, palyginti su visomis ES investicijomis plėtros ir augimo etapuose, susijusiomis su I priedo II dalies 2 punkte nurodytomis finansinėmis priemonėmis, pakeitimų.

3.   III dalimi „Visuomenės uždaviniai“ padedama įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] 5 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytą prioritetą „Visuomenės uždaviniai“, vykdant mokslinių tyrimų, technologinės plėtros, demonstravimo ir inovacijų veiksmus, kuriais būtų prisidedama siekiant šių specialiųjų tikslų:

| a) | viso gyvenimo metu gerinti
  visų
  žmonių sveikatą ir gerovę; |
| --- | --- |

a)

viso gyvenimo metu gerinti
  visų
  žmonių sveikatą ir gerovę;

| b) | užtikrinti, kad konkurencingomis ir mažo anglies dioksido tiekimo
  , perdirbimo ir prekybos
  grandinėmis būtų tiekiama pakankamai saugių,
  sveikų
  ir aukštos kokybės maisto produktų bei kitų biologinių produktų, o šiuo tikslu kuriamos našios
  , tvarios
  ir efektyviai išteklius naudojančios pirminės gamybos sistemos, skatinamos atitinkamos ekosistemų funkcijos
  ir atkuriama biologinė įvairovė
  ; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad konkurencingomis ir mažo anglies dioksido tiekimo
  , perdirbimo ir prekybos
  grandinėmis būtų tiekiama pakankamai saugių,
  sveikų
  ir aukštos kokybės maisto produktų bei kitų biologinių produktų, o šiuo tikslu kuriamos našios
  , tvarios
  ir efektyviai išteklius naudojančios pirminės gamybos sistemos, skatinamos atitinkamos ekosistemų funkcijos
  ir atkuriama biologinė įvairovė
  ;

| c) | užtikrinti perėjimą prie patikimos,
  prieinamos, visuomenei priimtinos,
  tvarios ir konkurencingos energetikos sistemos, kuria būtų siekiama sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, atsižvelgiant į 
  mažėjantį išteklių kiekį,
  didėjančius energijos poreikius ir klimato kaitą; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti perėjimą prie patikimos,
  prieinamos, visuomenei priimtinos,
  tvarios ir konkurencingos energetikos sistemos, kuria būtų siekiama sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, atsižvelgiant į 
  mažėjantį išteklių kiekį,
  didėjančius energijos poreikius ir klimato kaitą;

| d) | sukurti efektyviai išteklius naudojančią,
  klimatui nekenkiančią ir
  aplinką tausojančią, saugią ir integruotą Europos transporto sistemą, kuri būtų naudinga
  visiems
  piliečiams, ekonomikai ir visuomenei; |
| --- | --- |

d)

sukurti efektyviai išteklius naudojančią,
  klimatui nekenkiančią ir
  aplinką tausojančią, saugią ir integruotą Europos transporto sistemą, kuri būtų naudinga
  visiems
  piliečiams, ekonomikai ir visuomenei;

| e) | sukurti efektyvaus išteklių
  ir vandens
  naudojimo ir klimato kaitos poveikiui atsparią ekonomiką bei
  visuomenę, užtikrinti gamtos išteklių bei ekosistemų apsaugą ir tvarų valdymą,
  taip pat tvarų žaliavų tiekimą
  bei naudojimą
  , siekiant patenkinti didėjančio pasaulio gyventojų skaičiaus poreikius, tausiai naudojantis planetos gamtos ištekliais
  ir ekosistemomis
  ; |
| --- | --- |

e)

sukurti efektyvaus išteklių
  ir vandens
  naudojimo ir klimato kaitos poveikiui atsparią ekonomiką bei
  visuomenę, užtikrinti gamtos išteklių bei ekosistemų apsaugą ir tvarų valdymą,
  taip pat tvarų žaliavų tiekimą
  bei naudojimą
  , siekiant patenkinti didėjančio pasaulio gyventojų skaičiaus poreikius, tausiai naudojantis planetos gamtos ištekliais
  ir ekosistemomis
  ;

| f) | skatinti
  geresnį supratimą apie Europą, teikti sprendimus ir remti tai,
  kad Europos šalių visuomenė būtų įtrauki, inovacijas diegianti ir
  mąstanti
  , atsižvelgiant į precedento neturinčius pokyčius ir stiprėjančią pasaulio regionų tarpusavio priklausomybę; |
| --- | --- |

f)

skatinti
  geresnį supratimą apie Europą, teikti sprendimus ir remti tai,
  kad Europos šalių visuomenė būtų įtrauki, inovacijas diegianti ir
  mąstanti
  , atsižvelgiant į precedento neturinčius pokyčius ir stiprėjančią pasaulio regionų tarpusavio priklausomybę;

| g) | skatinti užtikrinti saugią Europos šalių visuomenę atsižvelgiant į precedento neturinčius pokyčius ir stiprėjančią pasaulio regionų tarpusavio priklausomybę bei grėsmes, kartu stiprinant Europos laisvės ir teisingumo kultūrą. |
| --- | --- |

g)

skatinti užtikrinti saugią Europos šalių visuomenę atsižvelgiant į precedento neturinčius pokyčius ir stiprėjančią pasaulio regionų tarpusavio priklausomybę bei grėsmes, kartu stiprinant Europos laisvės ir teisingumo kultūrą.

Veiklos kryptys, kuriomis galima siekti išvardytųjų specialiųjų tikslų, bendrais bruožais nusakytos I priedo III dalyje.

3a.
     
  IIIa dalimi „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ visapusiškai išnaudojamas Europos talentų potencialas ir užtikrinama, kad inovacijomis grindžiamos ekonomikos nauda būtų kuo didesnė ir plačiai paskirstyta visoje Sąjungoje laikantis pažangumo principo.

3b.
     
  IIIb dalimi „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“ užmezgama veiksminga mokslo ir visuomenės sąveika, ieškoma naujų talentų, kurie galėtų dirbti mokslo srityje, o pažangioji mokslinė kompetencija susiejama su visuomenės informuotumu ir atsakomybe.

4.   IV dalimi „Nebranduoliniai tiesioginiai Jungtinio tyrimų centro veiksmai“ padedama įgyvendinti visus Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] 5 straipsnio 2 dalyje nurodytus prioritetus, siekiant konkretaus tikslo teikti į vartotojų poreikius orientuotą mokslinę ir techninę pagalbą formuojant Sąjungos politiką.

Veiklos kryptys, kuriomis galima siekti išvardytųjų specialiųjų tikslų, bendrais bruožais nusakytos I priedo IV dalyje.

5.   Specialioji programa vertinama pagal rezultatus ir poveikį, matuojamus pagal veiklos rodiklius ▌.

Išsamesnė informacija apie pagrindinius veiklos rodiklius, susietus su šio straipsnio 1–4 dalyse išdėstytais specialiaisiais tikslais, pateikta II priede.

▌

4 straipsnis

Biudžetas

1.   Pagal Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] 6 straipsnio 1 dalį specialiajai programai įgyvendinti skirtas finansinis paketas yra [86 198 mln. EUR].

2.   1 dalyje minima suma paskirstoma keturioms dalims, nurodytoms šio sprendimo 2 straipsnio 2 dalyje vadovaujantis reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 6 straipsnio 2 dalimi. Orientacinis biudžeto paskirstymas šio sprendimo 3 straipsnyje nurodytiems specialiesiems tikslams ir didžiausia bendra Jungtinio tyrimų centro veiksmams skirto įnašo suma nurodyti Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] II priede.

3.   Komisijos administracinėms išlaidoms skiriama ne daugiau kaip 6 % Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos sumos, skirtos specialiosios programos I, II ir III dalims.

4.   Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2020 m. siekiant padengti technines ir administracines išlaidas tam, kad būtų galima vykdyti iki 2020 m. gruodžio 31 d. neužbaigtus veiksmus.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

ĮGYVENDINIMAS

5 straipsnis

Darbo programos

1.   Specialioji programa įgyvendinama darbo programomis.

2.   Komisija priima bendras arba atskiras darbo programas, pagal kurias įgyvendinamos šios specialiosios programos I, II ir III dalys, nurodytos 2 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose, išskyrus veiksmų, numatytų pagal konkretų tikslą „▌Mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų stiprinimas
  vykdant Europos mokslinių tyrimų tarybos veiklą“, nurodytą 3 straipsnio 1 dalies a punkte, įgyvendinimą
  . Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis nagrinėjimo procedūros, nurodytos 9 straipsnio 2 dalyje.

3.   Komisija įgyvendinimo aktu p
  agal 9 straipsnio 2a dalyje nurodytą patariamąją procedūrą
  priima Europos mokslinių tyrimų tarybos Mokslo tarybos pagal 7 straipsnio 2 dalies b punktą sudarytas darbo programas, pagal kurias įgyvendinami veiksmai, numatyti pagal specialųjį tikslą „▌Mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų stiprinimas
  vykdant Europos mokslinių tyrimų tarybos veiklą
  “. Komisija nuo Mokslo tarybos sudarytos darbo programos nukrypsta tik tuo atveju, jei mano, kad ji neatitinka šio sprendimo nuostatų. Tuo atveju Komisija priima darbo programą įgyvendinimo aktu, laikydamasi 9 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija tinkamai pagrindžia tokią priemonę.

4.   Komisija įgyvendinimo aktu priima atskirą daugiametę darbo programą, kuria įgyvendinama specialiosios programos IV dalis, susijusi su 2 straipsnio 2 dalies d punkte minimais nebranduoliniais tiesioginiais JTC veiksmais.

Toje darbo programoje atsižvelgiama į Sprendime 96/282/Euratomas numatytą Jungtinio tyrimų centro Valdytojų tarybos nuomonę.

5.   Darbo programose atsižvelgiama į mokslo, technologijų ir inovacijų būklę nacionaliniu, Europos Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu ir atitinkamą politikos, rinkos ir visuomenės raidą. Jose
  , kai tinkama,
  teikiama informacija apie koordinavimą su valstybių narių
  (įskaitant jų regionus)
  vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, įskaitant veiklą tose srityse, kuriose esama bendro programavimo iniciatyvų. Prireikus jos atnaujinamos.

6.   Darbo programose, kuriomis įgyvendinamos 2 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose minimos I, II ir III dalys, nusakomi tikslai, laukiami rezultatai, įgyvendinimo metodas ir bendra suma, įskaitant, kai tinka, preliminarią informaciją apie išlaidų, siejamų su klimatu, sumą. Jose taip pat aprašomi numatomi finansuoti veiksmai, nurodoma kiekvienam veiksmui skirta orientacinė lėšų suma, pateikiamas preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis, taip pat daugiametis požiūris ir strateginės gairės, skirti būsimam įgyvendinimo laikotarpiui. Šiose programose nurodomi dotacijų prioritetai
  , atrankos ir skyrimo
  kriterijai
  , skirtingų skyrimo kriterijų lyginamasis svoris
  ir didžiausia galima
  visų finansuoti tinkamų sąnaudų finansavimo
  dalis.
  Taip pat jose nurodomi papildomi dalyviams taikomi eksploatavimo ir sklaidos įpareigojimai pagal Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [Dalyvavimo taisyklės] 40 straipsnį.
  Jos leidžia tikslų siekti inovatyviais būdais,
  pagrįstais atitinkamai strateginiu principu „iš viršaus į apačią“, taip pat
  iš apačios kylančia iniciatyva.

Be to, į šias darbo programas įtraukiamas skirsnis, kuriame nustatomi Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] 13 straipsnyje
  ir I priede apibrauktame laukelyje, kuriame išdėstyti kompleksiniai klausimai ir paramos priemonės,
  nurodyti kompleksiniai veiksmai, susiję su dviem ar daugiau konkrečių tikslų, priskirtų tiek tam pačiam prioritetui, tiek dviem ar daugiau prioritetų. Šie veiksmai įgyvendinami integruotai.

7.
     
  Komisija įgyvendinimo aktais, laikydamasi 9 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, priima šias priemones:

| a) | sprendimą dėl netiesioginių veiksmų finansavimo patvirtinimo, jeigu numatoma Sąjungos įnašo pagal šią programą suma yra lygi 2,5 mln. EUR arba didesnė; išskyrus veiksmus pagal konkretų tikslą, nurodytą 3 straipsnio 1 dalies a punkte, ir išskyrus veiksmus, finansuojamus pagal spartaus inovacijų diegimo priemonę; |
| --- | --- |

a)

sprendimą dėl netiesioginių veiksmų finansavimo patvirtinimo, jeigu numatoma Sąjungos įnašo pagal šią programą suma yra lygi 2,5 mln. EUR arba didesnė; išskyrus veiksmus pagal konkretų tikslą, nurodytą 3 straipsnio 1 dalies a punkte, ir išskyrus veiksmus, finansuojamus pagal spartaus inovacijų diegimo priemonę;

| b) | sprendimą dėl veiksmų, kuriuos vykdant naudojami žmogaus embrionai ir žmogaus embrionų kamieninės ląstelės, ir veiksmų pagal konkretų tikslą, nurodytą 3 straipsnio 3 dalies g punkte, finansavimo patvirtinimo; |
| --- | --- |

b)

sprendimą dėl veiksmų, kuriuos vykdant naudojami žmogaus embrionai ir žmogaus embrionų kamieninės ląstelės, ir veiksmų pagal konkretų tikslą, nurodytą 3 straipsnio 3 dalies g punkte, finansavimo patvirtinimo;

| c) | sprendimą dėl veiksmų finansavimo patvirtinimo, kai numatoma Sąjungos įnašo pagal šią programą suma yra lygi 0,6 mln. EUR arba didesnė veiksmų, numatytų pagal konkretų tikslą, nurodytą 3 straipsnio 3 dalies f punkte, ir 3 straipsnio 3a dalyje bei 3b dalyje nurodytų veiksmų atveju; |
| --- | --- |

c)

sprendimą dėl veiksmų finansavimo patvirtinimo, kai numatoma Sąjungos įnašo pagal šią programą suma yra lygi 0,6 mln. EUR arba didesnė veiksmų, numatytų pagal konkretų tikslą, nurodytą 3 straipsnio 3 dalies f punkte, ir 3 straipsnio 3a dalyje bei 3b dalyje nurodytų veiksmų atveju;

| d) | Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] 26 straipsnyje nurodytų vertinimų sąlygų parengimą. |
| --- | --- |

d)

Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] 26 straipsnyje nurodytų vertinimų sąlygų parengimą.

6 straipsnis

Europos mokslinių tyrimų taryba

1.   Komisija įsteigia Europos mokslinių tyrimų tarybą (EMTT), kuri įgyvendina pagal I dalį „Pažangus mokslas“ numatytus veiksmus, susijusius su konkrečiu tikslu „▌Mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų stiprinimas
  vykdant Europos mokslinių tyrimų tarybos veiklą
  “. Europos mokslinių tyrimų taryba pakeičia Sprendimu 2007/134/EB įsteigtą Europos mokslinių tyrimų tarybą.

2.   Europos mokslinių tyrimų tarybą sudaro nepriklausoma Mokslo taryba, kaip numatyta 7 straipsnyje, ir tikslinė įgyvendinimo struktūra, kaip numatyta 8 straipsnyje.

3.   EMTT turi pirmininką, kuris renkamas iš vyresniųjų ir tarptautiniu mastu gerbiamų mokslininkų.

Pirmininką skiria Komisija po
  skaidrios
  atrankos procedūros, kurioje dalyvauja tam sudarytas
  nepriklausomas
  paieškos komitetas, skiriamas ketverių metų kadencijai; komitetas gali būti paskirtas dar vienai kadencijai. Įdarbinimo procedūrą ir atrinktąjį kandidatą patvirtina Mokslo taryba.

Pirmininkas pirmininkauja Mokslo tarybai, užtikrina vadovavimą ir ryšius su tiksline įgyvendinimo struktūra, taip pat atstovauja Mokslo tarybai mokslo pasaulyje.

4.   Europos mokslinių tyrimų taryba veikia vadovaudamasi mokslinės kompetencijos, autonomijos, rezultatyvumo, efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais. Ji užtikrina pagal Tarybos sprendimą 2006/972/EB Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdytų veiksmų tęstinumą.

5.   Europos mokslinių tyrimų tarybos veikla remiami moksliniai tyrimai, kuriuos visose srityse vykdo Europos lygmeniu tarpusavyje konkuruojančios atskirų valstybių ir tarpvalstybinės grupės. Europos mokslinių tyrimų tarybos netirtų sričių mokslinių tyrimų dotacijos skiriamos remiantis tik pažangumo kriterijumi.

6.   Komisija užtikrina Europos mokslinių tyrimų tarybos autonomiją ir neliečiamumą ir užtikrina, kad tarybai pavestos užduotys būtų tinkamai vykdomos.

Komisija užtikrina, kad įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų tarybos veiksmus būtų vadovaujamasi šio straipsnio 4 dalyje išdėstytais principais ir laikomasi 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos Mokslo tarybos bendrosios strategijos.

7 straipsnis

Mokslo taryba

1.   Mokslo tarybą sudaro nepriekaištingos reputacijos ir atitinkamos kompetencijos mokslininkai, inžinieriai ir mokslo darbuotojai
  – įvairių amžiaus grupių moterys ir vyrai –
  atstovaujantys kuo įvairesnėms mokslinių tyrimų sritims ir sprendimus priimantys asmeniškai, nepriklausomai nuo išorės interesų.

Mokslo tarybos narius skiria Komisija, laikydamasi nepriklausomos ir skaidrios tų narių atrankos tvarkos, kuriai pritarė Mokslo taryba, taip pat pasitarusi su mokslo bendruomene ir pateikusi ataskaitą Europos Parlamentui bei Tarybai.

Jie skiriami ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai, kurią, taikant Mokslo tarybos veiklos nepertraukiamumą turinčią užtikrinti rotacijos sistemą, galima vieną kartą pratęsti.

2.   Mokslo taryba tvirtina:

| a) | Europos mokslinių tyrimų tarybos bendrąja strategiją; |
| --- | --- |

a)

Europos mokslinių tyrimų tarybos bendrąja strategiją;

| b) | Europos mokslinių tyrimų tarybos veiklos įgyvendinimo darbo programą; |
| --- | --- |

b)

Europos mokslinių tyrimų tarybos veiklos įgyvendinimo darbo programą;

| c) | tarpusavio vertinimo ir pasiūlymų vertinimo, kuriuo remiantis sprendžiama, kurie pasiūlymai turėtų būti finansuojami, metodus ir procedūras; |
| --- | --- |

c)

tarpusavio vertinimo ir pasiūlymų vertinimo, kuriuo remiantis sprendžiama, kurie pasiūlymai turėtų būti finansuojami, metodus ir procedūras;

| d) | jos poziciją klausimais, kurie moksliniu požiūriu gali sustiprinti Europos mokslinių tyrimų tarybos pasiekimus ir įtaką ir padidinti atliekamų mokslinių tyrimų kokybę; |
| --- | --- |

d)

jos poziciją klausimais, kurie moksliniu požiūriu gali sustiprinti Europos mokslinių tyrimų tarybos pasiekimus ir įtaką ir padidinti atliekamų mokslinių tyrimų kokybę;

| e) | etikos kodeksą, kuriame, inter alia, aptariami interesų konfliktų vengimo klausimai. |
| --- | --- |

e)

etikos kodeksą, kuriame, inter alia, aptariami interesų konfliktų vengimo klausimai.

Komisija nukrypsta nuo pozicijų, kurias priėmė Mokslo taryba pagal 1 pastraipos a, c, d ir e punktus tik tada, jei mano, kad nepaisyta šio sprendimo nuostatų. Tokiu atveju Komisija patvirtina priemones, kuriomis užtikrinamas specialiosios programos įgyvendinimo tęstinumas ir jos tikslų įgyvendinimas, ir nurodo klausimus, kurių atveju ji nukrypsta nuo Mokslo tarybos pozicijų, taip pat tai tinkamai pagrindžia.

3.   Mokslo taryba veikia pagal I priedo I dalies 1.1 punkte išdėstytus įgaliojimus.

4.   Mokslo taryba veikia tik siekdama įgyvendinti specialiosios programos dalies, susijusios su specialiuoju tikslu „▌Mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų stiprinimas
  vykdant Europos mokslinių tyrimų tarybos veiklą
  “, tikslus vadovaudamasi 6 straipsnio 4 dalyje išdėstytais principais. Ji veikia nepažeisdama etikos ir sąžiningumo principų, atlieka savo darbą efektyviai ir kiek įmanoma skaidriau.

8 straipsnis

Tikslinė įgyvendinimo struktūra

1.   Tikslinė įgyvendinimo struktūra atsako už administracinį įgyvendinimą ir programos vykdymą, kaip apibūdinta I priedo I dalies 1.2 punkte, ir padeda Mokslo tarybai vykdyti visas jos užduotis.

2.   Komisija užtikrina, kad tikslinė įgyvendinimo struktūra griežtai, veiksmingai ir tiek, kiek reikia, lanksčiai laikytųsi tik Europos mokslinių tyrimų tarybos tikslų ir reikalavimų.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

8a straipsnis

Stebėsena ir informacija apie įgyvendinimą

1.
     
  Komisija kasmet vykdo programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo stebėseną ir pateikia ataskaitą dėl jos įgyvendinimo pagal Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] 25 straipsnį ir šio sprendimo III priedą.

2.
     
  Komisija reguliariai informuoja 9 straipsnyje nurodytą Komitetą apie bendrą pažangą įgyvendinant specialiosios programos netiesioginius veiksmus, kad Komitetas galėtų anksti tinkamai prisidėti rengiant darbo programas, visų pirma dėl daugiamečio požiūrio ir strateginių gairių, ir laiku teikia jam informaciją apie visus veiksmus, siūlomus arba finansuojamus pagal programą „Horizontas 2020“, kaip nurodyta šio sprendimo IV priede.

9 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

1a.
     
  Komitetas posėdžiauja įvairios sudėties, kaip nurodyta V priede, priklausomai nuo aptartinos temos.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikoma nagrinėjimo procedūra pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnį.

2a.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikoma patariamoji procedūra pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnį.

3.   Tais atvejais, kai 2
  ir 2a
  dalyse nurodyto komiteto nuomonė turi būti gauta pagal rašytinę procedūrą, laikoma, kad ta procedūra baigėsi be rezultatų, jei per nuomonei pateikti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprastoji dauguma komiteto narių..

10 straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   
  3 straipsnio 2 dalyje nurodyti
  įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami ▌nuo šio sprendimo įsigaliojimo
  visam programos galiojimo laikotarpiui
  .

3.   Taryba gali bet kada atšaukti
  3 straipsnio 2 dalyje nurodytus
  deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama praneša Tarybai.

5.   
  Pagal 3 straipsnio 2 dalį priimtas
  deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Tarybai apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nepareikš. Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas vienam mėnesiui.

6.   Komisija praneša Europos Parlamentui apie priimtus deleguotuosius aktus, apie visus prieštaravimus dėl jų priėmimo ir apie Tarybos sprendimus atšaukti įgaliojimų suteikimą.

11 straipsnis

Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Sprendimai Nr. 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB panaikinami nuo 2014 m. sausio 1 d.

2.   Tačiau pagal pirmoje dalyje nurodytus sprendimus pradėti veiksmai ir su veiksmais, įgyvendinamais pagal tuos sprendimus, susiję finansiniai įsipareigojimai yra toliau reglamentuojami tais sprendimais tol, kol bus įvykdyti. Prireikus likusias 1 dalyje nurodytais sprendimais įsteigtų komitetų užduotis perima šio sprendimo 9 straipsnyje nurodytas komitetas.

3.   Finansiniai asignavimai kiekvienai programai taip pat gali apimti techninės bei administracinės paramos išlaidas, būtinas siekiant užtikrinti perėjimą nuo sprendimuose Nr. 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB nurodytų priemonių prie specialiosios programos.

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

13 straipsnis

Šis sprendimas skiriamas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  OL C, p.

2

(3)  OL C, p.

3

(4)  OL, p.

4

(5)  OL L 57, 2007 2 24, p. 14.

5

(6)  COM(2010)2020.

6

(7)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

7

(8)  OL L 107, 1996 4 30, p. 12.

8

(9)  OL L 400, 2006 12 30, p. 86.

9

(10)  OL L 400, 2006 12 30, p. 243.

10

(11)  OL L 400, 2006 12 30, p. 272.

11

(12)  OL L 400, 2006 12 30, p. 299.

12

(13)  OL L 400, 2006 12 30, p. 368.

13

(14)  OL L [...], [...], p. [...].

14

I PRIEDAS

Veiklos bendros kryptys

Bendri netiesioginių veiksmų elementai

1.   PROGRAMAVIMAS

1.1.   Bendrosios nuostatos

Reglamente (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) pateikiamas principų kompleksas, skatinantis programinį požiūrį, kuriuo remiantis veikla padeda siekti tikslų strategiškai ir integruotai, ir užtikrinantis, kad tarpusavyje susijusios Europos Sąjungos politikos kryptys ir programos viena kitą svariai papildytų.

Bendrosios programos „Horizontas 2020“ netiesioginiai veiksmai bus įgyvendinami taikant finansiniame reglamente numatytas finansavimo priemones, ypač dotacijas, prizus, viešųjų pirkimų ir finansines priemones. Visos finansavimo priemonės bus lanksčiai taikomos siekiant visų programos „Horizontas 2020“ bendrųjų ir konkrečių tikslų, o jų panaudojimą lems tam tikro konkretaus tikslo poreikiai ir ypatumai.

Ypač daug dėmesio bus skiriama
  subalansuoto
  požiūrio į 
  mokslinius tyrimus ir
  inovacijas užtikrinimui, kai neapsiribojama tik naujų produktų ir paslaugų kūrimu proveržių mokslo ir technologijų srityje pagrindu, bet ir apimami tokie aspektai, kaip dabartinių technologijų pritaikymas naujose prietaikose, nuolatinis tobulinimas, su technologijomis nesusijusių ir socialinių naujovių diegimas. Tik vadovaujantis holistiniu požiūriu į inovacijas įmanoma tuo pačiu metu spręsti ir visuomenės uždavinius, ir padėti sukurti konkurencingas įmones bei pramonės sektorius.

Siekiant spręsti visuomenės uždavinius ir ypač skatinti didelio poveikio bei pramonės technologijų vystymą, labiausiai bus akcentuojama
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veikla
  , kurią papildytų veikla
  , glaudžiai susijusi su galutiniais naudotojais ir rinka, pavyzdžiui, demonstracinė veikla, bandomieji ir koncepcijos įrodymo projektai. Be to, siekiant, kad novatoriški produktai ir paslaugos greičiau patektų į rinką ir paplistų, prireikus bus įtraukta veikla, kuria remiamos socialinės inovacijos, ir parama į paklausą orientuotam požiūriui, pavyzdžiui, viešiesiems pirkimams nepasiekus standartizavimo fazės, ikiprekybiniams viešiesiems pirkimams ir novatoriškų sprendimų viešiesiems pirkimams, standartizavimui ir kitoms į naudotojus orientuotoms priemonėms. Be to, bus pakankamai galimybių
  kvietimams pateikti pasiūlymus
  taikyti principą „iš apačios į viršų
  “, o veiksmai darbo programose bus apibrėžiami bendrais bruožais
  .
  Bus nustatyti
  atviri, paprasti ir spartūs modeliai kiekvieno uždavinio ir technologijos atžvilgiu, kad Europos geriausiems mokslininkams tyrėjams, verslininkams ir įmonėms būtų suteikta galimybė pasiūlyti jų pasirinktus proveržio sprendimus.

Nustatant išsamius prioritetus įgyvendinant bendrąją programą „Horizontas 2020“ bus vadovaujamasi strateginiu požiūriu į mokslinių tyrimų programavimą naudojant valdymo būdus, kurie glaudžiai dera su politikos raida, tačiau peržengia tradicinės sektorių politikos ribas. Bus remiamasi pagrįstais įrodymais, analize ir įžvalga, o pažanga vertinama pagal griežtus veiklos rodiklius. Šis kompleksinis požiūris į programavimą ir valdymą leis efektyviai koordinuoti visus programos „Horizontas 2020“ konkrečius tikslus ir spręsti su jais susijusius uždavinius, prie kurių būtų galima priskirti, pavyzdžiui, tvarumą, klimato kaitą,
  socialinius, humanitarinius
  arba jūrų mokslus ir technologijas.

Prioritetų nustatymas taip pat bus pagrįstas įvairiomis gautomis nuomonėmis ir konsultacijomis. Nustatant prioritetus tam tikrais atvejais dalyvaus nepriklausomų ekspertų grupės, specialiai sudarytos konsultuoti šios programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo arba bet kurių iš jos konkrečių tikslų klausimais. Šios ekspertų grupės turi būti pakankamai kompetentingos ir turėti pakankamai žinių atitinkamose srityse ir atstovauti įvairioms profesijoms, įskaitant
  akademinės bendruomenės
  , pramonės ir pilietinės visuomenės dalyvavimą.
  Tam tikrais atvejais taip pat atsižvelgiama į Europos mokslinių tyrimų erdvės komiteto (EMTEK), kitų su EMTE susijusių grupių ir Įmonių politikos grupės (ĮPG) rekomendacijas dėl strateginių prioritetų nustatymo ir rengimo.

Nustatant prioritetus taip pat gali būti atsižvelgiama į Europos technologijų platformų,
  bendro programavimo iniciatyvų
  strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes arba iš Europos inovacijų partnerysčių gautą medžiagą. Tam tikrais atvejais viešojo sektoriaus partnerystės ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystės, remiamos pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“, taip pat dalyvaus prioritetų nustatymo procese ir prisidės juos įgyvendinant, laikantis nuostatų, išdėstytų programoje „Horizontas 2020“. Reguliarus bendravimas su galutiniais naudotojais, piliečiais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, taikant tinkamus tam metodus, tokius kaip konsensuso konferencijos, dalyvaujamasis technologijų vertinimas arba tiesioginis dalyvavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų kūrimo procesuose, taip pat bus svarbus prioritetų nustatymo proceso elementas.

Kadangi programos „Horizontas 2020“ trukmė yra septyneri metai, ekonominis, socialinis ir politinis kontekstas, su kuriuo ji bus susijusi, per programos gyvavimo laiką gali kardinaliai pasikeisti. Programa „Horizontas 2020“ turi būti pajėgi prie šių pokyčių prisitaikyti. Todėl įgyvendinant kiekvieną konkretų tikslą atsiras galimybė paremti ir tą veiklą, kuri nėra nurodyta toliau pateikiamuose aprašymuose, jei tai tinkamai pateisinama kaip būdas reaguoti į svarbias permainas, politikos poreikius ir nenumatytus įvykius.

Pagal skirtingas dalis remiama veikla ir jos konkretūs tikslai turėtų būti įgyvendinami taip, kad būtų užtikrintas reikiamas jų tarpusavio papildomumas ir suderinamumas.

▌

1.2.   Galimybė gauti rizikos finansavimą

Pagal programą „Horizontas 2020“ bus padedama bendrovėms ir kitokio tipo organizacijoms gauti paskolų, garantijų ir nuosavo kapitalo finansavimą pasitelkiant dvi priemones.

Pagal Skolos priemonę bus teikiamos paskolos pavieniams gavėjams investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas; teikti garantijas finansiniams
  tarpininkams
  , teikiantiems paskolas naudos gavėjams; taip pat paskolų ir garantijų derinius ir garantijas arba priešpriešines garantijas nacionalinėms, regioninėms
  ir vietos
  skolų finansavimo schemoms. Priemonėje bus MVĮ linija, orientuota į moksliniais tyrimais ir inovacijomis pagrįstas MVĮ; jos teikiamos paskolos papildys Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos
  (COSME)
  paskolų garantijų priemonės teikiamą MVĮ finansavimą.

Pagal Nuosavo kapitalo priemonę bus teikiamas rizikos ir (arba) tarpinio pobūdžio kapitalas individualioms įmonėms pradiniame etape (veiklos pradžios linija). Pagal šią priemonę taip pat bus galima skirti plėtros ir augimo etapo investicijų, kartu taikant Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programoje
  (COSME)
  numatytą augimui skatinti skirtą nuosavo kapitalo priemonę, įskaitant investicijas į fondų fondus.

Šios priemonės bus pagrindinės siekiant specialiojo tikslo „Galimybė gauti rizikos finansavimą“, tačiau, esant reikalui, jos gali būti naudojami ir įgyvendinant kitus specialiuosius programos „Horizontas 2020“ tikslus.

Nuosavo kapitalo priemonė ir MVĮ skirta Skolos priemonės linija bus taikomos įgyvendinant dvi ES finansines priemones, pagal kurias MVĮ moksliniams tyrimams ir inovacijoms bei augimui skatinti suteikiamas nuosavas kapitalas ir paskolos, be to, kartu bus taikomos Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programoje
  (COSME)
  numatytos Nuosavo kapitalo ir Skolos priemonės.

1.3.
     Informacijos perdavimas, naudojimas ir sklaida

Viena svarbiausių pridėtinės vertės, gaunamos iš mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurias finansuoja Europos Sąjunga, dalių yra galimybė visame žemyne skleisti
  , naudoti
  rezultatus ir apie juos informuoti, kad jų poveikis būtų stipresnis. Todėl įgyvendinant programos „Horizontas 2020“ visus konkrečius tikslus bus vykdoma tikslinė sklaidos veikla (įskaitant prieigos prie
  mokslo leidinių
  atvėrimą), informacijos perdavimo ir dialogo veiksmai, ypač akcentuojant rezultatų paskelbimo galutiniams naudotojams, piliečiams,
  akademinei bendruomenei,
  pilietinės visuomenės organizacijoms, pramonės įmonėms ir politikos formuotojams svarbą. Šiuo atžvilgiu programa „Horizontas 2020“ gali pasinaudoti informacijos perdavimui sukurtais tinklais. Vykdant informacijos perdavimo veiklą, kurios bus imamasi įgyvendinant programą „Horizontas 2020“,
  bus skelbiama informacija, kad rezultatai buvo gauti pasitelkus Sąjungos lėšas ir
  taip pat bus siekiama didinti visuomenės informuotumą apie mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą skelbiant apie jas leidiniuose, renginiuose, mokslo informacijos šaltiniuose, duomenų bazėse, interneto svetainėse arba tikslingai naudojant socialinę žiniasklaidą.

▌

2.
     PAPILDOMUMAS IR KOMPLEKSINIAI KLAUSIMAI BEI PARAMOS PRIEMONĖS

Programą „Horizontas 2020“ sudaro tikslai, kurie susiję su trimis pagrindinėmis jos dalimis: pažangaus mokslo kūrimu, siekiu pirmauti pramonės srityje ir visuomenės uždavinių sprendimu. Ypatingas dėmesys bus skiriamas tam, kad būtų užtikrinamas tinkamas veiklos pagal šias dalis koordinavimas ir iki galo pasinaudojama visų konkrečių tikslų sinergija, kad būtų padidinamas jų bendras poveikis aukštesnio lygio Sąjungos politikos tikslams. Todėl programos „Horizontas 2020“ tikslų bus siekiama itin didelį dėmesį skiriant veiksmingų sprendimų paieškai, gerokai peržengiant tik tradicinėmis mokslo ir technologijų disciplinomis ir ekonomikos sektoriais grindžiamo požiūrio ribas.

Vykdant veiklą pagal I dalį „Pažangus mokslas“,
  II dalį „Pramonės pirmavimas“ ir III dalį „Visuomenės uždaviniai“
  , bus skatinami šių dalių tarpusavio kompleksiniai veiksmai siekiant kartu kurti naujas žinias, ateities ir besiformuojančias technologijas, mokslinių tyrimų infrastruktūrą ir bendrąją kompetenciją. Mokslinių tyrimų infrastruktūra taip pat bus pritaikoma platesniam visuomenės naudojimui, pavyzdžiui, teikiant viešąsias paslaugas, propaguojant mokslą, civilinę saugą ir kultūrą. Be to Jungtinio tyrimų centro tiesioginių veiksmų ir Europos inovacijų ir technologijų instituto (EITI) veiklos prioritetų nustatymas įgyvendinant programą bus suderinamas su kitomis programos „Horizontas 2020“ dalimis.

Be to, daugeliu atvejų tam, kad būtų galima efektyviai prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ ir jos pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų Sąjunga“ tikslų įgyvendinimo, reikės ieškoti tarpdalykinių sprendimų, susijusių su keliais programos „Horizontas 2020“ konkrečiais tikslais ▌. Programoje „Horizontas 2020“ yra specialiosios nuostatos, skirtos tokių kompleksinių veiksmų skatinimui, įskaitant ir tas nuostatas, kuriose siūloma efektyviai susieti biudžetus. Tai, be kita ko, taip pat apima galimybę pasinaudoti šiomis nuostatomis sprendžiant su visuomenės uždaviniais ir didelio poveikio ir pramonės technologijomis susijusias problemas ir rengiant finansines priemones ir tikslinę MVĮ priemonę.

Kompleksiniai veiksmai taip pat bus itin svarbūs skatinant visuomenės uždavinių ir didelio poveikio ir pramonės technologijų sąveiką, reikalingą norint pasiekti svarbiausių technologinių proveržių. Sričių, kuriose tokia sąveika gali būti įmanoma, pavyzdžiai: sveikatos sritis, pažangieji tinklai, išmaniosiomis technologijomis paremta transporto sistema, su klimatu susijusių veiksmų koordinavimas, nanomedicina, lengvųjų automobilių pažangiosios medžiagos arba gamyboje naudojamų bioprocesų ar bioproduktų plėtra. Todėl bus skatinama stipri sinergija sprendžiant visuomenės uždavinius ir kuriant bendrąsias didelio poveikio ir pramonės technologijas. Į tai bus aiškiai atsižvelgiama kuriant daugiametes strategijas ir nustatant kiekvieno iš šių konkrečių tikslų prioritetus. Tam reikės, kad suinteresuotieji subjektai, atstovaujantys skirtingiems požiūriams, visapusiškai dalyvautų įgyvendinime ir daugeliu atvejų taip pat reikės imtis veiksmų, siekiant sutelkti didelio poveikio ir pramonės technologijų ir visuomenės uždavinių finansavimą.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas ir programos „Horizontas 2020“ finansuojamos veiklos derinimui su veikla, finansuojama pagal Europos Sąjungos finansavimo programas, tokias kaip bendra žemės ūkio politika
  ir
  bendra žuvininkystės politika
  , LIFE +
  arba Erasmus programa visiems: (Europos Sąjungos programa švietimui, mokymui, jaunimui, sportui, arba sveikatos vardan augimo programa)
  ir Sąjungos išorės politikos bei vystymosi finansavimo programos
  . Tai apima tinkamą suderinimą su sanglaudos politika
  nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų pažangios specializacijos strategijų srityje
  , kai parama gebėjimų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje stiprinimui regioniniu lygmeniu gali padėti siekti pažangumo, regioninių kompetencijos centrų kūrimas gali padėti sumažinti inovacijų atotrūkį Europoje arba parama didelio masto demonstraciniams ar bandomiesiems projektams gali padėti pasiekti tikslą, susijusį su siekiu užtikrinti pirmavimą pramonės srityje Europoje.

A.
     
  Socialiniai ir humanitariniai mokslai

Socialinių ir humanitarinių mokslų moksliniai tyrimai bus visiškai integruoti į pagrindinius programos „Horizontas 2020“ tikslus. Taip atsiras labai daug galimybių remti tokius mokslinius tyrimus per Europos mokslinių tyrimų tarybą, Marijos Skłodovskos-Kiuri veiksmus arba Mokslinių tyrimų infrastruktūrų specialiuosius tikslus.

Siekiant šių tikslų socialiniai ir humanitariniai mokslai taip pat bus integruojami kaip svarbus veiklos, reikalingos siekiant didinti pirmavimą pramonės srityje ir spręsti kiekvieną iš visuomenės uždavinių, aspektas. Pastaruoju atveju, tai apima: lemiamų sveikatos veiksnių supratimą ir sveikatos priežiūros nuostatų veiksmingumo optimizavimą, politikos, kuria suteikiama galių kaimo vietovių gyventojams, rėmimą, Europos kultūros paveldo ir turtų tyrimų vykdymą ir išsaugojimą, vartotojų skatinimą atsakingai rinktis prekes, integracinės skaitmeninės ekosistemos, grindžiamos žiniomis ir informacija, sukūrimą, patikimą sprendimų priėmimą energetikos politikos srityje ir dėl vartotojui patogaus Europos elektros energijos tinklo užtikrinimo bei perėjimo prie tvarios energetikos sistemos, įrodymais pagrįstos transporto politikos ir įžvalgų rėmimą, klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo strategijų rėmimą, efektyvaus išteklių naudojimo iniciatyvas ir priemones, skirtas ekologiškai ir tvariai ekonomikai sukurti, kultūrinius ir socialinius bei ekonominius saugumo, rizikos ir valdymo klausimų aspektus (įskaitant teisinius ir žmogaus teisių aspektus).

Be to, konkretusis tikslas „Europa kintančiame pasaulyje. Įtrauki, inovacijas diegianti ir saugi visuomenė“ parems socialinių ir humanitarinių mokslų mokslinius tyrimus horizontalaus pobūdžio srityse, tokiose kaip pažangaus ir tvaraus augimo kūrimas, socialinės ir elgesio transformacijos Europos visuomenėse, socialinė inovacija, inovacija viešajame sektoriuje arba Europos vaidmuo pasaulyje.

B.
     
  Mokslas ir visuomenė

Turi būti stiprinami mokslo ir visuomenės ryšiai ir sąveika ir atsakingų mokslinių tyrimų ir inovacijų ir informuotumo apie mokslą, mokslinės komunikacijos ir kultūros propagavimas ir didinamas visuomenės pasitikėjimas mokslu ir inovacijomis vykdant programos „Horizontas 2020“ veiklą, kuria remiamas sąmoningas piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimas mokslinių tyrimų ir inovacinėje veikloje ir dialogas su jais šiais klausimais.

C.
     
  Lyčių aspektas

ES yra įsipareigojusi propaguoti lyčių lygybę mokslo ir inovacijų srityse. Programoje „Horizontas 2020“ lyčių aspektas bus sprendžiamas kaip kompleksinis klausimas siekiant ištaisyti moterų ir vyrų disbalansą bei integruoti lyčių aspektą į mokslinių tyrimų ir inovacijų programavimą bei turinį.

D.
     
  Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ)

Pagal programą „Horizontas 2020“ MVĮ bus skatinamos ir remiamos aktyviau integruotai dalyvauti įgyvendinant visus konkrečius tikslus.

Be to, kad MVĮ bus sukuriamos geresnės sąlygos dalyvauti programoje „Horizontas 2020“, pagal šios programos 18 straipsnį nustatytos konkretaus tikslo „Inovacijos MVĮ“ (MVĮ skirta priemonė) priemonės taikomos įgyvendinant specialųjį tikslą „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“ ir III dalį „Visuomenės uždaviniai“. Toks integruotas požiūris turėtų lemti, kad mažiausiai 20 % šiems tikslams įgyvendinti skirto biudžeto bus paskirta MVĮ.

Ypač daug dėmesio skiriama pakankamam MVĮ atstovavimui viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėse.

DA.
     
  Spartus inovacijų diegimas

Spartaus inovacijų diegimo priemonė leis gerokai paspartinti idėjų pateikimo rinkai procesą ir tikimasi, kad pramonės subjektai aktyviau dalyvaus programoje „Horizontas 2020“ ir bus daugiau pirmą kartą paraiškas teikiančių dalyvių.

Spartaus inovacijų diegimo priemone pagal programos „Horizontas 2020“ pagrindų reglamento 18a straipsnį bus remiami rinkai artimi veiksmai pagal konkretų tikslą „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“ ir visuomenės uždavinių prioritetą, nuolat rengiant atviruosius konkursus pagal principą „iš apačios į viršų“, o laikotarpiui iki dotacijos suteikimo neviršijant šešių mėnesių. Spartaus inovacijų diegimo priemone bus prisidedama prie inovacijų Europoje ir taip remiamas Sąjungos konkurencingumas.

E.
     
  Dalyvių skaičiaus didinimas

Nors pastaruoju metu vyko tam tikra valstybių narių mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialo konvergencija, jis tebėra labai skirtingas, ir yra didelis atotrūkis tarp „inovacijų srities lyderių“ ir „nedaug pažengusių novatorių“. Veikla turi padėti sumažinti atotrūkį Europoje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje skatinant sinergiją su Europos struktūriniais ir investicijų (ESI) fondais, taip pat imantis konkrečių priemonių, kad prastesnių rezultatų pasiekiančiuose regionuose būtų užtikrinamas pažangumas ir taip užtikrinamas didesnis programos „Horizontas 2020“ dalyvių skaičius, tokiu būdu prisidedant prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo.

F.
     
  Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinis bendradarbiavimas su partneriais trečiosiose šalyse reikalingas tam, kad būtų galima efektyviai pasiekti daugelio specialiųjų tikslų, užsibrėžtų programoje „Horizontas 2020“, ypač tų, kurie susiję su ES išorės ir vystimosi politika ir tarptautiniais įsipareigojimais. Tai apima programoje „Horizontas 2020“ iškeltus visuomenės uždavinius, kurių pobūdis yra bendras. Tarptautinis bendradarbiavimas taip pat būtinas mažai tirtų sričių ir pagrindiniams moksliniams tyrimams atlikti, kad būtų galima pasinaudoti besiformuojančio mokslo ir technologijų teikiamomis galimybėmis. Taigi itin svarbu skatinti mokslininkų tyrėjų ir inovacijų personalo judumą tarptautiniu mastu, kad būtų sustiprintas šis pasaulinis bendradarbiavimas. Taip pat svarbu vykdyti veiklą tarptautiniu mastu, kad skatinant naujų technologijų diegimą ir prekybą jomis, būtų didinamas Europos pramonės konkurencingumas, pavyzdžiui, kuriant pasaulinius standartus ir sąveikumo gaires ir skatinant už Europos ribų pateikiamų Europoje sukurtų sprendimų priėmimą ir diegimą.. Visa tarptautinė veikla turėtų būti remiama taikant veiksmingą ir sąžiningą žinių perdavimo sistemą; tai yra itin svarbu norint užtikrinti inovacijas ir ekonomikos augimą.

Vykdant tarptautinį bendradarbiavimą pagal programą „Horizontas 2020“ daugiausia dėmesio bus skiriama bendradarbiavimui su trimis didelėmis šalių grupėmis:

| (1) | pramoninėmis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis, |
| --- | --- |

(1)

pramoninėmis ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis,

| (2) | plėtros ir kaimynystės šalimis, taip pat |
| --- | --- |

(2)

plėtros ir kaimynystės šalimis, taip pat

| (3) | besivystančiomis šalimis. |
| --- | --- |

(3)

besivystančiomis šalimis.

Prireikus programa „Horizontas 2020“ bus skatinamas bendradarbiavimas dviejų regionų arba daugiašaliu lygiu. Tarptautinis bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje yra itin svarbus Sąjungos pasaulinių įsipareigojimų aspektas ir jam tenka svarbus vaidmuo Sąjungos partnerystėse su besivystančiomis šalimis, pavyzdžiui, darant pažangą siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų.

Programos „Horizontas 2020“ 21 straipsnyje išdėstyti bendrieji trečiųjų šalių organizacijų ir tarptautinių organizacijų dalyvavimo programoje principai. Kadangi moksliniams tyrimams ir inovacijoms paprastai suteikiama daug naudos, jeigu jie būna atviri trečiosioms šalims, vykdant programą „Horizontas 2020“ ir toliau bus laikomasi šio bendro atvirumo principo, kartu skatinant, kad vadovaujantis abipusiškumo principu būtų galima dalyvauti ir trečiųjų šalių programose. Prireikus ir ypač siekiant apsaugoti europinį interesą intelektinės nuosavybės srityje gali būti laikomasi atsargesnio požiūrio.

Be to, keletas tikslinių veiksmų bus įgyvendinta laikantis strateginio požiūrio į tarptautinį bendradarbiavimą, pagrįsto bendru interesu, prioritetais ir abipuse nauda, ir pagal kurį būtų skatinamas koordinavimas ir sinergija su valstybių narių vykdoma veikla. Jie apims bendrų kvietimų teikti paraiškas paramos mechanizmą ir galimybę bendrai finansuoti programas kartu su trečiosiomis šalimis arba tarptautinėmis organizacijomis. Bus ieškoma sinergijos su kitų sričių Sąjungos politika.

Toliau bus prašoma strateginio lygio konsultacijų iš su Tarptautinio bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje strateginio forumo (SFIC).

Nedarant poveikio kitoms bendradarbiavimo galimybėms, tokį strateginį tarptautinį bendradarbiavimą vystyti būtų galima, pavyzdžiui, šiose srityse:

| a) | Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (EDCTP2) tąsa, atliekant klinikinius tyrimus, susijusius su ŽIV, maliarijos, tuberkuliozės ir apleistų ligų gydymu; |
| --- | --- |

a)

Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (EDCTP2) tąsa, atliekant klinikinius tyrimus, susijusius su ŽIV, maliarijos, tuberkuliozės ir apleistų ligų gydymu;

| b) | parama, kuri teikiama kaip metinis Mažai tirtų sričių humanitarinio mokslo programos (HFSP) mokestis; šia parama Didžiajam septynetui nepriklausančioms Sąjungos valstybėms narėms suteikiama galimybė gauti HFSP teikiamą finansavimą; |
| --- | --- |

b)

parama, kuri teikiama kaip metinis Mažai tirtų sričių humanitarinio mokslo programos (HFSP) mokestis; šia parama Didžiajam septynetui nepriklausančioms Sąjungos valstybėms narėms suteikiama galimybė gauti HFSP teikiamą finansavimą;

| c) | tarptautinis retų ligų konsorciumas, kuriame dalyvauja keletas Sąjungos valstybių narių ir trečiųjų šalių. Šios iniciatyvos tikslas – iki 2020 m. parengti diagnostinius tyrimus daugeliui retų ligų ir sukurti 200 naujų gydymo būdų retoms ligoms gydyti; |
| --- | --- |

c)

tarptautinis retų ligų konsorciumas, kuriame dalyvauja keletas Sąjungos valstybių narių ir trečiųjų šalių. Šios iniciatyvos tikslas – iki 2020 m. parengti diagnostinius tyrimus daugeliui retų ligų ir sukurti 200 naujų gydymo būdų retoms ligoms gydyti;

| d) | parama Tarptautinio žiniomis grįstos bioekonomikos forumo ir ES ir JAV darbo grupės dėl biotechnologinių tyrimų veiklai, taip pat bendradarbiavimo ryšiams su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir iniciatyvomis (pavyzdžiui, žemės ūkio generuojamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir gyvūnų sveikatos pasaulinių mokslinių tyrimų sąjunga); |
| --- | --- |

d)

parama Tarptautinio žiniomis grįstos bioekonomikos forumo ir ES ir JAV darbo grupės dėl biotechnologinių tyrimų veiklai, taip pat bendradarbiavimo ryšiams su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir iniciatyvomis (pavyzdžiui, žemės ūkio generuojamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir gyvūnų sveikatos pasaulinių mokslinių tyrimų sąjunga);

| e) | prisidėjimas prie daugiašalių procesų ir iniciatyvų, pavyzdžiui, Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC), Tarpvyriausybinės mokslinės biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų platformos (IPBES) ir Žemės stebėjimo grupės (GEO); |
| --- | --- |

e)

prisidėjimas prie daugiašalių procesų ir iniciatyvų, pavyzdžiui, Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC), Tarpvyriausybinės mokslinės biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų platformos (IPBES) ir Žemės stebėjimo grupės (GEO);

| f) | Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bei Rusijos – tai yra dvi pagrindinės kosminės valstybės – dialogai kosmoso klausimais yra labai vertingi ir suformuoja pagrindą strateginio bendradarbiavimo užmezgimui plėtojant partnerystes kosmoso srityje; |
| --- | --- |

f)

Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų bei Rusijos – tai yra dvi pagrindinės kosminės valstybės – dialogai kosmoso klausimais yra labai vertingi ir suformuoja pagrindą strateginio bendradarbiavimo užmezgimui plėtojant partnerystes kosmoso srityje;

| g) | Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų įgyvendinimo susitarimas dėl bendradarbiavimo veiklos vidaus saugumo, civilinės saugos ir mokslinių tyrimų srityse, pasirašytas 2010 m. lapkričio 18 d.; |
| --- | --- |

g)

Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų įgyvendinimo susitarimas dėl bendradarbiavimo veiklos vidaus saugumo, civilinės saugos ir mokslinių tyrimų srityse, pasirašytas 2010 m. lapkričio 18 d.;

| h) | bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis, įskaitant šalis, esančias Afrikoje į pietus nuo Sacharos, decentralizuotos energijos gamybos srityje siekiant sumažinti skurdą; |
| --- | --- |

h)

bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis, įskaitant šalis, esančias Afrikoje į pietus nuo Sacharos, decentralizuotos energijos gamybos srityje siekiant sumažinti skurdą;

| i) | tolesnis bendradarbiavimas su Brazilija vykdant mokslinius tyrimus naujos kartos biokuro ir kitų biomasės naudojimo galimybių srityje. |
| --- | --- |

i)

tolesnis bendradarbiavimas su Brazilija vykdant mokslinius tyrimus naujos kartos biokuro ir kitų biomasės naudojimo galimybių srityje.

Be to, bus remiami specialieji horizontalieji veiksmai siekiant užtikrinti darnų ir veiksmingą tarptautinio bendradarbiavimo visose programos „Horizontas 2020“ srityse plėtojimą.

G.
     
  Darnus vystymasis ir klimato kaita

Programa „Horizontas 2020“ bus skatinama ir remiama veikla, kuria siekiama pasinaudoti Europos pirmavimu konkuruojant dėl naujų procesų ir technologijų, kuriais propaguojamas darnus vystymasis bendrąja prasme ir kovojama su klimato kaita, kūrimo. Toks horizontalus požiūris, visapusiškai integruotas į visas programos „Horizontas 2020“ prioritetines sritis, padės ES klestėti mažo anglies dioksido kiekio ir ribotų išteklių pasaulyje ir tuo pačiu kurti efektyvaus išteklių naudojimo, tvarią bei konkurencingą ekonomiką.

H.
     
  Atradimų pritaikymas rinkai

Pritaikymo veiksmais visoje programoje „Horizontas 2000“ siekiama užtikrinti atradimų pritaikymą rinkai, visais tinkamais atvejais panaudojant ir komerciškai naudojant idėjas. Veiksmai turėtų būti pagrįsti plačia inovacijų koncepcija ir skatinti tarpsektorines inovacijas.

I.
     
  Kompleksinės paramos priemonės

Kompleksiniams klausimams spręsti bus pasitelkiamos įvairių sričių paramos priemonės, įskaitant paramą: mokslininko tyrėjo profesijos patrauklumo didinimui, be kita ko, įskaitant bendrus Europos mokslininkų chartijos principus; faktinių duomenų bazės stiprinimui ir Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) (įskaitant penkias EMTE iniciatyvas) bei Inovacijų sąjungos plėtrai bei paramai joms; simbolinių apdovanojimų teikimui siekiant parodyti pripažinimą geriausių rezultatų pasiekusiems įvairių sričių programos „Horizontas 2020“ naudos gavėjams ir projektams; paramos Inovacijų sąjungai pagrindinių sąlygų, įskaitant Komisijos rekomendacijos dėl intelektinės nuosavybės valdymo principus

   (1)

  , tobulinimui ir galimybių sukurti Europos intelektinės nuosavybės teisių vertinimo priemonę nagrinėjimui; pažangių mokslininkų tyrėjų ir inovacijų kūrėjų tarptautinių tinklų (pavyzdžiui, COST) administravimui ir koordinavimui.

3.   PARTNERYSTĖS

Norint užtikrinti tvarų augimą Europoje, viešųjų ir privačiųjų dalyvių įnašas turi būti optimizuotas. Tai būtina norint sustiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir sulaukti Inovacijų sąjungos, Skaitmeninės darbotvarkės ir kitų strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų rezultatų. Be to, norint užtikrinti atsakingus mokslinius tyrimus ir inovacijas būtina, kad bendraujant skirtingų pažiūrų, bet bendrų interesų turintiems partneriams būtų randami geriausi sprendimai.

Programoje „Horizontas 2020“ nurodoma taikymo sritis ir aiškūs kriterijai, kuriais turi būti vadovaujamasi kuriant viešojo sektoriaus subjektų partnerystes bei viešojo ir privačiojo sektorių subjektų partnerystes. Viešojo ir privačiojo sektorių subjektų partnerystės gali būti grindžiamos sutartimi tarp viešojo ir privačiojo sektorių subjektų atstovų ir kai kuriais atvejais gali būti oficialiai įkurtos viešojo ir privačiojo sektorių subjektų partnerystės (pavyzdžiui, jungtinių technologijų iniciatyvos ir kitos bendrosios įmonės).

Dabartinės viešojo sektoriaus subjektų partnerystės bei viešojo ir privačiojo sektorių subjektų partnerystės gali gauti paramą iš programos „Horizontas 2020“, jeigu jos siekia programoje „Horizontas 2020“ nurodytų tikslų,
  prisideda prie EMTE kūrimo,
  atitinka programoje „Horizontas 2020“ nustatytus kriterijus ir padarė didelę pažangą pagal mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (7BP).

Iniciatyvos pagal Sutarties 185 straipsnį, remiamos pagal 6BP ir (arba) 7BP, kurioms gali būti suteikiama kita parama, remiantis pirmiau nurodytomis sąlygomis: „Europos ir besivystančių šalių klinikinių bandymų partnerystė“ (EDCTP), „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (KGPA), Jungtinė Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programa (BONUS), Eurostars ir Europos metrologijos mokslinių tyrimų programa. Kita parama taip pat gali būti teikiama ir Europos energijos gamybos mokslinių tyrimų sąjungai (EERA), įkurtai pagal strateginį energetikos technologijų planą (SET planą).
  Bendros programavimo iniciatyvos gali būti remiamos iš programos „Horizontas 2020“ pasitelkiant [pagrindų reglamento] 20 straipsnyje nurodytas priemones, be kita ko, įgyvendinant iniciatyvas pagal Sutarties 185 straipsnį.

Bendrosios įmonės, įsteigtos 7BP pagal Sutarties 187 straipsnį, kurioms gali būti teikiama kita parama, remiantis pirmiau nurodytomis sąlygomis: naujoviškų vaistų iniciatyva, „Švarus dangus“, Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programa (SESAR), kuro elementai ir vandenilis (FCH), įterptųjų kompiuterinių sistemų iniciatyva (ARTEMIS) ir nanoelektronikos iniciatyva (ENIAC). Pastarosios dvi gali būti sujungtos į vieną iniciatyvą.

Kitos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, remiamos pagal 7BP, kurioms gali būti teikiama kita parama, remiantis pirmiau nurodytomis sąlygomis: ateities gamyklos, efektyviai energiją naudojantys pastatai, Europos ekologiškų automobilių iniciatyva, ateities internetas. Kita parama taip pat gali būti teikiama ir Europos pramonės iniciatyvoms, sukurtoms pagal SET planą.

Pagal programą „Horizontas 2020“ gali būti sukurtos kitos viešojo sektoriaus subjektų partnerystės bei viešojo ir privačiojo sektorių subjektų partnerystės, jei jos atitinka nustatytus kriterijus. ▌

I DALIS

PAŽANGUS MOKSLAS

1.   EUROPOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ TARYBA

Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) skatins vykdyti pasaulinio lygio mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus. Mažai tirtų arba visai netirtų sričių moksliniai tyrimai yra itin svarbūs siekiant ekonominės bei socialinės gerovės ir taip pat yra iš esmės labai rizikingas darbas, atliekamas naujose ir daugiausia jėgų reikalaujančiose mokslinių tyrimų srityse, pasižymintis disciplinų neapibrėžtumu.

Siekdama skatinti daryti didelę pažangą mažai tirtose srityse, EMTT rems individualias grupes, kad jos galėtų atlikti tyrimus bet kurioje fundamentinių mokslinių ir technologinių tyrimų srityje, kuriai taikoma programa „Horizontas 2020“, įskaitant inžineriją, socialinius ir humanitarinius mokslus. Atitinkamais atvejais gali būti atsižvelgiama į 
  specialias
  ▌tikslines grupes (pvz.,
  pradedantieji
  mokslininkai tyrėjai/besikuriančios grupės), vadovaujantis EMTT tikslais ir poreikiais siekiant užtikrinti veiksmingą įgyvendinimą. Ypač daug dėmesio bus skiriama besiformuojančioms ir sparčiai besivystančioms sritims, susijusioms su mažai tirtų sričių mokslu ir disciplinų sąveika.

Bus teikiama parama bet kokio amžiaus
  ir bet kurios lyties
  nepriklausomiems mokslininkams tyrėjams, įskaitant pradedančiuosius mokslininkus tyrėjus iš bet kurios pasaulio šalies, kurie pradeda veikti kaip nepriklausomi mokslinių tyrimų srities lyderiai, kad jie galėtų vykdyti mokslinius tyrimus Europoje.

EMTT pirmenybę teikia visų pirma pagalbai geriausiems pradedantiesiems mokslininkams tyrėjams, turintiems pažangių idėjų, kad jie galėtų pereiti prie nepriklausomo darbo, teikiant tinkamą paramą lemiamame etape, kai jie sudaro ar stiprina savo mokslinių tyrimų grupę arba programą. Be to, EMTT toliau teiks atitinkamo lygio paramą pripažintiems mokslininkams tyrėjams.

Bus laikomasi tyrėjų iniciatyva grindžiamo požiūrio. Tai reiškia, kad EMTT rems mokslininkų tyrėjų pasirinktomis temomis vykdomus projektus, atitinkančius kvietimuose teikti pasiūlymus išdėstytus reikalavimus. Pasiūlymai bus vertinami (tarpusavio vertinimo pagrindu) remiantis vieninteliu – kompetencijos – kriterijumi, atsižvelgiant į naujų grupių,
  pradedančiųjų
  mokslininkų tyrėjų, taip pat pripažintų grupių kompetenciją, ypač daug dėmesio skiriant itin novatoriškiems pasiūlymams, pasižymintiems atitinkamai didele moksline rizika.

EMTT veiks kaip
  autonomiška
  mokslinė finansavimo įstaiga, susidedanti iš nepriklausomos Mokslo tarybos, kuriai padeda riboto dydžio ir ekonomiškai efektyvi tikslinė įgyvendinimo struktūra.

EMTT Mokslo taryba nustatys bendrą mokslinę strategiją ir turės visus įgaliojimus priimti sprendimus dėl finansuotinų mokslinių tyrimų rūšies.

Mokslo taryba sudarys darbo programą, kad būtų pasiekti EMTT tikslai, grindžiami toliau išdėstyta moksline strategija. Ji nustatys reikiamas tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvas, atitinkančias jos mokslinę strategiją, įskaitant informavimo veiklą, kad būtų padidintas EMTT matomumas viso pasaulio geriausių mokslininkų tyrėjų atžvilgiu.

Mokslo taryba nuolat stebės EMTT veikimą
  bei jos vertinimo procedūras
  ir apsvarstys, kaip geriausia pasiekti jos platesnius tikslus. Prireikus ji parengs EMTT paramos priemonių derinius, kad būtų reaguojama į atsirandančius poreikius.

EMTT sieks, kad jos veikla būtų aukštos kokybės. EMTT administracinės ir personalo išlaidos, susijusios su Mokslo taryba ir tiksline įgyvendinimo struktūra, atitiks taupaus ir ekonomiškai efektyvaus valdymo principus. Administracinės išlaidos bus kuo mažesnės, laikantis siekio užtikrinti pasaulinio lygio įgyvendinimui būtinus išteklius, siekiant kuo labiau padidinti mažai tirtų mokslinių sričių moksliniams tyrimams skirtą finansavimą.

EMTT apdovanojimai bus skiriami ir dotacijos bus valdomos pagal paprastas
  skaidrias
  procedūras, kurias taikant daugiausia dėmesio bus skiriama tam, kad būtų užtikrinta pažanga, skatinama iniciatyva, o lankstumas derinamas su atskaitomybe. EMTT nuolat ieškos naujų būdų, kaip supaprastinti ir patobulinti savo procedūras, siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi šių principų.

Atsižvelgiant į EMTT – mokslinės finansavimo įstaigos – unikalią struktūrą ir vaidmenį, EMTT veiklos įgyvendinimas ir valdymas bus nuolat peržiūrimi ir vertinami visapusiškai dalyvaujant Mokslo tarybai, kad būtų įvertinti EMTT pasiekimai ir, remiantis patirtimi, koreguojamos ir tobulinamos procedūros ir struktūros.

1.1.   Mokslo taryba

Siekdama vykdyti savo užduotis, nurodytas 7 straipsnyje, Mokslo taryba:

| (1) | Mokslinė strategija:






  — | atsižvelgdama į mokslo galimybes ir Europos mokslo poreikius, nustatys bendrą EMTT mokslinę strategiją; |
| --- | --- | --- |

(1)

Mokslinė strategija:

—

atsižvelgdama į mokslo galimybes ir Europos mokslo poreikius, nustatys bendrą EMTT mokslinę strategiją;

| — | vadovaudamasi moksline strategija nuolat užtikrins, kad būtų sudaroma darbo programa ir daromi reikiami jos pakeitimai, įskaitant kvietimus teikti pasiūlymus ir kriterijus ir, jei reikės, nustatytos specialios ▌tikslinės grupės (pvz., pradedančiosios/besikuriančios grupės); |
| --- | --- |

—

vadovaudamasi moksline strategija nuolat užtikrins, kad būtų sudaroma darbo programa ir daromi reikiami jos pakeitimai, įskaitant kvietimus teikti pasiūlymus ir kriterijus ir, jei reikės, nustatytos specialios ▌tikslinės grupės (pvz., pradedančiosios/besikuriančios grupės);

| (2) | Mokslinis valdymas, stebėsena ir kokybės kontrolė:






  — | atitinkamais atvejais, laikydamasi mokslinio požiūrio, nustatys pozicijas dėl kvietimų teikti pasiūlymus įgyvendinimo ir valdymo, vertinimo kriterijų, tarpusavio vertinimo procesų, įskaitant ekspertų atranką, tarpusavio vertinimo bei pasiūlymų vertinimo metodus ir reikiamas įgyvendinimo taisykles bei gaires, kuriomis remiantis, prižiūrint Mokslo tarybai, bus sprendžiama, kuris pasiūlymas turėtų būti finansuojamas; taip pat pozicijas bet kuriuo kitu klausimu, turinčiu įtakos EMTT veiklos rezultatams bei poveikiui ir vykdomų mokslinių tyrimų kokybei, įskaitant EMTT pavyzdinio susitarimo dėl dotacijos pagrindines nuostatas; |
| --- | --- | --- |

(2)

Mokslinis valdymas, stebėsena ir kokybės kontrolė:

—

atitinkamais atvejais, laikydamasi mokslinio požiūrio, nustatys pozicijas dėl kvietimų teikti pasiūlymus įgyvendinimo ir valdymo, vertinimo kriterijų, tarpusavio vertinimo procesų, įskaitant ekspertų atranką, tarpusavio vertinimo bei pasiūlymų vertinimo metodus ir reikiamas įgyvendinimo taisykles bei gaires, kuriomis remiantis, prižiūrint Mokslo tarybai, bus sprendžiama, kuris pasiūlymas turėtų būti finansuojamas; taip pat pozicijas bet kuriuo kitu klausimu, turinčiu įtakos EMTT veiklos rezultatams bei poveikiui ir vykdomų mokslinių tyrimų kokybei, įskaitant EMTT pavyzdinio susitarimo dėl dotacijos pagrindines nuostatas;

| — | stebės veiklos kokybę, vertins įgyvendinimą bei pasiekimus ir teiks rekomendacijas dėl taisomųjų ar būsimų veiksmų. |
| --- | --- |

—

stebės veiklos kokybę, vertins įgyvendinimą bei pasiekimus ir teiks rekomendacijas dėl taisomųjų ar būsimų veiksmų.

| (3) | Informavimas ir sklaida:






  — | užtikrins
  skaidrų
  mokslininkų bendruomenės, pagrindinių suinteresuotųjų subjektų ir
  plačiosios visuomenės
  informavimą apie EMTT veiklą ir pasiekimus; |
| --- | --- | --- |

(3)

Informavimas ir sklaida:

—

užtikrins
  skaidrų
  mokslininkų bendruomenės, pagrindinių suinteresuotųjų subjektų ir
  plačiosios visuomenės
  informavimą apie EMTT veiklą ir pasiekimus;

| — | reguliariai informuos Komisiją apie savo veiklą. |
| --- | --- |

—

reguliariai informuos Komisiją apie savo veiklą.

Mokslo taryba turi visus įgaliojimus priimti sprendimus dėl finansuotinų mokslinių tyrimų rūšies ir yra veiklos kokybės garantas moksliniu požiūriu.

Prireikus Mokslo taryba konsultuojasi su mokslininkų, inžinierių ir kitų mokslo žmonių bendruomene
  , regioninėmis bei nacionalinėmis mokslinių tyrimų finansavimo agentūromis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais.

Mokslo tarybos nariams už jų atliekamas užduotis atlyginama honoraru ir atitinkamais atvejais kompensuojamos jų kelionės ir pragyvenimo išlaidos.

Kadencijos metu EMTT pirmininko gyvenamoji vieta bus Briuselyje ir didžiąją dalį savo laiko (2) jis skirs EMTT reikalams. Jam skiriamo atlyginimo dydis atitiks Komisijos aukščiausio lygio vadovų atlyginimo dydį.

Mokslo taryba iš savo narių išsirenka tris pirmininko pavaduotojus, kurie padeda pirmininkui vykdyti su atstovavimu ir darbo organizavimu susijusias užduotis. Jie taip pat gali būti vadinami Europos mokslinių tyrimų tarybos vicepirmininkais.

Šiems trims pirmininko pavaduotojams bus teikiama parama, kad tuose institutuose, kuriuose jie dirba, būtų užtikrinta tinkama vietos administracinė pagalba.

1.2.   Tikslinė įgyvendinimo struktūra

Tikslinė įgyvendinimo struktūra bus atsakinga už visus administracinio įgyvendinimo ir programos vykdymo aspektus, kaip numatyta darbo programoje. Ji visų pirma vykdys vertinimo procedūras, tarpusavio vertinimą ir atrankos procesą, vadovaudamasi Mokslo tarybos nustatyta strategija, ir užtikrins finansinį ir mokslinį dotacijų valdymą.

Tikslinė įgyvendinimo struktūra padės Mokslo tarybai atlikti visas pirmiau nurodytas užduotis, suteiks prieigą prie jos turimų reikiamų dokumentų bei duomenų ir nuolat informuos Mokslo tarybą apie savo veiklą.

Siekiant užtikrinti veiksmingą ryšių palaikymą su tiksline įgyvendinimo struktūra strategijos ir veiklos klausimais, Mokslo tarybos vadovybė ir tikslinės įgyvendinimo struktūros direktorius reguliariai rengs koordinavimo posėdžius.

EMTT valdymą atliks šiuo tikslu įdarbintas personalas, įskaitant, jei reikės, pareigūnus iš Sąjungos institucijų, ir šis valdymas apims tik tikruosius administracinius poreikius, kad būtų užtikrintas stabilumas ir tęstinumas, reikalingi siekiant užtikrinti veiksmingą valdymą.

1.3.   Komisijos vaidmuo

Siekdama įvykdyti 6, 7 ir 8 straipsniuose nurodytas savo pareigas Komisija:

| — | užtikrins Mokslo tarybos tęstinumą ir sudėties atnaujinimą ir rems nuolatinį Atrankos komitetą būsimiems Mokslo tarybos nariams atrinkti; |
| --- | --- |

—

užtikrins Mokslo tarybos tęstinumą ir sudėties atnaujinimą ir rems nuolatinį Atrankos komitetą būsimiems Mokslo tarybos nariams atrinkti;

| — | užtikrins tikslinės įgyvendinimo struktūros tęstinumą ir užduočių bei pareigų pavedimą jai, atsižvelgdama į Mokslo tarybos nuomonę; |
| --- | --- |

—

užtikrins tikslinės įgyvendinimo struktūros tęstinumą ir užduočių bei pareigų pavedimą jai, atsižvelgdama į Mokslo tarybos nuomonę;

| — | paskirs tikslinės įgyvendinimo struktūros direktorių ir aukštesnio rango darbuotojus, atsižvelgdama į Mokslo tarybos nuomonę; |
| --- | --- |

—

paskirs tikslinės įgyvendinimo struktūros direktorių ir aukštesnio rango darbuotojus, atsižvelgdama į Mokslo tarybos nuomonę;

| — | užtikrins, kad laiku būtų priimta darbo programa, pozicijos dėl įgyvendinimo metodikos ir reikiamos įgyvendinimo taisyklės, kaip numatyta EMTT pateikimo taisyklėse ir EMTT pavyzdiniame susitarime dėl dotacijos, atsižvelgdama į Mokslo tarybos pozicijas; |
| --- | --- |

—

užtikrins, kad laiku būtų priimta darbo programa, pozicijos dėl įgyvendinimo metodikos ir reikiamos įgyvendinimo taisyklės, kaip numatyta EMTT pateikimo taisyklėse ir EMTT pavyzdiniame susitarime dėl dotacijos, atsižvelgdama į Mokslo tarybos pozicijas;

| — | reguliariai informuos
  ir konsultuos
  programos komitetą dėl EMTT veiklos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

—

reguliariai informuos
  ir konsultuos
  programos komitetą dėl EMTT veiklos įgyvendinimo.

2.   ATEITIES IR BESIFORMUOJANČIOS TECHNOLOGIJOS

Ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) veikla bus vykdoma laikantis skirtingos konkrečios logikos – nuo visiškai atvirų iki įvairiai struktūrizuotų temų, bendruomenių ir finansavimo, suskirstytų pagal tris
  kryptis: ABT – atvirumas (FET Open), ABT – iniciatyvumas (FET Proactive) ir ABT pavyzdinės iniciatyvos (FET Flagships).

2.1.   ABT – atvirumas: naujų idėjų skatinimas

Norint sėkmingai ištirti naujus pagrindus iš esmės naujoms ateities
  mokslinėms žinioms ir
  technologijoms reikia teikti paramą daugeliui
  ankstyvame etape
  vykdomų, labai rizikingų ateities vizija pagrįstų mokslo ir technologijų mokslinių tyrimų projektų, vykdomų bendradarbiaujant. Kadangi ši veikla aiškiai neteminė ir jai nenustatoma jokių reikalavimų, ji sudaro sąlygas naujoms idėjoms, apimančioms kuo platesnį temų ir disciplinų spektrą, nesvarbu, kada ir iš kur jos kiltų,
  ir aktyviai skatina kūrybišką netradicinį mąstymą
  . Skatinant tokias ne visiškai susiformavusias idėjas reikia laikytis lankstaus, nebijojimu rizikuoti pagrįsto ir itin tarpdisciplininio požiūrio į mokslinius tyrimus, peržengiančio bet kokias griežtai technologinių sričių ribas. Siekiant ugdyti ateities mokslo ir pramonės lyderius, taip pat svarbu pritraukti ir skatinti dalyvauti naujus didelį potencialą turinčius mokslinių tyrimų ir inovacijų srities subjektus, pavyzdžiui, jaunus mokslininkus tyrėjus ir aukštųjų technologijų MVĮ.

2.2.   ABT – iniciatyvumas: besiformuojančių temų ir bendruomenių skatinimas

Naujos sritys ir temos turi būti gerai apgalvotos, siekiant struktūrizuoti besiformuojančias bendruomenes ir remiant transformacinių mokslinių tyrimų temų koncepciją ir vystymą. Pagrindinė šio struktūrizavimu pagrįsto tiriamojo požiūrio nauda – besiformuojančios naujos sritys, kurios dar nėra tinkamos įtraukti į pramonės mokslinių tyrimų veiksmų planus, ir su jomis susijusių mokslinių tyrimų bendruomenių kūrimas ir struktūrizavimas. Tokiu būdu pereinama nuo keleto mokslininkų tyrėjų bendradarbiavimo prie projektų grupės, kurioje kiekvienas projektas orientuotas į tam tikros mokslinio tyrimo temos aspektus ir kuriuos vykdant keičiamasi rezultatais.
  Tai bus daroma užtikrinant glaudų ryšį su visuomenės uždavinių ir pirmavimo pramonės srityje temomis.

2.3.   ABT pavyzdinės iniciatyvos: pagrindinių mokslo ir technologijų tarpdisciplininių uždavinių sprendimas

Mokslinių tyrimų iniciatyvos, susijusios su šiuo uždaviniu, yra pagrįstos mokslu
  ir technologijomis
  , didelio masto, tarpdisciplininės ir orientuotos į ateities vizija pagrįstą bendrą tikslą. Šiomis iniciatyvomis siekiama išspręsti pagrindinius mokslo ir technologijų uždavinius, kuriems išspręsti būtinas bendradarbiavimas, apimantis įvairias disciplinas, bendruomenes ir programas. Mokslo
  ir technologijų
  pažanga turėtų suteikti tvirtą ir platų pagrindą ateities inovacijoms ir ekonominiam panaudojimui, taip pat atnešti visuomenei naujos naudos
  , galinčios padaryti didelį poveikį
  . Kadangi šios iniciatyvos yra visa apimančio pobūdžio ir svarbios, jas įgyvendinti galima tik dedant
  bendras ilgalaikes
  ir tvarias pastangas ▌.

Trijų ABT
  krypčių
  veiklą papildo ▌tinklų kūrimo ir bendruomeninė veikla, kad būtų sukurtas produktyvus ir dinamiškas europinis pagrindas mokslu grindžiamiems tyrimams kuriant ateities technologijas. Vykdant šią veiklą bus remiamas tolesnis ABT veiklos plėtojimas, skatinami debatai dėl naujų technologijų įdiegimo pasekmių ir užtikrintas greitesnis jų poveikis.

2.4.   Konkretūs įgyvendinimo aspektai

ABT patariamoji taryba
  , įskaitant nepriekaištingos reputacijos ir didelės kompetencijos mokslininkus ir inžinierius,
  pateiks suinteresuotųjų subjektų nuomonę dėl bendros mokslinės
  ir technologinės
  strategijos, įskaitant
  rekomendacijas dėl
  darbo programos
  apibūdinimo
  .

ABT ir toliau bus grindžiamos mokslu
  ir technologijomis
  , padedant nesudėtingai ir veiksmingai įgyvendinimo struktūrai. Bus patvirtintos paprastos administracinės procedūros, kad daugiausia dėmesio ir toliau būtų skiriama mokslu grindžiamų technologinių inovacijų pažangumui, būtų skatinamos iniciatyvos,
  o sprendimų priėmimo sparta ir
  lankstumas būtų derinami su atskaitomybe. Siekiant ištirti ABT mokslinių tyrimų aplinką (pvz., portfelio analizė) ir įtraukti suinteresuotųjų subjektų bendruomenes (pvz., konsultacijos), bus taikomos tinkamiausios koncepcijos. Bus siekiama nuolatinės pažangos ir ieškoma naujų būdų, kaip supaprastinti ir patobulinti procedūras siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi šių principų. Bus atliekami ABT veiklos efektyvumo ir poveikio vertinimai, papildant programos lygiu atliekamus vertinimus.

Kadangi ABT misija yra skatinti mokslu grindžiamus tyrimus kuriant ateities technologijas, vykdant ABT veiklą siekiama suburti mokslo, technologijų ir inovacijų sričių atstovus
  , prireikus įskaitant naudotojus, ir, kiek įmanoma, tiek viešojo, tiek privačiojo sektorių atstovus
  . Todėl ABT turėtų atlikti aktyvų ir varomosios jėgos vaidmenį skatinant netradicinį mąstymą, naują praktiką ir naujus bendradarbiavimo būdus.

Pagal kryptį „ABT – atvirumas“ veikla sugrupuojama, kad taikant principą „iš apačios į viršų“ būtų galima ieškoti perspektyvių naujų idėjų. Didelė rizika, susijusi su kiekviena tokia idėja, atsveriama išbandant daugelį idėjų. Efektyvumas laiko ir išteklių požiūriu, mažos alternatyviosios sąnaudos pasiūlymų teikėjams ir neabejotinas atvirumas neįprastoms ir tarpdisciplininėms idėjoms yra pagrindinės tokios veiklos savybės. Taikant nesudėtingas, greitas ir nuolat atviras pateikimo procedūras bus ieškoma labai rizikingų perspektyvių naujų mokslinių tyrimų idėjų ir suteikiamos galimybės įtraukti naujus ir labai perspektyvius inovacijų srities subjektus, pavyzdžiui, jaunus mokslininkus tyrėjus ir aukštųjų technologijų MVĮ.
  Siekiant papildyti veiklą pagal temą „ABT – atvirumas“, veiksmais pagal Pirmavimo pramonės srityje ir Visuomenės uždavinių prioritetus gali būti skatinamas iš esmės naujas žinių ir technologijų panaudojimas.

Vykdant veiklą pagal kryptį „ABT – iniciatyvumas“
  bus
  reguliariai
  skelbiami
  kvietimai pateikti pasiūlymus dėl kelių didelės rizikos ir didelio potencialo inovacijų temų, finansuojamas tokiu lygiu, kad būtų galima pasirinkti kelis projektus. Šie projektai bus remiami vykdant bendruomenių kūrimo veiksmus, kuriais būtų skatinama tokia veikla kaip bendri renginiai, naujų mokymo programų plėtojimas ir mokslinių tyrimų veiksmų planai. Atrenkant temas bus atsižvelgiama į mokslu grindžiamų tyrimų kuriant ateities technologijas pažangumą, galimybes sukurti kritinę masę ir poveikį mokslui ir technologijoms.

Galėtų
  būti įgyvendintos kelios didelio masto tikslinės iniciatyvos (ABT pavyzdinės iniciatyvos
  ), jeigu ABT parengiamųjų projektų rezultatai būtų geri
  . Jos
  turėtų būti
  grindžiamos
  atviromis
  partnerystėmis, kurios suteiktų galimybę
  savanoriškai sujungti
  Sąjungos, valstybinius ir privačius įnašus užtikrinant subalansuotą valdymą ir taip būtų sudarytos sąlygos už programą atsakingiems subjektams daryti atitinkamą įtaką, taip pat užtikrintų didelį savarankiškumą ir lankstumą jas įgyvendinant, kad pavyzdinė iniciatyva galėtų būti vykdoma tiksliai laikantis plačiu mastu remiamo mokslinių tyrimų veiksmų plano. Atrenkant temas,
  kurios turės būti įgyvendinamos kaip pavyzdinė iniciatyva, bus remiamasi moksline ir technologine kompetencija,
  atsižvelgiama į bendrą tikslą,
  galimą
  poveikį, suinteresuotųjų subjektų ir išteklių integravimą laikantis darnaus mokslinių tyrimų veiksmų plano ir
  atitinkamais atvejais
  paramą, teikiamą suinteresuotųjų subjektų ir gaunamą vykdant nacionalines/regionines mokslinių tyrimų programas.
  Ši veikla vykdoma naudojant turimas finansavimo priemones.

3.   MARIJOS
  SKLODOVSKOS
  -KIURI VEIKSMŲ PROGRAMA

3.1.   Naujų įgūdžių skatinimas rengiant aukštos kokybės pirminį mokslininkų tyrėjų mokymą

Europai reikia stiprios ir kūrybingos žmogiškųjų išteklių bazės, kuria būtų užtikrintas judumas tarp šalių ir sektorių ir kurioje būtų sukurtas tinkamas įgūdžių, reikalingų siekiant diegti inovacijas ir paversti žinias bei idėjas produktais ir paslaugomis ekonominei ir socialinei naudai, derinys.

Tai bus pasiekta visų pirma kuriant ir keliant daugelio aukštos kokybės pirminių mokymų, skirtų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių
  , įskaitant atitinkamais atvejais dalyvius iš trečiųjų šalių,
  pradedantiesiems mokslininkams tyrėjams ir doktorantams, pažangumą. Suteikus pradedantiesiems mokslininkams tyrėjams įvairių įgūdžių, kurie leis jiems spręsti esamas ir ateityje galinčias iškilti problemas, būsima mokslininkų tyrėjų karta pasinaudos geresnėmis karjeros galimybėmis ir viešajame, ir privačiajame sektoriuose ir todėl padaugės jaunų žmonių, norinčių siekti mokslininko tyrėjo karjeros.

Šie veiksmai bus vykdomi remiant Sąjungos mastu konkurso būdu atrinktas mokslinių tyrimų mokymo programas, kurias įgyvendina universitetų, mokslinių tyrimų institucijų,
  mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų,
  verslo, MVĮ ir kitų socialinių ir ekonominių subjektų iš įvairių Europos ir kitų šalių partnerystės. Taip pat bus remiamos pavienės institucijos, kurios gali pasiūlyti tokią pačią praturtinančią aplinką. Kad būtų patenkinami skirtingi poreikiai, reikės užtikrinti tikslų įgyvendinimo lankstumą. Dažniausiai sėkmingos partnerystės bus mokslinių tyrimų mokymo
  tinklai, galintys pasiūlyti inovatyvių mokymo rūšių, pvz., jungtinę ar daugiakryptę doktorantūrą
  arba pramoninės srities doktorantūrą, o pavienės institucijos dažniausiai bus susijusios su inovatyviomis doktorantūros programomis.
  Pramonės srities doktorantūra yra svarbus elementas, skirtas mokslininkų tyrėjų inovatyvumui skatinti ir glaudesniems pramonės ir akademinės bendruomenės ryšiams kurti.
  Todėl numatoma remti geriausius pradedančiuosius mokslininkus tyrėjus iš visų šalių, kad jie galėtų dalyvauti šiose pažangiose programose
  ; tai, inter alia, gali apimti kuravimo sistemas, skirtas žinioms ir patirčiai perduoti
  .

Šiomis mokymo programomis bus siekiama gerinti ir plėsti pagrindines mokslinių tyrimų kompetencijas, išmokant mokslininkus tyrėjus kūrybiškai mąstyti, vadovautis verslo logika ir suteikiant jiems inovatyvių įgūdžių, kurie atitiks darbo rinkos būsimus poreikius. Programomis taip pat bus suteikiamas mokymas perduodamų kompetencijų, pavyzdžiui, darbo grupėje, rizikos prisiėmimo, projektų valdymo, standartizavimo, verslumo, etikos, intelektinės nuosavybės teisės, bendravimo ir ryšių su visuomene srityse; šios kompetencijos itin svarbos inovacijų kūrimui, plėtojimui, komercializavimui ir sklaidai.

3.2.   Mokslo pažangumo puoselėjimas skatinant tarpvalstybinį ir tarpsektorinį judumą

Europa turi būti patraukli geriausiems Europos ir ne Europos mokslininkams tyrėjams. To bus siekiama visų pirma remiant patrauklias karjeros galimybes patyrusiems mokslininkams tyrėjams tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose ir skatinant juos judėti tarp šalių, sektorių ir disciplinų, kad jie padidintų savo kūrybinį ir inovacinį potencialą.

Finansavimas bus skiriamas geriausiems arba perspektyviausiems patyrusiems mokslininkams tyrėjams, neatsižvelgiant į jų pilietybę, kurie nori tobulinti savo įgūdžius pasinaudodami tarpvalstybinio ar tarptautinio judumo patirtimi. Parama jiems gali būti teikiama visais jų karjeros etapais, įskaitant karjerą tik pradedančius mokslininkus tyrėjus, ką tik gavusius daktaro laipsnį arba įgijusius panašios patirties. Šie mokslininkai tyrėjai finansavimą gaus su sąlyga, kad jie judės iš vienos šalies į kitą, kad išplėstų ar pagilintų savo kompetenciją universitetuose, mokslinių tyrimų institucijose,
  mokslinių tyrimų infrastruktūros objektuose,
  įmonėse, MVĮ ar kituose jų pasirinktuose socialiniuose bei ekonominiuose subjektuose
  (pvz., pilietinės visuomenės organizacijose)
  , dirbančiuose su mokslinių tyrimų ir inovacijų projektais, kurie atitinka jų asmeninius poreikius ir interesus. Jie bus skatinami judėti iš viešojo sektoriaus į privatųjį sektorių arba atvirkščiai, remiant laikinus paskyrimus.
  Tai turėtų padidinti privačiojo sektoriaus inovatyvumą ir remti tarpsektorinį judumą.
  Taip pat bus remiamos galimybės dirbti ne visą darbo dieną, taip sudarant sąlygas dirbti tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose vienu metu, kad būtų aktyviau perduodamos žinios iš vieno sektoriaus į kitą ir skatinamas naujų įmonių kūrimas. Tokios konkretiems poreikiams pritaikytos mokslinių tyrimų galimybės padės perspektyviems mokslininkams tyrėjams tapti visiškai nepriklausomiems ir bus sudarytos palankesnės sąlygos plėtoti karjerą tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose.

Siekiant visiškai išnaudoti turimą mokslininkų tyrėjų potencialą taip pat bus remiamos
  galimybės mokytis ir įgyti naujų žinių trečiosios šalies aukšto lygio mokslinių tyrimų įstaigoje,
  iš naujo pradėti mokslininko tyrėjo karjerą po pertraukos
  ir (iš naujo) integruoti mokslininkus tyrėjus į ilgesnio laikotarpio mokslinių tyrimų darbo vietas Europoje, įskaitant jų kilmės šalį, jiems įgijus tarpvalstybinio ir (arba) tarptautinio judumo patirties
  .

3.3.   Inovacijų skatinimas produktyviai keičiantis žiniomis

Visuomenės uždaviniai tampa vis labiau globalūs ir norint juos išspręsti būtinas bendradarbiavimas tarp valstybių ir tarp sektorių. Todėl mokslinių tyrimų žinių ir idėjų pateikimas rinkai
  (ir atvirkščiai)
  yra itin svarbus ir gali būti pasiekiamas tik sujungiant žmones. Tai bus skatinama remiant lankstų keitimąsi aukštos kvalifikacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų srities darbuotojais tarp sektorių, šalių ir disciplinų.

Europinis finansavimas bus skiriamas remti ▌mokslinių tyrimų ir inovacijų srities darbuotojų mainus tarp universitetų, mokslinių tyrimų institucijų,
  mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų,
  įmonių, MVĮ ir kitų socialinių bei ekonominių subjektų partnerysčių Europoje, taip pat tarp Europos ir trečiųjų šalių, kad būtų stiprinamas tarptautinis bendradarbiavimas. Jį galės gauti mokslinių tyrimų ir inovacijų srities darbuotojai visuose jų karjeros etapais, nuo jaunesniųjų (ką tik baigusių studijas) iki vyresniųjų (vadovų), įskaitant taip pat administracijos ir techninius darbuotojus.

3.4.   Struktūrinio poveikio didinimas bendrai finansuojant veiklą

Skatinant regionines, nacionalines arba tarptautines programas, kuriomis siekiama skatinti pažangumą ir skleisti Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programos geriausią praktiką skatinant judumo galimybes visoje Europoje mokslininkų tyrėjų mokymo, karjeros plėtojimo ir darbuotojų mainų tikslais, padidės Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programos kiekybinis ir struktūrinis poveikis. Tokiu būdu bus padidintas Europos kompetencijos centrų patrauklumas.

Tai bus pasiekta bendrai finansuojant naujas arba esamas regionines, nacionalines, privačias ir tarptautines programas, kad mokslininkams tyrėjams ir inovacijų srities darbuotojams visuose jų karjeros etapuose būtų suteikiamas tarptautinis, tarpsektorinis ir tarpdisciplininis mokslinių tyrimų mokymas ir sudaromos galimybės jų tarpvalstybiniam ir tarpsektoriniam judumui.

Tai leis panaudoti Sąjungos veiksmų ir veiksmų regioniniu ir nacionaliniu lygiu sinergiją, kovojant su mokslininkų tyrėjų tikslų, vertinimo metodų ir darbo sąlygų susiskaldymu.
  Bendrai finansuojant veiklą bus tvirtai propaguojamas darbo sutarčių naudojimas.

3.5.   Specialieji paramos ir politikos veiksmai

Siekiant veiksmingai išspręsti problemą, bus labai svarbu stebėti pažangą. Šia programa bus remiamas rodiklių plėtojimas ir su mokslininkų tyrėjų judumu, įgūdžiais, karjera
  ir lyčių lygybe
  susijusių duomenų analizė, siekiant nustatyti Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programos spragas
  bei jai kylančias kliūtis
  ir sustiprinti šių veiksmų poveikį. Ši veikla bus įgyvendinama siekiant sinergijos ir glaudaus derinimo su politikos paramos veiksmais, skirtais mokslininkams tyrėjams, jų darbdaviams ir rėmėjams, vykdomais pagal tikslą
  „Europa kintančiame pasaulyje.
  Įtraukios, inovacijas diegiančios ir
  reflektuojančios
  visuomenės“. Specialieji veiksmai bus finansuojami siekiant paremti iniciatyvas, kuriomis didinamas informuotumas apie mokslininko tyrėjo karjeros svarbą
  ir apimami sugrįžimo ir integravimosi iš naujo aspektai
  , ir skleisti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus, gautus vykdant darbą, kuris remiamas pagal Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programą.

Kad toliau būtų didinamas Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programos poveikis, bus sustiprintas Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programos mokslininkų tyrėjų (esamų ir buvusių) tinklų kūrimas taikant buvusių studentų paslaugų strategiją. Tai apims paramą mokslininkų tyrėjų ryšiams ir keitimuisi informacija skirtam forumui, kuriame būtų sudaromos galimybės išnagrinėti bendradarbiavimo ir darbo galimybes, taip pat bendrų renginių organizavimą ir stipendininkų, atstovaujančių Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programai ir Europos mokslinių tyrimų erdvei, dalyvavimą atstovų vykdomoje informavimo veikloje.

3.6.   Konkretūs įgyvendinimo aspektai

Pagal Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programą bus galima vykdyti mokymo ir karjeros plėtojimo veiklą visose mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, minimose Sutartyje, nuo fundamentinių mokslinių tyrimų iki įsisavinimo rinkoje ir inovacijų paslaugų. Pareiškėjai laisvai pasirinks mokslinių tyrimų bei inovacijų sritis ir sektorius.

Siekiant gauti naudos iš pasaulinės žinių bazės, Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programoje galės dalyvauti mokslininkai tyrėjai ir inovacijų srities darbuotojai, taip pat universitetai, mokslinių tyrimų institucijos,
  mokslinių tyrimų infrastruktūros objektai,
  įmonės ir kiti socialiniai ir ekonominiai subjektai iš visų šalių, įskaitant trečiąsias šalis, laikantis Reglamente (ES) XX/2012 (dalyvavimo taisyklės) nustatytų sąlygų.

Vykdant visų pirmiau nurodytų rūšių veiklą dėmesys bus skiriamas tam, kad būtų skatinamas aktyvus įmonių, ypač MVĮ, taip pat kitų socialinių ir ekonominių subjektų dalyvavimas, kad būtų sėkmingai įgyvendinama Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programa ir didinamas jos poveikis. Įgyvendinant visų krypčių Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programą skatinamas aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų organizacijų ir
  viešojo bei
  privačiojo
  sektorių
  ilgalaikis bendradarbiavimas, atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės teisių apsaugą.

Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmų programa bus rengiama užtikrinant glaudžią sinergiją su kitomis programomis, kuriomis siekiama šių politikos tikslų, įskaitant programą „Erasmus visiems“ ir EIT žinių ir inovacijos bendrijas.

Išlieka galimybė, jei kiltų konkretus poreikis, nukreipti tam tikrą pagal programą vykdomą veiklą, susijusią su specialiaisiais visuomenės uždaviniais, mokslinių tyrimų ir inovacijų institucijų rūšimis arba geografinėmis vietovėmis, ta linkme, kad ji atitiktų kintančius Europos reikalavimus įgūdžių, mokslinių tyrimų mokymo, karjeros plėtojimo ir dalijimosi žiniomis srityse.

Siekiant, kad programa būtų atvira visiems talentų šaltiniams, bus užtikrintos bendros priemonės, skirtos apsisaugoti nuo bet kokio galimybių gauti dotacijas iškraipymo, pavyzdžiui, skatinant lygias galimybes
  ir mokslininkams tyrėjams vyrams, ir moterims,
  įgyvendinant visų krypčių Marijos
  Sklodovskos-
  Kiuri veiksmų programą ir nustatant lyčių dalyvavimo kriterijus. Be to, Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programa bus remiami mokslininkai tyrėjai, siekiant padėti jiems stabilizuoti savo karjeros raidą ir užtikrinti, kad jie galėtų pasiekti tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, atsižvelgiant į jų šeiminę padėtį, ir sudaryti palankesnes sąlygas mokslininkams tyrėjams po pertraukos tęsti karjerą mokslinių tyrimų srityje.
  Rekomenduojama,
  kad visi finansavimą gaunantys dalyviai patvirtintų ir taikytų Europos mokslininkų tyrėjų chartijos ir Mokslininkų tyrėjų įdarbinimo elgesio kodekso, kuriuose propaguojamas atviras įdarbinimas ir patraukios darbo sąlygos, principus.

Siekiant toliau stiprinti sklaidą ir visuomenės dalyvavimą,
  gali būti
  reikalaujama, kad paramą pagal Marijos
  Sklodovskos
  -Kiuri veiksmų programą gaunantys subjektai sudarytų tinkamos plačiosios visuomenės informavimo veiklos planą. Šis planas bus vertinamas vykdant vertinimo procesą ir tolesnę veiklą, susijusią su projektu.

4.   MOKSLINIŲ TYRIMŲ INFRASTRUKTŪRA

Šia veikla bus siekiama sukurti
  pažangią
  Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą 2020 m. ir vėliau, skatinant jos inovacijų potencialą ir žmogiškuosius
  išteklius
  ir stiprinant Europos politiką. Bus siekiama suderinimo su finansavimo sanglaudos srityje šaltiniais, kad būtų užtikrinta mokslinių tyrimų infrastruktūros vystymo sinergija ir nuoseklumas.
  Bus skatinama sinergija su Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmų programa
  .

4.1.   Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų vystymas 2020 m. ir vėliau

4.1.1.   Naujų pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų vystymas▌

Tikslas –
  sudaryti palankesnes sąlygas
  Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI) nustatytos mokslinių tyrimų infrastruktūros ir kitos pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūros, kuri padės Europai spręsti pagrindinius mokslo, pramonės ir visuomenės uždavinius,
  parengimui,
  įgyvendinimui, ilgalaikiam tvarumui ir efektyviam veikimui
  ir remti tai
  . Įgyvendinant šį tikslą bus sprendžiami konkretūs tų infrastruktūrų
  , kurių valdymą ketinama nustatyti, kurių valdymas yra nustatomas
  arba yra nustatytas, pvz., Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (EMTIK) arba kitos atitinkamos struktūros Europos arba tarptautiniu lygiu pagrindu, klausimai.

Sąjungos finansavimu bus prisidedama atitinkamais atvejais prie:

| (a) | parengiamojo ateities infrastruktūros objektų etapo (pvz., išsamūs konstrukcijų planai, teisiniai susitarimai, daugiamečiai planai
  , ankstyvas pramonės sektoriaus dalyvavimas
  ); |
| --- | --- |

(a)

parengiamojo ateities infrastruktūros objektų etapo (pvz., išsamūs konstrukcijų planai, teisiniai susitarimai, daugiamečiai planai
  , ankstyvas pramonės sektoriaus dalyvavimas
  );

| (b) | įgyvendinimo etapo (pvz., mokslinių tyrimų ir plėtros ir inžinerinis darbas kartu su pramone ir naudotojais, regioninių partnerių įrenginių (3) plėtojimas, siekiant labiau subalansuoto Europos mokslinių tyrimų erdvės plėtojimo) ir (arba) |
| --- | --- |

(b)

įgyvendinimo etapo (pvz., mokslinių tyrimų ir plėtros ir inžinerinis darbas kartu su pramone ir naudotojais, regioninių partnerių įrenginių (3) plėtojimas, siekiant labiau subalansuoto Europos mokslinių tyrimų erdvės plėtojimo) ir (arba)

| (c) | veiklos etapo (pvz., prieiga, duomenų tvarkymas, informavimas, mokymas ir tarptautinio bendradarbiavimo veikla). |
| --- | --- |

(c)

veiklos etapo (pvz., prieiga, duomenų tvarkymas, informavimas, mokymas ir tarptautinio bendradarbiavimo veikla).

Vykdant šią veiklą, remiantis požiūriu „iš apačios į viršų“ taip pat bus remiami naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros projektavimo tyrimai.

4.1.2.   Nacionalinių

  ir regioninių

  Europai svarbių mokslinių tyrimų infrastruktūrų integravimas ir atvėrimas

Tikslas –
  atitinkamais atvejais
  užtikrinti, kad pagrindinės nacionalinės
  ir regioninės
  mokslinių tyrimų infrastruktūros būtų prieinamos visiems Europos mokslininkams tyrėjams, atstovaujantiems tiek akademinei bendruomenei, tiek pramonei, ir užtikrinti, kad ji būtų optimaliai naudojama ir bendrai vystoma.

Sąjunga rems tinklus ir
  klasterius
  , kurie Europos mastu sujungia ir integruoja svarbiausias nacionalines mokslinių tyrimų infrastruktūras. Bus skiriamas finansavimas siekiant remti visų pirma mokslininkų tyrėjų tarpvalstybinę ir internetinę prieigą ir infrastruktūros teikiamų paslaugų suderinimą ir tobulinimą. ▌

4.1.3.   Informacinėmis ir ryšių technologijomis pagrįstos e. infrastruktūros vystymas, diegimas ir veikimas
   (4)

Tikslas – iki 2020 m. užtikrinti
  pasaulinio lygio gebėjimus tinklų kūrimo, skaičiavimo ir mokslinių duomenų srityse
  moksliniams tyrimams atlikti internetu skirtoje bendroje ir atviroje Europos erdvėje; šioje erdvėje mokslininkai tyrėjai turės galimybę naudotis moderniausiomis, populiariomis ir patikimomis tinklų kūrimo ir skaičiavimo paslaugomis ir vientisa bei atvira prieiga prie e. mokslo aplinkų ir pasaulinių duomenų šaltinių.

Siekiant šio tikslo bus remiamos šios sritys: pasauliniai mokslinių tyrimų ir švietimo tinklai, teikiantys aukštesnio lygio, standartizuotas ir kintamo mastelio tarpsritines užsakomąsias paslaugas, tinklo ir debesų kompiuterijos infrastruktūra, suteikianti beveik neribotas skaičiavimo ir duomenų apdorojimo galimybes, superkompiuterių ekosistema, siekiant eksa galingumo, programinės įrangos ir paslaugų infrastruktūra, pvz., skirta imitavimui ir vizualizacijai; realaus laiko bendrieji įrankiai ir sąveiki, atvira ir patikima mokslinių duomenų infrastruktūra.

4.2.   Mokslinių tyrimų infrastruktūros ir jos žmogiškųjų išteklių inovacijų potencialo skatinimas

4.2.1.   Mokslinių tyrimų infrastruktūros inovacijų potencialo išnaudojimas

Tikslas – skatinti inovacijas tiek pačioje infrastruktūroje
  , tiek pramonės sektoriuje, pavyzdžiui,
  tiekimo ir naudojimo srityse.

Šiuo tikslu parama bus teikiama:

| (a) | mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros partnerystėms su pramonės atstovais, kad būtų plėtojami Sąjungos pajėgumai ir pramoninis tiekimas aukštųjų technologijų srityse, pavyzdžiui, mokslinės matavimo aparatūros arba IRT srityje; |
| --- | --- |

(a)

mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros partnerystėms su pramonės atstovais, kad būtų plėtojami Sąjungos pajėgumai ir pramoninis tiekimas aukštųjų technologijų srityse, pavyzdžiui, mokslinės matavimo aparatūros arba IRT srityje;

| (b) | mokslinių tyrimų infrastruktūros subjektų vykdomiems ikiprekybiniams viešiesiems pirkimams, kad būtų spartinamos inovacijos ir jie galėtų ankstyvame etape įdiegti
  arba plėtoti pažangiąsias
  technologijas; |
| --- | --- |

(b)

mokslinių tyrimų infrastruktūros subjektų vykdomiems ikiprekybiniams viešiesiems pirkimams, kad būtų spartinamos inovacijos ir jie galėtų ankstyvame etape įdiegti
  arba plėtoti pažangiąsias
  technologijas;

| (c) | mokslinių tyrimų infrastruktūros naudojimo pramonės sektoriuje skatinimui, pvz., eksperimentiniai bandymų įrenginiai ar mokslu grindžiami centrai; taip pat |
| --- | --- |

(c)

mokslinių tyrimų infrastruktūros naudojimo pramonės sektoriuje skatinimui, pvz., eksperimentiniai bandymų įrenginiai ar mokslu grindžiami centrai; taip pat

| (d) | mokslinių tyrimų infrastruktūros integravimo į vietos, regionines ir pasaulines inovacijų ekosistemas skatinimui. |
| --- | --- |

(d)

mokslinių tyrimų infrastruktūros integravimo į vietos, regionines ir pasaulines inovacijų ekosistemas skatinimui.

Sąjungos veiksmai taip pat darys poveikį mokslinių tyrimų infrastruktūros naudojimui, ypač e. infrastruktūros, skirtos viešosioms paslaugoms, socialinei inovacijai, kultūrai, švietimui
  ir mokymui
  , naudojimui.

4.2.2.   Mokslinių tyrimų infrastruktūros žmogiškojo kapitalo stiprinimas

Kadangi mokslinių tyrimų infrastruktūra yra sudėtinga, norint visiškai išnaudoti jos potencialą, būtina, kad jos valdytojai, inžinieriai, technikai, taip pat naudotojai turėtų reikiamų įgūdžių.

Teikiant Sąjungos finansavimą bus remiamas visai Europai svarbią mokslinių tyrimų infrastruktūrą valdančio ir ją eksploatuojančio personalo mokymas, objektų darbuotojų mainai bei keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais ir pakankamų žmogiškųjų išteklių užtikrinimas pagrindinėse disciplinose, įskaitant specialiųjų mokymo programų rengimą.
  Bus skatinama sinergija su Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmų programa.

4.3.   Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros politikos ir tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimas

4.3.1.   Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros politikos stiprinimas

Tikslai – išnaudoti nacionalinių ir Sąjungos iniciatyvų sinergiją steigiant atitinkamų politiką formuojančių subjektų, finansuojančių organų
  ar patariamųjų grupių
  (pvz., Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumo (ESFRI), e. infrastruktūros svarstymo grupės (e-IRG), EIRO forumo organizacijų, nacionalinių valdžios institucijų) partnerystes, plėtoti mokslinių tyrimų infrastruktūros ir veiklos papildomumą ir bendradarbiavimą šioje srityje įgyvendinant kitų krypčių Sąjungos politiką (pvz., regioninę, sanglaudos, pramonės, sveikatos priežiūros,
  aplinkos,
  užimtumo arba vystymosi politiką) ir užtikrinti skirtingų Sąjungos finansavimo šaltinių derinimą. Sąjungos veiksmais taip pat bus remiami mokslinių tyrimų infrastruktūros tyrimai, stebėsena ir vertinimas Sąjungos lygiu, taip pat atitinkami politikos tyrimai ir ryšių uždaviniai.

Programa „Horizontas 2020“ bus sudarytos palankesnės sąlygos valstybėms narėms dėti pastangas, kuriomis siekiama optimizuoti jų mokslinių tyrimų priemones remiant modernią ES masto duomenų bazę apie atvirai prieinamą mokslinių tyrimų infrastruktūrą Europoje.

4.3.2.   Palankesnių sąlygų strateginiam tarptautiniam bendradarbiavimui sudarymas

Tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas pasaulinės mokslinių tyrimų infrastruktūros, t.y. tokios mokslinių tyrimų infrastruktūros, kuriai reikalingas pasaulinio masto finansavimas ir susitarimai, vystymui. Taip pat siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų bendradarbiavimui su ne Europos infrastruktūros objektais, užtikrinant jų pasaulinę sąveiką ir aprėptį ir siekti, kad būtų sudaryti tarptautiniai susitarimai dėl infrastruktūros abipusio naudojimo, atvirumo ar bendro finansavimo. Šiuo atžvilgiu bus tinkamai atsižvelgiama į vyresniųjų pareigūnų Carnegie grupės pasaulinės mokslinių tyrimų infrastruktūros klausimais rekomendacijas. Taip pat bus skiriamas dėmesys tam, kad būtų užtikrintas tinkamas Sąjungos dalyvavimas, derinant veiklą su tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, JT arba EBPO.

4.4.   Konkretūs įgyvendinimo aspektai

Įgyvendinant bus konsultuojamasi su nepriklausomomis ekspertų grupėmis, taip pat su suinteresuotaisiais subjektais ir patariamaisiais organais, pavyzdžiui, ESFRI arba e-IRG.

Įgyvendinant bus remiamasi trejopu požiūriu: „iš apačios į viršų“, kai nėra žinomas tikslus projektų turinys ir partneriai, tiksliniu požiūriu, kai konkreti mokslinių tyrimų infrastruktūra ir (arba) bendruomenė yra aiškiai nustatytos, ir išvardijant naudos gavėjus, pavyzdžiui, kai veiklos sąnaudoms skirtas įnašas yra teikiamas infrastruktūros valdytojui (-ų) (konsorciumui).

4.2 ir 4.3 skirsniuose išdėstytų veiklos krypčių tikslų siekiama vykdant specialius veiksmus, taip pat atitinkamais atvejais pagal 4.1 skirsnį įgyvendinamus veiksmus.

II DALIS

PIRMAVIMAS PRAMONĖS SRITYJE

1.   PIRMAVIMAS DIDELIO POVEIKIO IR PRAMONĖS TECHNOLOGIJŲ SRITYSE

Bendrosios nuostatos

Sėkmingas didelio poveikio technologijų įvaldymas,
  integravimas
  ir panaudojimas Europos pramonėje yra labai svarbus veiksnys didinant Europos produktyvumą ir inovacijų pajėgumus bei užtikrinant Europos ekonomikos pažangumą, tvarumą ir konkurencingumą, pasaulinį pirmavimą aukštųjų technologijų prietaikų sektoriuose ir gebėjimą kurti
  veiksmingus ir tvarius
  visuomenės uždavinių sprendimus,
  atsižvelgiant į, inter alia, naudotojų poreikius
  . Inovacijų srityje veikla bus derinama su moksliniais tyrimais ir plėtra, kurie yra neatsiejama finansavimo dalis.

| Integruotas požiūris į bazines didelio poveikio technologijas

  Vienas iš pagrindinių „Pirmavimo didelio poveikio ir pramonės technologijų srityje“ elementų yra bazinės didelio poveikio technologijos (DPT), kurios apibrėžiamos kaip mikro ir nanoelektronika, fotonika, nanotechnologijos, biotechnologijos, pažangiosios medžiagos ir pažangiosios gamybos sistemos▌. Dauguma inovacinių produktų gaminami naudojant kelias iš šių technologijų vienu metu kaip atskiras arba bendras dalis. Nors kiekviena technologija atskirai kuria technologinę inovaciją, bendra nauda, gauta įvairiai
  susiejant ir derinant bazines didelio poveikio technologijas su kitomis pramoninėmis didelio poveikio technologijomis
  , taip pat gali prisidėti prie technologinių šuolių. Panaudojant kompleksines didelio poveikio technologijas padidės produktų konkurencingumas ir poveikis
  , taip pat bus skatinamas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas bei sudaromos naujos galimybės spręsti visuomenės uždavinius
  . Todėl daugelis šių technologijų sąveikų bus panaudojamos. Didesnės apimties bandomosioms linijoms ir demonstraciniams projektams
  , įgyvendinamiems įvairiose aplinkose ir įvairiomis sąlygomis, bus skiriama tikslinė parama
  .
  Prie to bus galima priskirti
  DPT
  ir
  kompleksinių DPT (daugialypių DPT)
  veiklą, kuria sujungiamos ir integruojamos įvairios atskiros technologijos ir sudaromos sąlygos patvirtinti technologijas pramonės aplinkoje kaip išbaigtą ir kokybišką pateikti rinkai paruoštą
  ar beveik paruoštą
  sistemą. Aktyvus privačiojo sektoriaus dalyvavimas tokioje veikloje
  ir pademonstravimas, kaip projekto rezultatais bus prisidedama prie ES rinkos vertės didinimo,
  bus būtinas, todėl įgyvendinti
  būtų galima
  visų pirma pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes. Tam tikslui ir pasinaudojant
  programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo
  struktūra bus sukurta jungtinė darbo programa DPT kompleksinei veiklai. Atsižvelgiant į rinkos poreikius ir visuomenės uždavinių sprendimo reikalavimus, ta programa bus siekiama sukurti bendrųjų DPT ir
  daugialypių DPT
  tipinius komponentus įvairioms taikymo sritims, įskaitant visuomenės uždaviniams spręsti.
  Be to, atitinkamais atvejais, reikės siekti sinergijos tarp DPT veiklos ir veiklos pagal Sanglaudos politiką, vykdant nacionalines ir regionines pažangiosios specializacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, taip pat sinergijos su Europos inovacijos ir technologijos institutu (EIT), Europos investicijų banku (EIB) ir, atitinkamais atvejais, su valstybių narių iniciatyva vykdoma veikla pagal bendro programavimo iniciatyvas. |
| --- |

Integruotas požiūris į bazines didelio poveikio technologijas

Vienas iš pagrindinių „Pirmavimo didelio poveikio ir pramonės technologijų srityje“ elementų yra bazinės didelio poveikio technologijos (DPT), kurios apibrėžiamos kaip mikro ir nanoelektronika, fotonika, nanotechnologijos, biotechnologijos, pažangiosios medžiagos ir pažangiosios gamybos sistemos▌. Dauguma inovacinių produktų gaminami naudojant kelias iš šių technologijų vienu metu kaip atskiras arba bendras dalis. Nors kiekviena technologija atskirai kuria technologinę inovaciją, bendra nauda, gauta įvairiai
  susiejant ir derinant bazines didelio poveikio technologijas su kitomis pramoninėmis didelio poveikio technologijomis
  , taip pat gali prisidėti prie technologinių šuolių. Panaudojant kompleksines didelio poveikio technologijas padidės produktų konkurencingumas ir poveikis
  , taip pat bus skatinamas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas bei sudaromos naujos galimybės spręsti visuomenės uždavinius
  . Todėl daugelis šių technologijų sąveikų bus panaudojamos. Didesnės apimties bandomosioms linijoms ir demonstraciniams projektams
  , įgyvendinamiems įvairiose aplinkose ir įvairiomis sąlygomis, bus skiriama tikslinė parama
  .

Prie to bus galima priskirti
  DPT
  ir
  kompleksinių DPT (daugialypių DPT)
  veiklą, kuria sujungiamos ir integruojamos įvairios atskiros technologijos ir sudaromos sąlygos patvirtinti technologijas pramonės aplinkoje kaip išbaigtą ir kokybišką pateikti rinkai paruoštą
  ar beveik paruoštą
  sistemą. Aktyvus privačiojo sektoriaus dalyvavimas tokioje veikloje
  ir pademonstravimas, kaip projekto rezultatais bus prisidedama prie ES rinkos vertės didinimo,
  bus būtinas, todėl įgyvendinti
  būtų galima
  visų pirma pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes. Tam tikslui ir pasinaudojant
  programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo
  struktūra bus sukurta jungtinė darbo programa DPT kompleksinei veiklai. Atsižvelgiant į rinkos poreikius ir visuomenės uždavinių sprendimo reikalavimus, ta programa bus siekiama sukurti bendrųjų DPT ir
  daugialypių DPT
  tipinius komponentus įvairioms taikymo sritims, įskaitant visuomenės uždaviniams spręsti.
  Be to, atitinkamais atvejais, reikės siekti sinergijos tarp DPT veiklos ir veiklos pagal Sanglaudos politiką, vykdant nacionalines ir regionines pažangiosios specializacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, taip pat sinergijos su Europos inovacijos ir technologijos institutu (EIT), Europos investicijų banku (EIB) ir, atitinkamais atvejais, su valstybių narių iniciatyva vykdoma veikla pagal bendro programavimo iniciatyvas.

Konkretūs įgyvendinimo aspektai

Prie inovacinės veiklos bus priskiriama atskirų technologijų integracija; pajėgumų kurti ir tiekti inovacinius produktus
  , sistemas bei procesus
  ir teikti paslaugas demonstravimas; vartotojų ir naudotojų vykdomi bandomieji projektai, kuriais siekiama įrodyti įgyvendinamumą ir pridėtinę vertę; ir technologijų plataus masto demonstracinių projektų veikla, kuria sudaromos palankesnės sąlygos mokslinių tyrimų rezultatų perkėlimui į rinką.
  Tinkamas dėmesys bus skiriamas mažo ir vidutinio masto projektams. Be to, vykdant įgyvendinimo veiklą pagal šią dalį bus skatinamas mažo ir vidutinio dydžio mokslinių tyrimų grupių dalyvavimas; taip pat bus prisidedama prie aktyvesnio MVĮ dalyvavimo.

Įvairios atskiros technologijos bus integruotos, todėl technologija bus patvirtinama pramoninėje aplinkoje kaip išbaigta ir kokybiška pateikti rinkai paruošta sistema. Aktyvus privačiojo sektoriaus dalyvavimas tokioje veikloje bus būtinas,
  įskaitant
  viešojo ir privačiojo sektoriaus
  partnerystes
  .

Su paklausa susiję veiksmai prisidės prie mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvų remiamos pažangos technologijų srityje. Prie šių veiksmų priskirtinas kuo geresnis naudojimasis viešaisiais inovacijų pirkimais; tinkamų techninių standartų rengimas
  ir techninė veikla remiant standartizavimą ir reguliavimą
  ; privačiojo sektoriaus paklausa ir naudotojų įtraukimas, kad būtų galima sukurti inovacijoms atviresnes rinkas.

Nanotechnologijų, o ypač biotechnologijų atveju bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais subjektais ir visuomene bus siekiama geriau informuoti apie naudą ir riziką. Saugos įvertinimas ir bendros rizikos valdymas diegiant šias technologijas bus vykdomas sistemingai.
  Atitinkamais atvejais remiantis socialiniais ir humanitariniais mokslais bus atsižvelgiama į naudotojų poreikius, prioritetus bei priimtinumą jiems, kartu užtikrinant visuomenės įsitraukimą ir informacija paremto vartotojų pasirinkimo galimybes.

Pagal šią dalį remiama
  veikla papildys paramą didelio poveikio technologijų moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kurią gali teikti nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos iš Sanglaudos politikos fondų pagal pažangiosios specializacijos strategijas.

Šia programa, kaip veiksmų finansavimo dalimi, taip pat bus remiama technologijų perdavimo veikla (tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygiu), įskaitant tarptautinių ir regioninių inovacijų klasterių kūrimą, siekiant skatinti efektyvesnius universitetų ir pramonės ryšius.

Strateginės tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvos bus vykdomos su pirmaujančiomis valstybėmis partnerėmis abipusiai svarbiose srityse ir siekiant abipusės naudos. Toliau išvardyti didelio poveikio ir pramonės technologijoms (ir ne tik joms) labai svarbūs aspektai:

| — | galimybė naudotis pažangiausiomis pasaulio mokslo ir technologijų žiniomis; |
| --- | --- |

—

galimybė naudotis pažangiausiomis pasaulio mokslo ir technologijų žiniomis;

| — | pasaulinių standartų rengimas; |
| --- | --- |

—

pasaulinių standartų rengimas;

| — | kliūčių
  pašalinimas
  pramoninio naudojimo,
  bendradarbiavimo vykdant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą
  ir prekybos sąlygų srityje; |
| --- | --- |

—

kliūčių
  pašalinimas
  pramoninio naudojimo,
  bendradarbiavimo vykdant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą
  ir prekybos sąlygų srityje;

| — | nanotechnologijomis ir biotechnologijomis grindžiamų produktų sauga
  ir jų naudojimo ilgalaikis poveikis
  ; |
| --- | --- |

—

nanotechnologijomis ir biotechnologijomis grindžiamų produktų sauga
  ir jų naudojimo ilgalaikis poveikis
  ;

| — | medžiagų ir metodų, padedančių sumažinti energijos ir išteklių naudojimą, kūrimas; |
| --- | --- |

—

medžiagų ir metodų, padedančių sumažinti energijos ir išteklių naudojimą, kūrimas;

| — | pramonės vadovaujamos, bendradarbiavimu grindžiamos tarptautinės iniciatyvos gamybos sektoriuje ir |
| --- | --- |

—

pramonės vadovaujamos, bendradarbiavimu grindžiamos tarptautinės iniciatyvos gamybos sektoriuje ir

| — | sistemų sąveikumas. |
| --- | --- |

—

sistemų sąveikumas.

1.1.   Informacinės ir ryšių technologijos (IRT)

Keletu veiklos krypčių bus siekiama spręsti IRT pramonės ir technologijų pirmavimo uždavinius

  visoje vertės grandinėje
  ir įtraukti bendruosius IRT mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių uždavinius, visų pirma:

1.1.1.   Nauja komponentų ir sistemų karta. Pažangiųjų ▌ įterptųjų

  ir energiją bei išteklius efektyviai naudojančių

  komponentų ir sistemų kūrimas

Tikslas – išlaikyti ir sustiprinti Europos pirmavimą technologijų, susijusių su
  pažangiaisiais
  įterptaisiais i
  r energiją bei išteklius efektyviai naudojančiais ir patikimais
  komponentais ir sistemomis, srityje. Taip pat su mikro-, nano-, biosistemomis, organine elektronika, plačios erdvės integracija, pagrindinėmis daiktų interneto (angl. IoT) (5) technologijomis, įskaitant platformas padedančias suteikti pažangiąsias paslaugas,
  sukurti sensorius,
  pažangiąsias integruotas sistemas,
  įterptąsias ir išskaidytąsias sistemas,
  sistemų sistemas ir kompleksinių sistemų inžineriją.

1.1.2.   Naujos kartos skaičiavimo sistemos. pažangiosios

  ir saugios

  kompiuterinės sistemos ir technologijos

  , įskaitant nuotolinių kompiuterinių išteklių paslaugas;

Tikslas – sukurti Europos išteklių, skiriamų procesoriaus ir sistemos architektūrai, prisijungimo ir duomenų lokalizavimo technologijoms, debesų kompiuterijai, lygiagrečiajai kompiuterijai
  , modeliavimui
  ir simuliavimo programinei įrangai visose rinkos srityse
  , įskaitant inžinerines prietaikas (pavyzdžiui, inter alia, neapibrėžtumo kiekybinis įvertinimas, rizikos analizė ir sprendimai inžinerijos srityje),
  dauginamąją įtaką.

1.1.3.   Ateities internetas.

  programinė įranga, techninė įranga

  , infrastruktūros, technologijos ir paslaugos

Tikslas – sustiprinti Europos pramonės konkurencingumą, plėtojant, įvaldant ir formuojant naujos kartos internetą, kuris palaipsniui pakeis ir pralenks dabartinį žiniatinklį, fiksuotuosius ir mobiliuosius tinklus ir paslaugų infrastruktūras ir leis sujungti trilijonus prietaisų (daiktų internetas) pasitelkiant daugybę operatorių ir duomenų sričių, kurie pakeis mūsų ryšių palaikymo, žinių gavimo ir naudojimosi jomis būdus. Tai apima mokslinius tyrimus ir inovacijas šiose srityse: tinklų; programinės įrangos, procesų ir paslaugų, kompiuterinio saugumo, privatumo
  , patikimumo
  ir pasitikėjimo, belaidžio (6) ryšio ir visų optinių tinklų, įtraukiosios interaktyviosios daugialypės terpės ir sujungtosios ateities įmonės.

1.1.4.   Turinio technologijos ir informacijos valdymas: skaitmeniniam turiniui

  , kultūros ir kūrybingumo pramonei skirtos IRT

Tikslas –
  sustiprinti Europos, kaip produktų tiekėjos ir paslaugų teikėjos, poziciją, pagrįstą individualiu ir verslo kūrybingumu
  .
  Šio tikslo bus siekiama suteikiant
  specialistams ir piliečiams naujų įrankių, padedančių kurti,
  gauti,
  naudoti, išsaugoti
  ir pakartotinai panaudoti
  bet kokios formos skaitmeninį turinį bet kuria kalba ir modeliuoti, analizuoti ir vaizdu pateikti didelius duomenų kiekius
  (didelis duomenų kiekis)
  , įskaitant susietuosius duomenis. Tai apima naujas technologijas, skirtas
  menams,
  kalboms, mokymuisi, bendravimui, skaitmeniniam išsaugojimui,
  tinklalapių dizainui,
  turinio prieigai, analitikai
  ir žiniasklaidai
  ; pažangiąsias
  ir taikomąsias
  informacijos tvarkymo sistemas, pagrįstas pažangia duomenų gavyba, mašininiu mokymusi, statistine analize ir vizualinėmis kompiuterijos technologijomis.

1.1.5.   Pažangiosios sąsajos ir robotai: robotai ir išmaniosios erdvės

Tikslas – sustiprinti Europos pirmavimą mokslo ir pramonės srityje gaminant pramonės ir paslaugų robotų techniką, kognityviąsias
  ir komunikuojančias
  sistemas, pažangiąsias sąsajas bei išmaniąsias erdves ir jutimines mašinas, pasinaudojant geresniais kompiuterių ir tinklų veikimo rezultatais ir pažanga užtikrinant gebėjimą
  projektuoti ir
  gaminti sistemas, kurios gali mokytis,
  save surinkti,
  prisitaikyti
  ir reaguoti arba kurios optimizuoja žmogaus ir mašinos sąveikas
  .
  Prireikus kuriamas sistemas ir naujausių pasiekimų aukštųjų technologijų srityje tinkamumą reikėtų patvirtinti realioje aplinkoje.

1.1.6.   Mikroelektronika ir nanoelektronika ir fotonika:
  bazinės didelio poveikio technologijos, susijusios su mikroelektronika ir nanoelektronika ir fotonika, taip pat apimančios kvantines technologijas

Tikslas – pasinaudoti kompetencija
  šių
  Europos bazinių didelio poveikio technologijų srityje ir skatinti
  bei toliau didinti
  šio pramonės sektoriaus konkurencingumą ir pirmavimą rinkoje. Veikla taip pat apims mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusias su projektavimu, pažangiaisiais procesais, bandomosiomis gamybos linijomis, susijusiomis gamybos technologijomis ir demonstracine veikla, skirta patvirtinti technologinius pasiekimus ir inovacinės veiklos modelius
  , taip pat pagrindines naujos kartos technologijas, grindžiamas kvantinės fizikos srityje daroma pažanga
  .

Šios šešios pagrindinės veiklos kryptys turėtų patenkinti visus poreikius
  , atsižvelgiant į Europos pramonės konkurencingumą pasaulio mastu
  . Prie šių krypčių galima priskirti pirmavimą pramonės srityje kuriant bendrus IRT grindžiamus sprendimus, produktus ir paslaugas, kurių reikia sprendžiant pagrindinius visuomenės uždavinius, taip pat prietaikomis grindžiamų IRT mokslinių tyrimų ir inovacijų uždavinius, kurie bus remiami kartu su konkretaus visuomenės uždavinio sprendimu.
  Atsižvelgiant į nuolatinį technologijų tobulėjimą visose gyvenimo srityse, šiuo požiūriu bus svarbi žmonių ir technologijų sąveika, ir šiai sričiai bus skirta pirmiau minėtų prietaikomis grindžiamų IRT mokslinių tyrimų dalis. Moksliniais tyrimais, grindžiamais į vartotoją orientuotu požiūriu, bus prisidedama plėtojant konkurencingus sprendimus.

Prie šių šešių stambiųjų veiklų krypčių reikėtų priskirti ir IRT specialiųjų mokslinių tyrimų infrastruktūras, pvz., ▌eksperimentams skirtas„gyvąsias laboratorijas“ ir bazinę
  didelio poveikio technologijų infrastruktūrą ir tokių technologijų integraciją į pažangiuosius produktus ir inovacines išmaniąsias sistemas, įskaitant įrangą, įrankius, paramos paslaugas, švarias patalpas ir galimybę naudotis liejyklomis prototipų gamybai.

Tai turėtų būti įgyvendinta taip, kad būtų užtikrintas papildomumas ir suderinamumas su mokslinių tyrimų infrastruktūros darbu, kuriam teikiama parama pagal „Pažangaus mokslo“ ramstį.

Veikla bus remiami sistemų moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra visapusiškai gerbiant fizinių asmenų pagrindines teises ir laisves, visų pirma jų teisę į privatumą.

1.2.   Nanotechnologijos

1.2.1.   Naujos kartos nanomedžiagų, nanoprietaisų ir nanosistemų kūrimas

Gilinamos ir integruojamos kelioms mokslo sritims aktualios žinios
  nanomasto reiškinių srityje
  , siekiant sukurti iš esmės naujus produktus
  ir sistemas
  ,
  kurios
  daugelyje sektorių leistų sukurti tvarius sprendimus.

1.2.2.   Saugaus

  ir darnaus

  nanotechnologijų kūrimo ir taikymo užtikrinimas

Mokslinių žinių, galinčių turėti įtakos sveikatai arba aplinkai, gerinimas, kad būtų galima užtikrinti iniciatyva, mokslu grindžiamą nanotechnologijų valdymą ir teikti patvirtintas mokslo priemones
  , metodus
  ir sistemas, skirtas pavojaus, poveikio ir rizikos įvertinimui ir valdymui viso nanomedžiagų ir nanosistemų gyvavimo ciklo metu
  , taip pat standartizavimo procesą
  .

1.2.3.   Nanotechnologijų visuomenės aspekto formavimas

Atsižvelgimas į žmogiškuosius ir materialiuosius ▌ poreikius diegiant nanotechnologijas ir didelio dėmesio skyrimas nanotechnologijų valdymui, kuriuo siekiama naudos visuomenei
  ir aplinkai, įskaitant komunikavimo strategijas, kuriomis užtikrinamas visuomenės dalyvavimas
  .

1.2.4.   Veiksminga ir tvari nanomedžiagų, komponentų ir sistemų sintezė ir gamyba

Dėmesys naujiems, lankstiems, kintamiems ir kartotiniems funkciniams blokams, išmaniajam naujų ir esamų procesų integravimui
  , įskaitant technologijų konvergenciją, pvz., kuriant nanobiotechnologiją,
  ir proporcingam didinimui
  , siekiant sudaryti sąlygas tvariai didelio tikslumo plataus masto produktų
  gamybai ir
  lanksčių bei
  daugiafunkcinių įmonių įrengimui, kurie užtikrintų veiksmingą žinių perdavimą ir panaudojimą pramonės inovacijoms.

1.2.5.   Pajėgumų didinimo metodų, matavimo būdų ir įrangos plėtojimas ir standartizavimas

Didelis dėmesys pagrindinėms technologijoms, kuriomis skatinamas
  saugių
  kompleksinių nanomedžiagų ir nanosistemų kūrimas ir teikimas rinkai, įskaitant
  nanometrologiją,
  materijos charakterizavimą ir manipuliavimą nano mastu, modeliavimą, kompiuterinį dizainą ir pažangiąją inžineriją atomų lygiu.

1.3.   Pažangiosios medžiagos

1.3.1.   Kompleksinės ir didelio poveikio medžiagų technologijos

Medžiagų dizaino,
  funkcinių medžiagų, daugiafunkcinių medžiagų
  , kurioms sukurti reikia daugiau žinių, kurios pasižymi naujomis funkcijomis ir geresnėmis savybėmis
  , tokių kaip save pataisančių arba biologiškai suderinamų medžiagų
  , save surenkančių medžiagų, naujoviškų magnetinių medžiagų
  ir struktūrinių medžiagų, moksliniai tyrimai, skirti inovacijoms visuose pramonės sektoriuose, visų pirma didelės vertės rinkose
  , ir įskaitant kūrybos pramonę
  .

1.3.2.   Medžiagų kūrimas ir perdirbimas

Moksliniai tyrimai ir plėtra, kuriais siekiama užtikrinti veiksmingą
  , saugų
  ir darnų
  vystymąsi ir
  didėjantį mastą, kad būtų sudarytos sąlygos pramoninei būsimų
  projektavimu grindžiamų
  produktų gamybai
  siekiant medžiagų valdymo be atliekų Europoje,
  t. y. metalo, chemijos
  ar biotechnologijos
  pramonės
  sektoriuose, ir siekiant gilinti žinias medžiagų irimo procesų srityje (nusidėvėjimas, korozija, mechaninis patikimumas)
  .

1.3.3.   Medžiagų sudedamųjų dalių valdymas

Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, skirti naujiems ir inovaciniams
  medžiagų, sudedamųjų dalių ir
  sistemų gamybos metodams, skirtiems
  medžiagų sudedamųjų dalių
  sujungimui, sukibimui, atskyrimui, surinkimui, savaiminiam surinkimui, išrinkimui, skaidymui ir dekonstrukcijai
  , taip pat išlaidų per gyvavimo ciklą ir poveikio aplinkai valdymas pasitelkiant naujovišką pažangiųjų medžiagų technologijos panaudojimą
  .

1.3.4.   Tvariai

  , efektyviai išteklius naudojančiai ir nedaug teršalų išskiriančiai

  pramonei skirtos medžiagos

Naujų produktų ir prietaikų kūrimas
  , veiklos modelių
  ir
  atsakingos
  vartotojų elgsenos skatinimas,
  kuriais didinamas atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas tvariam pritaikymui,
  kurie grindžiami energijos paklausos mažinimu
  per visą produkto gyvavimo ciklą,
  ir kuriais sudaromos palankesnės sąlygos gamybai, kurios metu
  išskiriamas mažas
  anglies dioksido kiekis, taip pat procesų intensyvumo didinimas, antrinis perdirbimas, užterštumo šalinimas
  , energijos kaupimo medžiagų ir didelės pridėtinės vertės potencialą turinčių medžiagų
  iš atliekų gavimas ir perdirbimas.

1.3.5.   
  Kūrybinėms pramonės šakoms, įskaitant paveldą, skirtos medžiagos

Konvergencinių technologijų kūrimas ir plėtra siekiant sudaryti naujų verslo galimybių, įskaitant Europos
  paveldo ir
  istoriniu ar kultūriniu požiūriu vertingų medžiagų išsaugojimą
  bei atkūrimą, taip pat naujoviškas medžiagas
  .

1.3.6.   Metrologija, apibūdinimas, standartizavimas ir kokybės kontrolė

Technologijų, pavyzdžiui, charakterizavimo, neardomojo vertinimo,
  nuolatinio vertinimo ir stebėsenos,
  prognozėmis grindžiamo veiklos modeliavimo, skatinimas, siekiant pažangos
  ir poveikio
  medžiagotyros ir inžinerijos srityse.

1.3.7.   Medžiagų naudojimo optimizavimas

Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, siekiant ištirti medžiagų naudojimo
  pakaitalus ir
  alternatyvas
  , be kita ko, padedantys spręsti aprūpinimo žaliavomis problemą, kuriant konkrečiam tikslui pritaikytas medžiagas arba retų, itin svarbių arba pavojingų medžiagų pakeitimo klausimą
  , ir apimantys inovacinį požiūrį į verslo modelius
  , taip pat itin svarbių išteklių nustatymą
  .

1.4.   Biotechnologijos

1.4.1.   Pažangiausių biotechnologijų, kurios bus svarbiausi inovacijų veiksniai, kūrimo skatinimas

Tikslas – sukurti Europos pramonei tokius pagrindus, kad ji pirmautų inovacijų srityje tiek vidutiniu, tiek ilguoju laikotarpiu. Tai apima naujai atsirandančių
  technologijų sričių
  , tokių kaip sintetinė biologija, bioinformatika
  ir
  sistemų biologija, plėtojimą
  , taip pat
  konvergencijos su kitomis didelio poveikio technologijomis, pavyzdžiui, nanotechnologijomis (pvz., bionanotechnologijos), informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT) (pvz., bioelektronika)
  ir inžinerinėmis technologijomis
  , panaudojimą. Šioms ir kitoms pažangiausioms sritims reikalingos tinkamos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros priemonės, sudarančios palankesnes sąlygas veiksmingam perkėlimui į naujas prietaikas▌.

1.4.2.   Biotechnologijomis grindžiami pramoniniai

  produktai ir

  procesai

Tikslas yra dvejopas: viena vertus, sudaryti galimybes Europos pramonei (pvz., chemijos, sveikatos, kasybos, energetikos, celiuliozės ir popieriaus,
  šviesolaidinių gaminių ir medžio,
  tekstilės, krakmolo, maisto perdirbimo) kurti naujus produktus ir procesus, tenkinant pramonės ir visuomenės poreikius
  , pirmenybę teikiant ekologiškiems ir tvariems gamybos metodams
  ; ir konkurencingas ir išplėstas biotechnologijų pagrindu alternatyvas, kurios pakeistų jau seniai žinomas; kita vertus, panaudoti biotechnologijų potencialą taršos aptikimui, stebėsenai, prevencijai ir pašalinimui. Tai apima
  naujoviškų fermentų su optimizuotomis biokatalizės funkcijomis,
  fermentinių ir metabolinių procesų mokslinius tyrimus ir inovacijas,
  pramoninio masto
  biologinių procesų projektavimą,
  biologinių procesų integravimą į pramoninės gamybos procesus,
  pažangią fermentaciją, pirminį ir tolesnį apdorojimą, žinių apie mikrobų bendruomenių dinamiką įgijimą. Tai taip pat apims prototipų kūrimą, siekiant įvertinti sukurtų produktų ir procesų technines ir ekonomines galimybes
  bei tvarumą
  .

1.4.3.   Inovacinės ir konkurencingos technologijos platformos

Tikslas – kurti technologijos platformas (pvz., genomikos, metagenomikos, proteomikos,
  metabolomikos
  , molekulinių priemonių,
  ekspresijos sistemų, fenotipo nustatymo platformas ir ląstelėmis pagrįstas platformas
  ) siekiant užtikrinti daugelio
  ekonominį poveikį turinčių
  sektorių pirmavimą ir konkurencinį pranašumą. Apimami tokie aspektai, kaip biologinių išteklių su optimizuotomis savybėmis ir kitokiomis nei įprastos alternatyvos prietaikomis plėtojimo rėmimas; galimybių tirti, suprasti ir tausiai naudoti sausumos ir jūrų biologinę įvairovę inovacinėms prietaikoms
  , biologiniams produktams ir procesams
  sudarymas; ir biotechnologijomis grindžiamos sveikatos priežiūros sprendimų (pvz., diagnostika, biologiniai preparatai, biologinės medicinos prietaisai) plėtojimo rėmimas.

1.5.   Pažangioji gamyba ir perdirbimas

1.5.1.   Būsimoms gamykloms skirtos technologijos

Tvaraus pramonės augimo skatinimas sudarant palankesnes sąlygas strateginiam perėjimui Europoje nuo išlaidomis grindžiamos gamybos prie metodo, kurį taikant būtų sukuriami didelės pridėtinės vertės
  produktai ir vystoma IRT grindžiama pažangi ir naši gamyba integruotoje sistemoje
  . Dėl to reikia išspręsti uždavinį, kaip gaminti daugiau, naudojant mažiau medžiagų, mažiau energijos ir
  pagaminant
  mažiau atliekų bei mažiau teršiant
  ir siekiant didelio ekologinio veiksmingumo
  . Daugiausia dėmesio bus skiriama būsimų taikomųjų gamybos sistemų plėtojimui ir integravimui, ypač akcentuojant Europos MVĮ poreikius, siekiant įgyvendinti pažangias ir tvarias gamybos sistemas ir procesus.
  Dėmesys taip pat bus skiriamas metodikoms, kuriomis siekiama gerinti lanksčią, saugią ir išmaniąją gamybą, kurioje taikomi tinkami automatizavimo lygiai ir užtikrinama darbuotojams palanki aplinka.

1.5.2.   Technologijos, sudarančios palankias sąlygas statyti energiją tausojančius

  ir nedidelį poveikį aplinkai darančius

  pastatus

  ir kurti tokias sistemas

Energijos sunaudojimo ir išmetamo CO2 kiekio sumažinimas plėtojant ir diegiant tvarias statybos technologijas
  ir sistemas
  , įgyvendinant ir perimant priemones, skirtas intensyviau taikyti efektyviai energiją naudojančias sistemas ir medžiagas naujuose, renovuotuose ir modifikuotuose pastatuose. Gyvavimo ciklo aspektai ir didėjanti koncepcijos „projektuoti-statyti-eksploatuoti“ svarba bus labai svarbūs sprendžiant perėjimo prie beveik nulinės energijos pastatų Europoje iki 2020 m. uždavinį ir įgyvendinant efektyviai energiją naudojančių rajonų planą bendradarbiaujant su plačia suinteresuotųjų subjektų bendruomene.

1.5.3.   Tvarios,
  efektyviai išteklius naudojančios

  ir mažo anglies dioksido kiekio technologijos daug energijos sunaudojančiuose perdirbimo pramonės sektoriuose

Perdirbimo pramonės sektorių, pavyzdžiui, chemijos,
  cemento,
  celiuliozės ir popieriaus, stiklo
  , naudingųjų iškasenų
  arba spalvotųjų metalų ir plieno, konkurencingumo didinimas iš esmės gerinant išteklių ir energijos naudojimo efektyvumą ir mažinant tokios pramonės veiklos poveikį aplinkai. Daug dėmesio bus skiriama didelio poveikio technologijų plėtojimui ir patvirtinimui; jos būtų skirtos inovacinėms medžiagoms, medžiagoms ir technologiniams sprendimams dėl mažo anglies dioksido kiekio produktų ir mažiau energijos naudojančių procesų bei paslaugų vertės grandinėje; taip pat daug dėmesio bus skiriama itin mažo anglies dioksido kiekio gamybos technologijų ir metodų įdiegimui, norint pasiekti konkretų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio intensyvumo sumažinimą.

1.5.4.   Nauji tvarūs veiklos modeliai

Tarpsektorinis bendradarbiavimas žiniomis pagrįstos, specializuotos gamybos koncepcijų ir metodikos srityje gali paskatinti
  mokymąsi organizacijose,
  kūrybingumą ir inovacijas, didžiausią dėmesį skiriant individualiai pritaikytiems veiklos modeliams, kurie gali atitikti globalizuotos vertės grandinių ir tinklų, besikeičiančių rinkų ir atsirandančių bei būsimų pramonės sektorių poreikius.
  Tai apima tvarių veiklos modelių, apimančių visą produkto ir proceso gyvavimo ciklą, kūrimą.

1.6.   
  Kosmosas

Kosmoso mokslinių tyrimų srityje veiksmai Sąjungos lygiu bus vykdomi kartu su valstybių narių ir Europos kosmoso agentūros (EKA) kosmoso mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama užtikrinti įvairių subjektų veiklos papildomumą.

1.6.1.   Europos

  konkurencingumo
  ,
  savarankiškumo

  ir

  inovacijų


  Europos

  kosmoso

  sektoriuje užtikrinimas

Tikslas – išlaikyti pirmaujantį vaidmenį kosmoso srityje pasauliniu mastu, išlaikant ir
  toliau
  vystant
  ekonomiškai efektyvų,
  konkurencingą
  ir inovacijas diegiantį
  kosmoso sektorių
  (įskaitant MVĮ)
  bei mokslinių tyrimų bendruomenę ir skatinant kosmoso srities inovacijas.

1.6.1.1.   Konkurencingos
  , tvarios ir verslios kosmoso
  pramonės ir mokslinių tyrimų bendruomenės išlaikymas
  ir tolesnis vystymas ir Europos savarankiškumo kosmoso sistemose didinimas

Europa pirmauja kosmoso mokslinių tyrimų ir kosmoso technologijų plėtojimo srityje ir
  toliau plėtoja savo veikiančią kosmoso infrastruktūrą
  (pvz., Europos palydovinės navigacijos sistemą (Galileo),
  Europos Žemės stebėsenos programą (GMES
  ). Iš tiesų Europos pramonė įsitvirtino kaip aukščiausios kokybės palydovų ir kitų su kosmosu susijusių technologijų eksportuotoja. Vis dėlto ▌susiduriama su kitų didžiųjų kosmoso srities veiklą vykdančių valstybių konkurencija▌.
  Šios priemonės tikslas yra
  mokslinių tyrimų bazės plėtojimas, užtikrinant kosmoso mokslinių tyrimų
  ir inovacijų
  programų tęstinumą, pavyzdžiui, vykdant mažesnius ir dažnesnius kosmoso demonstracinius projektus. Taip Europa galės plėtoti savo pramoninę bazę ir kosmoso mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendruomenę, tokiu būdu
  darydama pažangą, viršijančią dabartinius naujausius pasiekimus ir
  didindama nepriklausomumą nuo ypatingos svarbos technologijų importo.

Reikėtų remti standartizaciją, kad būtų optimizuojamos investicijos ir didinamos galimybės patekti į rinką.

1.6.1.2.   Inovacijų skatinimas kosmoso ir su kosmosu nesusijusiuose sektoriuose

Nemažai uždavinių kosmoso technologijų srityje gali būti palyginami su uždaviniais Žemei skirtų technologijų srityje, pavyzdžiui,
  aeronautikos
  , energetikos,
  aplinkos
  , telekomunikacijų
  ir IRT
  , gamtos išteklių žvalgymo,
  jutiklių
  , robotų technikos,
  pažangiųjų medžiagų
  , saugumo ir sveikatos srityse. Šie bendrumai suteikia bendro pirminio technologijų plėtojimo galimybių, pirmiausia MVĮ, visose kosmoso ir su kosmosu nesusijusiose bendruomenėse
  , įskaitant ne kosmoso pramonę,
  kurio pagalba proveržio inovacijos gali būti sukurtos greičiau, nei perduodant technologijas vėlesniame etape. Esamos Europos kosmoso infrastruktūros eksploatavimas turėtų būti skatinamas remiant inovacinių produktų ir paslaugų, grindžiamų nuotoliniu stebėjimu, geografinės vietos nustatymu
  ar kitų rūšių palydovais gautais duomenimis,
  plėtojimą. Europa turėtų toliau stiprinti pradėtą verslaus kosmoso sektoriaus vystymą
  , atitinkamais atvejais imdamasi
  tinkamai orientuotų priemonių
  , įskaitant paramą kosmoso technologijų perdavimo iniciatyvoms
  .

1.6.2.   Pažangos kosmoso technologijų srityje užtikrinimas

Tikslas –
  plėtoti pažangias ir didelio poveikio kosmoso technologijas bei veiklos koncepcijas – nuo idėjos iki demonstravimo kosmose
  .

Galimybė naudotis kosmosu ir
  plėtoti
  , eksploatuoti bei valdyti ▌kosmoso sistemas Žemės orbitoje ir už jos ribų, yra itin svarbi Europos visuomenės ateičiai. Būtiniems pajėgumams reikia investicijų į 
  mokslinius tyrimus ir inovacijas
  kuriant įvairias kosmoso technologijas (pvz., paleidimo
  ir kitus
  įrenginius, palydovus, robotų techniką, prietaisus ir jutiklius) ir veiklos koncepcijas nuo idėjos iki demonstravimo kosmose. Europa šiuo metu yra vienas iš trijų pirmaujančių kosmoso srities veiklą vykdančių subjektų
  , kurio veiklą daugiausia skatina valstybių narių investicijos per EKA ir nacionalines programas
  , tačiau, palyginus su investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą kosmoso srityje Jungtinėse Amerikos Valstijose (pvz., apie 20 % viso NASA biudžeto) lygiu, darytina išvada, kad Europos
  dėmesys
  ateities kosmoso technologijoms ir
  prietaikoms
  turi būti didinamas visoje grandinėje, t. y.:

| (a) | žemo technologinio pasirengimo lygio
  moksliniai tyrimai, dažnai labai priklausantys nuo bazinių didelio poveikio technologijų, su galimybėmis sukurti Žemėje pritaikomas proveržio technologijas; |
| --- | --- |

(a)

žemo technologinio pasirengimo lygio
  moksliniai tyrimai, dažnai labai priklausantys nuo bazinių didelio poveikio technologijų, su galimybėmis sukurti Žemėje pritaikomas proveržio technologijas;

| (b) | esamų technologijų tobulinimas, pvz. taikant miniatiūrizaciją, didinant energijos vartojimo efektyvumą ir jutiklių jautrumą; |
| --- | --- |

(b)

esamų technologijų tobulinimas, pvz. taikant miniatiūrizaciją, didinant energijos vartojimo efektyvumą ir jutiklių jautrumą;

| (c) | naujų technologijų ir koncepcijų demonstravimas ir patvirtinimas kosmose ir analogiškoje aplinkoje Žemėje; |
| --- | --- |

(c)

naujų technologijų ir koncepcijų demonstravimas ir patvirtinimas kosmose ir analogiškoje aplinkoje Žemėje;

| (d) | misijos kontekstas, pavyzdžiui, kosmoso aplinkos, antžeminių stočių analizė, kosmoso sistemų
  ir infrastruktūros
  apsauga
  nuo sugadinimo ar sunaikinimo
  dėl susidūrimo su kosminėmis šiukšlėmis
  ar kitais kosmoso objektais, taip pat dėl kosmoso meteorologinių reiškinių, įskaitant saulės blyksnius,
  poveikio (informuotumas apie padėtį kosmose, SSA), inovacinės duomenų
  rinkimo bei perdavimo
  ir pavyzdžių archyvavimo infrastruktūros rėmimas; |
| --- | --- |

(d)

misijos kontekstas, pavyzdžiui, kosmoso aplinkos, antžeminių stočių analizė, kosmoso sistemų
  ir infrastruktūros
  apsauga
  nuo sugadinimo ar sunaikinimo
  dėl susidūrimo su kosminėmis šiukšlėmis
  ar kitais kosmoso objektais, taip pat dėl kosmoso meteorologinių reiškinių, įskaitant saulės blyksnius,
  poveikio (informuotumas apie padėtį kosmose, SSA), inovacinės duomenų
  rinkimo bei perdavimo
  ir pavyzdžių archyvavimo infrastruktūros rėmimas;

| (e) | p
  alydovinis ryšys,
  pažangios navigacijos ir nuotolinio stebėjimo technologijos, apimančios mokslinius tyrimus, kurie itin svarbūs Sąjungos kosmoso sistemų (pvz., Galileo
  ir GMES
  ) būsimoms kartoms. |
| --- | --- |

(e)

p
  alydovinis ryšys,
  pažangios navigacijos ir nuotolinio stebėjimo technologijos, apimančios mokslinius tyrimus, kurie itin svarbūs Sąjungos kosmoso sistemų (pvz., Galileo
  ir GMES
  ) būsimoms kartoms.

1.6.3.   Palydovais gautų duomenų naudojimo užtikrinimas

Tikslas – užtikrinti platesnį iš esamų
  , pasibaigusių
  ir būsimų Europos misijų palydovais gautų duomenų panaudojimą mokslo, viešojoje ir komercinėje srityse.

Kosmoso sistemos teikia informaciją, kurios dažniausiai neįmanoma gauti jokiu kitu būdu. Nepaisant pasaulinio lygio Europos misijų, skelbiami skaičiai rodo, kad iš Europos misijų gauti duomenys negali būti panaudoti taip, kaip iš JAV misijų gauti duomenys. Galima būtų panaudoti kur kas daugiau
  Europos palydovais gautų duomenų (mokslo, visuomeniniais ar komerciniais tikslais),
  jeigu būtų dedama
  daugiau
  pastangų tvarkyti,
  archyvuoti,
  patvirtinti, standartizuoti
  ir nuolat pateikti
  iš Europos misijų palydovais gautus duomenis,
  taip pat remti su šiais duomenimis susijusių naujų informacinių produktų ir paslaugų kūrimą, atitinkamais atvejais derinant su duomenimis, gautais iš antžeminių stebėjimo įrenginių
  . Inovacijų diegimas duomenų gavimo ir tvarkymo, duomenų sugretinimo ir duomenų sklaidos
  bei sąveikumo srityse, visų pirma skatinant prieigą prie Žemės mokslų duomenų ir metaduomenų ir keitimąsi jais,
  naudojant ir novatoriškas IRT grindžiamas bendradarbiavimo formas gali užtikrinti didesnę investicijų į kosmoso infrastruktūrą grąžą
  ir padėti spręsti visuomenės uždavinius
  . Kosmoso duomenų kalibravimas ir patvirtinimas (atskiroms priemonėms, tarp priemonių ir misijų, ir in-situ objektų atžvilgiu) yra labai svarbūs veiksmingam palydovais gautų duomenų naudojimui visose srityse
  ir yra poreikis didinti
  iš kosmoso gautų duomenų standartizavimą ir nuorodų pagrindus. Prieiga prie duomenų ir kosminių misijų naudojimas yra klausimas, kuriam spręsti reikia visuotinio koordinavimo. Žemės stebėjimo duomenys, suderinti metodai ir geriausia praktika yra iš dalies pasiekti koordinuojant veiklą su tarpvyriausybine organizacija „Žemės stebėjimo grupe“
  (GEO)
  , siekiančia išlaikyti Pasaulinę Žemės stebėjimo sistemų sistemą
  (GEOSS),
  kurioje Sąjunga dalyvauja
  , būtent visapusiškai panaudodama GMES programą
  .
  Bus remiamas spartus šių inovacijų diegimas atitinkamose prietaikose ir sprendimų priėmimo procesuose. Tai, be kita ko, apima duomenų panaudojimą tolesniems moksliniams tyrimams.

1.6.4.   Europos mokslinių tyrimų, skirtų tarptautinėms kosmoso srities partnerystėms remti, užtikrinimas

Tikslas – remti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlį į ilgalaikes tarptautines kosmoso srities partnerystes.

Nors palydovais gauta informacija suteikia didelę naudą vietos mastu, kosmoso įmonės yra iš esmės pasaulinio masto įmonės. Tai visų pirma yra akivaizdu kalbant apie kosminę grėsmę Žemei ir kosmoso sistemoms. Skaičiuojama, kad palydovų praradimas dėl kosmoso meteorologinių reiškinių ir kosminių šiukšlių per metus kainuoja
  maždaug
  100 milijonų EUR.
  Daugelis
  kosmoso mokslo ir žvalgymo
  projektų
  taip pat yra pasaulinio masto. Pažangiausių kosmoso technologijų kūrimas vis dažniau vykdomas pasitelkiant tokias tarptautines
  partnerystes
  , todėl svarbiu sėkmės veiksniu Europos mokslininkams tyrėjams bei pramonei tampa galimybė dalyvauti tokiuose tarptautiniuose projektuose. Sąjungos indėlį į tokią pasaulinę veiklą kosmoso srityje reikia apibrėžti ilgalaikiuose strateginiuose veiksmų planuose (10 ir daugiau metų), derinant su Sąjungos kosmoso politikos prioritetais ir koordinuojant veiksmus
  su valstybėmis narėmis ir
  vidiniais Europos partneriais, pavyzdžiui, EKA ir
  nacionalinėmis kosmoso agentūromis, o prireikus ir su
  tarptautiniais partneriais ▌bei su kosmoso srities veiklą vykdančių valstybių kosmoso agentūromis▌.

1.6.5.   Konkretūs įgyvendinimo aspektai

Kosmoso mokslinių tyrimų ir inovacijų įgyvendinimo prioritetai pagal programą „Horizontas 2020“ atitinka Sąjungos kosmoso politikos prioritetus, apibrėžtus Kosmoso tarybos ir Komunikate „Piliečiams naudingos Europos Sąjungos kosmoso strategijos rengimas“. Įgyvendinimas bus
  atitinkamais atvejais grindžiamas strateginėmis mokslinių tyrimų darbotvarkėmis, parengtomis
  konsultuojantis su
  valstybėmis narėmis, nacionalinėmis kosmoso agentūromis, EKA,
  Europos kosmoso pramonės suinteresuotaisiais subjektais
  (įskaitant
  MVĮ), akademine bendruomene
  ,▌
  technologijų institutais
  ir
  Patariamąja grupe kosmoso klausimais▌. Kalbant apie dalyvavimą tarptautinėse įmonėse, mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė bus nustatyta bendradarbiaujant su
  Europos suinteresuotaisiais subjektais
  ir tarptautiniais partneriais (pvz., NASA, ROSCOSMOS, JAXA).

Atitinkamais atvejais parama kosmoso technologijų taikymui bus teikiama vykdant atitinkamus visuomenės uždavinius.

2.   GALIMYBĖ GAUTI RIZIKOS FINANSAVIMĄ

Programoje „Horizontas 2020“ bus sukurtos dvi priemonės (Nuosavo kapitalo priemonė ir Skolos priemonė), sudarytos iš kelių elementų. Nuosavo kapitalo priemonė ir Skolos priemonės MVĮ elementas bus įgyvendinami
  veiklą derinant su COSME
  kaip dviejų ES finansinių priemonių, pagal kurias teikiamas nuosavas kapitalas ir paskolos, skirti MVĮ moksliniams tyrimams, inovacijoms ir ekonomikos augimui remti, dalis.

Nuosavo kapitalo priemonė ir Skolos priemonė tam tikrais atvejais gali būti papildytos sutelkiant finansinius išteklius iš valstybių narių
  ar regionų
  , norinčių dalį jiems skirtų
  Europos
  struktūrinių
  ir investicijų
  fondų lėšų skirti toms priemonėms, remiantis Tarybos reglamento dėl
  Europos
  struktūrinių
  ir investicijų
  fondų
  33
  straipsnio 1 dalies a punktu.

Komisija galutiniams naudos gavėjams neteiks tiesiogiai paskolų, garantijų, nuosavo kapitalo ar kitokio finansavimo, bet įgalios finansų įstaigas teikti paramą visų pirma šiais būdais: rizikos pasidalijimu, garantijų schemomis ir investicijomis į nuosavą kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą.

2.1.   Skolos priemonė

Pagal Skolos priemonę bus teikiamos paskolos atskiriems naudos gavėjams investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas; teikti
  (priešpriešines)
  garantijas finansiniams tarpininkams, teikiantiems paskolas naudos gavėjams; taip pat paskolų ir
  (priešpriešinių)
  garantijų derinius taip pat garantijos ir (arba) priešpriešinės garantijos nacionalinėms ar regioninėms paskolų finansavimo programoms. Pagal Skolos priemonę bus vykdoma paskolų poveikio ir rizikos mažinimo veikla ir teikiama parama specialiai MVĮ priemonei
  , atsižvelgiant į paklausos lygį
  (žr. šio priedo II dalies 3 
  skirsnį
  „Inovacijos MVĮ“).. Asignavimai iš Skolos priemonės gali būti jungiami su asignavimais iš Nuosavo kapitalo finansinės priemonės pagal vieną ar kelias integruotas schemas, su galimybe įtraukti dotacijas (įskaitant vienkartines išmokas). Taip pat gali būti teikiamos lengvatinės, konvertuojamosios paskolos,
  subordinuotosios paskolos, dalyvavimo paskolos, išperkamosios nuomos paskolos ir pakeitimas vertybiniais popieriais
  .

Kartu su paskolų ir garantijų teikimu remiantis rinkos vadovavimo ir pirmumo tvarkos principais tam tikri Skolos priemonės segmentai bus orientuoti į konkrečias politikos kryptis ir sektorius. Šiuo atžvilgiu tiksliniai biudžeto įnašai gali būti
  atitinkamais atvejais
  gauti iš:

| (a) | kitų programos „Horizontas 2020“ dalių, konkrečiai III dalies „Visuomenės uždaviniai“; |
| --- | --- |

(a)

kitų programos „Horizontas 2020“ dalių, konkrečiai III dalies „Visuomenės uždaviniai“;

| (b) | kitų struktūrų, programų ir biudžeto eilučių Sąjungos biudžete; |
| --- | --- |

(b)

kitų struktūrų, programų ir biudžeto eilučių Sąjungos biudžete;

| (c) | konkrečių regionų ir valstybių narių, norinčių prisidėti jiems prieinamais Sanglaudos politikos fondų ištekliais; |
| --- | --- |

(c)

konkrečių regionų ir valstybių narių, norinčių prisidėti jiems prieinamais Sanglaudos politikos fondų ištekliais;

| (d) | konkrečių subjektų (pvz., ▌jungtinių technologijų iniciatyvų) ar iniciatyvų. |
| --- | --- |

(d)

konkrečių subjektų (pvz., ▌jungtinių technologijų iniciatyvų) ar iniciatyvų.

Tokie biudžeto įnašai gali būti daromi arba papildomi bet kuriuo programos „Horizontas 2020“ metu.

Rizikos pasidalijimas ir kiti rodikliai įvairiuose politikos ar sektoriaus segmentuose gali skirtis, su sąlyga, kad jų vertės arba būsenos atitinka bendrąsias skolų priemonių taisykles. Be to, segmentų atžvilgiu gali būti laikomasi specialios ryšių strategijos bendroje Skolos priemonės propagavimo kampanijoje. Taip pat jei paskolų perspektyvumui įvertinti kuriame nors segmente reikalingos specialios žinios, nacionaliniu lygiu gali būti pasinaudota specialistų tarpininkų paslaugomis.

Skolos priemonės MVĮ linija skirta moksliniais tyrimais ir inovacijomis pagrįstoms MVĮ ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms; pagal ją teikiamos paskolos viršys 150 000 EUR ir taip papildys Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos paskolų garantijų priemonės teikiamą MVĮ finansavimą.
  Pagal Skolos priemonės MVĮ liniją moksliniais tyrimais ir inovacijomis pagrįstoms MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms bus teikiamos ir mažesnės nei 150 000 EUR paskolos.

Skolos priemonės dauginamosios įtakos rodiklis – apibrėžiamas kaip visas finansavimas (t. y. Sąjungos finansavimas kartu su kitų finansų įstaigų indėliu), padalytas iš Sąjungos finansinio indėlio, – turėtų būti vidutiniškai 1,5 – 6,5, atsižvelgiant į taikomų operacijų pobūdį (rizikos lygis, tiksliniai naudos gavėjai ir konkreti atitinkama skolos finansinė priemonė). Daugiklio – apibrėžiamo kaip visos remiamų naudos gavėjų investicijos, padalytos iš Sąjungos finansinio indėlio, – poveikis turėtų būti lygus nuo 5 iki 20, taip pat atsižvelgiant į taikomų operacijų pobūdį.

2.2.   Nuosavo kapitalo priemonė

Nuosavo kapitalo priemonė iš esmės bus skirta pradinių etapų rizikos kapitalo fondams ir
  vešiesiems bei privatiesiems
  fondų fondams, teikiantiems rizikos kapitalą ir (arba) tarpinio pobūdžio kapitalą individualaus portfelio įmonėms. Šios įmonės gali papildomai siekti skolos finansavimo iš finansinių tarpininkų, įgyvendinančių Skolos priemonę.
  Be to, taip pat bus nagrinėjamos galimybės pagal Nuosavo kapitalo priemonę remti neformalius investuotojus ir kitus galimus nuosavo kapitalo finansavimo šaltinius. Be to, tai galėtų apimti MVĮ priemonės trečios pakopos etapu teikiamą paramą, atsižvelgiant į paklausos lygį, taip pat paramą technologijų perdavimui (įskaitant mokslinių tyrimų rezultatų ir išradimų, padarytų viešųjų mokslinių tyrimų srityje, perdavimą gamybos sektoriui, pavyzdžiui, įrodant koncepciją).

Pagal šią priemonę taip pat bus galima skirti plėtros ir augimo etapo investicijų, kartu taikant Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programoje numatytą Augimui skatinti skirtą nuosavo kapitalo priemonę (įskaitant investicijas į fondų fondus, kurių investuotojų bazė plati, ir įskaitant privačius institucinius ir strateginius investuotojus, taip pat nacionalines viešas ir pusiau viešas finansų įstaigas). Pastaruoju atveju investicijos pagal programos „Horizontas 2020“ Nuosavo kapitalo priemonę neturi viršyti 20 % visų ES investicijų, išskyrus daugiaetapių fondų atvejais, kai finansavimas pagal Augimui skatinti skirtą nuosavo kapitalo priemonę ir moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai bei inovacijoms skirtą nuosavo kapitalo priemonę teikiamas proporcingai, atsižvelgiant į fondų investavimo politiką. Kaip ir Augimui skatinti skirtos nuosavo kapitalo priemonės atveju, Nuosavo kapitalo priemonė neturi būti naudojama įgyjamai įmonei išardyti skirtam akcijų išpirkimo ar pakeitimo kapitalui finansuoti. Komisija gali nuspręsti pakeisti 20 % ribą atsižvelgdama į kintančias rinkos sąlygas.

2 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta ES nuosavo kapitalo finansinė priemonė, skirta MVĮ moksliniams tyrimams bei inovacijoms ir augimui, turi būti tinkamos apimties ir masto siekiant finansuoti novatoriškas bendroves nuo ankstyviausio etapo iki augimo ir plėtros, laikantis integruoto požiūrio.

Investicijų parametrai bus išdėstyti taip, kad specialieji politikos tikslai, įskaitant dėmesį konkrečioms potencialių naudos gavėjų grupėms, gali būti pasiekiami tebesilaikant į rinką ir paklausą orientuoto šios priemonės požiūrio.

Nuosavo kapitalo priemonė gali būti remiama biudžeto įnašais iš kitų programos „Horizontas 2020“ dalių, kitų struktūrų, programų ir biudžeto eilučių Sąjungos biudžete, iš konkrečių regionų ir valstybių narių ir iš konkrečių subjektų ar iniciatyvų.

Nuosavo kapitalo priemonės dauginamosios įtakos rodiklis – apibrėžiamas kaip visas finansavimas (t. y. Sąjungos finansavimas kartu su kitų finansų įstaigų indėliu), padalytas iš Sąjungos finansinio indėlio, – turėtų būti lygus maždaug 6, atsižvelgiant į rinkos ypatumus, o laukiamas daugiklio – apibrėžiamo kaip visos remiamų naudos gavėjų investicijos, padalytos iš Sąjungos finansinio indėlio, – poveikio rodiklis būtų vidutiniškai 18.

2.3.   Konkretūs įgyvendinimo aspektai

Šių abiejų priemonių įgyvendinimas bus patikėtas Europos investicijų banko grupei (EIB, EIF) ir (arba) kitoms finansų įstaigoms, kurioms gali būti pavestas finansinių priemonių įgyvendinimas pagal Finansinį reglamentą. Priemonių struktūra ir įgyvendinimas bus suderinti su Finansiniame reglamente išdėstytomis bendrosiomis finansinių priemonių nuostatomis ir su konkretesniais veiklos reikalavimais, kurie bus išdėstyti Komisijos gairėse.
  Naudojant finansines priemones turi būti: sukuriama akivaizdi Europos pridėtinė vertė, sukuriamas sverto poveikis ir papildomos nacionalinės priemonės.

Finansų tarpininkai, atrinkti subjektų, kuriems patikėtas finansinių priemonių įgyvendinimas pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių

   (7)

  139 straipsnio 4 dalį remiantis atviromis, skaidriomis, proporcingomis ir nediskriminuojančiomis procedūromis, gali būti privačios finansų įstaigos, vyriausybinės arba pusiau vyriausybinės finansų įstaigos, nacionaliniai ir regioniniai valstybiniai bankai bei nacionaliniai ir regioniniai investicijų bankai.

Jų elementai gali būti sujungiami (su galimybe įtraukti dotacijas (įskaitant vienkartines išmokas) vienoje ar daugiau integruotų schemų, kuriomis remiamos konkrečios naudos gavėjų arba specialios paskirties projektų kategorijos, pvz., MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonės, turinčios augimo potencialą, arba inovacinių technologijų plataus masto demonstraciniai projektai.

Jų įgyvendinimas bus remiamas taikant papildomas priemones. Šias priemones, be kita ko, gali sudaryti techninė pagalba finansiniams tarpininkams, dalyvaujantiems vertinant paskolos paraiškos tinkamumą arba žinių turto vertę; pasirengimo investicijoms schemos, skirtos MVĮ brandinimui, instruktavimui bei kuravimui ir skatinančios jų sąveiką su potencialiais investuotojais; priemonės, skirtos atkreipti rizikos kapitalo bendrovių ir neformalių investuotojų dėmesį į novatoriškų MVĮ, dalyvaujančių Sąjungos finansavimo programose, augimo potencialą; schemos, skirtos pritraukti privačius investuotojus, galinčius paremti novatoriškų MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių augimą;
  veiksmai, kuriais siekiama pagerinti tarpvalstybinį ir daugelį šalių apimantį skolos ir nuosavo kapitalo finansavimą;
  schemos, skirtos skatinti filantropinius fondus ir individualius asmenis remti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, ir schemos, skirtos aktyvinti bendrų įmonių kūrimą ir skatinti šeimos bendrovių bei neformalių investuotojų veiklą.

Prireikus šios veiklos planavimo ir įgyvendinimo klausimais galima konsultuotis su tokiomis organizacijomis kaip regioninės valdžios institucijos, MVĮ asociacijos, prekybos rūmai ir atitinkami finansiniai tarpininkai.

Bus užtikrinamas šių priemonių ir Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos
  (COSME)
  finansinių priemonių papildomumas.

3.   INOVACIJOS MVĮ

3.1.   MVĮ paramos integravimas, visų pirma taikant specialią priemonę

Vykdant programą „Horizontas 2020“ visose srityse bus remiamos MVĮ. Šiuo tikslu
  bus nustatytos geresnės sąlygos MVĮ dalyvauti programoje „Horizontas 2020“
  .
  Be to,
  visų rūšių novatoriškoms MVĮ, rodančioms ryžtingą siekį vystytis, augti ir tapti tarptautinėmis, yra skirta speciali MVĮ priemonė. Ši priemonė bus skirta visų rūšių inovacijoms, įskaitant su technologijomis nesusijusias,
  socialines
  ir paslaugų inovacijas
  , su sąlyga, kad kiekviena veikla būtų sukurta akivaizdi Europos pridėtinė vertė
  . Tikslas – padėti panaikinti pradinio etapo didelės rizikos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo spragą, skatinti proveržio inovacijas ir didinti mokslinių tyrimų rezultatų pateikimą rinkai per privatųjį sektorių.

MVĮ skirta priemonė turi būti naudojama ir jai turi būti skiriamos
  atitinkamos
  lėšos siekiant su visais visuomenės uždaviniais ir su didelio poveikio bei pramonės technologijomis susijusių tikslų
  , kad būtų pasiektas tikslas, jog MVĮ būtų skiriama ne mažiau kaip 20 % bendrų sujungtų biudžetų, skirtų visiems specialiesiems su visuomenės uždaviniais susijusiems tikslams ir specialiajam tikslui „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“
  .

Teikti paraiškas dėl finansavimo ir paramos galės tik MVĮ. Jos gali, atsižvelgdamos į savo poreikius, bendradarbiauti, įskaitant bendradarbiavimą sudarant subrangos sutartis moksliniams tyrimams ir plėtros darbui. Projektai turi aiškiai atitikti MVĮ interesus ir turėti joms potencialios naudos ir būti
  aiškiai
  europinio masto.

MVĮ priemonė apims visas mokslo, technologijų ir inovacijų sritis taikant požiūrį „iš apačios į viršų“ konkretaus visuomenės uždavinio arba didelio poveikio technologijos atžvilgiu, kad liktų pakankamai erdvės įvairioms perspektyvioms idėjoms, ypač tarpsektoriniams ir tarpdalykiniams projektams, finansuoti.

Pagal MVĮ priemonę bus teikiama supaprastinta ir etapinė parama. Jos trys etapai apims visą inovacijų ciklą. Perėjimas iš vieno etapo į kitą bus nenutrūkstamas, jei pirmesniame etape pasitvirtins, kad MVĮ projektas yra vertas tolesnio finansavimo.
  Teikiantieji paraiškas neprivalo paeiliui įveikti visų trijų etapų.
  Tuo pačiu metu visoms MVĮ bus prieinamas kiekvienas etapas.

| — | 1 etapas. Koncepcija ir galimybių įvertinimas
  MVĮ gaus finansavimą, kad ištirtų naujos idėjos mokslines ar technines galimybes ir komercinį potencialą (koncepcijos įrodymas), kad galėtų parengti inovacijų projektą. Vertinant svarba bus teikiama
  projekto bei temos ir potencialių naudotojo/pirkėjo poreikių susiejimui;
  teigiamų šio įvertinimo rezultatų atveju bus galimas kito(-ų) etapo(-ų) finansavimas. |
| --- | --- |

—

1 etapas. Koncepcija ir galimybių įvertinimas

MVĮ gaus finansavimą, kad ištirtų naujos idėjos mokslines ar technines galimybes ir komercinį potencialą (koncepcijos įrodymas), kad galėtų parengti inovacijų projektą. Vertinant svarba bus teikiama
  projekto bei temos ir potencialių naudotojo/pirkėjo poreikių susiejimui;
  teigiamų šio įvertinimo rezultatų atveju bus galimas kito(-ų) etapo(-ų) finansavimas.

| — | 2 etapas. Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, demonstraciniai projektai, pateikimas į rinką


  Reikiamą dėmesį skiriant „inovacijų talonų“ idėjai,
  moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra bus remiami itin daug dėmesio skiriant demonstravimo veiklai (tyrimams, prototipui, vystymosi studijoms, projektavimui, novatoriškų procesų bandymui, produktams ir paslaugoms,
  patvirtinimui
  , rezultatų patvirtinimui ir t. t.) ir pateikimui į rinką
  , skatinant įsitraukti galutinius naudojus arba potencialius klientus
  .
  „Inovacijų talonais“ bus skatinamas jaunų verslininkų dalyvavimas. |
| --- | --- |

—

2 etapas. Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, demonstraciniai projektai, pateikimas į rinką

Reikiamą dėmesį skiriant „inovacijų talonų“ idėjai,
  moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra bus remiami itin daug dėmesio skiriant demonstravimo veiklai (tyrimams, prototipui, vystymosi studijoms, projektavimui, novatoriškų procesų bandymui, produktams ir paslaugoms,
  patvirtinimui
  , rezultatų patvirtinimui ir t. t.) ir pateikimui į rinką
  , skatinant įsitraukti galutinius naudojus arba potencialius klientus
  .
  „Inovacijų talonais“ bus skatinamas jaunų verslininkų dalyvavimas.

| — | 3 etapas. Komercializacija
  Šiame etape nebus teikiamas tiesioginis finansavimas, o tik remiama veikla ir siekiama sudaryti palankesnes sąlygas naudotis privačiajam kapitalui ir inovacijoms palankia aplinka. Yra numatytos sąsajos su finansinėmis priemonėmis (žr. šio priedo II dalies 2 skyrių „Galimybė gauti rizikos finansavimą“), pavyzdžiui, suteikiant pirmenybę ir tam tikrą tikslinių finansinių išteklių kiekį toms MVĮ, kurios sėkmingai įvykdė 1 ir (arba) 2 etapą. MVĮ taip pat galės pasinaudoti tokiomis paramos priemonėmis kaip tinklų kūrimas, mokymas, instruktavimas ir konsultacijos. Be to, ši dalis gali būti siejama su priemonėmis, skirtomis skatinti ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir novatoriškų sprendimų viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

—

3 etapas. Komercializacija

Šiame etape nebus teikiamas tiesioginis finansavimas, o tik remiama veikla ir siekiama sudaryti palankesnes sąlygas naudotis privačiajam kapitalui ir inovacijoms palankia aplinka. Yra numatytos sąsajos su finansinėmis priemonėmis (žr. šio priedo II dalies 2 skyrių „Galimybė gauti rizikos finansavimą“), pavyzdžiui, suteikiant pirmenybę ir tam tikrą tikslinių finansinių išteklių kiekį toms MVĮ, kurios sėkmingai įvykdė 1 ir (arba) 2 etapą. MVĮ taip pat galės pasinaudoti tokiomis paramos priemonėmis kaip tinklų kūrimas, mokymas, instruktavimas ir konsultacijos. Be to, ši dalis gali būti siejama su priemonėmis, skirtomis skatinti ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir novatoriškų sprendimų viešuosius pirkimus.

Vienodas MVĮ priemonės skatinimas, įgyvendinimas ir stebėsena visoje programoje „Horizontas 2020“ užtikrins, kad MVĮ būtų paprasta ja naudotis. Remiantis esamais MVĮ paramos tinklais,
  pavyzdžiui, Europos įmonių tinklu ir kitais inovacijų veiklos paslaugų teikėjais,
  turi būti sukurta naudą gaunančioms MVĮ skirta kontrolės schema, kad būtų paspartinamas teikiamos paramos poveikis.
  Be to, bus išnagrinėtos sąsajų su atitinkamais nacionaliniais ir (arba) regioniniais tarpininkais galimybės, siekiant užtikrinti veiksmingą kuravimo schemos įgyvendinimą.

Bus įkurta speciali moksliniais tyrimais ir inovacijomis grindžiamų MVĮ suinteresuotųjų subjektų ir ekspertų institucija, siekiant paskatinti ir papildyti konkrečias programos „Horizontas 2020“ MVĮ priemones.

3.2.   Specialioji parama

3.2.1.   Parama MVĮ, vykdančioms aktyvią mokslinių tyrimų veiklą

Specialia veikla bus skatinamos į 
  tarptautinę
  rinką orientuotos mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą vykdančių MVĮ inovacijos. Ji skirta aktyvią mokslinių tyrimų veiklą
  įvairiuose
  sektoriuose vykdančioms MVĮ, kurios taip pat turi įrodyti galinčios komerciškai panaudoti projekto rezultatus.

Šia veikla bus apimamos visos mokslo ir technologijos sritys, laikantis požiūrio „iš apačios į viršų“, kad būtų patenkintas mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą vykdančių MVĮ
  poreikis
  .

Ši veikla bus įgyvendinama pagal SESV 185 straipsnyje nurodytą iniciatyvą, susijusią su bendra programa „Eurostars“ ir pakeičiančią ją pagal tarpiniame vertinime pateiktas gaires.

3.2.2.   MVĮ inovacijų pajėgumo didinimas

Bus remiama
  tarptautinė veikla
  , padedanti įgyvendinti ir papildanti konkrečias MVĮ priemones visoje programoje „Horizontas 2020“, visų pirma siekiant padidinti MVĮ inovacijų pajėgumus. Šią veiklą, be kita ko, gali sudaryti informuotumo didinimas, informavimas ir sklaida, mokymo ir judumo veikla, tinklų kūrimas ir keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais, aukštos kokybės MVĮ skirtų paramos inovacijoms mechanizmų ir paslaugų, turinčių didelę pridėtinę Sąjungos vertę, kūrimas (pvz., intelektinės nuosavybės ir inovacijų valdymas, žinių perdavimas, novatoriškas IRT panaudojimas ir skaitmeninis MVĮ raštingumas), taip pat pagalba MVĮ užmezgant ryšius su mokslinių tyrimų ir inovacijų partneriais Sąjungoje, taip sudarant joms sąlygas įvaldyti technologiją ir vystyti inovacijų pajėgumus. Siekiant sukurti naujas pramonės vertės grandines, tarpininkaujančių organizacijų, atstovaujančių novatoriškų MVĮ grupėms, turi būti paprašyta vykdyti tarpsektorinę ir tarpregioninę inovacijų veiklą su MVĮ, turinčiomis tarpusavyje papildančias kompetencijas.

Ši veikla prireikus derinama su panašiomis nacionalinėmis priemonėmis. Numatoma glaudžiai bendradarbiauti su Nacionalinių informacijos centrų (NIC) tinklu.
  Nustatant nacionalines ir regionines pažangios specializacijos inovacijų strategijas bus siekiama sinergijos su Sąjungos sanglaudos politika.

Numatoma palaikyti glaudesnį ryšį su Europos įmonių tinklu (pagal Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą), užtikrinant jo veiklos koordinavimą su nacionaliniais informacijos centrais. Parama galėtų apimti platų spektrą veiksmų nuo geresnių informavimo ir konsultavimo paslaugų vykdant kuravimo, instruktavimo ir partnerių paieškos MVĮ, pageidaujančioms plėtoti tarpvalstybinius inovacijų projektus, veiklą iki inovacijų paramos paslaugų teikimo. Šia veikla bus sustiprintas vieno langelio principas, kurį taiko Europos įmonių tinklas, siekdamas paremti MVĮ, ir bus prisidėta prie geresnio šio tinklo matomumo regioniniu ir vietos lygiu.

3.2.3.   Parama į rinką orientuotoms inovacijoms

Bus teikiama parama
  tarptautinėms
  į rinką orientuotoms inovacijoms, kad būtų padidinti
  MVĮ
  inovacijų pajėgumai, gerinant bendrąsias inovacijų sąlygas, taip pat šalinant konkrečias kliūtis, kurios stabdo novatoriškų▌ MVĮ ▌, turinčių greito augimo potencialą, augimą. Bus teikiama specializuota parama inovacijoms (pvz., intelektinės nuosavybės teisių naudojimo, tiekėjų tinklų, paramos technologijų perdavimo įstaigoms, strateginio projektavimo srityse) ir parama su inovacijomis susijusios viešosios politikos peržiūroms.

III DALIS

VISUOMENĖS UŽDAVINIAI

1.   SVEIKATA, DEMOGRAFINIAI POKYČIAI IR GEROVĖ

Veiksmingas sveikatos ugdymas, pagrįstas patikima faktinių duomenų baze, užkerta kelią ligoms
  , prisideda prie gerovės ir padeda apriboti išlaidas
  .
  Sveikatos ugdymas, vyresnių žmonių aktyvumo
  , gerovės ▌ir ligų prevencijos skatinimas taip pat priklauso nuo sveikatą lemiančių veiksnių išmanymo, veiksmingų prevencinių priemonių, pavyzdžiui, vakcinų, veiksmingos sveikatos ir ligų priežiūros bei pasirengimo šioje srityje ir efektyvių patikros programų.

Siekiant, kad ligų, negalios
  , silpnumo
  ir sutrikusių funkcijų prevencijos,
  ankstyvo nustatymo,
  valdymo, gydymo ir išgydymo pastangos būtų sėkmingos, jos turi būti grindžiamos giliu ligas, negalias, silpnumą ir funkcijų sutrikimą sukeliančių priežasčių ir jų procesų bei poveikio, taip pat veiksnių, kurie lemia gerą sveikatą ir gerovę, išmanymu.
  Norint užtikrinti geresnį supratimą apie sveikatą ir ligas, reikės glaudžiai sieti fundamentinius, klinikinius, epidemiologinius ir socialinius ir ekonominius mokslinius tyrimus.
  Taip pat labai svarbu užtikrinti veiksmingus duomenų mainus ir tokių duomenų susiejimą su realiais didelio masto kohortiniais tyrimais, be to, užtikrinti mokslinių tyrimų rezultatų taikymą klinikinėje praktikoje, visų pirma atliekant klinikinius tyrimus.

Vienas iš visuomenės uždavinių yra prisitaikyti prie naujų
  sveikatos priežiūros ir rūpybos sektoriams
  kylančių reikalavimų dėl visuomenės senėjimo
  . Norint, kad visoms amžiaus grupėms būtų toliau veiksmingai teikiamos sveikatos priežiūros ir rūpybos paslaugos, reikia dėti pastangas pagerinti
  ir pagreitinti
  sprendimų priėmimą prevencijos ir gydymo srityse, nustatyti geriausią praktiką sveikatos priežiūros sektoriuje bei remti jos pavyzdžių sklaidą
  , didinti informuotumą
  ir remti integruotą rūpybą.
  Būtina užtikrinti geresnį senėjimo procesų supratimą ir su amžiumi susijusių ligų prevenciją, kad Europos piliečiai išliktų sveiki ir aktyvūs visą savo gyvenimą. Taip pat svarbu, kad būtų plačiai
  diegiamos technologijos, organizacinės ir socialinės inovacijos, suteikiančios galimybę vyresnio amžiaus žmonėms,
  lėtinėmis ligomis sergantiems žmonėms ir neįgaliesiems
  likti aktyviems ir nepriklausomiems. Imantis šių veiksmų bus prisidėta prie didesnės šių žmonių fizinės, socialinės bei psichinės gerovės ir ilgesnės tokios gerovės trukmės.

Pagal šią programą, vykdant atitinkamą veiklą, turėtų būti sprendžiami klausimai, susiję su lėtine būkle ir lėtinėmis ligomis, įskaitant, bet ne tik, širdies ir kraujagyslių ligas (ŠKL), vėžį, medžiagų apykaitos ligas ir rizikos veiksnius, įskaitant diabetą, lėtinį skausmą, neurologinius, neurodegeneracinius, psichikos sveikatos ir dėl žalingų medžiagų vartojimo atsiradusius sutrikimus, retas ligas, antsvorį ir nutukimą, autoimunines ligas, reumatinių ir raumenų ir kaulų sistemos sutrikimus ir įvairias skirtingų organų ligas, taip pat ūmias ligas ir įvairius funkcinius sutrikimus. Taip pat turėtų būti sprendžiami klausimai, susiję su infekcinėmis ligomis, įskaitant, bet ne tik, ŽIV/AIDS, tuberkuliozę ir maliariją, apleistas bei su skurdu susijusias ligas ir gyvūnų perduodamas ligas, kylančias epidemijas ir didėjančio atsparumo antimikrobinėms medžiagoms grėsmę, taip pat profesines ligas ir su darbu susijusius sutrikimus.

Siekiant prevencijos ir gydymo metodus pritaikyti prie pacientų poreikių, reikėtų plėtoti tikslinę mediciną, kuri turi būti grindžiama ankstyva ligų diagnostika.

Visa ši veikla bus vykdoma taip, kad būtų teikiama parama viso mokslinių tyrimų ir inovacijų ciklo metu, stiprinant Europos pramonės sektorių konkurencingumą ir kuriant naujas rinkos galimybes.
  Parama bus teikiama transliaciniams metodams, kuriais siekiama į sveikatos priežiūros pramonę integruoti kelis inovacijų proceso etapus.

Konkreti veikla apibūdinama toliau.

1.1.   
  Sveikatos, gerovės ir ligų supratimas

1.1.1.
     Sveikatą lemiančių veiksnių išmanymas, sveikatos ugdymo ir ligų prevencijos gerinimas

Geresnis sveikatą lemiančių veiksnių išmanymas yra reikalingas norint suteikti veiksmingo sveikatos ugdymo ir ligų prevencijos pagrindą, be to, užtikrinus tokį išmanymą bus suteikta galimybė
  , remiantis turimais duomenų šaltiniais ir rodiklių sistemomis,
  parengti visapusiškus sveikatos ir gerovės Sąjungoje rodiklius. Bus tiriami aplinkos, elgsenos (įskaitant gyvenimo būdą),
  psichologiniai, organizaciniai, kultūriniai,
  socialiniai, ekonominiai,
  biologiniai
  ir genetiniai veiksniai pačia plačiausia prasme. Taikomi metodai apims ilgalaikius kohortinius tyrimus ir jų sąsajų su įvairių biologijos mokslo šakų mokslinių tyrimų duomenimis tyrimus
  , sisteminės biomedicinos naudojimą, įskaitant atitinkamas sisteminės medicinos prietaikas,
  ir kitus metodus.

Visų pirma, siekiant užtikrinti geresnį aplinkos kaip sveikatą lemiančio veiksnio suvokimą, reikės laikytis
  tarpdalykinio požiūrio, pagal kurį, be kita ko, būtų integruojami žmogaus
  molekulinės biologijos, epidemiologijos ir toksikologijos metodai
  ir juos taikant gauti duomenys
  , pagal kuriuos
  būtų tiriami įvairių
  cheminių medžiagų veikimo būdai, bendras
  teršalų
  poveikis ir kiti stresą sukeliantys aplinkos ir klimato veiksniai
  ; būtų vykdomi
  integruoti toksikologiniai bandymai
  ir ieškoma
  alternatyvų bandymams su gyvūnais. Reikalingos novatoriškos poveikio vertinimo koncepcijos, pagal kurias būtų naudojami naujos kartos biologiniai žymenys, grindžiami biologijos mokslo šakų ir epigenetikos principais, žmogaus biologiniu stebėjimu, individualiais poveikio vertinimais ir modeliavimu siekiant suprasti mišrų, kaupiamąjį ir atsirandantį poveikį, integruojant socialinius, ekonominius
  , kultūrinius, profesinius, psichologinius
  ir elgsenos veiksnius. Naudojant pažangias informacines sistemas bus tobulinamos sąsajos su aplinkos duomenimis.

Tokiu būdu gali būti įvertintos esamos ir numatytos strategijos bei programos ir remiamas strategijų įgyvendinimas. Analogiškai gali būti plėtojamos patobulintos elgsenos koregavimo intervencijos, rengiamos prevencinės ir švietimo programos, įskaitant programas, susijusias su sveikatos raštingumu mitybos,
  fizinės veiklos,
  vakcinacijos ir kitų pirminės sveikatos priežiūros intervencijų srityse.

1.1.2.
     Ligų supratimas

Kad būtų galima kurti naujas ir geresnes prevencijos priemones, diagnozavimo, gydymo būdus
  ir reabilitacijos priemones,
  būtina pagerinti sveikatos ir ligų
  per visą žmogaus gyvenimo ciklą
  supratimą. Tarpdalykiniai
  , fundamentiniai ir
  transliaciniai ligų patofiziologijos moksliniai tyrimai yra itin svarbūs siekiant pagerinti ligos procesų visų aspektų supratimą, įskaitant naują ribų tarp įprastų pakitimų ir ligų nustatymą remiantis molekuliniais duomenimis, ir patvirtinti bei naudoti mokslinių tyrimų rezultatus klinikinėje praktikoje.

Vykdant pamatinius mokslinius tyrimus bus kuriamos ir naudojamos naujos priemonės ir nauji biomedicininių duomenų kūrimo metodai, taip pat bus skatinamas toks kūrimas ir naudojimas, ir šie moksliniai tyrimai apims
  biovizualizavimą,
  biologijos mokslo šakas, didelio našumo ir sisteminės medicinos metodus. Vykdant šią veiklą bus būtina užtikrinti glaudų fundamentinių ir klinikinių tyrimų ryšį ir ryšį su ilgalaikiais kohortiniais tyrimais (ir atitinkamomis mokslinių tyrimų sritimis), kaip apibūdinta pirmiau. Taip pat reikės užtikrinti glaudžias sąsajas su mokslinių tyrimų ir medicinos infrastruktūra (duomenų bazėmis, biologiniais bankais ir pan.) duomenų standartizavimo, saugojimo, dalijimosi jais ir prieigos prie jų tikslais, nes visi šie procesai yra labai svarbūs siekiant užtikrinti kuo didesnį duomenų naudingumą ir skatinti novatoriškesnius bei veiksmingesnius duomenų rinkinių analizės ir derinimo būdus.

1.1.3.
     
  Stebėjimo ir pasirengimo gerinimas

Žmonijai gresia naujos ir atsirandančios infekcijos, įskaitant zoonozinės kilmės infencijas, taip pat infekcijos, atsirandančios dėl esamų patogenų atsparumo vaistams, dėl kitų tiesioginių ir netiesioginių klimato kaitos padarinių ir dėl tarptautinio žmonių judėjimo. Siekiant užtikrinti epidemijų modeliavimą, efektyvų atsaką į pandemijas, būtini nauji arba patobulinti stebėjimo ir diagnozės metodai, išankstinio įspėjimo tinklai, sveikatos priežiūros paslaugų organizavimas ir pasirengimo kampanijos, taip pat reikia dėti pastangas išlaikyti ir sustiprinti gebėjimus kovoti su vaistams atspariomis infekcinėmis ligomis.

1.2.
     
  Ligų prevencija

1.2.1.
     
  Veiksmingų prevencijos ir patikros programų rengimas ir polinkio susirgti tam tikromis ligomis vertinimo tobulinimas

Prevencijos ir patikros programų kūrimas priklauso nuo ankstyvam rizikos identifikavimui ir ligos pradžios diagnozavimui skirtų biologinių žymenų (įskaitant funkcinius ir elgsenos žymenis) nustatymo, o jas rengiant turėtų būti remiamasi tarptautiniu mastu pripažintais kriterijais. Jų naudojimas priklauso nuo patikros metodų ir programų išbandymo ir patvirtinimo. Turėtų būti kaupiamos žinios ir rengiami metodai, kad būtų galima nustatyti klinikiniu požiūriu svarbiai padidėjusios ligos rizikos grupei priklausančius asmenis ir asmenų grupes. Nustačius didelės ligos rizikos grupei priklausančius asmenis ir asmenų grupes bus sudaryta galimybė kurti individualias, išskaidytas ir bendras veiksmingos ir ekonomiškai efektyvios ligų prevencijos strategijas.

1.2.2.
     Diagnostikos

  ir prognozavimo

  gerinimas

Siekiant plėtoti naują ir efektyvesnę diagnostiką
  ir teranostiką
  , būtina užtikrinti geresnį sveikatos, ligų ir ligų procesų
  per visą gyvenimo ciklą
  supratimą. Bus plėtojami novatoriški ir jau naudojami
  metodai,
  technologijos
  ir priemonės
  , kad taikant ankstyvesnį ir tikslesnį diagnozavimą
  bei prognozavimą
  ir sudarant sąlygas labiau
  prieinamam,
  pacientui pritaikytam gydymui būtų užtikrintos daug geresnės ligų pasekmės.

1.2.3.
     
  Kokybiškesnių prevencinių ir terapinių vakcinų kūrimas

Reikia veiksmingesnių prevencinių ir terapinių intervencijų bei vakcinų ir faktiniais duomenimis pagrįstų vakcinacijos schemų, kurios būtų taikomos įvairesnėms ligoms, įskaitant su skurdu susijusias ligas, pavyzdžiui, ŽIV/AIDS, tuberkuliozę, maliariją ir užleistas infekcines ligas bei kitas sunkias ligas. Šiuo tikslu turi būti užtikrintas geresnis ligos, ligos procesų ir jų sukeliamų epidemijų supratimas ir vykdomi klinikiniai bandymai bei susiję tyrimai.

1.3.
     Ligų gydymas ir valdymas

1.3.1.
     
  Ligų gydymas, įskaitant regeneracinės medicinos plėtojimą

Reikia remti kompleksinių paramos technologijų, skirtų vaistams,
  bioterapijai,
  vakcinoms ir kitiems gydymo metodams, įskaitant transplantaciją,
  operacijas
  genų ir ląstelių gydymą
  ir branduolinę mediciną
  , tobulinimą; užtikrinti, kad vaistų ir vakcinų kūrimo procesas būtų sėkmingesnis (įskaitant alternatyvius metodus, kuriais būtų pakeisti klasikiniai saugos ir efektyvumo bandymai, pavyzdžiui, naujų metodų kūrimas); kurti regeneracinės medicinos metodus, įskaitant kamieninėmis ląstelėmis pagrįstus metodus; kurti
  naujus augalinius vaistus, įskaitant terapines vakcinas;
  kurti patobulintus medicinos ir pagalbinius prietaisus ir sistemas,
  gerinti paliatyvųjį gydymą;
  išlaikyti ir didinti savo gebėjimus kovoti su ▌ ligomis ir imtis medicininių intervencijų, kurios priklauso nuo veiksmingų
  ir saugių
  antimikrobinių vaistų prieinamumo; taip pat kurti visapusiškus metodus visų amžiaus grupių bendram sergamumui gydyti ir išvengti polifarmacijos. Padarius tokius patobulinimus bus sudarytos palankesnės sąlygos naujų, efektyvesnių, veiksmingų, tvarių
  ir personalizuoto
  ligų gydymo ir negalios
  bei silpnumo
  valdymo būdų plėtojimui
  , įskaitant pažangiąją terapiją ir ląstelių terapiją lėtinėms ligoms gydyti
  .

1.3.2.
     Žinių perkėlimas į klinikinę praktiką ir įvairaus masto inovaciniai veiksmai

Klinikiniai tyrimai yra
  svarbi
  priemonė siekiant užtikrinti, kad biomedicinos žinios būtų pritaikytos gydant pacientus, ir todėl bus remiamas tokių tyrimų vykdymas ir jų praktikos gerinimas. Galimi pavyzdžiai – geresnių metodikų kūrimas, kad klinikinius tyrimus būtų galima orientuoti į atitinkamas gyventojų grupes, įskaitant tas, kurios serga kitomis susijusiomis šalutinėmis ligomis ir (arba) jau yra gydomos, intervencijų bei sprendimų lyginamojo efektyvumo nustatymas ir aktyvesnis duomenų bazių bei elektroninių sveikatos įrašų – klinikinių tyrimų ir žinių perkėlimo duomenų šaltinių – naudojimas.
  Bus remiami specialių retųjų vaistų ikiklinikiniai ir (arba) klinikiniai tyrimai.
  Analogiškai bus teikiama parama kitų rūšių intervencijų, pavyzdžiui, su savarankišku gyvenimu susijusių intervencijų, perkėlimui į realią aplinką.

▌

1.4.
     
  Vyresnių žmonių aktyvumas ir savarankiškas rūpinimasis sveikata

1.4.1.
     Vyresnių žmonių aktyvumas, savarankiškas gyvenimas ir kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka

Kad būtų galima priimti ekonomiškai efektyvius, naudotojui palankius sprendimus dėl senėjančios visuomenės ir žmonių su negalia aktyvaus, savarankiško gyvenimo bei kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos (namuose, darbo vietoje
  , viešose vietose
  ir t. t.),
  atsižvelgiant į lyčių skirtumus,
  reikia daugiadalykinių pažangių ir taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų užtikrinant sąsajas su
  socialiniais, ekonomikos
  , elgsenos, gerontologijos, skaitmeninės srities ir kitų sričių mokslu. Tai galioja įvairioje aplinkoje ir yra susiję su technologijoms, sistemoms ir paslaugoms, kuriomis gerinama gyvenimo kokybė ir žmogaus funkcijos, įskaitant judumą, pažangiomis individualiai pritaikytomis pagalbinėmis technologijomis, paslaugų ir socialine robotika ir kasdienį gyvenimą palengvinančia aplinka. Bus remiamos mokslinių tyrimų ir inovacijų bandomosios programos, skirtos sprendimų įgyvendinimui ir plačiam panaudojimui įvertinti.
  Bus akcentuotas galutinių naudotojų, naudotojų bendruomenių ir oficialiai arba neoficialiai priežiūros paslaugas teikiančių asmenų dalyvavimas.

1.4.2.
     
  Asmenų


  informuotumas ir

  galimybių patiems rūpintis savo sveikata sudarymas

Suteikus galimybę atskiriems asmenims visą gyvenimą gerinti savo sveikatą ir patiems ja rūpintis, bus užtikrinta, kad sveikatos priežiūros sistemos būtų
  ekonomiškai efektyvesnės
  , sudarant sąlygas lėtines ligas valdyti už medicinos įstaigų ribų, ir bus pagerinti sveikatos priežiūros rezultatai. Šiuo tikslu reikia vykdyti
  socialinių ir ekonominių veiksnių ir kultūros vertybių
  , elgsenos ir socialinių modelių, ▌nuostatų ir siekių mokslinius tyrimus, susijusius su personalizuotomis sveikatos priežiūros technologijomis, mobiliosiomis ir (arba) nešiojamosiomis priemonėmis, naujomis diagnostikos priemonėmis,
  stebėjimui skirtais jutikliais bei prietaisais
  ir personalizuotomis paslaugomis
  , įskaitant (bet ne vien tik tai) nanomedicina grindžiamas priemones
  , kuriomis būtų skatinamas sveikas gyvenimo būdas, gerovė,
  psichikos sveikata,
  savarankiška sveikatos priežiūra, geresnis piliečių ir sveikatos priežiūros profesionalų bendravimas, ligos bei negalios valdymui pritaikytos personalizuotos programos,
  siekiant, inter alia, padidinti pacientų savarankiškumą,
  taip pat remiama žinių infrastruktūra.
  Bus kuriami ir bandomi sprendimai naudojant atviras inovacijų platformas, pavyzdžiui, vykdant socialinių ir paslaugų inovacijų plataus masto demonstracinius projektus.

1.5.
     
  Metodai ir duomenys

1.5.1.
     
  Informacijos apie sveikatą gerinimas ir geresnis sveikatos duomenų naudojimas

Bus remiamas infrastruktūros ir informacijos struktūrų bei šaltinių (įskaitant duomenis, gautus iš kohortinių tyrimų, protokolų, duomenų rinkinių, rodiklių, sveikatos patikrinimo tyrimų ir pan.) integravimas ir duomenų standartizavimas, suderinamumas, saugojimas, dalijimasis duomenimis bei prieiga prie jų, kad tokie duomenys būtų tvarūs ilgą laikotarpį ir juos būtų galima tinkamai panaudoti. Reikėtų skirti dėmesio duomenų tvarkymui, žinių valdymui, modeliavimui, vizualizacijai, IRT saugumui ir su privatumu susijusiems klausimams. Visų pirma turi būti gerinamos galimybės gauti informaciją ir duomenis apie neigiamus gydymo rezultatus ir nepageidaujamą poveikį.

1.5.2.
     
  Mokslinių priemonių ir metodų gerinimas siekiant remti politikos formavimą ir reguliavimo poreikius

Būtina remti mokslinius tyrimus ir mokslinių priemonių, metodų ir statistikos plėtojimą, integraciją bei naudojimą, kad būtų galima greitai, tiksliai ir prognozuojant įvertinti sveikatos intervencijų ir technologijų, įskaitant naujus vaistus, biologinius preparatus, pažangias terapijas ir medicinos prietaisus, saugą, veiksmingumą ir kokybę. Tai ypač svarbu norint užtikrinti naujus pasiekimus tam tikrose srityse, įskaitant sritis, susijusias su augaliniais vaistais, vakcinomis, antimikrobiniais vaistais, ląstelių/audinių ir genų terapija, organais ir transplantacija, specializuota gamyba, biologiniais bankais, naujais medicinos prietaisais, sudėtiniais produktais, diagnostikos/gydymo procedūromis, genetiniais tyrimais, sąveikumu ir e. sveikata, įskaitant privatumo aspektus. Analogiškai reikia remti pagerintas rizikos vertinimo metodikas, atitikties sistemas, bandymų būdus ir strategijas, susijusias su aplinka ir sveikata. Taip pat reikia remti atitinkamų pagalbinių metodų, skirtų pirmiau nurodytų sričių etikos aspektų vertinimui, plėtojimą.

1.5.3.
     In silico metodo naudojimas medicinoje siekiant pagerinti ligų valdymą ir prognozavimą

Siekiant numatyti polinkį susirgti tam tikromis ligomis, ligos raidą ir galimą medicininio gydymo sėkmę gali būti naudojamas kompiuterinis modeliavimas, naudojant konkrečius paciento duomenis ir remiantis sisteminės medicinos koncepcijomis bei fiziologiniu modeliavimu. Modeliavimas gali būti naudojamas siekiant remti klinikinius tyrimus, reakcijos į gydymą nuspėjamumą ir gydymo asmeninį pritaikymą bei optimizavimą.

1.6.
     
  Sveikatos priežiūros paslaugų teikimas ir integruota priežiūra

1.6.1.
     Integruotos priežiūros skatinimas

Paramos lėtinių ligų valdymui,
  be kita ko, neįgalių pacientų atveju,
  teikimas už medicinos įstaigų ribų taip pat priklauso nuo geresnio bendradarbiavimo tarp sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir socialinės rūpybos ar neoficialios priežiūros paslaugų teikėjų. Bus remiamos mokslinių tyrimų ir inovacinės prietaikos, siekiant užtikrinti, kad sprendimai būtų priimami remiantis platinama informacija
  apie fizinės ir psichikos sveikatos klausimus, įskaitant psichologinius bei socialinius aspektus,
  ir siekiant suteikti mokslinį pagrindą naujų sprendimų, įskaitant sąveikias nuotolines sveikatos priežiūros ir rūpybos paslaugas, plataus masto įdiegimui ir panaudojimui rinkoje.
  Be to, atsižvelgiant visų pirma į demografinius pokyčius,
  bus
  remiami moksliniai tyrimai
  ir inovacijos siekiant pagerinti ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo organizavimą
  , taip pat inovacijos politikos ir valdymo srityje
  .
  Įgyvendinant naujus ir integruotus sprendimus priežiūros srityje siekiama asmenų įgalinimo ir turimų gebėjimų stiprinimo, taip pat daug dėmesio skiriama trūkumų atitaisymui.

1.6.2

  .   Sveikatos priežiūros paslaugų

  teikimo

  efektyvumo ir produktyvumo optimizavimas ir skirtumų mažinimas

  priimant

  faktiniais duomenimis grindžiamus sprendimus ir skleidžiant geriausios praktikos pavyzdžius, inovacines technologijas bei metodus

Turi būti remiamas
  sisteminio požiūrio
  į sveikatos technologijų vertinimą ir sveikatos priežiūros sektoriaus ekonomiką plėtojimas,
  taip pat
  faktinių duomenų rinkimas ir geriausios praktikos pavyzdžių, inovacinių technologijų ir metodų skleidimas sveikatos priežiūros sektoriuje, įskaitant IRT ir e. sveikatos prietaikas. Bus remiamos Europos ir trečiųjų šalių viešųjų sveikatos priežiūros sistemų reformos lyginamosios analizės ir jų vidutinės trukmės bei ilgalaikio ekonominio ir socialinio poveikio vertinimai. Bus remiamos sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų būsimų poreikių analizės tiek jų skaičiaus, tiek reikiamų įgūdžių atsižvelgiant į naujus priežiūros modelius požiūriu. Bus remiami sveikatos priežiūros skirtumų raidos, jų sąsajų su kitais ekonominiais bei socialiniais skirtumais ir šiems skirtumams Europoje ir už jos ribų mažinti skirtos politikos efektyvumo moksliniai tyrimai. Galiausiai turi būti remiamas sprendimų pacientų saugos srityje ir kokybės užtikrinimo sistemų, įskaitant pacientų vaidmenį užtikrinant priežiūros saugą ir kokybę, vertinimas.

1.7.
     konkretūs įgyvendinimo aspektai

Įgyvendinant programą bus, be kita ko, teikiama parama žinių bei technologijų perkėlimui ir kitų formų sklaidai, didelio masto bandomiesiems bei demonstraciniams veiksmams ir standartizavimui. Tokiu būdu bus paspartintas produktų bei paslaugų diegimas rinkoje ir patvirtinti priimtino masto sprendimai Europoje ir už jos ribų. Vykdant tokius veiksmus bus ne tik remiamas Europos pramonės konkurencingumas ir novatoriškų MVĮ dalyvavimas, bet ir turės aktyviai dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai. Bus siekiama sinergijos su kitomis susijusiomis tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus programomis ir veikla Sąjungos, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis. Visų pirma bus siekiama sinergijos su veikla, plėtojama pagal programą „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“.

Sveikatos mokslo grupė bus mokslinis suinteresuotųjų subjektų centras, rengiantis mokslinių tyrimų duomenis sprendžiant šį visuomenės uždavinį. Ši mokslinė grupė teiks nuoseklią tikslinę su šiuo visuomenės uždaviniu susijusių kliūčių ir galimybių vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas mokslinę analizę, padės nustatyti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų prioritetus bei skatins visos ES mokslininkus joje dalyvauti. Aktyviai bendradarbiaudama su suinteresuotaisiais subjektais, ji padės kurti pajėgumus ir skatinti dalytis žiniomis bei glaudžiau bendradarbiauti šioje srityje visoje Sąjungoje.

Gali būti apsvarstyta galimybė remti atitinkamas bendro programavimo iniciatyvas (BPI) ir atitinkamas viešojo sektoriaus subjektų bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes.

Taip pat bus sukurtos tinkamos sąsajos su veiksmais pagal atitinkamas Europos inovacijų partnerystes ir atitinkamais Europos technologijų platformų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių aspektais.

2.   APSIRŪPINIMO MAISTU SAUGUMAS, TVARUS ŽEMĖS ŪKIS IR MIŠKININKYSTĖ, MOKSLINIAI TYRIMAI JŪRŲ IR LAIVYBOS BEI VIDAUS VANDENŲ SRITYSE, BIOEKONOMIKA

2.1.   Tvarus žemės ūkis ir miškininkystė

Siekiant remti produktyvesnes,
  aplinką tausojančias
  , efektyviai išteklius naudojančias ir atsparias žemės ūkio ir miškininkystės sistemas, kuriomis būtų užtikrintas pakankamas maisto, pašarų, biomasės bei kitų žaliavų tiekimas ir užtikrinamos ekosistemų funkcijos, kartu remiant
  biologinės įvairovės apsaugą ir
  klestinčio kaimo pragyvenimo šaltinių vystymą, reikalingos tinkamos žinios, priemonės, paslaugos ir inovacijos. Moksliniai tyrimai ir inovacijos suteiks galimybę rinktis, ar reikia integruoti agronominius ir aplinkos apsaugos tikslus į tvarią gamybą, vadinasi, dėl to didės žemės ūkio produktyvumas ir išteklių efektyvumas,
  įskaitant vandens naudojimo efektyvumą, didės gyvūninės produkcijos ir augalų auginimo sauga,
  mažės žemės ūkio veikloje išskiriamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, mažės
  susidarančių atliekų kiekis,
  bus išplaunama mažiau maistingųjų medžiagų
  ir kitų cheminių medžiagų
  iš dirbamos žemės į kitą sausumos ar vandens aplinką, sumažės priklausomybė nuo užsienio gamyklose išgautų baltymų importo į Europą, padidės biologinės įvairovės lygis pirminėse gamybos sistemose
  ir bus skatinamas biologinės įvairovės atkūrimas
  .

2.1.1.   Gamybos našumo didinimas ir prisitaikymas prie klimato kaitos, užtikrinant tvarumą ir atsparumą

Vykdant veiklą padidės produktyvumas ir augalų, gyvūnų ir gamybos sistemų gebėjimas prisitaikyti prie sparčiai besikeičiančių aplinkos ir klimato sąlygų ir vis labiau senkančių gamtos išteklių. Taip sukurtos inovacijos padės visoje maisto ir pašarų tiekimo grandinėje pereiti prie mažai energijos suvartojančios, išmetamų teršalų kiekio bei susidarančių atliekų kiekio mažinimu grindžiamos ekonomikos
  ir sumažinti gamtos išteklių paklausą
  . Bus ne tik prisidedama prie apsirūpinimo maistu saugumo, bet ir bus sukurtos naujos galimybės biomasę ir žemės ūkio ▌ šalutinius produktus panaudoti įvairiose su maistu nesusijusiose srityse.

Bus ieškoma daugelį sričių apimančių požiūrių siekiant pagerinti augalų, gyvūnų ir mikroorganizmų savybes, kartu užtikrinant efektyvų išteklių (vandens,
  žemės, dirvožemio,
  maistinių medžiagų, energijos
  ir kitų išteklių
  ) naudojimą ir ekologinį kaimo vietovių vientisumą. Didžiausias dėmesys bus skiriamas integruotoms ir įvairioms gamybos sistemoms ir agronominei praktikai, įskaitant tiksliųjų technologijų ir ekologijos stiprinimo būdų naudojimą, siekiant duoti naudos tradiciniam ir organiniam žemės ūkiui.
  Taip pat bus skatinamas miestų ekologizavimas, miestų ir priemiesčių teritorijose taikant naujas žemės ūkio, sodininkystės ir miškininkystės formas. Į jas bus atsižvelgta sprendžiant klausimus, susijusius su naujais reikalavimais, taikomais augalų savybėms, auginimo metodams, technologijoms, rinkodarai ir miestų planavimui, šiuos aspektus siejant su žmogaus sveikata ir gerove, aplinka ir klimato kaita.
  Siekiant augalų ir gyvūnų prisitaikymo,
  sveikatos
  ir produktyvumo savybių genetinio tobulinimo reikės imtis visų
  tinkamų
  tradicinių bei modernių auginimo būdų ir užtikrinti genetinių išteklių
  išsaugojimą bei
  geresnį panaudojimą. Deramas dėmesys bus skirtas ▌dirvožemio
  valdymui siekiant padidinti kultūrinių augalų
  produktyvumą.
  Atsižvelgiant į bendrą tikslą – užtikrinti aukštos kokybės ir saugią maisto produktų gamybą – bus skatinama augalų ir gyvūnų sveikata. Vykdant veiklą augalų sveikatos ir jų apsaugos srityje bus sukaupta daugiau žinių ir padidinta parama ekologiškų integruotų kenksmingų organizmų valdymo strategijų, produktų ir priemonių kūrimui siekiant užkirsti kelią patogenų atsiradimui, kontroliuoti kenksmingus organizmus bei ligas ir sumažinti iki derliaus nuėmimo ir po jo patiriamus derliaus nuostolius. Gyvūnų sveikatos srityje bus skatinamos
  ligų, įskaitant zoonozes, išnaikinimo
  arba veiksmingo valdymo
  strategijos
  ir
  moksliniai tyrimai atsparumo antimikrobinėms medžiagoms srityje.
  Bus stiprinama integruota ligų, parazitų ir kenksmingų organizmų kontrolė – pradedant geresniu užkrėsto šeimininko ir patogeno sąveikos supratimu ir baigiant stebėjimu, diagnostika bei gydymo metodais.
  Išnagrinėjus jų poveikį gyvūnų gerovei, bus lengviau patenkinti visuomenės poreikius. Veikla pirmiau išvardytose srityse bus grindžiama fundamentalesniais moksliniais tyrimais, kad būtų sprendžiami atitinkami biologiniai klausimai ir remiamas Sąjungos politikos plėtojimas ir įgyvendinimas;
  taip pat bus remiamasi atitinkamu šių sričių ekonominio ir rinkos potencialo vertinimu
  .

2.1.2.   Ekosistemos paslaugų teikimas ir viešosios gėrybės

Žemės ūkis ir miškininkystė yra unikalios sistemos, teikiančios ne tik komercinius produktus, bet ir visuomenei skirtas platesnio masto viešąsias gėrybes (įskaitant kultūrinę ir rekreacinę vertę), ir atliekančios svarbias ekologines funkcijas, pavyzdžiui, funkcinę ir in situ biologinę įvairovę, apdulkinimą, vandens
  kaupimą ir
  reguliavimą,
  dirvožemio funkcijas
  , kraštovaizdį, erozijos mažinimą
  , atsparumą potvyniams ir sausroms
  , anglies dioksido sekvestraciją ir (arba) išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą. Vykdant mokslinių tyrimų veiklą
  bus padedama geriau suprasti pirminės gamybos sistemų ir ekosistemų funkcijų sudėtingą sąveiką ir
  bus remiamas šių viešųjų gėrybių teikimas ir funkcijų užtikrinimas vykdant valdymo sprendimus, įgyvendinant sprendimų priėmimo priemones ir vertinant jų
  rinkos
  ir ne rinkos vertę. Konkretūs nagrinėtini klausimai apima
  kaimo vietovių ir priemiesčių bei miestų teritorijų
  ūkininkavimo ir (arba) miškininkystės sistemų ir kraštovaizdžio modelių, kuriuos taikant galima pasiekti šiuos tikslus, nustatymą. Pasikeitus aktyviam žemės ūkio sistemų valdymui, įskaitant technologijų naudojimą ir kitokios praktikos taikymą, sumažės žemės ūkio sektoriaus išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir padidės žemės ūkio sektoriaus pajėgumai prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio.

2.1.3.   Kaimo vietovių savarankiškumo didinimas, politikos ir kaimo inovacijų parama

Kaimo bendruomenių plėtros galimybės bus mobilizuotos stiprinant jų pirminės gamybos ir ekosistemų paslaugų teikimo pajėgumus bei atveriant galimybes naujų, įvairių produktų (
  įskaitant maistą, pašarus, medžiagas, energiją
  ) gamybai, kuri atitiktų mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių, trumpos grandinės pristatymo sistemų augančią paklausą. Turi būti vykdomi socialiniai ir ekonominiai moksliniai tyrimai
  ir mokslo bei visuomenės tyrimai
  , kartu kuriant naujas koncepcijas ir institucines inovacijas, kad būtų užtikrinta kaimo vietovių sanglauda ir užkirstas kelias ekonominei ir socialinei marginalizacijai, skatinamas ekonominės veiklos įvairinimas (įskaitant paslaugų sektorių), užtikrinti tinkami kaimo ir miesto vietovių santykiai, taip pat sudarytos palankesnės sąlygos keitimuisi žiniomis, demonstracinei veiklai, inovacijoms bei sklaidai ir skatinamas dalyvavimo principu grindžiamas išteklių valdymas. Taip pat reikia atsižvelgti į būdus, kuriuos taikant viešosios gėrybės kaimo vietose gali būti paverčiamos vietos ir regiono socialiniais ir ekonominiais privalumais. Regioniniu ir vietos lygmeniu apibrėžti inovacijų poreikiai bus papildyti veiksmais tarpsektorinių tyrimų srityje
  tarptautiniu,
  tarpregioniniu ir Europos lygmenimis. Vykdant mokslinių tyrimų projektus bus teikiamos reikiamos analitinės priemonės, rodikliai,
  integruoti
  modeliai bei numatoma ateities perspektyvų veikla ir tokiu būdu jais bus teikiama parama politinius sprendimus priimantiems subjektams bei kitiems subjektams įgyvendinant, stebint ir vertinant atitinkamas strategijas, politiką ir teisės aktus, skirtus ne tik kaimo vietovėms, bet ir visai bioekonomikai. Priemonių ir duomenų taip pat reikia tam, kad būtų galima tinkamai vertinti galimus įvairių išteklių (žemės, vandens,
  dirvožemio, maistinių medžiagų, energijos
  ir kitų išteklių) naudojimo ir bioekonomikos produktų derinimo būdus. Bus atliekamas socialinis ekonominis ir lyginamasis ūkininkavimo ir miškininkystės sistemų bei jų tvarumo vertinimas.

2.1.4.
     
  Tvari miškininkystė

Siekiama tvariai gaminti biologinius produktus, užtikrinti ekosistemas, funkcijas (įskaitant su vandeniu susijusias ir klimato kaitos švelninimo funkcijas) ir gaminti pakankamai biomasės, tinkamai atsižvelgiant į ekonominius, ekologinius ir socialinius miškininkystės aspektus ir į regioninius skirtumus. Apskritai vykdant veiklą miškininkystės sektoriuje bus siekiama skatinti veisti daugiafunkcinius miškus, kurie suteiktų įvairios ekologinės, ekonominės ir socialinės naudos. Vykdant veiklą daugiausia dėmesio bus skiriama tam, kad būtų toliau plėtojamos tvarios miškininkystės sistemos, kurios suteiktų galimybę spręsti su visuomenės uždaviniais ir poreikiais, įskaitant miškų savininkų poreikius, susijusius uždavinius, nustačius daugiafunkcines koncepcijas, kuriomis poreikis užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą būtų suderintas su poreikiu atsižvelgti į klimato kaitą. Tokioms tvarioms miškininkystės sistemoms tenka itin svarbus vaidmuo stiprinant miškų atsparumą bei biologinės įvairovės apsaugą ir tenkinant poreikį patenkinti padidėjusią biomasės paklausą. Ši veikla turės būti grindžiama moksliniais tyrimais medžių sveikatos, miško apsaugos nuo gaisro ir miško atkūrimo po gaisro srityse.

2.2.   Tvarus ir konkurencingas žemės ūkio maisto produktų sektorius siekiant saugios ir sveikos mitybos

Turi būti sprendžiamas vartotojų poreikių gauti saugių, sveikų,
  aukštos kokybės
  ir įperkamų maisto produktų klausimas, kartu atsižvelgiant į maisto vartojimo įpročių ir maisto bei pašarų gamybos poveikį žmogaus sveikatai,
  aplinkai
  ir
  pasaulinei
  ekosistemai. Bus sprendžiami apsirūpinimo maistu bei pašarais saugumo ir jų saugos, Europos žemės ūkio maisto produktų pramonės konkurencingumo ir maisto produktų gamybos, tiekimo
  ir vartojimo
  tvarumo klausimai, atsižvelgiant į visą maisto tiekimo grandinę ir susijusias funkcijas (ir tradicines, ir ekologines) nuo pirminės gamybos iki vartojimo. Toks požiūris padės a) užtikrinti maisto saugą ir apsirūpinimo maistu saugumą visiems Europos gyventojams ir panaikinti badą pasaulyje, b) sumažinti su maistu ir mityba susijusių ligų keliamą naštą, skatinant pereiti prie sveikos ir tvarios mitybos, šviečiant vartotojus ir diegiant inovacijas
  žemės ūkyje ir
  maisto pramonėje, c) sumažinti vandens ir energijos suvartojimą perdirbant, transportuojant ir platinant maisto produktus, d) iki 2030 m. 50 proc. sumažinti maisto atliekų kiekį
  ir e) visus aprūpinti labai įvairiu sveiku, aukštos kokybės ir saugiu maistu
  .

2.2.1.   Kompetentingas vartotojo pasirinkimas

Bus sprendžiami su vartotojų prioritetais, požiūriu, poreikiais, elgesiu, gyvenimo būdu,
  švietimu ir kultūriniu maisto kokybės aspektu
  susiję klausimai ir stiprinamas vartotojų ir maisto tiekimo grandinės mokslinių tyrimų bendruomenės bei jos
  suinteresuotųjų subjektų
  ryšių palaikymas, kad būtų
  gerinamas visuomenės supratimas apie maisto produktų gamybą apskritai ir suteikta galimybė
  pagrįstai pasirinkti,
  sudarytos sąlygos tvariam ir sveikam vartojimui
  ir būtų pagerintas tokių galimybių suteikimo bei vartojimo poveikis gamybai, integraciniam augimui ir gyvenimo kokybei, ypač pažeidžiamų grupių atveju. Vykdant socialines inovacijas bus sprendžiami visuomenės uždaviniai, o taikant vartojimo tyrimų inovacinius
  prognozavimo
  modelius ir metodikas bus pateikta palyginamųjų duomenų ir sukurtas pagrindas atsakomiesiems veiksmams į Sąjungos politikos poreikius.

2.2.2.   Sveikas ir saugus maistas ir mityba visiems

Bus sprendžiami klausimai, susiję su mitybos poreikiais,
  subalansuota mityba
  ir maisto poveikiu fiziologinėms funkcijoms, fizinei ir psichinei savijautai, taip pat bus nagrinėjami ryšiai tarp mitybos,
  demografinių tendencijų (pavyzdžiui,
  senėjimo)
  ir
  lėtinių ligų
  bei
  sveikatos sutrikimų ▌. Bus nustatyta, kokių sprendimų ir inovacijų reikia mitybos srityje, kad būtų galima pagerinti sveikatą ir gerovę. Cheminė ir mikrobinė maisto ir pašarų tarša, jos rizika ir poveikis
  bei alergenai
  bus
  analizuojami
  , vertinami, stebimi, kontroliuojami ir atsekami visose maisto
  , pašarų
  ir geriamojo vandens tiekimo grandinėse – nuo gamybos ir sandėliavimo iki perdirbimo, pakavimo, platinimo, maitinimo paslaugų teikimo ir paruošimo namuose. Pasitelkus inovacijas maisto saugos srityje, pagerinus
  rizikos vertinimo ir rizikos bei naudos vertinimo bei informavimo
  apie riziką priemones, taip pat nustačius griežtesnius maisto saugos standartus
  , kurie turi būti įgyvendinti visoje maisto tiekimo grandinėje,
  Europoje padidės vartotojų pasitikėjimas ir jų apsauga. Pasauliniu mastu padidinti maisto saugos standartai taip pat padės stiprinti Europos maisto pramonės konkurencingumą.

2.2.3.   Tvari ir kompetentinga žemės ūkio ir maisto pramonė

Tiek vietos, tiek pasauliniai maisto ir pašarų pramonės poreikiai kovoti su socialiniais, aplinkos, klimato ir ekonominiais pokyčiais bus sprendžiami visose maisto ir pašarų gamybos stadijose, įskaitant maisto kūrimą, apdorojimą, pakavimą, gamybos kontrolę, atliekų sumažinimą, šalutinių produktų kainų nustatymą ir šalutinių gyvūninių produktų saugų naudojimą ir šalinimą.
  Remiantis mokslo duomenimis,
  bus
  kuriamos novatoriškos ir tvarios
  efektyvaus išteklių naudojimo
  technologijos
  bei procesai ir įvairūs, saugūs,
  sveiki,
  įperkami ir aukštos kokybės produktai. Taip bus stiprinamas Europos maisto tiekimo grandinės inovacijų potencialas, didinamas jos konkurencingumas, didinamas ekonomikos augimas bei užimtumas ir sudaryta galimybė Europos maisto pramonei prisitaikyti prie pokyčių. Kiti aspektai, į kuriuos reikia atkreipti dėmesį, yra atsekamumas, logistika ir paslaugos, socialiniai ir ekonominiai
  bei kultūriniai
  veiksniai,
  gyvūnų gerovė ir kiti etiniai klausimai,
  maisto tiekimo grandinės atsparumas su aplinka ir klimatu susijusiai rizikai, maisto tiekimo grandinės veiklos ir kintančių mitybos bei gamybos sistemų neigiamo poveikio aplinkai apribojimas.

2.3.   Gyvųjų vandenų išteklių potencialo atskleidimas

Viena pagrindinių gyvųjų vandenų išteklių savybių yra ta, kad jie atsinaujina, o jų tvarus panaudojimas priklauso nuo jų nuodugnaus išmanymo ir vandens ekosistemų aukštos kokybės ir produktyvumo. Bendras tikslas –
  valdyti
  gyvuosius vandens išteklius siekiant užtikrinti, kad naudojantis Europos vandenynais, jūromis
  ir vidaus vandenimis
  būtų suteikta kuo didesnė socialinė ir ekonominė nauda ir (arba) pelnas.

Tai apima poreikį optimizuoti tvarų žuvininkystės ir akvakultūros indėlį į aprūpinimą maistu pasaulinės ekonomikos sąlygomis, sumažinti didelę Sąjungos priklausomybę nuo jūros produktų importo (apie 60 proc. visų Europoje suvartojamų jūros produktų yra importuojama, o Sąjunga yra didžiausia pasaulyje žuvininkystės produktų importuotoja) ir skatinti su jūra
  ir laivyba susijusių inovacijų diegimą naudojant
  biotechnologijas, kad būtų skatinamas
  pažangus
  „mėlynasis“ augimas. Vadovaujantis dabartinėmis politikos sistemomis,
  visų pirma integruota jūrų politika ir Jūrų strategijos pagrindų direktyva,
  vykdant mokslinių tyrimų veiklą bus remiamas ekosistemomis grindžiamas požiūris į gamtinių išteklių valdymą bei naudojimą
  , kartu sudarant sąlygas tvariam jūrų išteklių naudojimui ir tvariam naudojimuisi jūrų paslaugomis,
  ir susijusių sektorių ekologizavimas. ▌

2.3.1.   Tvarios ir aplinką tausojančios žuvininkystės vystymas

Nauja Bendroji žuvininkystės politika, Jūrų strategijos pagrindų direktyva ir Sąjungos bioįvairovės strategija ragina Europos žuvininkystės sektorių vykdyti tvarią, konkurencingą ir aplinką tausojančią veiklą. Perėjimas prie ekosistemomis grindžiamo požiūrio į žuvininkystės valdymą pareikalaus nuodugnaus jūrų ekosistemų išmanymo. Siekiant pagerinti supratimą apie tai, dėl kokių priežasčių jūrų ekosistemos tampa sveikos ir produktyvios, ir siekiant įvertinti ir sušvelninti žuvininkystės poveikį jūrų ekosistemoms (įskaitant giliųjų vandenų ekosistemas), bus kuriamos naujos įžvalgos, priemonės ir modeliai. Bus kuriamos naujos išteklių surinkimo strategijos
  ir technologijos
  , kurias pasitelkus bus teikiamos paslaugos visuomenei kartu išlaikant sveikas jūrų ekosistemas. Valdymo pasirinkimo socialinis ekonominis poveikis bus vertinamas. Taip pat bus tiriamas aplinkos pokyčių, įskaitant klimato kaitą, poveikis bei prisitaikymas prie jų ir naujos
  vertinimo ir
  valdymo priemonės, kuriomis būtų mažinama rizika ir neaiškumai. Vykdant veiklą bus remiami moksliniai tyrimai, susiję su žuvų populiacijų biologija, genetika ir dinamika, pagrindinių rūšių vaidmeniu ekosistemose, žuvininkystės veikla ir jos stebėsena, elgsena žuvininkystės sektoriuje bei prisitaikymu prie naujų rinkų (pavyzdžiui, ekologinis ženklinimas) ir žuvininkystės pramonės sektoriaus dalyvavimu priimant sprendimus. Taip pat bus sprendžiami klausimai, susiję su bendru jūrų erdvės naudojimu kartu vykdant kitą veiklą,
  ypač
  pakrantės zonoje, ir tokio naudojimo socialiniu ir ekonominiu poveikiu.

2.3.2.   Konkurencingos ir

  aplinką tausojančios

  Europos akvakultūros vystymas

Tvari
  akvakultūra turi didelį potencialą kuriant sveikus, saugius ir konkurencingus produktus, pritaikytus pagal vartotojų poreikius ir pageidavimus, bei teikiant aplinkos apsaugos paslaugas (biologinis atsinaujinimas, sausumo ir vandenų valdymas ir pan.) ir gaminant energiją, tačiau ji turi būti visiškai panaudojama Europoje. Žinios ir technologijos bus stiprinamos visais aspektais, susijusiais su nustatytų rūšių jaukinimu ir naujų rūšių diversifikacija, kartu atsižvelgiant į akvakultūros ir vandens ekosistemų sąsajas,
  kad būtų sumažintas jų poveikis aplinkai,
  taip pat į klimato kaitos poveikį ir būdus, kaip šis sektorius gali prie jo prisitaikyti.
  Visų pirma būtina toliau vykdyti mokslinius tyrimus, susijusius su auginamų vandens organizmų sveikata ir ligomis (įskaitant prevencijos ir švelninimo priemones bei metodus), mitybos klausimais (įskaitant alternatyvių akvakultūrai pritaikytų ingredientų ir pašarų kūrimą) ir dauginimusi bei veisimu – tai yra vienos iš pagrindinių tvaraus Europos akvakultūros vystymo kliūčių.
  Taip pat bus skatinamos inovacijos tvarių gamybos sistemų (vidaus vandenyse, pakrantės zonoje ir atviroje jūroje) srityje.
  Taip pat bus atsižvelgta į Europos atokiausių teritorijų ypatumus.
  Taip pat bus skiriamas dėmesys šio sektoriaus socialinių ir ekonominių aspektų supratimui, kad būtų remiama ekonomiškai veiksminga ir efektyviai energiją vartojanti gamyba, atitinkanti rinkos ir vartotojų poreikius, kartu užtikrinant konkurencingumą ir investuotojams bei gamintojams patrauklias perspektyvas.

2.3.3.   Jūrų

  ir laivybos

  inovacijų skatinimas naudojant biotechnologijas

Tebėra neištirta daugiau kaip 90 proc. jūrų biologinės įvairovės, taigi yra daug galimybių atrasti naujų rūšių ir naujų taikymo galimybių jūrų biotechnologijų srityje; numatoma, kad įgyvendinus tokias galimybes šio sektoriaus metinis augimas padidės 10 proc. Bus teikiama parama, kad būtų toliau tiriamas ir išnaudojamas jūrų biologinės įvairovės ir vandens biomasės teikiamas didelis potencialas, siekiant į rinkas diegti novatoriškus
  ir tvarius
  procesus, produktus bei paslaugas, kurie galėtų būti taikomi įvairiuose sektoriuose, įskaitant chemijos ir medžiagų pramonės, farmacijos, žuvininkystės ir akvakultūros, energijos tiekimo ir kosmetikos sektorius.

2.4.   Tvarūs ir konkurencingi biologinės pramonės sektoriai ir Europos bioekonomikos plėtojimo rėmimas

Bendras tikslas yra pagreitinti Europos pramonės šakų perėjimą nuo iškastinės prie mažai anglies dioksido išskiriančios, išteklius tausojančius ir tvarios energijos. Vykdant mokslinius tyrimus ir inovacijas bus sukurta priemonių Sąjungos priklausomybei nuo iškastinio kuro sumažinti ir taip bus prisidedama prie 2020 m. energetikos ir kovos su klimato kaita politikos tikslų įgyvendinimo (10 proc. transporto kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių užtikrinimas ir 20 proc. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas). Skaičiavimai rodo, kad perėjus prie biologinių žaliavų ir biologinių apdorojimo metodų iki 2030 m. galėtų būtų sutaupyta iki 2,5 milijardo tonų CO2 ekvivalento per metus, taip keletą kartų padidinant biologinių žaliavų ir naujų vartotojų produktų rinkas. Norint išnaudoti šias galimybes, reikia sukurti plačią žinių bazę ir kurti atitinkamas (bio)technologijas, daugiausia dėmesio skiriant trims esminiams elementams: a) dabartinių iškastiniu kuru grindžiamų procesų keitimui procesais, grindžiamais efektyvaus išteklių naudojimo ir energijos vartojimo biotechnologijomis; b) patikimų,
  tvarių
  ir tinkamų biomasės,
  šalutinių produktų
  ir atliekų srautų tiekimo grandinių ir plataus biologinio perdirbimo įmonių tinklo visoje Europoje sukūrimui ir c) paramai biologinių produktų ir procesų rinkos kūrimui,
  atsižvelgiant į susijusią riziką ir naudą
  . Bus siekiama sinergijos su konkretaus tikslo „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“ įgyvendinimu.

2.4.1.   Biologinių pramonės šakų bioekonomikos skatinimas

Didelės pažangos pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios pramonės bus siekiama atrandant ir panaudojant žemės ir vandens biologinius išteklius, kartu kuo labiau sumažinant neigiamą poveikį aplinkai
  ir vandens naudojimo rodiklį, pavyzdžiui, sukuriant uždarąsias maistinių medžiagų grandines, be kita ko, tarp miestų ir kaimo vietovių
  . Turėtų būti nagrinėjamas galimas įvairių biomasės naudojimo būdų derinimas.
  Veikla turėtų būti nukreipta į nemaistinę konkurencingą biomasę, tuo pačiu atsižvelgiant į susijusių žemės naudojimo sistemų tvarumą.
  Bus siekiama kurti naujas ypatybes bei funkcijas turinčius ir didesnio tvarumo biologinius produktus ir biologiškai aktyvius junginius, skirtus pramonei ir vartotojams. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių, biologinių atliekų ir šalutinių produktų ekonominė vertė bus kuo labiau didinama taikant naujus ir efektyvaus išteklių naudojimo procesus,
  be kita ko, miestų biologines atliekas paverčiant žemės ūkyje panaudojamomis medžiagomis
  .

2.4.2.   Integruotų biologinio perdirbimo įmonių kūrimas

Bus remiama veikla, kuria būtų skatinami tvarūs biologiniai produktai, tarpinės cheminės medžiagos ir bioenergija ir (arba) biokuras, pirmiausia laikantis pakopinio požiūrio, pagal kurį prioritetas teikiamas didelės pridėtinės vertės produktų kūrimui. Bus kuriamos technologijos ir strategijos žaliavų tiekimui užtikrinti. Biomasės rūšių, skirtų naudoti antrosios ir trečiosios kartos biologinio perdirbimo įmonėse, įskaitant miškininkystės produktus, biologines atliekas ir pramonės šalutinius produktus, įvairovės išplėtimas padės išvengti konfliktų dėl maisto ir (arba) kuro ir remti Sąjungos kaimo vietovių ir pakrančių rajonų ekonominį
  ir aplinką tausojantį
  vystymąsi.

2.4.3.   Parama biologinių produktų ir procesų rinkos kūrimui

Paklausos priemonės atvers naujas rinkas biotechnologijų inovacijoms. Standartizavimas
  ir sertifikavimas
  Sąjungos ir tarptautiniu lygiais yra reikalingi tam, kad, be kita ko, būtų galima nustatyti biologinių produktų turinį, produktų funkcijas ir biologinį skaidumą. Reikia toliau vystyti gyvavimo ciklo analizės metodikas bei koncepcijas ir nuolat jas atnaujinti atsižvelgiant į mokslo ir pramonės pažangą. Laikoma, kad mokslinių tyrimų veiklai, kuria remiamas produktų ir procesų standartizavimas
  (įskaitant tarptautinių standartų derinimą)
  , ir reguliavimo veiklai biotechnologijų srityje tenka itin svarbus vaidmuo norint remti naujų rinkų kūrimą ir realizuoti prekybos galimybes.

2.5.
     
  Kompleksiniai jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai

Siekiama didinti ES jūrų ir vandenynų poveikį visuomenei ir ekonomikos augimui naudojant jūrų išteklius, taip pat naudojant įvairius jūrų energijos išteklius ir ieškant visokeriopų jūrų išteklių panaudojimo būdų. Daugiausia dėmesio skiriama veiklai, susijusiai su jūrų ir laivybos moksliniais ir technologiniais uždaviniais, siekiant pasinaudoti jūrų ir vandenynų teikiamomis galimybėmis įvairiuose jūrų ir laivybos pramonės sektoriuose ir kartu apsaugoti aplinką bei prisitaikyti prie klimato kaitos. Sprendžiant visus su programa „Horizontas 2020“ susijusius uždavinius ir įgyvendininant įvairių sričių programas bus vadovaujamasi suderintu strateginiu požiūriu į jūrų ir laivybos mokslinius tyrimus, todėl bus lengviau įgyvendinti atitinkamų sričių Sąjungos politiką, kad būtų pasiekti svarbiausi mėlynojo augimo tikslai.

Dėl to, kad jūrų ir laivybos moksliniai tyrimai yra daugiadalykinio pobūdžio, bus stengiamasi veiklą glaudžiai derinti su kitomis programos „Horizontas 2020“ dalimis, visų pirma susijusiomis su 5 visuomenės uždaviniu, ir imtis bendrų veiksmų.

2.5.1.
     
  Klimato kaitos poveikis jūrų ekosistemoms ir jūrų ekonomikai

Veikla bus remiama siekiant didinti dabartinį sąmoningumą sprendžiant jūrų ekosistemų veikimo, vandenynų ir atmosferos sąveikos klausimus. Dėl to padidės gebėjimas įvertinti vandenynų poveikį klimatui ir klimato kaitos bei vandenynų rūgštėjimo poveikį jūrų ekosistemoms ir pakrančių zonoms.

2.5.2.
     
  Jūrų išteklių potencialo plėtojimas taikant integruotą požiūrį

Siekiant skatinti ilgalaikį, tvarų laivybos augimą ir kurti sinergiją visuose laivybos sektoriuose, reikia taikyti integruotą požiūrį. Vykdant mokslinių tyrimų veiklą daugiausia dėmesio bus skiriama jūrų aplinkos išsaugojimui ir jūrinės veiklos ir produktų poveikiui ne jūrų sektoriams. Tai leis daryti pažangą ekologinių inovacijų srityje, pavyzdžiui, kuriant naujus produktus, procesus ir taikant valdymo koncepcijas bei pasirenkant būdus ir priemones, kad būtų galima įvertinti ir sušvelninti žmonių veiklos poveikį jūrų aplinkai ir toliau siekti tvaraus jūrinės veiklos valdymo.

2.5.3.
     
  Kompleksinės koncepcijos ir technologijos, sudarančios sąlygas jūrininkystei augti

Pažanga kompleksinių didelio poveikio technologijų (pvz., IRT, elektronikos, nanomedžiagų, lydinių, biotechnologijų ir kt.) srityje ir nauji pokyčiai bei sampratos inžinerijoje ir toliau sudarys sąlygas augimui. Vykdant veiklą bus galima padaryti didžiulę pažangą jūrų ir laivybos mokslinių tyrimų ir vandenynų stebėjimo srityje (pvz., tyrimai jūros giluminiuose vandenyse, stebėjimo sistemos, jutikliai, automatizuotos veiklos stebėsenos ir priežiūros sistemos, jūrų biologinės įvairovės tyrinėjimas, jūriniai geopavojai, nuotolinio valdymo transporto priemonės ir kt.). Siekiama sumažinti poveikį jūrų aplinkai (pvz., povandeninis triukšmas, invazinių rūšių įveisimas ir jūros ir sausumos teršalai ir kt.) ir anglies dioksido išmetimo dėl žmogaus veiklos rodiklį. Kompleksinės didelio poveikio technologijos padės įgyvendinti Sąjungos jūrų ir jūrininkystės politiką.

2.6.   Konkretūs įgyvendinimo aspektai

Bus ne tik naudojamasi bendro pobūdžio išorės rekomendacijų šaltiniais, bet ir siekiama konkrečių Nuolatinio žemės ūkio tyrimų komiteto konsultacijų įvairiais klausimais, įskaitant konsultacijas dėl strateginių aspektų, susijusių su jo vykdoma prognozavimo veikla, ir dėl nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu vykdomų žemės ūkio tyrimų koordinavimo.
  Taip pat bus sukurtos
  tinkamos sąsajos su veiksmais pagal
  atitinkamas
  Europos inovacijų
  partnerystes ir atitinkamais Europos technologijų platformų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių aspektais.

Mokslinių tyrimų rezultatų poveikis ir sklaida bus aktyviai remiami per visą projektų vykdymo laikotarpį vykdant konkrečius ryšių palaikymo veiksmus, keičiantis žiniomis ir įtraukiant įvairius subjektus. Įgyvendinant bus derinama įvairių rūšių veikla, įskaitant svarbią demonstracinę ir bandomąją veiklą. Bus skatinama suteikti lengvą ir atvirą prieigą prie mokslinių tyrimų rezultatų ir geriausios praktikos pavyzdžių ▌.

Teikiant mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) specialiai skirtą paramą bus sudarytos sąlygos aktyvesniam ūkių, žvejų ir kitų rūšių
  MVĮ
  dalyvavimui mokslinių tyrimų ir demonstracinėje veikloje. Bus atsižvelgiama į konkrečius pirminės gamybos sektoriaus poreikius, susijusius su inovacijų paramos paslaugomis ir informavimo struktūromis. Įgyvendinant bus derinama įvairių rūšių veikla, įskaitant keitimosi žiniomis veiksmus, kurią vykdant bus užtikrintas aktyvus ūkininkų
  arba kitų pirminių gamintojų
  ir tarpininkų dalyvavimas, kad būtų padarytos išvados dėl galutinių naudotojų poreikių mokslinių tyrimų srityje. Bus skatinama suteikti lengvą ir atvirą prieigą prie mokslinių tyrimų rezultatų ir geriausios praktikos pavyzdžių.

Siekiant paspartinti naujų biologinių produktų ir paslaugų diegimą rinkoje, bus remiami
  standartizavimo ir reguliavimo aspektai
  .

Gali būti apsvarstyta galimybė remti
  atitinkamas
  Bendro programavimo iniciatyvas (BPI)
  ir atitinkamas viešojo sektoriaus subjektų bei
  viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes ▌.

Bus siekiama sinergijos su kitais Sąjungos fondais, susijusiais su šiuo visuomenės uždaviniu, pavyzdžiui, Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai ir Europos žuvininkystės fondu, taip pat bus siekiama užtikrinti tolesnį produktų ir paslaugų diegimą naudojant šiuos fondus.

Bioekonomikos sektoriuose bus vykdoma ateities perspektyvų veikla, be kita ko, kuriamos duomenų bazės, rodikliai ir modeliai, susiję su pasauliniais, Europos, nacionaliniais ir regioniniais aspektais. Kuriamas Europos bioekonomikos stebėjimo centras, kuris sudarytų Sąjungos ir pasaulio mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos schemas ir ją stebėtų,
  įskaitant technologijų vertinimą,
  kurtų pagrindinius veiklos rodiklius ir stebėtų inovacijų politiką bioekonomikos srityje.

3.   SAUGI, ŠVARI IR EFEKTYVIAI NAUDOJAMA ENERGIJA

3.1.   Energijos suvartojimo ir anglies dioksido išmetimo rodiklio mažinimas užtikrinant pažangų ir tausų naudojimą

Europos pramonės sektorių, transporto
  sistemų
  , pastatų,
  rajonų
  , miestų ir didmiesčių energijos šaltiniai ir jų vartojimo įpročiai dažniausiai nėra tvarūs, todėl atsiranda didelis poveikis aplinkai ir klimato kaitos poveikis.
  Norint užtikrinti energijos valdymą tikruoju laiku naujai statomuose ir esamuose
  beveik anglies dioksido neišskiriančiuose,
  energijos beveik nevartojančiuose ir teigiamos energijos pastatuose, renovuotuose pastatuose ir aktyviuose
  pastatuose, kurti labai efektyvias pramonės šakas ir užtikrinti, kad bendrovės, atskiri asmenys, bendrijos, miestai
  ir rajonai
  masiškai diegtų efektyvaus energijos vartojimo metodus, bus būtina ne tik daryti technologinę pažangą, bet ir rasti netechnologinių sprendimų, pavyzdžiui, kurti naujas konsultavimo, finansavimo bei paklausos valdymo paslaugas
  ir naudotis elgsenos bei socialinių mokslų pasiekimais, kartu atsižvelgiant į priimtinumo visuomenei klausimus
  . Tokiu būdu
  padidintas
  energijos vartojimo efektyvumas gali būti vienas iš ekonomiškai efektyviausių būdų mažinti energijos poreikį, taip sustiprinant energijos tiekimo saugumą, mažinant poveikį aplinkai ir klimatui ir skatinant konkurencingumą.
  Siekiant įveikti šiuos uždavinius svarbu toliau plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir išnaudoti efektyvaus energijos vartojimo galimybes.

3.1.1.   Technologijų ir paslaugų įdiegimas į masinę rinką siekiant pažangaus ir efektyvaus energijos vartojimo

Norint sumažinti energijos suvartojimą ir panaikinti energijos švaistymą, kartu teikiant visuomenei ir ekonomikai reikalingas paslaugas, būtina ne tik užtikrinti, kad į masinę rinką būtų diegiama daugiau efektyvių, konkurencingos kainos, aplinką tausojančių ir pažangesnių
  įrenginių
  , produktų ir paslaugų, bet ir užtikrinti sąveikų komponentų ir prietaisų integravimą, kad būtų optimizuotas bendras energijos suvartojimas pastatuose, teikiant paslaugas ir pramonėje.

Siekiant užtikrinti visišką šių technologijų ir paslaugų įsisavinimą ir visišką jų naudą vartotojams (įskaitant jų galimybę stebėti, kiek energijos jie suvartoja), jų energinis efektyvumas turi būti pritaikytas ir optimizuotas taikymo aplinkai ir tokioje aplinkoje. Šiuo tikslu reikia ▌tirti, vystyti ir bandyti novatoriškas informacines ir ryšių technologijas (IRT) ir stebėsenos ir kontrolės metodus, taip pat vykdyti demonstracinius projektus ir ikiprekybinę diegimo veiklą, kad būtų užtikrintas suderinamumas ir masto keitimas. Tokiais projektais turėtų būti siekiama
  prisidėti norint gerokai sumažinti arba optimizuoti bendrą energijos suvartojimą bei energijos sąnaudas ir šiuo tikslu kurti
  bendras duomenų apie energijos suvartojimą ir teršalų išmetimą rinkimo, lyginimo ir analizės procedūras, kad būtų pagerintas energijos suvartojimo ir jo poveikio aplinkai išmatuojamumas, skaidrumas, priimtinumas
  visuomenei
  , planavimas ir matomumas.
  Vykdant šiuos procesus turėtų būti užtikrintas saugumas ir projektuojant numatyta privatumo apsauga, siekiant apsaugoti stebėsenos ir kontrolės metodus. Siekiant užtikrinti patikimumą bus naudinga kurti ir taikyti tokių sistemų stabilumo tikrinimo platformas.

3.1.2.   Efektyvių ir atsinaujinančiųjų šildymo ir vėsinimo sistemų potencialo išnaudojimas

Didelė dalis energijos visoje Sąjungoje yra suvartojama šildymo arba vėsinimo tikslais, ir didelis poveikis mažinant energijos paklausą būtų padarytas kuriant ekonomiškai efektyvias bei veiksmingas technologijas ir sistemų integravimo metodus, pavyzdžiui, tinklo junglumą su standartinėmis kalbomis ir paslaugomis šioje srityje. Šiuo tikslu reikia tirti ir demonstruoti pramoninėms,
  komercinėms ir
  gyventojų reikmėms skirtus
  naujus projektavimo metodus ir
  sistemas bei komponentus, pavyzdžiui, karšto vandens, patalpų šildymo ir vėsumos decentralizuoto ir centralizuoto tiekimo atveju. Tai turėtų apimti įvairias technologijas: saulės šiluminę, geoterminę, biomasės, šilumos siurblių, bendros šilumos ir elektros energijos gamybos technologijas,
  atliekų naudojimą energijai gaminti
  ir pan., ir atitikti beveik energijos nevartojantiems pastatams bei rajonams taikomus reikalavimus,
  taip pat turėtų būti remiami išmanieji pastatai
  . Reikia naujų didelių atradimų, visų pirma iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaunamos šiluminės
  energijos
  kaupimo srityje, ir siekiant skatinti centralizuotai ir decentralizuotai taikomų hibridinių šildymo ir vėsinimo sistemų efektyvių derinių vystymą ir diegimą.

3.1.3.   Europos pažangiųjų miestų ir bendruomenių skatinimas

Miestų teritorijos yra bene didžiausi energijos vartotojai Sąjungoje; jos išmeta atitinkamai didelę šiltnamio efektą sukeliančių dujų dalį ir jose susidaro didžiulis oro teršalų kiekis. Tuo pat metu miestų teritorijoms poveikį daro prastėjanti oro kokybė bei klimato kaita, todėl jos pačios turėtų kurti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos strategijas. Todėl vykdant perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų visuomenės itin svarbu rasti novatoriškus sprendimus energetikos srityje (
  pvz.,
  energijos vartojimo efektyvumas, elektros energijos ir šildymo bei vėsinimo tiekimo sistemos ir
  atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas pastatuose
  ), integruotus transporto
  sistemose, pažangius statybų ir miestų planavimo sprendimus,
  su atliekomis ir vandens valymu susijusius sprendimus bei IRT sprendimus, skirtus miesto aplinkai. Reikėtų numatyti tikslines iniciatyvas, remiančias energijos, transporto ir IRT sektorių pramoninių vertės grandinių siejimą, kuris būtų naudojamas pažangioms miestų prietaikoms. Tuo pačiu metu, atsižvelgiant į miestų bei bendruomenių ir jų gyventojų poreikius ir turimas lėšas, turi būti kuriami ir visa apimtimi išbandomi nauji technologiniai, organizaciniai, planavimo ir veiklos modeliai. Moksliniai tyrimai taip pat yra reikalingi su šiuo perėjimu susijusiems socialiniams,
  aplinkos,
  ekonominiams ir kultūriniams klausimams suprasti.

3.2.   Pigios mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos tiekimas

Elektros energija bus itin svarbi kuriant ekologiškai tvarią mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką.
  Tokio vystymosi pagrindas – atsinaujinantieji energijos ištekliai.
  Mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos gamyba diegiama per lėtai, nes su tuo susijusios didelės sąnaudos. Būtina skubiai rasti sprendimų, kuriuos taikant būtų labai sumažintos sąnaudos, užtikrinamas didesnis veiksmingumas, tvarumas
  ir priimtinumas visuomenei
  , kad būtų paspartintas
  pigios ir patikimos mažo
  anglies dioksido kiekio elektros energijos gamybos diegimas rinkoje.
  Vykdant atitinkamą veiklą pirmenybė teikiama moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir plataus masto demonstravimui, susijusiems su naujoviškais atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, įskaitant mažas ir labai mažas energijos sistemas, veiksmingas, lanksčias ir mažą anglies dioksido kiekį išskiriančias iškastinę energiją naudojančias elektrines, anglies dioksido surinkimo bei saugojimo arba pakartotinio CO2 naudojimo technologijas.

3.2.1.   Vėjo energijos viso potencialo realizavimas

Vėjo energijos srityje keliamas tikslas – iki 2020 m. sumažinti sausumos ir jūros vėjo elektros energijos gamybos sąnaudas iki maždaug 20 proc., palyginti su 2010 m., intensyviau naudoti jūros vėjo energiją ir sudaryti sąlygas tinkamam jos integravimui į elektros tinklą. Daugiausia dėmesio bus skiriama naujos kartos vėjo energijos transformavimo sistemų, kurioms būtų būdingas didesnis mastas
  (įskaitant inovacines energijos kaupimo sistemas)
  , didesnis transformavimo efektyvumas ir didesnės galimybės jas naudoti tiek sausumos, tiek jūros vėjo energijos atveju (įskaitant nuošalias vietas ir nepalankias oro sąlygas), vystymui, bandymui ir demonstravimui, taip pat naujiems serijinės gamybos procesams.
  Bus atsižvelgta į vėjo energijos gamybos aplinkosauginius ir biologinės įvairovės aspektus.

3.2.2.   Efektyvių, patikimų ir ekonomiškai konkurencingų saulės energijos sistemų plėtojimas

Siekiant
  gerokai padidinti
  saulės energijai tenkančią elektros energijos
  rinkos dalį
  , saulės energijos sąnaudos, apimančios fotovoltinę technologiją (PV) ir saulės energijos koncentravimą, iki 2020 m. turėtų būti sumažintos per pusę, palyginti su 2010 m.

Fotovoltinės technologijos atveju šiuo tikslu reikės vykdyti
  tolesnius
  mokslinius tyrimus, susijusius su,
  inter alia
  , naujomis koncepcijomis bei sistemomis ir masinės gamybos demonstravimu bei bandymais, siekiant
  fotovoltinės technologijos plataus masto diegimo ir integravimo į pastatus
  .

Saulės energijos koncentravimo atveju daugiausia dėmesio bus skiriama tam, kad būtų kuriami būdai, kaip padidinti efektyvumą kartu mažinant sąnaudas ir poveikį aplinkai, ir sudaromos sąlygos pademonstruotų technologijų taikymui pramonės lygmeniu, pastatant pirmąsias tokio tipo elektrines. Bus išbandomi sprendimai dėl efektyvaus saulės elektros energijos gamybos derinimo su vandens gėlinimu.

3.2.3.   Konkurencingų ir aplinkos požiūriu saugių CO2 surinkimo, gabenimo, saugojimo

  ir pakartotinio naudojimo

  technologijų plėtojimas

Anglies dioksido surinkimas ir saugojimas (CCS) yra itin svarbus metodas, kuris komerciniu mastu turi būti plačiai naudojamas pasauliniu lygiu, kad iki 2050 m. būtų įvykdytas uždavinys užtikrinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą energijos gamybos srityje ir sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų pramonę. Siekiama kuo labiau sumažinti papildomas sąnaudas, susijusias su CCS, kurias energijos gamybos sektoriuje patiria akmens anglimis, dujomis
  ir skalūnų alyva
  kūrenamos elektrinės, palyginti su panašiomis elektrinėmis, kuriose nėra naudojami CCS ir energijai imlūs pramoniniai įrenginiai.

Parama bus teikiama visų pirma siekiant pademonstruoti visą CCS grandinę, kad būtų pristatytos skirtingos surinkimo, gabenimo, saugojimo
  ir pakartotinio naudojimo
  technologinės galimybės. Kartu bus atliekami moksliniai tyrimai siekiant toliau vystyti šias technologijas ir sukurti konkurencingesnes surinkimo technologijas, pagerintus komponentus, integruotas sistemas ir procesus, užtikrinti saugų geologinį saugojimą ir rasti racionalius sprendimus, susijusius su surinkto CO2 pakartotiniu naudojimu,
  taip pat užtikrinti tokio naudojimo priimtinumą visuomenei,
  kad būtų sudarytos sąlygos komerciniais tikslais įdiegti CCS technologijas iškastinį kurą naudojančiose elektrinėse ir kitose daug anglies dioksido išskiriančiose pramonės šakose, pradėsiančiose veikti po 2020 m. 
  Parama taip pat bus teikiama švarioms anglies technologijoms, kaip technologijoms, papildančioms CCS.

3.2.4.   Geoterminės energijos, hidroenergijos, jūros energijos ir kitų atsinaujinančiosios energijos būdų vystymas

Geoterminė energija, hidroenergija, jūros energija bei kitos atsinaujinančiosios energijos rūšys gali padėti sumažinti Europoje tiekiamos energijos išskiriamą anglies dioksido kiekį, tuo pačiu didinant įvairių energijos gamybos ir naudojimo būdų lankstumą. Šios veiklos tikslas yra toliau komerciniu požiūriu plėtoti ekonomiškai naudingas ir tvarias technologijas, kad būtų galima plačiai įdiegti pramoniniu lygiu, įskaitant tinklų integravimą.
  Reikia toliau tirti, plėtoti ir demonstruoti pažangiųjų geoterminių sistemų technologiją, visų pirma žvalgymo, gręžinių ir šilumos gamybos srityse.
  Vandenyno energija, kaip antai potvynių, srovių ar bangų energija,
  ir osmosinė energija,
  gaunama ▌neišmetant anglies dioksido, ją galima numatyti
  ir ja taip pat galima prisidėti prie visapusiškų vėjo energijos galimybių vystymo jūroje (įvairių jūros energijos rūšių derinimas)
  . Mokslinių tyrimų veikla turėtų apimti laboratorinius novatoriškus nebrangių ir patikimų komponentų bei medžiagų, naudojamų didelės korozijos ir apaugimo aplinkoje, mokslinius tyrimus, taip pat demonstravimą įvairiomis Europos vandenų sąlygomis.

3.3.   Alternatyvus kuras ir mobilieji energijos šaltiniai

Siekiant Europos energijos ir CO2 sumažinimo tikslų taip pat reikia plėtoti naujas kuro rūšis ir mobiliuosius energijos šaltinius. Tai ypač svarbu norint išspręsti pažangaus, ekologiško ir integruoto transporto problemą. Šių technologijų ir alternatyvaus kuro vertės grandinės nėra pakankamai išvystytos ir turi būti greičiau pasiekti demonstravimo etapą.

3.3.1.   Siekiant

  konkurencingesnės

  ir tvaresnės bioenergijos

Bioenergijos tikslas – perspektyviausias technologijas pritaikyti komerciniams tikslams, leisti skirtingos vertės grandinių pažangaus ▌biokuro
  sausumos, jūrų ir oro
  transportui plataus masto tvarią gamybą ir labai efektyvią kombinuotos šilumos ir elektros
  bei ekologiškų dujų
  iš biomasės
  ir atliekų
  gamybą, įskaitant CCS. Siekiama vystyti ir demonstruoti technologijas, skirtas skirtingiems bioenergijos vystymo būdams įvairiu mastu, atsižvelgiant į skirtingas geografines ir klimato sąlygas ir logistikos apribojimus,
  tuo pat metu kuo labiau mažinant neigiamą poveikį aplinkai ir neigiamą socialinį poveikį, susijusį su žemės naudojimu
  . Ilgalaikiais moksliniais tyrimais bus prisidedama prie tvarios bioenergijos pramonės plėtojimo po 2020 m. Ši veikla papildys tiekimo (
  pvz.,
  žaliavos, biologiniai ištekliai) ir vartojimo (
  pvz.,
  integravimo į transporto priemonių parkus) mokslinių tyrimų veiklą, atliekamą vykdant kitus susijusius visuomenės uždavinius.

3.3.2.   Vandenilio ir kuro elementų technologijų patekimo į rinką laiko sumažinimas

Kuro elementai ir vandenilis turi didelį potencialą padėti spręsti Europos energetikos problemas. Norint šias technologijas paversti rinkoje konkurencingomis reikia smarkiai sumažinti sąnaudas. Pavyzdžiui, kuro elementų sistemų sąnaudas transportavimo srityje per kitus 10 metų reikės sumažinti dešimteriopai. Kad tai būtų galima padaryti, parama bus teikiama ▌kilnojamųjų, stacionariųjų bei
  mikrostacionariųjų
  ir transporto įrenginių demonstravimui ir ikikomercinio diegimo veiksmams ir susijusioms paslaugoms, taip pat ilgalaikiams moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, siekiant Sąjungoje sukurti konkurencingą kuro elementų grandinę ir tvarią vandenilio energijos gamybą ir infrastruktūrą. Reikia stipraus nacionalinio ir tarptautinio bendradarbiavimo, kad rinkos laimėjimai pasiektų tinkamą mastą, įskaitant atitinkamų standartų parengimą.

3.3.3.   Naujas alternatyvus kuras

Yra daug naujų būdų, turinčių ilgalaikį potencialą, pavyzdžiui, metalo miltelių kuras, kuras iš fotosintezės mikroorganizmų (vandens ir žemės aplinkoje) ir iš dirbtinės fotosintezės imitatorių
  bei iš saulės energijos
  . Šie nauji būdai gali sudaryti galimybę efektyvesniam energijos keitimui
  ir
  kurti ekonomiškai konkurencingesnes bei tvaresnes technologijas ▌. Parama bus pirmiausiai teikiama tam, kad šios naujos ir kitos potencialios technologijos iš laboratorijų būtų pateiktos ikikomerciniam demonstravimui iki 2020 m.

3.4.   Bendras pažangusis Europos elektros tinklas

Elektros tinklai turi susidoroti su trimis tarpusavyje susijusiais uždaviniais, kad būtų sukurta vartotojui patogi ir vis mažiau anglies dioksido į aplinką išskirianti elektros sistema: sukurti visos Europos rinką; integruoti labai išaugusius atsinaujinančiuosios energijos išteklius; valdyti milijonų tiekėjų ir klientų (vis daugiau namų ūkių bus ir tiekėjai, ir klientai), įskaitant elektrinių transporto priemonių savininkus, bendravimą. Ateities elektros tinklai atliks pagrindinį vaidmenį pereinant prie ▌anglies dioksido
  neišskiriančios energijos sistemos
  , tuo pačiu vartotojams suteikiant papildomą lankstumą ir sumažinant išlaidas. Pagrindinis tikslas iki 2020 m. yra apie 35 proc. (8) elektros energijos perduoti ir paskirstyti iš išskirstytų ir koncentruotų atsinaujinančiųjų energijos išteklių.

Gerai integruotais moksliniais tyrimais ir demonstravimo pastangomis bus remiamas naujų komponentų ir technologijų vystymas
  ir procedūros
  , kurios atitiks su perdavimo ir paskirstymo tinklais bei su
  lanksčiu energijos
  kaupimu susijusius specialius poreikius.

Siekiant sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir sąnaudas turi būti svarstomos visos galimybės sėkmingai subalansuoti energijos pasiūlą ir paklausą.
  Siekiant pagerinti perdavimo pajėgumą bei kokybę ir tinklų patikimumą reikia plėtoti naujas pažangias elektros energijos tinklų technologijas, atsargų užtikrinimo ir balansavimo technologijas, kurios suteikia galimybę užtikrinti didesnį lankstumą ir efektyvumą, įskaitant įprastas elektrines, ir naujus tinklo komponentus.
  Turi būti išnagrinėtos ir į elektros tinklą įdiegtos naujos elektros energijos sistemų technologijos bei dvikryptė skaitmeninė komunikacijos infrastruktūra;
  jos turėtų būti naudojamos ir siekiant sukurti pažangius ryšius su kitais energijos tinklais
  . Tai leis geriau planuoti, stebėti, kontroliuoti ir saugiai naudoti tinklus normaliomis ir kritinėmis sąlygomis, taip pat valdyti tiekėjų ir klientų bendravimą, transportuoti bei valdyti energijos srautą ir juo prekiauti. Būsimos infrastruktūros diegimo tikslais rodikliai yra nustatomi, o išlaidų ir pajamų analizė atliekama atsižvelgiant į visą energijos sistemą. Be to, bus padidintos sinergijos tarp pažangiųjų tinklų ir telekomunikacijos sistemų, kad būtų išvengta investicijų dubliavimo
  , padidintas saugumas
  ir pagreitintas pažangių energetikos paslaugų diegimas.

Naujoviški energijos kaupimo būdai (įskaitant ▌baterijas
  ir didelio masto sistemas, pavyzdžiui, elektros energijos naudojimą dujoms gaminti
  ) ir transporto priemonių sistemos suteiks reikiamą tarpusavio lankstumą gamybos ir paklausos atžvilgiu. Naudojant patobulintas IRT technologijas bus toliau didinamas elektros poreikio lankstumas aprūpinant vartotojus (pramoninius, komercinius ir namų) reikiamais automatizuotais įrankiais.
  Saugumas, patikimumas ir privatumas šiuo atveju taip pat yra svarbūs klausimai.

Naujas planavimas, rinkos ir reguliavimo konstrukcijos turi lemti bendrą elektros tiekimo tinklo veiksmingumą bei išlaidų efektyvumą ir infrastruktūrų suderinamumą, taip pat atviros ir konkurencingos pažangiųjų
  elektros energijos
  tinklų technologijų, produktų ir paslaugų rinkos susidarymą. Didelio masto demonstraciniai projektai yra reikalingi sprendimams patikrinti ir pagrįsti bei naudai sistemai ir atskiriems suinteresuotiesiems subjektams įvertinti, prieš pritaikant juos visoje Europoje. Kartu turėtų būti atliekami tyrimai siekiant išsiaiškinti, kaip vartotojai ir verslas reaguoja į ekonomines iniciatyvas, elgsenos pokyčius, informavimo paslaugas ir kitas pažangiųjų tinklų teikiamas naujoviškas galimybes.

3.5.   Naujos žinios ir technologijos

Ilguoju laikotarpiu bus reikalingos naujos, efektyvesnės, sąnaudų požiūriu labiau konkurencingos,
  švarios, saugios ir tvarios energijos
  technologijos. Pažanga turi būti pagreitinta atliekant daugiadalykinius mokslinius tyrimus, kad būtų pasiekti moksliniai laimėjimai energijos koncepcijų ir didelio poveikio technologijų (pvz., nanomokslai, medžiagų mokslai, kietųjų kūnų fizika, IRT, biologiniai mokslai,
  geologijos mokslai,
  kompiuterių naudojimas, kosmosas) srityje,
  atitinkamais atvejais vykdant saugių ir ekologiškai tvarių netradicinių dujų ir naftos išteklių žvalgymą ir gamybą,
  taip pat plėtojant ateities ir naujų atsirandančių technologijų inovacijas.

Pažangūs moksliniai tyrimai taip pat bus reikalingi siekiant pateikti sprendimus, kaip pritaikyti energijos sistemas prie besikeičiančių klimato sąlygų. Prioritetai turi būti priderinti prie naujausių mokslinių ir technologinių poreikių ir galimybių ar naujai stebimo reiškinio, kuris galėtų nustatyti perspektyvą ar riziką visuomenei, ir tai galima padaryti įgyvendinant programą „Horizontas 2020“.

3.6.   Pagrįstų sprendimų priėmimas ir viešasis įsipareigojimas

Energetikos srities moksliniais tyrimais turėtų būti remiama energetikos politika ir jie turėtų būti glaudžiai su ja susieti. Reikia nuodugnių žinių
  ir mokslinių tyrimų apie
  energijos
  technologijų ir paslaugų diegimą ir naudojimą,
  infrastruktūrą, rinkas (įskaitant reguliavimo sistemas) ir vartotojų elgseną, kad politiką formuojantiems subjektams būtų pateikti pagrįsti tyrimai. Parama bus teikiama, visų pirma pagal SET plano Europos Komisijos informacijos sistemą, kad būtų rengiamos tvirtos ir skaidrios
  teorijos,
  priemonės, metodai ir modeliai, skirti pagrindiniams su energija susijusiems ekonominiams ir socialiniams klausimams vertinti, kad išsiplėtusioje Sąjungoje būtų kuriamos duomenų bazės ir veiksmų planai, vertinamas energijos poveikis ir su energija susijusi politika tiekimo saugumui,
  vartojimui, gamtos ištekliams
  ir klimato kaitai, visuomenei ir energetikos pramonės sektoriui; kad būtų vykdoma socialinių ir ekonominių tyrimų veikla
  ir mokslo visuomenėje tyrimai.

Naudojantis interneto ir socialinių technologijų teikiamomis galimybėmis bus tiriama vartotojų elgsena, įskaitant tokius pažeidžiamus vartotojus, kaip negalią ir elgesio sutrikimų turinčius asmenis, pasitelkiant atviras inovacijų platformas, pavyzdžiui,,„realybės laboratorijas“, ir didelio masto paslaugų inovacijų demonstracinius projektus
  bei atliekant grupines apklausas ir kartu užtikrinant privatumą
  .

3.7.   Energetikos inovacijų diegimas rinkoje ▌

Novatoriški diegimo rinkoje ir kopijavimo sprendimai yra itin svarbūs laiku plėtojant naujas energijos technologijas ir ekonomiškai efektyviai jas įgyvendinant. Tam reikia ne tik technologijomis grįstų mokslinių tyrimų ir demonstravimo veiklos, bet ir veiksmų, turinčių aiškią papildomą naudą Sąjungai turint tikslą kurti, taikyti, ir atkartoti netechnologines, didelį poveikį darančias inovacijas bei jomis dalytis Sąjungos tvariose energijos rinkose įvairiuose sektoriuose ir įvairiais valdymo lygiais.

Tokiomis inovacijomis labiausiai turėtų būti siekiama reguliavimo, administravimo ir finansavimo lygmenimis sukurti palankias rinkos sąlygas mažo anglies dioksido kiekio, atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumu pagrįstoms technologijoms ir sprendimams. Parama bus teikiama priemonėms, kurias taikant sudaromos palankesnės sąlygos įgyvendinti energetikos politiką, rengiamas pagrindas investicijoms, remiamas gebėjimų stiprinimas ir kurios yra pripažįstamos visuomenės.
  Dėmesys taip pat bus skiriamas inovacijoms, kuriomis siekiama išmaniai ir tausiai naudoti esamas technologijas.

Moksliniai tyrimai ir analizė pakartotinai patvirtina lemiamą žmogiškojo faktoriaus vaidmenį tvarios energetikos politikos sėkmei arba nesėkmei. Bus skatinamos novatoriškos organizacinės struktūros, gerosios praktikos pavyzdžių sklaida ir keitimasis jais, specialūs mokymai ir pajėgumų stiprinimo veiksmai.

3.8.   Konkretūs įgyvendinimo aspektai

Veiklos, kuria siekiama įgyvendinti šį uždavinį, prioritetų nustatymas priklauso nuo poreikio stiprinti energetikos mokslinius tyrimus ir inovacijas
  Europos lygiu
  . Pagrindinis tikslas bus remti Strateginio energijos technologijų plano (SET plano) (9) mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės įgyvendinimą, kad būtų pasiekti Sąjungos energetikos ir klimato kaitos politikos tikslai. Todėl SET plano veiksmų planais ir įgyvendinimo planais bus vertingai prisidedama rengiant darbo programas. SET plano valdymo struktūra bus naudojama kaip svarbiausias strateginio prioritetų nustatymo ir Energetikos mokslinių tyrimų ir inovacijų visoje Sąjungoje koordinavimo pagrindas.

Įgyvendinant ne technologijų darbotvarkę bus vadovaujamasi Sąjungos energetikos politika ir teisės aktais. Bus remiamas sąlygų sudarymas Sąjungoje masiškai diegti demonstruotus technologijų ir paslaugų sprendimus, procesus ir politikos iniciatyvas, susijusius su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir energijos vartojimo efektyvumu. Tai gali apimti techninę pagalbą energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos investicijų vystymui ir taikymui.

Diegimo rinkoje veikla turėtų būti vykdoma remiantis ir iniciatyvos „Pažangi energetika Europai“ patirtimi.

Partnerystė su Europos suinteresuotaisiais subjektais bus svarbi dalijantis ištekliais ir bendrai vykdant darbus. Atskirais atvejais, galima numatyti, kad esamos SET plano Europos pramonės iniciatyvos prireikus gali tapti oficialiomis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėmis, kad būtų padidintas ▌finansavimo lygis ir nuoseklumas bei skatinami
  viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų subjektų
  bendri moksliniai tyrimai ir inovacijų kūrimo veiksmai. Dėmesys bus teikiamas paramos teikimui (prisidedant valstybėms narėms) viešųjų mokslinių tyrimų vykdytojų sąjungoms, visų pirma Europos energijos gamybos mokslinių tyrimų sąjungai, įsteigtai pagal SET planą, kad būtų sutelkti viešieji mokslinių tyrimų ištekliai ir infrastruktūra Europai itin svarbių mokslinių tyrimų sričių klausimams spręsti. Tarptautinio koordinavimo veiksmais turi būti remiami SET plano prioritetai pagal kintamos geometrijos principą, atsižvelgiant į šalių pajėgumą ir specifiką.
  Taip pat bus sukurtos tinkamos sąsajos su veiksmais pagal atitinkamas Europos inovacijų partnerystes ir atitinkamais Europos technologijų platformų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių aspektais.

Gali būti apsvarstyta galimybė remti atitinkamas bendro programavimo iniciatyvas (BPI) ir atitinkamas viešojo sektoriaus subjektų bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes. Vykdant veiklą daug dėmesio taip pat bus skiriama paramos MVĮ teikimui ir jų dalyvavimo skatinimui.

SET plano Europos Komisijos informacinė sistema
  (SETIS)
  bus pasitelkta siekiant kartu su suinteresuotaisiais subjektais plėtoti pagrindinius veiklos rodiklius, skirtus įgyvendinimo pažangai stebėti, ir bus reguliariai atnaujinama, atsižvelgiant į naujausius pokyčius. Žvelgiant plačiau, įgyvendinant šį uždavinį bus siekiama gerinti atitinkamų Sąjungos programų, iniciatyvų ir politikos, pavyzdžiui, sanglaudos politikos, koordinavimą, visų pirma pasitelkiant pažangios specializacijos nacionalines ir regionines strategijas, šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos mechanizmus, pavyzdžiui, dėl paramos demonstraciniams projektams.

4.   IŠMANUSIS, EKOLOGIŠKAS IR INTEGRUOTAS TRANSPORTAS

4.1.   Aplinką tausojantis ir efektyviai išteklius naudojantis transportas

Europa nustatė politikos tikslą iki 2050 m. 60 proc. sumažinti išmetamo CO2 kiekį
  , palyginti su 1990 m. lygiais.
  Tuo siekiama perpus sumažinti įprastiniu kuru varomų automobilių naudojimą miestuose ir iki 2030 m. pasiekti, kad vykdant miestų logistikos veiklą didžiuosiuose urbanistiniuose centruose CO2 iš esmės nebūtų išmetamas. Iki 2050 m. aviacijos sektoriuje naudojami tvarūs ir mažai anglies dioksido išskiriantys degalai turėtų sudaryti 40 proc. naudojamo kuro, o ES jūrų transporto bunkerių kuro išmetamo CO2 kiekis iki 2050 m. turėtų būti sumažintas 40 proc. (10)

  , palyginti su 2005 m. lygiais
  .

Itin svarbu sumažinti šį poveikį aplinkai tikslingai tobulinant technologijas, atsižvelgiant į tai, kad kiekviena transporto rūšis susiduria su įvairiais sunkumais ir visoms joms būdingi skirtingi technologijų integravimo ciklai.

Moksliniai tyrimai ir inovacijos iš esmės prisidės kuriant ir taikant visoms transporto rūšims reikalingus sprendimus, kuriuos įvykdžius smarkiai sumažėtų aplinkai kenkiančių transporto teršalų (tokių kaip CO2, NOx, SOx

  ir triukšmo
  ) išmetimas, priklausomybė nuo iškastinio kuro, vadinasi, ir transporto poveikis biologinei įvairovei
  bei klimato kaitai, taip pat
  būtų apsaugoti gamtos ištekliai.

To bus siekiama vykdant šią konkrečią veiklą:

4.1.1.   kuriami švaresni ir tylesni orlaiviai, transporto priemonės ir laivai pagerins aplinkosauginį veiksmingumą ir sumažins juntamą triukšmą bei vibraciją.

Šios srities veikla bus nukreipta į galutinius produktus, tačiau bus kreipiamas dėmesys ir į griežtus ir ekologiškus projektavimo ir gamybos procesus
  , atsižvelgiant į viso gyvavimo ciklo procesą ir
  į projektavimo stadiją įtraukiant pakartotinio perdirbimo klausimus.
  Taip pat bus siekiama atnaujinti esamus produktus ir paslaugas integruojant naujas technologijas.

| a) | Švaresnių
  ir tylesnių
  varymo technologijų kūrimas ir įdiegimo spartinimas yra svarbus mažinant ar eliminuojant
  poveikį klimatui ir Europos piliečių sveikatai, pvz., dėl
  CO2,
  triukšmo
  ir transporto skleidžiamos taršos. Reikalingi nauji inovaciniai sprendimai, pagrįsti elektros varikliais ir baterijomis,
  vandeniliu ir
  kuro elementais,
  dujomis varomais varikliais, pažangiomis variklių konstrukcijomis ir technologijomis
  ar hibridinėmis varymo sistemomis. Technologiniai atradimai taip pat padės pagerinti įprastinių
  ir naujų
  varymo sistemų aplinkosauginį veiksmingumą. |
| --- | --- |

a)

Švaresnių
  ir tylesnių
  varymo technologijų kūrimas ir įdiegimo spartinimas yra svarbus mažinant ar eliminuojant
  poveikį klimatui ir Europos piliečių sveikatai, pvz., dėl
  CO2,
  triukšmo
  ir transporto skleidžiamos taršos. Reikalingi nauji inovaciniai sprendimai, pagrįsti elektros varikliais ir baterijomis,
  vandeniliu ir
  kuro elementais,
  dujomis varomais varikliais, pažangiomis variklių konstrukcijomis ir technologijomis
  ar hibridinėmis varymo sistemomis. Technologiniai atradimai taip pat padės pagerinti įprastinių
  ir naujų
  varymo sistemų aplinkosauginį veiksmingumą.

| b) | Galimybių naudoti alternatyvius, mažos taršos energijos išteklius tyrimas padės sumažinti iškastinio kuro vartojimą. Tai apima tvaraus kuro ir elektros iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą visoms transporto rūšims, įskaitant aviaciją, kuro vartojimo sumažinimą per energijos surinkimą ar diversifikuotos energijos tiekimą ir kitus inovacinius sprendimus. Bus siekiama laikytis naujų holistinių požiūrių, apimančių transporto priemones, energijos kaupimo, energijos tiekimo,
  aprūpinimo degalais ir pakrovimo
  infrastruktūrą, įskaitant transporto priemonių ir tinklų sąsajas bei inovacinius alternatyvaus kuro naudojimo sprendimus. |
| --- | --- |

b)

Galimybių naudoti alternatyvius, mažos taršos energijos išteklius tyrimas padės sumažinti iškastinio kuro vartojimą. Tai apima tvaraus kuro ir elektros iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą visoms transporto rūšims, įskaitant aviaciją, kuro vartojimo sumažinimą per energijos surinkimą ar diversifikuotos energijos tiekimą ir kitus inovacinius sprendimus. Bus siekiama laikytis naujų holistinių požiūrių, apimančių transporto priemones, energijos kaupimo, energijos tiekimo,
  aprūpinimo degalais ir pakrovimo
  infrastruktūrą, įskaitant transporto priemonių ir tinklų sąsajas bei inovacinius alternatyvaus kuro naudojimo sprendimus.

| c) | Orlaivių, laivų ir transporto priemonių
  bendro efektyvumo gerinimas mažinant jų svorį
  ir aerodinaminį, hidrodinaminį ar riedėjimo pasipriešinimą naudojant lengvesnes medžiagas, ne tokias sudėtingas struktūras ir novatorišką dizainą padės sumažinti kuro suvartojimą. |
| --- | --- |

c)

Orlaivių, laivų ir transporto priemonių
  bendro efektyvumo gerinimas mažinant jų svorį
  ir aerodinaminį, hidrodinaminį ar riedėjimo pasipriešinimą naudojant lengvesnes medžiagas, ne tokias sudėtingas struktūras ir novatorišką dizainą padės sumažinti kuro suvartojimą.

4.1.2.   Pažangios įrangos, infrastruktūros ir paslaugų plėtojimas

Tai padės optimizuoti transporto operacijas ir sumažinti išteklių vartojimą. Dėmesys bus sutelktas į efektyvaus oro uostų, uostų, logistikos platformų ir sausumos transporto infrastruktūros
  planavimo, projektavimo,
  naudojimo ir valdymo
  sprendimus
  , taip pat į autonomiškas ir efektyvias priežiūros,
  stebėjimo
  bei tikrinimo sistemas.
  Siekiant padidinti pajėgumą reikia priimti naujas strategijas, veiklos modelius, koncepcijas, technologijas ir IT sprendimus.
  Ypač didelis dėmesys bus kreipiamas į 
  įrangos ir
  infrastruktūros atsparumą klimatui, ekonomiškai naudingus sprendimus, pagrįstus gyvavimo ciklo požiūriu, ir platesnį naujų medžiagų
  ir technologijų
  , skirtų efektyvesnei ir mažiau sąnaudų reikalaujančiai priežiūrai, diegimą. Taip bus skiriama dėmesio prieinamumui,
  vartotojų patogumui
  ir socialinei įtraukčiai.

4.1.3.   Transporto ir judumo gerinimas miestuose

Tai bus naudinga didelei ir vis didėjančiai gyventojui grupei, kuri gyvena ir dirba miestuose, arba būna juose, kai naudojasi paslaugomis ir leidžia laisvalaikį. Turi būti vystomos ir bandomos naujos judumo koncepcijos, transporto organizavimas,
  daugiarūšės prieigos modeliai,
  logistika,
  novatoriškos transporto priemonės, miestuose teikiamos viešosios paslaugos
  ir planavimo sprendimai, kurie padės sumažinti
  spūstis
  , oro taršą ir triukšmą ir padidinti
  miesto transporto
  efektyvumą. Viešasis ir nemotorizuotas transportas bei kiti efektyviu išteklių naudojimu grindžiamo
  keleivių ir krovinių
  vežimo būdai turėtų būti plėtojami kaip reali alternatyva privačių motorinių transporto priemonių naudojimui, remiantis didesniu intelektinių transporto sistemų naudojimu ir novatorišku
  pasiūlos ir
  paklausos valdymu.
  Ypač daug dėmesio turi būti skiriama transporto sistemos ir kitų miesto sistemų sąveikai.

4.2.   Didesnis judumas, mažiau spūsčių, didesnė sauga ir daugiau saugumo

Nustačius pagrindinius Europos transporto politikos tikslus siekiama optimizuoti veiklą ir efektyvumą, augant judumo poreikiams siekiama padaryti Europą saugiausios aviacijos,
  geležinkelių ir vandens transporto
  regionu ir iki 2050 m. pasiekti tikslinį nulinį žuvusiųjų keliuose lygį,
  o iki 2020 m. perpus sumažinti aukų keliuose skaičių
  . Iki 2030 m. 30 proc. keliais ilgesnį kaip 300 km atstumą vežamų krovinių turėtų būti vežama kitų rūšių transportu – geležinkelių arba vandens transportu.
  Sklandžiai veikiančiam, prieinamam, įperkamam, į naudotoją orientuotam ir
  efektyviam paneuropiniam keleivių ir krovinių vežimui, be kita ko, įskaičiuojant išorės sąnaudas, reikia naujos Europos daugiarūšio transporto valdymo, informavimo bei mokėjimo sistemos
  ir tinkamų tolimojo susisiekimo bei miesto transporto tinklų sąsajų
  .

Sukūrus geresnę Europos transporto sistemą bus prisidedama prie veiksmingesnio transporto naudojimo, ji padės pagerinti piliečių gyvenimo kokybę ir palaikyti sveikesnę aplinką.

Siekiant šių plataus užmojo politikos tikslų bus svariai prisidedama vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą šiose konkrečiose srityse:

4.2.1.   didelis eismo spūsčių sumažinimas

Tai galima pasiekti įdiegus
  pažangią daugiarūšio ir
  visapusiškai įvairiarūšio „nuo durų iki durų“ transporto sistemą ir išvengiant nereikalingo transporto naudojimo. Tai reiškia, kad turi būti skatinamas glaudesnis transporto rūšių integravimas, transporto tinklų optimizavimas ir geresnės integruotos transporto
  operacijos ir
  paslaugos. Tokiais inovaciniais sprendimais taip pat bus sudarytos palankesnės sąlygos prieigai ir
  keleivių
  , įskaitant senėjančią visuomenę ir pažeidžiamus naudotojus,
  pasirinkimui
  ,
  ir bus sudarytos galimybės sumažinti spūstis užtikrinant geresnį eismo įvykių valdymą ir parengiant eismo optimizavimo schemas
  .

4.2.2.   Dideli keleivių ir krovinių judumo patobulinimai

Tai galima pasiekti kuriant
  , demonstruojant
  ir plačiai naudojant intelektines transporto prietaikas ir valdymo sistemas. Priemonėmis siekiama: planavimo poreikių
  analizę ir
  valdymo, informacijos ir mokėjimo sistemas, naudojamas visoje Europoje, bei visišką informacijos srautų, valdymo sistemų, infrastruktūros tinklų ir judumo paslaugų integravimą į atviromis platformomis pagrįstą naują bendrą įvairiarūšio transporto sistemą. Tai taip pat užtikrins lankstumą ir greitą reagavimą krizių ir sudėtingų oro sąlygų atveju, perkonfigūruojant kelionę
  ir krovinių vežimą
  pasitelkiant kitas transporto rūšis. Siekiant šio tikslo bus naudojamos naujos, per palydovinės navigacijos sistemas GALILEO ir EGNOS veikiančios padėties nustatymo, navigacijos ir laiko skaičiavimo prietaikos.

| a) | Novatoriškomis oro transporto valdymo technologijomis bus prisidedama prie esminių saugos ir efektyvumo pokyčių, sparčiai didėjant paklausai, kad būtų užtikrintas didesnis punktualumas, sutrumpintas dėl kelionių procedūrų oro uostuose praleidžiamas laikas ir pasiektas oro transporto sistemos atsparumas. Bus remiamas Bendro Europos dangaus įgyvendinimas ir tolesnis plėtojimas
  vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kad būtų pasiūlyti sprendimai
  dėl oro eismo valdymo ir orlaivių
  naudojimo ir
  kontrolės didesnio automatizavimo ir autonomijos, geresnės oro ir antžeminių komponentų integracijos, ir naujoviški sprendimai dėl efektyvaus ir sklandaus keleivių ir krovinių srautų valdymo visoje transporto sistemoje. |
| --- | --- |

a)

Novatoriškomis oro transporto valdymo technologijomis bus prisidedama prie esminių saugos ir efektyvumo pokyčių, sparčiai didėjant paklausai, kad būtų užtikrintas didesnis punktualumas, sutrumpintas dėl kelionių procedūrų oro uostuose praleidžiamas laikas ir pasiektas oro transporto sistemos atsparumas. Bus remiamas Bendro Europos dangaus įgyvendinimas ir tolesnis plėtojimas
  vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, kad būtų pasiūlyti sprendimai
  dėl oro eismo valdymo ir orlaivių
  naudojimo ir
  kontrolės didesnio automatizavimo ir autonomijos, geresnės oro ir antžeminių komponentų integracijos, ir naujoviški sprendimai dėl efektyvaus ir sklandaus keleivių ir krovinių srautų valdymo visoje transporto sistemoje.

| b) | Vandens transporto srityje patobulintomis ir integruotomis planavimo ir valdymo technologijomis bus prisidedama prie „mėlynosios juostos“, kuri pagerins uostų darbą, atsiradimo Europą supančiose jūrose ir tinkamos vidaus vandens kelių sistemos nustatymo. |
| --- | --- |

b)

Vandens transporto srityje patobulintomis ir integruotomis planavimo ir valdymo technologijomis bus prisidedama prie „mėlynosios juostos“, kuri pagerins uostų darbą, atsiradimo Europą supančiose jūrose ir tinkamos vidaus vandens kelių sistemos nustatymo.

| c) | Geležinkelių ir kelių transporto srityje tinklų valdymo
  ir sąveikumo
  optimizavimas pagerins efektyvų infrastruktūros naudojimą ir palengvins tarpvalstybines operacijas. Bus vystomos visapusiškos bendradarbiavimo kelių eismo valdymo ir informacijos sistemos, pasikliaujant ryšiais tarp transporto priemonių bei tarp transporto priemonės ir infrastruktūros objekto. |
| --- | --- |

c)

Geležinkelių ir kelių transporto srityje tinklų valdymo
  ir sąveikumo
  optimizavimas pagerins efektyvų infrastruktūros naudojimą ir palengvins tarpvalstybines operacijas. Bus vystomos visapusiškos bendradarbiavimo kelių eismo valdymo ir informacijos sistemos, pasikliaujant ryšiais tarp transporto priemonių bei tarp transporto priemonės ir infrastruktūros objekto.

4.2.3.   Naujų krovininio transporto ir logistikos koncepcijų vystymas ▌

Tai gali sumažinti įtampą transporto sistemoje ir
  poveikį aplinkai bei
  padidinti saugos ir krovinių vežimo pajėgumus. Jos gali, pavyzdžiui, derinti aukštos kokybės ir mažai aplinką teršiančias transporto priemones su išmaniosiomis, saugiomis, įmontuotomis, infrastruktūra pagrįstomis sistemomis ▌.
  Tai turėtų būti grindžiama integruotos logistikos požiūriu transporto srityje.
  Šia veikla taip pat bus remiamas e. krovinio vizijos – nedokumentuoto krovinių vežimo proceso, kuriame elektroniniai informacijos srautai, paslaugos ir mokėjimai būtų susieti su fizinių krovinių srautais pagal transporto rūšis – plėtojimas.

4.2.4.   Avarijų, žuvusiųjų

  ir sužalotų asmenų

  skaičiaus mažinimas ir saugumo didinimas

Tai bus pasiekta nagrinėjant transporto sistemų veiklos ir rizikos organizavimui, valdymui ir stebėjimui būdingus aspektus ir sutelkiant dėmesį į orlaivių, transporto priemonių, laivų, infrastruktūros ir terminalų projektavimą,
  gamybą
  ir į jų vykdomas operacijas. Dėmesys bus sutelktas į pasyvią ir aktyvią saugą, prevencinę saugą, didesnį automatizavimą ir mokymo procesus, kad būtų sumažinta žmogaus klaidų
  rizika ir
  poveikis. Siekiant geriau numatyti, įvertinti ir sušvelninti oro sąlygų, gamtos pavojų
  ir kitų krizinių situacijų poveikį
  , bus sukurtos specialios priemonės ir metodai. Veikla taip pat bus nukreipta į saugumo aspektų integravimą į keleivių ir krovinių srautų planavimą ir valdymą, orlaivių, transporto priemonių ir laivų koncepciją, eismo ir sistemų valdymą ir
  transporto infrastruktūros bei krovinių ir keleivių
  terminalų projektavimą.
  Intelektinės transporto ir ryšių prietaikos taip pat gali pasitarnauti užtikrinant didesnį saugumą. Vykdant veiklą dėmesys taip pat bus skiriamas visų kelių eismo dalyvių, ypač tų, kuriems kyla didžiausia rizika, saugai, visų pirma miestuose.

4.3.   Pasaulinis Europos transporto pramonės pirmavimas

Pirmaujant
  technologinės plėtros srityje
  ir
  gerinant
  esamų gamybos procesų
  konkurencingumą
  , moksliniais tyrimais ir inovacijomis bus prisidedama prie Europos transporto pramonės augimo ir aukštos kvalifikacijos darbo vietų kūrimo atsižvelgiant į didėjančią konkurenciją. Tai svarbu, nes kalbame apie
  tolesnį
  konkurencingumo
  vystymą
  viename iš didžiausių ekonomikos sektorių, kuris tiesiogiai sukuria 6,3 proc. Sąjungos BVP ir kuriame dirba beveik 13 milijonų Europos gyventojų. Specialieji tikslai apima naujos kartos novatoriškų
  ir aplinką tausojančių oro, vandens ir sausumos transporto
  priemonių vystymą,
  užtikrinant tvarią novatoriškų sistemų ir įrangos gamybą ir rengiant
  pagrindą
  būsimoms transporto priemonėms
  , kuriant naujoviškas
  technologijas,
  koncepcijas ir projektus, išmaniąsias kontrolės sistemas, efektyvius
  vystymo ir
  gamybos procesus,
  novatoriškas paslaugas ir sertifikavimo procedūras
  . Europa siekia tapti pasauline lydere pagal visų transporto rūšių efektyvumą,
  aplinkosauginį veiksmingumą
  bei saugą
  ir sustiprinti pirmavimą tiek galutinių produktų, tiek posistemių pasaulio rinkose
  .

Moksliniai tyrimai ir inovacijos bus sutelktos į šią konkrečią veiklą:

4.3.1.   naujos kartos transporto priemonių vystymas kaip būdas išsaugoti rinkos dalį ateityje

Tai padės sustiprinti Europos pirmavimą orlaivių, greitųjų traukinių,
  įprastinio ir
  miestų (priemiesčių) geležinkelių transporto, kelių transporto priemonių, elektromobilių, keleivinių kruizinių laivų, keltų ir specialiųjų, aukštųjų technologijų laivų bei
  jūrininkystės
  platformų srityse. Tai taip pat paskatins Europos pramonės šakų konkurencingumą būsimų technologijų ir sistemų srityje ir prisidės prie jų įvairovės naujose rinkose, įskaitant ne transporto sektorius. Tai apima novatoriškų, saugių
  ir aplinką tausojančių
  orlaivių, transporto priemonių ir laivų vystymą, apimantį efektyvias varymo
  sistemas
  , didelio našumo ir pažangias
  veiklos ir
  kontrolės sistemas.

4.3.2.   Įmontuotos išmaniosios kontrolės sistemos

Jos yra reikalingos aukštesniems našumo lygiams pasiekti ir sistemoms į transportą integruoti. Siekiant apibrėžti bendrus naudojimo standartus, bus plėtojamos atitinkamos ryšių tarp orlaivių, transporto priemonių, laivų ir infrastruktūros objektų sąsajos visais atitinkamais deriniais,
  atsižvelgiant į elektromagnetinių laukų poveikį
  .
  Jos gali apimti eismo valdymo ir naudotojų informacijos perdavimą tiesiogiai į transporto priemonėje esančius įrenginius, remiantis iš tų pačių įrenginių perduodamais patikimais eismo duomenimis realiuoju laiku apie sąlygas keliuose ir spūstis.

4.3.3.   Pažangūs gamybos procesai

Šie procesai leis orlaivius, transporto priemones ir laivus
  bei jų komponentus, įrangą
  ir susijusią infrastruktūrą priderinti pagal individualius poreikius, sumažinti jų gyvavimo ciklo sąnaudas ir sukūrimo laiką ir palengvinti jų standartizavimą ir sertifikavimą. Vykdant veiklą šioje srityje bus vystomi greito ir ekonomiškai naudingo projektavimo ir gamybos metodai, įskaitant surinkimą, gamybą, priežiūrą ir antrinį perdirbimą, naudojant skaitmenines ir automatines priemones, taip pat bus išnaudojamas gebėjimas integruoti sudėtingas sistemas. Taip bus skatinamos konkurencinės tiekimo grandinės, galinčios tiekti rinkai produktus per trumpą laiką ir sumažintomis sąnaudomis
  nesumažinant eksploatavimo saugos ir saugumo
  .
  Novatoriškų medžiagų naudojimui transporte taip pat bus teikiamas prioritetas siekiant tiek aplinkosaugos, tiek konkurencingumo tikslų bei didesnės saugos ir saugumo.

4.3.4.   Visiškai naujų transporto koncepcijų tyrimas

Tai padės sustiprinti Europos konkurencinį pranašumą ilgalaikėje perspektyvoje. Strateginiais
  daugiadalykiniais
  moksliniais tyrimais ir koncepcijos pagrindimo veikla siekiama rasti novatoriškus transporto sistemų uždavinių
  sprendimus
  .
  Tai apims
  visiškai automatizuotas ir kitas naujas orlaivių, transporto priemonių ir laivų rūšis, turinčias ilgalaikį potencialą
  ir didelį aplinkosauginį veiksmingumą, taip pat naujas paslaugas
  .

4.4.   Politikos formavimo reikmėms skirti socialiniai ir ekonominiai bei elgsenos moksliniai tyrimai ir į ateitį orientuota veikla

Siekiant skatinti inovacijas ir
  sukurti bendrą faktinių duomenų bazę, kad būtų
  sprendžiami transporto keliami uždaviniai, reikia imtis veiksmų, kuriais būtų remiama politinė analizė ir plėtojimas, įskaitant
  duomenų apie priežastinius ryšius rinkimą siekiant suprasti elgseną,
  atsižvelgiant į įvairius
  vietos,
  socialinius ir ekonominius
  bei platesnius visuomenės
  aspektus transporto srityje. Veikla bus nukreipta į Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos transporto
  ir judumo
  , numatomų studijų ir technologijų srityje vystymą ir įgyvendinimą ir Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimą.

Vietos ir regioninių ypatumų,
  vartotojo elgesio
  ir nuostatų
  išmanymas, socialinis priimtinumas, politikos priemonių poveikis, judumas,
  besikeičiantys poreikiai ir
  būdai,
  paklausos ateityje raida,
  verslo modeliai ir jų poveikis yra ypač svarbūs Europos transporto sistemos raidai. Scenarijus bus rengiamas atsižvelgiant į visuomenines tendencijas,
  duomenis apie priežastinius ryšius,
  politikos tikslus ir iki 2050 m. numatomas technologijas. Norint geriau suprasti sąsajas tarp teritorinės plėtros
  , socialinės sanglaudos
  ir Europos transporto sistemos, reikia pagrįstų modelių, kuriais remiantis būtų galima priimti patikimus politikos sprendimus.

Moksliniais tyrimais daug dėmesio bus skiriama klausimams, kaip
  sumažinti
  socialinę
  ir teritorinę
  nelygybę siekiant naudotis judumo galimybėmis, ir kaip pagerinti pažeidžiamų
  transporto
  naudotojų padėtį. Ekonominiai klausimai taip pat privalo būti nagrinėjami, daugiausia dėmesio skiriant būdams, kaip įskaičiuoti visų transporto rūšių išorės poveikį, taip pat apmokestinimo ir kainų nustatymo modeliams. Reikia numatyti mokslinius tyrimus, siekiant įvertinti būsimus gebėjimų ir darbo vietų,
  mokslinių tyrimų ir inovacijų plėtotės ir diegimo bei tarpvalstybinio bendradarbiavimo reikalavimus
  .

4.5.   Konkretūs įgyvendinimo aspektai

Veikla bus organizuojama taip, kad atitinkamai būtų galima taikyti integruotą ir konkrečioms vežimo rūšims pritaikytą požiūrį. Reikės užtikrinti daugiametį matomumą ir nuoseklumą siekiant atsižvelgti į kiekvienos transporto rūšies ypatumus ir holistinį uždavinių pobūdį, taip pat į atitinkamus Europos technologijų platformų strateginių mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių aspektus.

Gali būti apsvarstyta galimybė remti atitinkamas bendro programavimo iniciatyvas (BPI) ir atitinkamas viešojo sektoriaus subjektų bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes. Taip pat bus sukurtos tinkamos sąsajos su veiksmais pagal atitinkamas Europos inovacijų partnerystes. Vykdant veiklą daug dėmesio taip pat bus skiriama paramos MVĮ teikimui ir jų dalyvavimo skatinimui.

5.   KLIMATO POLITIKA,
  APLINKA,
  EFEKTYVUS IŠTEKLIŲ NAUDOJIMAS IR ŽALIAVOS

5.1.   Kova su klimato kaita ir prisitaikymas prie jos

Dabartinis CO2 koncentracijos lygis atmosferoje yra beveik 40 % didesnis negu buvo iki pramonės revoliucijos ir pasiekė aukščiausią lygį per pastaruosius 2 milijonus metų. Kitos nei CO2 šiltnamio efektą sukeliančios dujos taip pat turi įtakos klimato kaitai, ir jų vaidmuo vis didėja. Jeigu nebus imtasi ryžtingų veiksmų, klimato kaita pasauliui gali kainuoti mažiausiai 5 proc. BVP kiekvienais metais, o pagal tam tikrus scenarijus – iki 20 proc. Tačiau jeigu bus imtasi ankstyvų ir efektyvių veiksmų, grynosios sąnaudos gali būti sumažintos iki maždaug 1 % BVP per metus. Norint pasiekti 2 oC tikslą ir išvengti blogiausio klimato kaitos poveikio, išsivysčiusioms šalims reikės išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2050 m. sumažinti 80–95 %, palyginti su 1990 m. lygiu.

Todėl šios veiklos tikslas yra vystyti ir įvertinti novatoriškas, ekonomiškai naudingas ir tvarias prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo priemones
  bei strategijas
  , kurios skirtos CO2 ir kitoms nei CO2 šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms
  bei aerozoliams
  bei kurios atkreipia dėmesį į technologinius ir ne technologinius ekologiškus sprendimus, kuriant pagrindą įrodymais pagrįstiems, išankstiniams ir efektyviems veiksmams bei reikalingų kompetencijų tinklaveikai.

Siekiant šių tikslų moksliniai tyrimai ir inovacijos bus sutelkti į šią veiklą:

5.1.1.   Klimato kaitos supratimo didinimas ir patikimų klimato projekcijų pateikimas

Geresnis klimato kaitos priežasčių ir raidos supratimas ir tikslesnės klimato projekcijos yra itin svarbios visuomenei, norint apsaugoti gyvybes, turtą ir infrastruktūrą, užtikrinti veiksmingą sprendimų priėmimą
  ir tinkamas klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos galimybes
  . Labai svarbu yra toliau gilinti mokslines žinias apie pagrindinius klimato veiksnius, procesus, mechanizmus, grįžtamąjį ryšį
  ir ribas
  ,
  susijusius
  su ▌sausumos
  , jūrų ir poliarinių
  ekosistemų ir atmosferos funkcionavimu.
  Geresnis supratimas taip pat leis tiksliau nustatyti klimato kaitos reiškinius ir juos priskirti gamtos ir antropogeniniams veiksniams. Didesnis
  klimato
  projekcijų ir prognozių patikimumas
  atitinkamais laiko ir vietos mastais bus užtikrintas
  gerinant matavimus ir rengiant tikslesnius scenarijus ir modelius
  , įskaitant visiškai susietus Žemės sistemos modelius
  , atsižvelgiant į istorinę klimato perspektyvą
  .

5.1.2.   Poveikio ir pažeidžiamų vietų vertinimas ir novatoriškų ekonomiškai efektyvių prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių ir rizikos prevencijos
  bei valdymo
  priemonių kūrimas

Dar nėra sukaupta pakankamai žinių apie visuomenės, ekonomikos
  ir ekosistemų
  galimybes prisitaikyti prie klimato kaitos. Norint nustatyti efektyvias, teisingas ir socialiai priimtinas priemones, kuriomis siekiama klimatui atsparios aplinkos
  , ekonomikos
  ir visuomenės, reikia atlikti integruotą analizę, kuri apimtų esamą ir būsimą poveikį, pažeidžiamumą, poveikį gyventojams, riziką
  ir jos valdymą, antrinį poveikį, pavyzdžiui, migraciją ir konfliktus,
  sąnaudas ir galimybes, susijusias su klimato kaita ir nepastovumu; atsižvelgiant į ekstremalius reiškinius ir susijusius klimato keliamus pavojus ir jų pasikartojimą. Ši analizė taip pat bus atliekama dėl nepalankaus klimato kaitos poveikio biologinei įvairovei, ekosistemoms ir ekosistemų funkcijoms,
  vandens ištekliams,
  infrastruktūrai, ūkio ir gamtos ištekliams. Daug dėmesio bus teikiama vertingiausioms gamtinėms ekosistemoms ir dirbtinei aplinkai, taip pat pagrindiniams visuomeniniams, kultūriniams ir ekonominiams sektoriams visoje Europoje. Šiais veiksmais bus tiriamas klimato kaitos
  , klimato keliamų pavojų
  ir didesnės šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  koncentracijos
  atmosferoje daromas poveikis ir jų keliama vis didėjanti rizika žmonių sveikatai. Moksliniais tyrimais bus vertinamos novatoriškos, teisingai paskirstytos ir ekonomiškai naudingos prisitaikymo reagavimo į klimato kaitą priemonės, įskaitant gamtos išteklių ir ekosistemų apsaugą ir prisitaikymą, ir susijęs poveikis, siekiant teikti žinių ir paremti jų vystymą ir įgyvendinimą visais lygmenimis ir įvairiu mastu. Tai taip pat apims geoinžinerijos galimybių potencialų poveikį, sąnaudas, riziką
  ir naudą
  . Bus nagrinėjami sudėtingi prisitaikymo ir rizikos prevencijos politikos sprendimų tarpusavio ryšiai, konfliktai ir sinergija su kita klimato ir sektorių politika, įskaitant poveikį pažeidžiamų grupių užimtumui ir gyvenimo lygiui.

5.1.3.   Klimato kaitos švelninimo politikos
  , įskaitant tyrimus, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama kitų sektorių politikos poveikiui,
  rėmimas

Tam, kad Sąjunga iki 2050 m. pereitų prie konkurencingos, efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos
  ir visuomenės
  , reikia kurti efektyvias, ilgalaikes, anglies dioksido kiekio mažinimo strategijas ir užtikrinti didelę pažangą gerinant mūsų gebėjimą kurti inovacijas. Moksliniais tyrimais bus įvertinta klimato kaitos švelninimo būdų aplinkos ir socialinė ir ekonominė rizika, poveikis ir galimybės.
  Jais taip pat bus vertinamas kitų sektorių politikos poveikis.
  Moksliniais tyrimais bus remiamas naujų klimato, energijos ir ekonomikos modelių kūrimas ir tvirtinimas, atsižvelgiant į ekonomines priemones ir susijusius išorės veiksnius, siekiant išbandyti švelninimo politikos būdus ir mažo anglies dioksido kiekio technologijas įvairiu mastu pagrindiniuose ekonominiuose ir visuomeniniuose sektoriuose Sąjungos ir pasauliniu lygiu. Šiais veiksmais bus sudarytos palankesnės sąlygos technologinių, institucinių ir socialinių ir ekonominių inovacijų kūrimui, stiprinant ryšius tarp mokslinių tyrimų bei taikymo ir tarp verslininkų, galutinių vartotojų, mokslininkų
  , politiką formuojančių asmenų
  ir žinių institucijų.

5.2.   
  Aplinkos apsauga,
  tvarus gamtos išteklių
  , vandens, biologinės įvairovės
  ir ekosistemų valdymas

Visuomenė susiduria su dideliu uždaviniu – sukurti tvarią žmogaus poreikių ir aplinkos pusiausvyrą. Aplinkos ištekliai, įskaitant vandenį, orą, biomasę, derlingą dirvožemį, biologinę įvairovę, ekosistemas ir jų funkcijas, yra Europos ir pasaulio ekonomikos veikimo ir gyvenimo kokybės pagrindas. Manoma, kad iki 2050 m. pasaulio verslo galimybės, susijusios su gamtos ištekliais, pasieks daugiau kaip 2 trilijonus eurų (11). Nepaisant to, ekosistemos Europoje ir pasaulyje yra sumenkusios taip, kad natūraliai atsikurti nebegali, o aplinkos ištekliai yra pereikvojami
  ir netgi naikinami
  . Pavyzdžiui, Sąjungoje kiekvienais metais prarandama 1 000 km2 derlingiausių žemių ir vertingiausių ekosistemų ir iššvaistoma ketvirtadalis gėlo vandens. Toliau taip elgtis negalima. Moksliniais tyrimais turi būti prisidedama prie aplinkai kenkiančių tendencijų keitimo ir užtikrinimo, kad ekosistemos toliau teiktų išteklius, prekes ir paslaugas, kurios yra labai svarbios gerovei ir ekonominiam klestėjimui
  bei tvariam vystymuisi
  .

Todėl šios veiklos tikslas yra suteikti žinių
  ir priemonių
  , skirtų taip valdyti
  ir saugoti
  gamtos išteklius, kad būtų užtikrinama tvari ribotų išteklių ir
  dabartinių bei būsimų
  visuomenės ir ekonomikos poreikių pusiausvyra.

Siekiant šių tikslų moksliniai tyrimai ir inovacijos bus sutelkti į šią veiklą:

5.2.1.   Mūsų žinių apie
  biologinę įvairovę ir
  ekosistemų veikimą, jų sąveiką su socialinėmis sistemomis bei jų svarbą palaikant ekonomiką ir žmonių gerovę gilinimas

Kyla grėsmė, kad visuomenė savo veiksmais gali sukelti aplinkos pokyčius, kurie būtų negrįžtami ir keistų ekosistemų pobūdį
  ir jų biologinę įvairovę
  . Labai svarbu numatyti tokią riziką vertinant, stebint ir prognozuojant žmogaus veiklos
  , įskaitant žemės naudojimo paskirties keitimą,
  poveikį aplinkai ir aplinkos pokyčių poveikį žmogaus gerovei. Jūros (nuo pakrančių zonų iki giliųjų vandenų
  , įskaitant jūrų išteklių tvarumą
  ),
  poliarinių,
  gėlo vandens, sausumos ir miestų ekosistemų, įskaitant nuo požeminių vandenų priklausomas ekosistemas, moksliniai tyrimai pagerins mūsų supratimą apie sudėtingas gamtos išteklių ir socialinių, ekonominių ir ekologinių sistemų sąsajas, įskaitant natūralias kritines ribas, bei žmogaus ir biologinių sistemų atsparumą ar trapumą. Bus tiriama, kaip
  biologinė įvairovė ir
  ekosistemos veikia ir reaguoja į antropogeninį poveikį, kaip jas galima atkurti ir kokį poveikį tai turės ekonomikai ir žmonių gerovei. Taip pat bus tiriami išteklių problemų sprendimai
  Europos ir tarptautiniu mastu
  . Jais bus prisidedama prie politikos ir praktikos, užtikrinančios, kad socialinė ir ekonominė veikla būtų vykdoma neviršijant ekosistemų ir biologinės įvairovės tvarumo ir pritaikomumo ribų.

5.2.2.   
  Integruotų metodų, skirtų su vandeniu susijusiems uždaviniams spręsti ir prie tvaraus vandens išteklių ir paslaugų valdymo bei naudojimo pereiti, kūrimas

Apsirūpinimas gėlu vandeniu ir jo kokybė tapo pasaulinio masto uždaviniais, turinčiais didelių ekonominių ir socialinių pasekmių. Vandens naudotojams įvairiuose sektoriuose ir vandens ekosistemoms ypač svarbiu uždaviniu tampa vandens kokybės ir apsirūpinimo juo užtikrinimas bei gerinimas ir žmogaus veiklos poveikio gėlo vandens ekosistemoms švelninimas dėl vis didėjančio vandens poreikio įvairioms ir dažnai prieštaringoms reikmėms (pvz., žemės ūkio, pramonės, rekreacinės veiklos, viešųjų paslaugų, ekosistemų ir kraštovaizdžio priežiūros, aplinkos atkūrimo ir būklės gerinimo) tenkinti, dėl didesnio išteklių pažeidžiamumo, kurį didina klimato kaita ir visuotiniai pokyčiai, urbanizacija, tarša ir gėlo vandens išteklių pereikvojimas.

Moksliniais tyrimais ir inovacijomis bus sprendžiami šie įtampą keliantys klausimai ir kuriamos integruotos strategijos, priemonės, technologijos ir inovaciniai sprendimai siekiant patenkinti dabartinius ir būsimus poreikius. Bus siekiama parengti tinkamas vandentvarkos strategijas, pagerinti vandens kokybę, spręsti vandens paklausos ir apsirūpinimo juo arba tiekimo įvairiais lygiais ir įvairiu mastu pusiausvyros klausimus, uždaryti vandens ciklą, skatinti galutinių naudotojų tausojančią elgseną ir spręsti su vandeniu susijusios grėsmės klausimą, kartu palaikant vandens ekosistemų vientisumą, struktūrą ir veikimą, atsižvelgiant į vykdomą ES politiką.

5.2.3.   Žinių ir priemonių suteikimas efektyviam sprendimų priėmimui ir visuomenės dalyvavimui

Socialinėmis, ekonominėmis ir valdymo sistemomis vis dar turi būtų sprendžiami išteklių išeikvojimo ir žalos ekosistemoms klausimai. Moksliniais tyrimais ir inovacijomis bus grindžiami politiniai sprendimai, reikalingi gamtos ištekliams ir ekosistemoms valdyti, siekiant išvengti neigiamą poveikį darančių klimato ar aplinkos pokyčių arba prisitaikyti prie jų ir skatinti institucinius, ekonominius, elgsenos ir technologinius pokyčius, kurie užtikrintų tvarumą.
  Taigi, moksliniais tyrimais bus palaikomas sistemų plėtojimas siekiant įvertinti biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijas, įskaitant supratimą apie gamtinio kapitalo išteklius ir ekosistemų funkcijų gausą.
  Didėlis dėmesys bus skiriamas itin svarbioms politiniu atžvilgiu svarbioms ekosistemoms ir ekosistemų funkcijoms, pavyzdžiui, gėlo vandens, jūrų ir vandenynų
  (įskaitant pakrantės rajonus), miškų, poliarinių regionų,
  oro kokybės, biologinės įvairovės, žemės naudojimo ir dirvožemio. Visuomenės ir ekosistemų atsparumas
  teršalams ir patogenams,
  katastrofiškiems reiškiniams, įskaitant gamtinius pavojus
  (pavyzdžiui, seisminius bei ugnikalnių keliamus pavojus, potvynius ir sausras) ir miškų gaisrus
  , bus remiamas didinant prognozavimo, išankstinio įspėjimo, pažeidžiamumo ir poveikio, įskaitant įvairios rizikos dimensiją, vertinimo gebėjimus. Taigi, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bus remiama aplinkos bei efektyvaus išteklių naudojimo politika ir suteikiama galimybė pasirinkti efektyvų įrodymais pagrįstą valdymą, neviršijant saugaus veikimo ribų. Novatoriški būdai bus kuriami, siekiant padidinti politikos sanglaudą, rinktis kompromisus ir valdyti prieštaringus interesus, didinti visuomenės informuotumą apie mokslinių tyrimų rezultatus ir piliečių dalyvavimą priimant sprendimus.

5.3.   Tvaraus ne energetinių ir ne žemės ūkio žaliavų tiekimo užtikrinimas

Tokiems sektoriams kaip statybų, chemijos, automobilių, orlaivių ir erdvėlaivių, mechanizmų ir įrangos, kurių bendra pridėtinė vertė viršija 1 000 milijardų EUR ir kuriuose dirba maždaug 30 milijonų žmonių, esminę svarbą turi galimybė gauti žaliavų. Sąjunga turi pakankamai statybinių mineralinių medžiagų. Nepaisant to, kad Sąjunga yra viena didžiausių pasaulyje tam tikrų pramoninių mineralinių medžiagų gamintojų, ji yra daugumos šių medžiagų grynoji importuotoja. Be to, Sąjunga yra labai priklausoma nuo metalo mineralų importo ir yra visiškai priklausoma nuo kai kurių itin svarbių žaliavų importo.

Pastarosios tendencijos rodo, kad žaliavų paklausą palaikys besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių vystymasis ir spartus bazinių didelio poveikio technologijų plitimas. Europa turi užtikrinti tvarų valdymą ir tvarų žaliavų tiekimą valstybių viduje ir už jų ribų visuose sektoriuose, kuriems didelę svarbą turi galimybė gauti žaliavų. Politikos tikslai dėl svarbiausių žaliavų yra nustatyti Komisijos žaliavų iniciatyvoje (12).

Todėl vykdant šią veiklą siekiama išplėsti žinias apie žaliavas ir parengti inovacinius sprendimus, leisiančius ekonomiškai veiksmingai ir nedarant žalos aplinkai žvalgyti, išgauti, apdirbti,
  pakartotinai naudoti,
  perdirbti ir utilizuoti žaliavas bei jas pakeisti ekonomiškai priimtinais
  ir aplinkos požiūriu tvariais
  bei aplinkai mažesnį poveikį darančiais pakaitalais.

Siekiant šių tikslų moksliniai tyrimai ir inovacijos bus sutelkti į šią veiklą:

5.3.1.   Žinių apie žaliavų prieinamumą didinimas

Bus tiksliau įvertintas pasaulio ir Sąjungos išteklių ilgalaikis prieinamumas, įskaitant prieigą prie urbanistinių atliekų telkinių (sąvartynai ir gavyba iš atliekų),
  pakrančių zonų ir
  jūros gelmių išteklių (pvz., retųjų žemių mineralų kasyba jūros dugne), o susiję neaiškumai bus išspręsti. Šios žinios padės visuomenei efektyviau panaudoti, perdirbti ir dar kartą panaudoti retas arba aplinkai pavojingas žaliavas. Tokiu būdu taip pat bus kuriamos pasaulinės taisyklės, praktika ir standartai, taikomi ekonomiškai perspektyviam, ekologiškam ir socialiai priimtinam išteklių žvalgymui, gavybai ir apdorojimui, įskaitant žemės naudojimo ir jūrų erdvės planavimo praktiką
  remiantis ekosistemomis grindžiamu požiūriu
  .

5.3.2.   Tvaraus žaliavų
  , įskaitant sausumos ir jūros mineralinius išteklius,
  tiekimo ir jų naudojimo, įskaitant žvalgymą, gavybą, apdirbimą,
  pakartotinį naudojimą,
  antrinį perdirbimą ir utilizavimą, skatinimas

Moksliniai tyrimai ir inovacijos yra reikalingi visą medžiagų gyvavimo ciklą, kad būtų užtikrintas prieinamas, patikimas ir tvarus Europos pramonei svarbių žaliavų tiekimas ir valdymas. Ekonomiškai perspektyvaus, socialiai priimtino ir aplinką tausojančio išteklių žvalgymo, gavybos ir apdorojimo technologijų vystymas ir diegimas paskatins efektyvų išteklių naudojimą.
  Tai apims sausumos ir jūros mineralinius išteklius;
  taip pat bus išnaudojamos gavybos iš urbanistinių atliekų galimybės. Naujas, ekonomiškai perspektyvus
  ir efektyviu išteklių naudojimu pagrįstas
  antrinis perdirbimas ir medžiagų utilizavimo technologijos, verslo modeliai ir procesai
  , įskaitant uždarojo ciklo procesus ir sistemas,
  taip pat padės mažinti Sąjungos priklausomybę nuo pirminių žaliavų tiekimo. Ši veikla apims ilgesnio naudojimo, aukštos kokybės antrinio perdirbimo ir utilizavimo poreikį bei poreikį smarkiai sumažinti išteklių švaistymą. Bus laikomasi viso gyvavimo ciklo požiūrio – nuo galimo prieinamų žaliavų tiekimo iki jų gyvavimo ciklo pabaigos, užtikrinant minimalų energijos ir išteklių poreikį.

5.3.3.   Alternatyvų svarbiausioms žaliavoms suradimas

Numatant, kad gali sumažėti tam tikrų medžiagų prieinamumas pasauliniu lygiu, pavyzdžiui, dėl prekybos apribojimų, bus tiriami ir vystomi tvarūs svarbiausių žaliavų pakaitalai ir alternatyvos, pasižymintys panašiomis funkcinėmis savybėmis. Tai sumažins Sąjungos priklausomybę nuo pirminių žaliavų ir pagerins poveikį aplinkai.

5.3.4.   Visuomenės informuotumo ir įgūdžių žaliavų srityje stiprinimas

Perėjimui prie labiau nepriklausomos ir efektyviai išteklius naudojančios ekonomikos reikės kultūrinių, elgsenos, socioekonominių
  , sisteminių
  ir institucinių pokyčių. Tam, kad būtų galima spręsti didėjančią gebėjimų stygiaus Sąjungos žaliavų sektoriuje problemą (įskaitant Europos kasybos pramonę), bus skatinama sudaryti veiksmingesnes universitetų, geologijos tarnybų
  , pramonės
  ir
  kitų suinteresuotųjų subjektų
  partnerystes. Taip pat labai svarbu bus remti novatoriškų ekologiškų įgūdžių vystymą. Be to, visuomenė vis dar nedaug žino apie vidaus žaliavų svarbą Europos ekonomikai. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas reikalingiems struktūriniams pokyčiams, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bus siekiama suteikti galių piliečiams, politiką formuojantiems asmenims, naudotojams ir institucijoms.

5.4.   Sąlygų perėjimui prie ekologiškos ekonomikos
  ir visuomenės
  sudarymas taikant ekologines inovacijas

Sąjunga negali klestėti pasaulyje, kuriame sunaudojama vis daugiau išteklių, blogėja aplinka ir prarandama biologinė įvairovė. Augimo atsiejimui nuo gamtos išteklių naudojimo reikia struktūrinių pokyčių tų išteklių naudojimo, pakartotinio naudojimo ir tvarkymo srityje, kartu saugant aplinką. Ekologinės inovacijos leis mums sumažinti poveikį aplinkai, padidinti išteklių naudojimo efektyvumą, o Sąjungą nukreipti link efektyviai išteklius ir energiją naudojančios ekonomikos. Ekologinės inovacijos taip pat sukuria plačias galimybes ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, didina Europos konkurencingumą pasaulinėje rinkoje, kuri, kaip numatoma, po 2015 m. pasieks trilijoną eurų (13). Jau 45 % įmonių įdiegė kai kurių rūšių ekologines inovacijas. Apskaičiuota, kad apie 4 proc. ekologinių inovacijų lėmė daugiau kaip 40 % medžiagų naudojimo gamybos vienetui sumažinimą (14), tai atskleidžia puikias ateities galimybes.
  Tačiau neretai labai perspektyvios ir techniškai pažangios bei ekologiniu požiūriu inovacinės technologijos, procesai, paslaugos ir produktai nepasiekia rinkos dėl prieš pradedant prekybą iškylančių sunkumų ir negalima visiškai išnaudoti jų aplinkosauginio ir ekonominio potencialo, nes privatūs investuotojai mano, kad juos plėtoti ir pateikti rinkai yra pernelyg rizikinga.

Todėl šios veiklos tikslas yra skatinti visų formų ekologines inovacijas, kurios padeda pereiti prie ekologiškos ekonomikos.

Siekiant šių tikslų moksliniai tyrimai ir inovacijos bus sutelkti į šią veiklą:

5.4.1.   Ekologinių inovacinių technologijų, procesų, paslaugų ir produktų stiprinimas
  , įskaitant būdų, kaip sumažinti gamybai ir vartojimui reikalingų žaliavų kiekį, paiešką, ir su tuo susijusių kliūčių įveikimas,
  bei jų įdiegimo rinkoje skatinimas

Bus remiamos visų formų
  ekologinės
  inovacijos, tiek naudingos, tiek radikalios, derinant technologines, organizacines, visuomenines, elgsenos, verslo ir politikos inovacijas ir stiprinamas pilietinės visuomenės dalyvavimas. Šia veikla bus remiamas labiau žiedinės ekonomikos kūrimas, mažinant poveikį aplinkai
  , didinant aplinkos atsparumą
  ir atsižvelgiant į grįžtamąjį poveikį aplinkai
  bei galimą poveikį kitiems sektoriams
  . Tai apims
  naudotojų poreikiais grindžiamas inovacijas,
  verslo modelius, pramonės simbiozę, produktų aptarnavimo sistemas, produktų kūrimą, viso gyvavimo ciklo ir grįžtamojo ciklo metodus
  , taip pat būdų, kaip sumažinti gamybai ir vartojimui reikalingų žaliavų kiekį, paiešką ir su tuo susijusių kliūčių įveikimą
  .
  Bus nagrinėjamos galimybės plėtoti tausesnio vartojimo modelius.
  Bus siekiama padidinti išteklių naudojimo efektyvumą, sumažinant (absoliučiąja verte) sąnaudas, atliekas ir pavojingų medžiagų
  (pvz., nurodytųjų REACH reglamente

   (15)

  ir kitų)
  išleidimą vertės grandinėje, ir skatinti pakartotinį panaudojimą, antrinį perdirbimą ir išteklių pakeitimą. Daug dėmesio bus skiriama palankesnių sąlygų sudarymui siekiant pereiti nuo mokslinių tyrimų etapo prie rinkos, įtraukiant pramonę ir visų pirma
  naujai įsteigtas įmones ir novatoriškas
  MVĮ
  , pilietinės visuomenės organizacijas ir galutinius naudotojus,
  nuo
  Sąjungai svarbių ekologiniu požiūriu inovacinių technologijų, produktų, paslaugų ir procesų prototipų kūrimo ir techninio, socialinio bei aplinkosauginio veiksmingumo demonstravimo iki pirmo pritaikymo ir naudojimo rinkoje
  .
  Veiksmais bus padedama šalinti kliūtis, trukdančias kurti ir plačiai taikyti ekologiškas inovacijas, kurti arba plėsti rinkas, kad būtų galima priimti atitinkamus sprendimus, ir didinti Sąjungos įmonių, ypač MVĮ, konkurencingumą pasaulio rinkose.
  Ekologinių inovacijų kūrėjų ryšių palaikymu taip pat bus siekiama stiprinti žinių sklaidą
  bei naudojimą
  ir užtikrinti glaudesnį pasiūlos ir paklausos ryšį.

5.4.2.   Inovacinės politikos ir visuomenės pokyčių rėmimas

Reikia struktūrinių ir institucinių pokyčių, kad būtų galima pereiti prie ekologiškos ekonomikos
  ir visuomenės
  . Moksliniais tyrimais ir inovacijomis bus sprendžiami su pagrindinėmis kliūtimis, dėl kurių negali vykti visuomenės ir rinkos pokyčiai, susiję klausimai ir bus siekiama vartotojams, verslo lyderiams ir politiką formuojantiems asmenims suteikti galimybių užtikrinti novatorišką ir tausojančią elgseną
  , prisidedant socialinių ir humanitarinių mokslų sritims
  . Bus kuriamos patikimos ir skaidrios priemonės, metodai ir modeliai, kuriais naudojantis galima įvertinti ir užtikrinti galimybės vykti pagrindiniams ekonominiams, visuomeniniams
  , kultūriniams
  ir instituciniams pokyčiams, reikalingiems esminiam perėjimui prie ekologiškos ekonomikos
  ir visuomenės
  . Moksliniais tyrimais bus tiriama, kaip skatinti tausojančius
  gyvensenos ir
  vartojimo modelius, apimančius socioekonominius mokslinius tyrimus, elgsenos mokslus, vartotojų dalyvavimą ir inovacijų pripažinimą visuomenėje, tai pat bus tiriama veikla, kaip gerinti ryšius ir visuomenės informuotumą. Bus visokeriopai naudojamasi demonstravimo veiksmais.

5.4.3.   Pažangos, siekiant ekologiškos ekonomikos, matavimas ir vertinimas

Reikia sukurti patikimus rodiklius visais atitinkamais vietos mastais, kurie papildo BVP, metodus ir sistemas perėjimui prie ekologiškos ekonomikos ir atitinkamos politikos efektyvumui remti ir vertinti. Gyvavimo ciklo požiūriu pagrįstais moksliniais tyrimais ir inovacijomis bus gerinama duomenų kokybė ir prieinamumas, matavimo metodai ir sistemos, susijusios su efektyviu išteklių naudojimu ir ekologinėmis inovacijomis, taip pat bus sudarytos palankesnės sąlygos novatoriškų atsvaros schemų plėtojimui. Socioekonominiai moksliniai tyrimai suteiks geresnį supratimą apie gamintojo ir vartotojo elgsenos pagrindines priežastis ir taip prisidės prie veiksmingesnių politikos priemonių kūrimo, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pereiti prie efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos. Be to, siekiant remti efektyvų išteklių naudojimą ir ekologinių inovacijų politiką visais lygiais, bus plėtojamos technologijų vertinimo metodikos ir integruotas modeliavimas, kartu didinant politikos sanglaudą ir ieškant kompromisų. Rezultatai suteiks galimybę stebėti, vertinti ir sumažinti medžiagų ir energijos srautus gamyboje ir vartojime, o politiką formuojantiems asmenims ir įmonėms – integruoti aplinkos sąnaudas ir išorės poveikį į veiksmus ir sprendimus.

5.4.4.   Efektyvaus išteklių naudojimo skatinimas pasitelkiant skaitmenines sistemas

Informacinių ir ryšių technologijų inovacijos gali būti viena iš pagrindinių priemonių efektyviam išteklių naudojimui remti. Kad būtų pasiektas šis tikslas, šiuolaikinėmis ir novatoriškomis informacinėmis ir ryšių technologijomis bus žymiai prisidedama prie produktyvumo, visų pirma taikant automatizuotus procesus, stebėjimo realiuoju laiku ir sprendimų palaikymo sistemas. Dėl informacinių ir ryšių technologijų naudojimo pagreitės laipsniškas ekonomikos dematerializavimas, paspartinant perėjimą prie skaitmeninių paslaugų, ir bus sudarytos palankesnės sąlygos keisti vartojimo elgseną ir verslo modelius naudojant ateities informacines ir ryšių technologijas.

5.5.   Visapusiškų ir tvarių aplinkos pasaulinio stebėjimo ir informavimo sistemų kūrimas

Visapusiškos aplinkos stebėjimo ir informacinės sistemos yra itin svarbios siekiant užtikrinti šio uždavinio sprendimui reikalingų ilgalaikių duomenų ir informacijos teikimą. Šios sistemos bus naudojamos klimato, gamtos išteklių, įskaitant žaliavas
  , sausumos ir jūrų (nuo pakrančių zonų iki giliųjų vandenų)
  ekosistemų ir ekosistemų funkcijų padėčiai, statusui ir tendencijoms
  stebėti,
  vertinti ir numatyti, taip pat mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos politikai ir būdams visuose ekonomikos sektoriuose įvertinti. Pagal šias sistemas teikiamos informacija ir žinios bus naudojamos pažangiam strateginių išteklių naudojimui skatinti, įrodymais pagrįstos politikos plėtojimui remti, naujoms aplinkos ir klimato funkcijoms skatinti ir naujoms galimybėms pasaulinėse rinkose vystyti.

Žemės stebėjimo ir stebėsenos pajėgumai, technologijos ir duomenų infrastruktūros turi būti sukurti remiantis pažanga informacinių ir ryšių technologijų, kosmoso technologijų ir tinklinių pajėgumų, nuotoliniu būdu fiksuojamų stebėjimo sistemų, naujoviškų in situ jutiklių, judriojo ryšio paslaugų, ryšių tinklų, aktyvių žiniatinklio paslaugų priemonių ir pagerintos kompiuterių ir modeliavimo infrastruktūros srityse, siekiant nuolatos laiku teikti tikslią informaciją, prognozes ir projekcijas. Bus skatinama nemokama, atvira ir neribota prieiga prie sąveikių duomenų ir informacijos bei mokslinių tyrimų rezultatų, taip pat skatinamas efektyvus
  ir, prireikus, saugus
  mokslinių tyrimų kaupimas, valdymas ir platinimas.
  Vykdant veiklą turi būti padedama apibrėžti būsimą Europos Žemės stebėsenos programos (programa „Copernicus“) veiklą ir didinti programos „Copernicus“ duomenų naudojimą mokslinių tyrimų veikloje.

5.6.
     
  Kultūros paveldas

Kultūros paveldo objektai yra unikalūs ir nepakeičiami tiek dėl materialiosios, tiek dėl nematerialiosios vertės, kultūrinės svarbos ir prasmės. Šie objektai yra vienas iš pagrindinių veiksnių užtikrinančių visuomenės sanglaudą, tapatybę ir gerovę; juo žymiai prisidedama prie tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo. Tačiau Europos kultūros paveldas dėvisi ir yra gadinamas; jam daromą žalą dar labiau didina žmogaus veiklos poveikis (pvz., turizmas), dėl klimato kaitos pasireiškiančios ekstremalios oro sąlygos ir kiti gamtiniai pavojai bei gaivalinės nelaimės.

Šia veikla siekiama suteikti žinių bei pasiūlyti inovacinių sprendimų, kaip pasitelkiant prisitaikymo ir švelninimo strategijas, metodikas, technologijas, produktus ir paslaugas išsaugoti ir valdyti materialųjį Europos kultūros paveldą, kuriam dėl klimato kaitos kyla pavojus.

Siekiant šių tikslų tarpdisciplininiai moksliniai tyrimai ir inovacijos bus sutelkti į šias veiklas:

5.6.1.
     
  Atsparumo lygių nustatymas vykdant priežiūrą, stebėseną ir modeliavimą

Nauji tobulesni žalos įvertinimo, stebėsenos ir modeliavimo metodai bus parengti siekiant pagerinti mokslines žinias apie klimato kaitos poveikį kultūros paveldui ir kitus aplinkos ir žmogaus veiklos keliamos rizikos veiksnius. Remiantis scenarijais, modeliais ir priemonėmis, įskaitant vertės suvokimo analizę, sukauptos žinios ir supratimas padės suteikti tvirtą mokslinį pagrindą atsparumo strategijų, politikos ir standartų kūrimui, remiantis tvaria rizikos vertinimo ir kultūros paveldo subjektų valdymo sistema.

5.6.2
     
  Geresnio supratimo apie tai, kaip bendruomenės suvokia klimato kaitą ir seisminius bei ugnikalnių keliamus pavojus ir į juos reaguoja, užtikrinimas

Vykdant mokslinius tyrimus ir inovacijas, taikant integruotą požiūrį, bus plėtojami efektyviu išteklių naudojimu pagrįsti sprendimai, skirti prevencijos, prisitaikymo ir poveikio švelninimo veiksmams, taikant naujoviškas metodiką, technologijas, produktus ir paslaugas, siekiant išsaugoti kultūros paveldo objektus, kultūrinius kraštovaizdžius ir istorines gyvenvietes.

5.7.
     Konkretūs įgyvendinimo aspektai

Vykdant veiklą bus sustiprintas Sąjungos dalyvavimas daugiašaliuose procesuose ir iniciatyvose, pavyzdžiui, Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (TKKK), Tarpvyriausybinės biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų platformos (IPBES) ir Žemės stebėjimo grupės veikloje, ir padidintas jos finansinis įnašas juos vykdant. Bendradarbiaujant su kitais svarbiais viešaisiais ir privačiaisiais mokslinių tyrimų finansuotojais
  bei kitais didžiaisiais mokslinių tyrimų tinklais
  bus padidintas pasaulio ir Europos mokslinių tyrimų efektyvumas ir prisidėta prie pasaulinio mokslinių tyrimų valdymo.

Bendradarbiavimas mokslo ir technologijų srityje prisidės prie Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) pasaulinių technologijų mechanizmo ir palengvins technologijų vystymą, inovacijas ir perkėlimą, remiant prisitaikymą prie klimato kaitos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio poveikio švelninimą.

Remiantis JT konferencijos „Rio+20“ rezultatais, bus tiriamas mechanizmas, pagal kurį būtų galima sistemiškai rinkti, lyginti ir analizuoti mokslines ir technologines žinias apie svarbiausius tvaraus vystymosi ir ekologiškos ekonomikos klausimus; šis mechanizmas apims pažangos vertinimo sistemą. Šia veikla bus prisidėta prie esamų mokslo grupių bei organizacijų darbo ir siekiama sinergijos su jomis.

Vykdant mokslinių tyrimų veiksmus šio uždavinio srityje bus prisidėta prie
  Europos Žemės stebėsenos programos (programa „Copernicus“)
  eksploatavimo paslaugų, suteikiant vystymo žinių pagrindą
  programai „Copernicus“
  .
  Gali būti apsvarstyta galimybė remti atitinkamas bendro programavimo iniciatyvas (BPI) ir atitinkamas viešojo sektoriaus subjektų bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes.

Taip pat bus sukurtos atitinkamos sąsajos su veiksmais pagal atitinkamas Europos inovacijų partnerystes ir su atitinkamais Europos technologijų platformų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių aspektais.

Specialiomis priemonėmis bus užtikrinta, kad Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų klimato, išteklių efektyvumo ir žaliavų srityse rezultatai būtų naudojami pagal kitas plataus masto Sąjungos programas, pvz., programą „Life+“,
  Europos
  struktūrinius
  ir investicijų
  fondus ir išorines bendradarbiavimo programas.

Be to, vykdant veiklą, inter alia, bus remiamasi veiksmais, kurių imtasi pagal Ekologinių inovacijų programą, juos sustiprinant.

Vykdant veiksmus taip pat bus užtikrinta
  mokslo ir technologijų pažangos Sąjungoje ir jos svarbiausiose šalyse partnerėse ir regionuose partneriuose nuolatinė analizė, atliktas išankstinis naujų aplinkos technologijų ir praktikos rinkos galimybių tyrimas ir numatytos mokslinių tyrimų, inovacijų ir politikos tendencijos.

6.   
  EUROPA KINTANČIAME PASAULYJE. ĮTRAUKIOS, NOVATORIŠKOS IR MĄSTANČIOS VISUOMENĖS

Šiame skirsnyje aptariama mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kuria prisidedama norint užtikrinti, kad visuomenės taptų įtraukesnės, novatoriškesnės ir labiau mąstančios, ir specialios priemonės, kuriomis remiami konkretūs kompleksiniai klausimai, minimi kalbant apie šį visuomenės uždavinį

   (16).

6.1.   Įtraukios visuomenės

Dabartinės tendencijos Europos visuomenėje suteikia ne tik galimybes labiau suvienyti Europą, bet ir kelia riziką
  ir iššūkius
  . Šias galimybes, riziką
  ir iššūkius
  reikia suprasti ir juos numatyti, kad Europa galėtų vystytis likdama pakankamai solidari ir bendradarbiautų socialiniu, ekonominiu, politiniu,
  švietimo
  ir kultūriniu lygiais, atsižvelgiant į tai, kad pasaulis tampa vis labiau tarpusavyje susietas
  ir priklausomas
  .

Todėl siekiama
  suprasti, analizuoti ir plėtoti
  socialinę, ekonominę ir politinę įtrauktį,
  taip pat įtraukias darbo rinkas,
  kovoti su skurdu
  ir marginalizacija
  , stiprinti žmogaus teises, skaitmeninę įtrauktį, lygybę, solidarumą ir tarpkultūrinę dinamiką, remiant
  pažangiausią mokslą,
  daugelį sričių apimančius mokslinius tyrimus,
  kuriant
  rodiklius, vystant technologijas, diegiant
  organizacines inovacijas ir kuriant regioninius inovacinius klasterius
  bei naujas bendradarbiavimo ir bendros kūrybos formas. Moksliniais tyrimais ir kita veikla turi būti remiamas strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimas ir kita susijusi Sąjungos ▌politika. Šiuo požiūriu
  svarbiausias
  vaidmuo tenka
  socialinių ir
  humanitarinių mokslų tyrimams. Norint apibrėžti Europos strategijų ir politikos tikslus, juos stebėti, vertinti
  ir spręsti
  susijusias problemas, reikės tikslinių ▌mokslinių tyrimų, kuriais užtikrinama, kad politikos formuotojai
  galėtų analizuoti ir
  vertinti numatytų priemonių poveikį ir veiksmingumą, visų pirma jų naudingumo socialinei įtraukčiai požiūriu.
  To siekiant visų amžiaus grupių asmenims ir visose gyvenimo srityse turėtų būti taikoma visavertė socialinė įtrauktis ir skatinamas jų aktyvumas.

Toliau išdėstytų specialiųjų tikslų bus siekiama,
  kad būtų geriau suprantami, puoselėjami arba įgyvendinami
  toliau išvardyti aspektai:

6.1.1.   
  mechanizmai, kuriais skatinamas

  pažangus, tvarus ir integracinis augimas

Europa sukūrė ypatingą ir gana unikalų derinį: ekonominės pažangos, socialinės politikos, kuria siekiama aukšto lygio socialinės sanglaudos, bendrų humanistinių kultūros vertybių, apimančių demokratiją ir teisinę valstybę, žmogaus teisių, pagarbos įvairovei ir jos išsaugojimo, švietimo ir mokslo skatinimo, meno ir humanitarinių mokslų, kaip esminių socialinę ir ekonominę pažangą ir gerovę skatinančių veiksnių.
  Nuolatinis ekonomikos augimo siekis yra susijęs su daugybe svarbių žmogiškųjų, socialinių, aplinkos ir ekonominių sąnaudų. Pažangus, tvarus ir integracinis augimas Europoje reiškia esminius pokyčius, kad einant laikui iš esmės keisis ekonomikos augimo bei
  visuomeninės
  gerovės apibrėžimo, matavimo (įskaitant pažangos vertinimą naudojant kitus, ne įprastinį BVP rodiklį), generavimo ir išlaikymo būdai.

Moksliniais tyrimais bus analizuojamas
  piliečių dalyvavimo
  , tvarios gyvensenos būdų,
  kultūrų supratimo
  ir socialinio ir ekonominio elgesio bei vertybių vystymas, ir analizuojama, kaip šie aspektai susiję su Europos institucijų,
  bendruomenių,
  rinkų, bendrovių, valdymo ir tikėjimo sistemų paradigmomis, politika bei veikimu
  ir jų ryšiais su kitais regionais ir ekonomikos sistemomis
  . Jais bus kuriamos priemonės, leidžiančios geriau įvertinti tokio pobūdžio raidos kontekstinį bei abipusį poveikį, palyginti
  viešąją politiką su įvairiais uždaviniais visoje Europoje
  ir
  analizuoti
  galimas politikos priemones
  bei sprendimų priėmimo mechanizmus
  tokiose srityse, kaip užimtumas, apmokestinimas, nelygybė, skurdas, socialinė įtrauktis, švietimas ir gebėjimai, bendruomenių vystymasis, konkurencingumas ir vidaus rinka
  siekiant suvokti naujas didesnės Europos integracijos sąlygas bei galimybes ir jos socialinių, kultūrinių, mokslinių ir ekonominių komponentų bei sąveikų, kaip santykinių Sąjungos pranašumų pasaulio lygiu šaltinių, vaidmenį
  .

Bus analizuojamas poveikis ekonomikos augimui, darbo rinkai ir gerovei, kurį daro dėl senėjančių visuomenių ir migrantų judėjimo atsirandantys demografiniai pokyčiai. Todėl tam, kad būtų įmanoma spręsti ateities augimo keliamus uždavinius, svarbu atsižvelgti į įvairius žinių komponentus, dėmesį moksliniuose tyrimuose sutelkiant į mokymosi, švietimo ir mokymo klausimus, arba skiriant dėmesio jaunimo vaidmeniui ir vietai visuomenėje. Vykdant mokslinius tyrimus taip pat bus kuriamos geresnės priemonės, skirtos įvairios ekonominės politikos poveikio tvarumui įvertinti.
  Jais taip pat bus analizuojama, kaip vystosi įvairių šalių nacionalinė ekonomika ir kurios valdymo formos Europos ir tarptautiniu lygmeniu galėtų padėti išvengti makroekonominio disbalanso, piniginių sunkumų, konkurencijos mokesčių srityje, nedarbo ir užimtumo problemų ir kitų
  visuomenės,
  ekonominių ir finansinių sutrikimų formų. Bus atsižvelgta į augančią tarpusavio priklausomybę tarp Sąjungos ir pasaulinės ekonomikos,
  rinkų ir finansų sistemų ir iš to kylančius institucinio vystymosi ir viešojo administravimo uždavinius
  .
  Atsižvelgiant į Europos valstybių skolos krizę taip pat bus akcentuojami moksliniai tyrimai, kuriais siekiama apibrėžti bendras stabilių Europos finansų ir ekonomikos sistemų sąlygas.

6.1.2.   
  Patikimos organizacijos, praktika, paslaugos ir politika, kurių reikia

  atsparioms,
  įtraukioms,

  dalyvavimu grindžiamoms, atviroms ir kūrybingoms

  visuomenėms Europoje

  kurti, visų pirma atsižvelgiant į migraciją, integraciją ir demografinius pokyčius

Norinti suprasti socialines,
  kultūrines ir politines
  transformacijas Europoje, reikia analizuoti kintančią demokratinę praktiką bei lūkesčius ir tapatybių, įvairovės, teritorijų, religijų, kultūrų,
  kalbų
  ir vertybių istorinę raidą. Tam būtina gerai išmanyti Europos integracijos istoriją.
  Vykdant mokslinius tyrimus bus siekiama
  nustatyti būdus, kaip pritaikyti ir tobulinti Europos gerovės sistemas, viešąsias paslaugas ir platesnį politikos socialinio saugumo aspektą, kad būtų pasiekta sanglauda,
  lyčių lygybė, skatinamos dalyvavimu paremtos, atviros ir kūrybingos visuomenės
  ir propaguojama didesnė socialinė bei ekonominė lygybė bei kartų solidarumas. Moksliniais tyrimais bus analizuojama, kaip visuomenė ir politika tampa labiau europietiškos plačiąja prasme, vykstant tapatybių, kultūrų ir vertybių raidai, plintant
  žinioms,
  idėjoms ir įsitikinimams, taip pat taikant abipusiškumo, bendrumo ir lygybės principus bei didėjant jų praktiniam taikymui,
  visų pirma dėmesį teikiant migracijai, integracijai ir demografiniams pokyčiams
  . Bus analizuojama, kaip pažeidžiamos visuomenės grupės
  (pvz., romai)
  gali visapusiškai dalyvauti
  švietimo sistemoje
  , visuomenės ir demokratiniame gyvenime, visų pirma užtikrinant, kad jos įgytų įvairių gebėjimų, ir užtikrinant žmogaus teisių apsaugą. Todėl pagrindiniu analizės objektu išliks tai, kaip politinės sistemos reaguoja ar nereaguoja į tokią socialinę raidą ir kaip jos pačios vystosi. Moksliniais tyrimais taip pat bus nagrinėjama, kaip vystosi pagrindinės sistemos, kurios yra pamatinės
  žmogiškųjų ir
  socialinių ryšių formos, pavyzdžiui, šeima, darbas, išsilavinimas ir užimtumas, ir kurios padeda kovoti
  su socialine nelygybe, atskirtimi ir skurdu
  .
  Socialinė sanglauda ir nešališkas bei patikimas teisingumas, švietimas, demokratija, tolerancija ir įvairovė yra veiksniai, kuriuos reikia atidžiai apsvarstyti siekiant nustatyti ir geriau išnaudoti santykinius Europos pranašumus pasaulio lygiu ir teikti geresnę įrodymais pagrįstą paramą politikai. Vykdant mokslinius tyrimus
  bus atsižvelgta į 
  judumo ir
  migracijos,
  įskaitant srautus Europos viduje,
  taip pat demografijos svarbą toliau vystantis Europos politikai.

Be to, labai svarbu suprasti sunkumus ir galimybes, kylančius diegiant IRT, tiek individualiu, tiek kolektyviniu lygiu, kad būtų galima atverti naujus kelius įtraukioms inovacijoms.
  Atsižvelgiant į didėjančią skaitmeninės įtraukties socialinę ir ekonominę svarbą, mokslinių tyrimų ir ▌inovacijų kūrimo veiksmais bus skatinami įtraukūs IRT sprendimai ir faktinis skaitmeninio raštingumo užtikrinimas, suteikiant galių piliečiams ir kompetentingiems darbuotojams. Daug dėmesio bus skiriama naujiems technologiniams laimėjimams, kuriais iš esmės bus patobulintas technologijų asmeninis pritaikymas, patogumas naudoti ir prieinamumas remiantis piliečių, vartotojų ir naudotojų, įskaitant neįgaliuosius, elgesio ir jų vertybių geresniu supratimu. Tam reikės vykdyti mokslinius tyrimus „užprogramuotos įtraukties“ srityje ir taikyti inovacinį požiūrį.

6.1.3.   Europos kaip pasaulinio masto veikėjos

  vaidmuo

  ▌

  , visų pirma žmogaus teisių ir teisingumo pasaulyje srityse

Europos ypatinga istorinė, politinė, socialinė ir kultūrinė sistema vis labiau patiria pasaulinių pokyčių poveikį. Norėdama toliau plėtoti išorės veiksmus kaimynystėje ir už jos ribų ir išlaikyti savo, kaip pasaulinio masto veikėjos, poziciją, Europa turi pagerinti savo gebėjimus apibrėžti, išdėstyti pirmenybės tvarka, aiškinti, vertinti ir propaguoti savo politikos tikslus,
  bendradarbiaudama
  su kitais pasaulio regionais ir bendruomenėmis, siekdama stiprinti bendradarbiavimo ryšius, išvengti konfliktų ar juos spręsti. Šiuo atžvilgiu Europa taip pat turi padidinti savo gebėjimus numatyti globalizacijos raidą bei poveikį ir į juos reaguoti. Tam reikia geriau išmanyti kitų pasaulio regionų istoriją, kultūrą ir politines bei ekonomines sistemas
  bei iš jų pasimokyti
  , taip pat suprasti tarpvalstybinių subjektų vaidmenį ir įtaką. Galiausiai pati Europa taip pat turi efektyviai prisidėti prie pasaulinio valdymo
  ir teisingumo pasaulyje
  pagrindinėse srityse, pavyzdžiui, prekybos, vystymosi, darbo, ekonominio bendradarbiavimo,
  aplinkos apsaugos, švietimo, lyčių lygybės bei
  žmogaus teisių, gynybos ir saugumo srityse. Tam reikia turėti potencialą kurti naujus pajėgumus, tiek analizės priemonių,
  paslaugų,
  sistemų ir instrumentų forma, tiek diplomatijos srityje oficialioje ir neoficialioje tarptautinėje arenoje su valstybiniais ir nevalstybiniais veikėjais.

6.1.4.
     
  Tvarios ir integracinės aplinkos propagavimas pasitelkiant inovacinius teritorijų ir miestų planavimo ir projektavimo metodus

80 proc. ES piliečių šiandien gyvena miestuose ir jų apylinkėse, tad netinkamas miestų planavimas ir projektavimas gali turėti milžiniškų pasekmių jų gyvenimui. Kad Europa sėkmingai užtikrintų ekonomikos augimą, kurtų darbo vietas ir tvarią ateitį, labai svarbu suprasti, kokias funkcijas miestai atlieka visų piliečių atžvilgiu, jų projektavimą, kokios juose sąlygos gyventi, kiek jie patrauklūs, inter alia, investicijoms ir įgūdžių kūrimui.

Vykdant Europos mokslinius tyrimus ir inovacijas turėtų būtu suteiktos priemonės ir metodai siekiant: tvaresnio, atviresnio, novatoriškesnio ir įtraukesnio miestų ir priemiesčių planavimo ir projektavimo; geriau suprasti miestų bendruomenių ir socialinės raidos dinamiką ir energijos, aplinkos, transporto ir žemės naudojimo ryšį, įskaitant sąveiką su aplinkinėmis kaimo vietovėmis; geriau suprasti viešosios erdvės projektavimą ir naudojimą miestuose, be kita ko, ir migracijos požiūriu, siekiant pagerinti socialinę įtrauktį bei raidą ir mažinti miestų rizikos ir nusikalstamumo lygį; rasti naujus gamtos išteklių naudojimo mažinimo būdus ir skatinti tvarų ekonomikos augimą kartu gerinant Europos miestų gyventojų gyvenimo kokybę; sukurti perspektyvią socialinio ir ekologinio perėjimo prie naujo miestų plėtros modelio viziją, stiprinant ES miestus – inovacijų ir darbo vietų kūrimo bei socialinės sanglaudos centrus.

6.2.   Novatoriškos visuomenės

Kuriant pasaulinę žinių bazę Sąjungos dalis
  tebėra gana didelė, tačiau dar reikia maksimaliai išplėtoti šių žinių
  socialinį ir ekonominį poveikį.
  Bus stengiamasi padidinti
  mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos efektyvumą ir
  jų
  sinergiją bei darnumą tarptautiniu politikos lygiu. Inovacijos bus suvokiamos plačiąja prasme, įskaitant plataus masto politines, taip pat
  socialines,
  vartotojams skirtas ir rinkos veikiamas inovacijas.
  Bus atsižvelgta į kūrybos ir kultūros pramonės sektorių patirtį ir inovacinę galią.
  Ši veikla padės kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir rems jos funkcionavimą, visų pirma ja bus remiamas strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų „Inovacijų sąjunga“ ir „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ įgyvendinimas ir taikymas.

Bus dedamos pastangos, kad būtų pasiekti šie specialieji tikslai:

6.2.1.   Inovacijų sąjungos bei Europos mokslinių tyrimų erdvės mokslinių duomenų bazės

  stiprinimas

  ir paramos joms didinimas

Siekiant įvertinti ir pagal prioritetus išdėstyti investicijas ir sustiprinti Inovacijų sąjungą bei Europos mokslinių tyrimų erdvę bus remiama mokslinių tyrimų
  , švietimo
  ir inovacijų politikos, sistemų ir pagrindinių subjektų Europoje ir trečiosiose valstybėse analizė ir remiamas rodiklių, duomenų ir informacijos infrastruktūros vystymas. Taip pat reikės imtis į ateitį orientuotos veiklos, bandomųjų iniciatyvų, ekonominės
  ir
  lyčių problemų analizės, politikos stebėsenos, abipusio mokymosi, koordinavimo priemonių ir veiklos, poveikio vertinimo metodologijų plėtojimo, tiriant tiesioginius suinteresuotųjų subjektų, įmonių, viešųjų institucijų,
  pilietinės visuomenės organizacijų ir
  piliečių atsiliepimus.
  Ši analizė turėtų būti atliekama ją derinant su aukštojo mokslo sistemų tyrimais Europoje ir trečiosiose valstybėse pagal programą „Erasmus visiems“.

Siekiant užtikrinti mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrą rinką, bus įgyvendinamos priemonės, skirtos su EMTE suderinamai praktikai skatinti. Bus remiama su mokslinių tyrimų mokymo kokybe, mokslininkų tyrėjų judumo ir karjeros plėtojimu susijusią politiką palaikanti veikla, įskaitant iniciatyvas, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas judumo paslaugoms, atviram įdarbinimui,
  moterų dalyvavimui moksle,
  mokslininkų tyrėjų teisėms ir ryšių su pasaulinėmis mokslininkų tyrėjų bendruomenėmis užmezgimui. Ši veikla bus įgyvendinama siekiant sinergijos ir glaudaus koordinavimo su programa „Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmai“ pagal dalį „Pažangus mokslas“. Bus remiamos institucijos, teikiančios pažangias koncepcijas dėl spartaus EMTE principų įgyvendinimo, įskaitant Europos mokslo darbuotojų chartiją ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodeksą,
  taip pat Komisijos rekomendaciją dėl intelektinės nuosavybės valdymo vykdant žinių perdavimo veiklą ir dėl universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso

   (17).

Politikos koordinavimo
  srityje
  bus nustatyta konsultavimo politikos klausimais priemonė, kad nacionalinės institucijos, nustatydamos savo nacionalines reformų programas ir mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, galėtų gauti ekspertų politines konsultacijas.

Siekiant įgyvendinti Inovacijų sąjungos iniciatyvą, taip pat reikia remti ▌rinkos principais grįstas inovacijas, atviras inovacijas,
  viešojo sektoriaus ir socialines inovacijas,
  siekiant stiprinti bendrovių inovacijų pajėgumą ir skatinti Europos konkurencingumą. Tam reikės pagerinti visas bendras inovacijų sąlygas ir šalinti konkrečias kliūtis, stabdančias novatoriškų įmonių augimą. Bus remiami galingi inovacijų rėmimo mechanizmai (pvz., skirti geresniam klasterių valdymui, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms ir tinklų bendradarbiavimui), labai siauros specializacijos inovacijų paramos paslaugos (pvz.,
  intelektinės nuosavybės valdymas ir naudojimasis ja, intelektinės nuosavybės teisių turėtojų ir naudotojų tinklų kūrimas,
  inovacijų valdymas,
  verslumo gebėjimai,
  perkančiųjų organizacijų tinklai) ir su inovacijomis susijusios viešosios politikos peržiūros. Su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis susiję aspektai bus remiami pagal konkretų tikslą „Inovacijos mažosiose ir vidutinėse įmonėse“.

6.2.2.   Naujų inovacijų formų

  tyrimai, ypač daug dėmesio skiriant socialinėms inovacijoms bei kūrybingumui, ir supratimas apie tai, kaip įvairių formų inovacijos kuriamos, susilaukia sėkmės ar žlunga

Socialinės inovacijos padeda kurti naujas prekes, paslaugas, procesus ir modelius, kurie atitinka visuomenės poreikius, ir kurti naujus socialinius ryšius.
  Kadangi inovacijų būdai nuolat kinta, reikia atlikti tolesnius tyrimus, kaip vystosi visų formų inovacijos ir kaip jos atitinka visuomenės poreikius.
  Svarbu suprasti, kaip socialinės inovacijos ir kūrybingumas gali pakeisti esamas struktūras
  , praktiką
  ir politiką, kaip jas galima skatinti ir didinti jų mastą.
  Svarbu įvertinti
  piliečius į tinklus jungiančių ▌internetinių ▌platformų
  poveikį
  . Parama taip pat bus teikiama
  projektavimo naudojimui įmonėse,
  tinklų kūrimui ir eksperimentams, susijusiems su IRT naudojimu, siekiant tobulinti mokymosi procesus, taip pat ji bus teikiama socialinių inovacijų kūrėjų ir socialinių verslininkų tinklams.
  Vykdant mokslinius tyrimus taip pat daug dėmesio bus skiriama inovacijų procesams ir stebėjimui, kaip jos vystosi, sulaukia sėkmės ar žlunga (įskaitant rizikavimą ir įvairių sričių reguliavimo aplinkos vaidmenį).

Bus labai svarbu skatinti inovacijas, kad būtų puoselėjamos efektyvios, atviros, į piliečius orientuotos viešosios paslaugos (
  pvz.,
  e. valdžia). Tam reikės daugiadalykinių naujų technologijų mokslinių tyrimų ir plataus masto inovacijų, visų pirma susijusių su skaitmeninių duomenų privatumu, sąveikumu, individualia elektronine atpažintimi, atvirais duomenimis, dinamiškomis naudotojo sąsajomis, mokymosi
  visą gyvenimą ir e. mokymosi sistemomis, platinamosioms mokymo sistemoms,
  į piliečius orientuotų viešųjų paslaugų konfigūracija ir naudotojų skatinamu integravimu ir inovacijomis, be kita ko, socialiniuose ir humanitariniuose moksluose. Tokiais veiksmais taip pat bus sprendžiami klausimai, susiję su socialinių tinklų dinamika, kolektyviniu turinio kūrimu ir išmaniuoju turinio kūrimu siekiant bendrai kurti socialinių uždavinių sprendimus, naudojant,
  pavyzdžiui,
  atvirus duomenų rinkinius. Šie veiksmai padės valdyti sudėtingą sprendimų priėmimą, ypač didelių duomenų kiekių tvarkymą ir analizę siekiant modeliuoti bendrą politiką, atlikti bandomąjį sprendimų priėmimo modeliavimą, rengti vizualizacijos metodus, modeliuoti procesus bei imituoti dalyvavimo sistemas ir analizuoti kintančius piliečių ir viešojo sektoriaus santykius.

Turi būti rengiamos specialios priemonės, siekiant į veiklą nacionaliniu ir ES lygiu įtraukti viešąjį sektorių, kaip inovacijų ir pokyčių kūrėją, visų pirma kuo platesniu geografiniu mastu teikiant politinę paramą ir taikant tarpvalstybines inovacijų priemones, sudarančias galimybes viešajai administracijai (tiek kaip pasyviam vartotojui, tiek imantis iniciatyvos) pažangiai naudoti IRT, kad būtų sklandžiai teikiamos viešosios paslaugos piliečiams ir įmonėms.

6.2.3.   
  Visų kartų inovacijų, kūrybinio ir gamybos potencialo panaudojimas

Veikla padės nagrinėti Europos galimybes vykdyti inovacijas, susijusias su naujais produktais ir technologijomis, patobulintomis paslaugomis ir naujais verslo ir socialiniais modeliais, pritaikytais prie visuomenės kintančios demografinės struktūros. Veikla padės geriau išnaudoti visų kartų potencialą, puoselėjant pažangios politikos kūrimą, kad vyresnių žmonių aktyvumas kintančiomis kartų santykių sąlygomis virstų realybe, ir skatinant jaunų europiečių kartų integravimą į visų sričių socialinį, politinį, kultūrinį ir ekonominį gyvenimą, be kita ko, atsižvelgiant į galimybių diegti inovacijas suvokimą esant dideliam nedarbui daugelyje ES regionų.

6.2.

  4

  .   Darnaus ir efektyvaus bendradarbiavimo su trečiosiomis valstybėms skatinimas

Vykdant horizontaliąją veiklą bus užtikrintas tarptautinio bendradarbiavimo strateginis vystymas visose programos „Horizontas 2020“ srityse ir siekiama kompleksinių politikos tikslų. Vykdant veiklą, skirtą dvišaliams, daugiašaliams ir dviejų regionų politiniams dialogams mokslinių tyrimų ir inovacijų klausimais su trečiosiomis valstybėmis, regionais, tarptautiniais forumais ir organizacijomis remti, bus sudarytos palankesnės sąlygos politikos mainams, tarpusavio mokymuisi ir prioritetų nustatymui, skatinama abipusė galimybė dalyvauti programose ir stebimas bendradarbiavimo poveikis. Tinklų kūrimo ir porinė veikla sudarys palankesnes sąlygas užtikrinti abiems pusėms optimalią mokslinių tyrimų ir inovacijų subjektų partnerystę, pagerins kompetenciją ir bendradarbiavimo pajėgumus mažiau išsivysčiusiose trečiosiose valstybėse. Veikla bus skatinamas Sąjungos ir nacionalinės bendradarbiavimo politikos ir programų derinimas, taip pat valstybių narių ir asocijuotųjų šalių bendri veiksmai su trečiosiomis valstybėmis siekiant sustiprinti jų bendrą poveikį. Galiausiai, Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų „matomumas“ trečiosiose valstybėse bus sustiprintas ir pagerintas, visų pirma
  nagrinėjant
  galimybes sukurti Europos
  virtualius
  „mokslo ir inovacijų namus“, teikti paslaugas Europos organizacijoms, išplečiant jų veiklą į trečiąsias valstybes, ir atidaryti bendrai su trečiosiomis valstybėmis įkurtus mokslinių tyrimų centrus, skirtus organizacijoms ar mokslininkams tyrėjams iš kitų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių.

6.3.
     
  Mąstančios visuomenės. Kultūros paveldas ir europinė tapatybė

Siekiama prisidėti prie Europos intelektualinio pagrindo supratimo: jos istorijos ir daugelio europinių ir ne europinių veiksnių, kurie suteikia įkvėpimo mūsų šiandieniniame gyvenime. Vienas Europos bruožų – jos tautų įvairovė (įskaitant mažumas ir čiabuvius), tradicijų, regioninių ir nacionalinių tapatybių įvairovė, taip pat skirtingi ekonominio ir visuomenės išsivystymo lygiai. Migracija ir judumas, žiniasklaida, pramonė ir transportas prisideda prie požiūrių ir gyvensenų įvairovės. Ši įvairovė ir jos teikiamos galimybės turėtų būti pripažintos ir į jas turėtų būti atsižvelgta.

Europos bibliotekose, įskaitant skaitmenines bibliotekas, archyvuose, muziejuose, galerijose ir kitose viešosiose įstaigose sukauptose kolekcijose yra gausybė tyrinėtinų dokumentų ir objektų lobių. Šie archyviniai ištekliai kartu su nematerialiu paveldu atspindi ne tik atskirų valstybių narių istoriją, bet ir bendrą Europos Sąjungos per ilgus metus sukauptą paveldą. Pasitelkiant ir naujas technologijas, mokslininkams tyrėjams ir piliečiams turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su šia medžiaga, kad per praeities archyvus jie galėtų pažvelgti į ateitį. Galimybė susipažinti su kultūros paveldu tokiomis formomis ir jo apsauga reikalingi siekiant išsaugoti dabartinės veiklos visose Europos kultūrose bendrai ir kiekvienoje jų atskirai gyvybingumą; taip būtų prisidedama prie tvaraus ekonomikos augimo.

Vykdant veiklą toliau išvardyti aspektai laikomi prioritetiniais:

6.3.1.
     
  Europos paveldo, atminimo, tapatybės, integracijos bei kultūros sąveikos tyrimai ir aiškinimas, įskaitant jų demonstravimą kultūros ir mokslo kolekcijose, archyvuose ir muziejuose, kad išsamiau aiškinant praeitį būtų geriau informuojama apie dabartį ir ji būtų geriau suprantama

Ši veikla padės kritiškai analizuoti, kaip einant laikui vystėsi materialus ir nematerialus Europos paveldas, įskaitant kalbas, atsiminimus, praktinius darbus, institucijas ir tapatybes. Vienas iš minėtos veiklos aspektų – kultūrų sąveikų, integracijos ir atskirties interpretavimo ir praktikos tyrimai.

Intensyvesniame Europos integracijos procese buvo pabrėžta, kad egzistuoja platesnė Europos tapatybė, kuri papildo kitų rūšių tapatybes Europoje. Platų Europos tapatybės erdvių egzistavimo įrodymų ir jos apraiškų spektrą atspindi europinės ir neeuropinės mokslinės kolekcijos, archyvai, muziejai, bibliotekos ir kultūros paveldo vietos. Juose sukaupta medžiaga ir dokumentai, kurie padeda geriau suprasti tapatybės formavimo procesus, kuriais remiantis galima mąstyti apie socialinius, kultūrinius ar net ekonominius procesus, prisidedančius prie buvusių, dabartinių ir būsimų Europos tapatybės formų. Siekiama kurti inovacijas ir naudoti bei analizuoti kultūrinių ir mokslo kolekcijų, archyvų ir muziejų objektus ir (arba) dokumentus, kad pagilintume supratimą, kaip galima nustatyti, kurti Europos tapatybę ar apie ją diskutuoti.

Bus svarstomi daugiakalbiškumo, vertimo ir idėjų, kurios cirkuliuoja Europoje, iškeliauja iš Europos ir į ją ateina, srautai ir tai, kaip šios idėjos prisideda prie bendro Europos intelektualinio paveldo.

6.3.2.
     
  Europos šalių ir regionų istorijos, literatūros, meno, filosofijos ir religijų moksliniai tyrimai, taip pat jų poveikio šiuolaikinei Europos įvairovei moksliniai tyrimai

Kultūrų įvairovė yra svarbus Europos savitumo aspektas ir stiprybės, dinamiškumo bei kūrybingumo šaltinis. Vykdant veiklą bus siekiama atsakyti į su šiuolaikine Europos įvairove susijusius klausimus ir suprasti šios įvairovės istorinį formavimą, kartu ši veikla padės analizuoti, kaip ši įvairovė gali stimuliuoti naujus tarpkultūrinius pokyčius ar net sukelti naują įtampą ir konfliktus. Menų, žiniasklaidos, kraštovaizdžių, literatūros, kalbų, filosofijos ir religijų vaidmuo šioje įvairovėje bus labai svarbus, nes šiuos aspektus galima įvairiai interpretuoti socialinių, politinių ir kultūrinių realijų požiūriu, ir tai daro įtaką asmenų ir socialinių veikėjų vizijai ir praktinei veiklai.

6.3.3.
     
  Europos vaidmens pasaulyje, abipusės įtakos ir ryšių tarp pasaulio regionų moksliniai tyrimai ir žvilgsnis į Europos kultūras iš šalies

Vykdant šią veiklą bus nagrinėjami sudėtingi socialiniai ir ekonominiai bei kultūriniai Europos ir likusio pasaulio regionų ryšiai ir vertinamos geresnių kultūros mainų ir dialogų galimybės, atsižvelgiant į bendresnius socialinius, politinius ir ekonominius įvykius. Bus siekiama analizuoti įvairius Europoje susidariusius požiūrius apie kitus pasaulio regionus ir atvirkščiai, likusio pasaulio požiūrius į Europą.

6.4.
     
  Konkretūs įgyvendinimo aspektai

Siekiant propaguoti optimalų metodų derinį, šį Visuomenės uždavinio ramstį ir Pirmavimo pramonės srityje ramstį įgyvendinančių subjektų bendradarbiavimas bus vykdomas kompleksinių veiksmų, kuriais sprendžiami žmonių ir technologijų sąveikos plotmės klausimai, pagrindu. IRT pagrįstos technologinės inovacijos atliks svarbų vaidmenį didinant produktyvumą ir panaudojant visų kartų piliečių kūrybingumą inovacinėje visuomenėje.

Įgyvendinant veiksmus pagal šį uždavinį taip pat bus teikiama administravimo ir koordinavimo parama kompetentingų mokslininkų tyrėjų ir išradėjų tarptautiniams tinklams, pavyzdžiui, Europos bendradarbiavimo mokslo ir technologijos srityje priemonei (COST) ir tinklui EURAXESS, vadinasi, bus prisidedama prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo.

Gali būti apsvarstyta galimybė remti atitinkamas bendro programavimo iniciatyvas (BPI) ir atitinkamas viešojo sektoriaus subjektų bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes.

Taip pat bus sukurtos tinkamos sąsajos su veiksmais pagal atitinkamas Europos inovacijų partnerystes ir atitinkamais Europos technologijų platformų mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių aspektais.

Pagal šį uždavinį vykdomais mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmais bus prisidedama įgyvendinant Sąjungos tarptautinių mokslinių tyrimų ir inovacijų bendradarbiavimo veiklą, intensyviau strateginiu požiūriu bendradarbiaujant mokslo, technologijų ir inovacijų srityje su svarbiausiomis trečiosiomis valstybėmis partnerėmis. Šiuo požiūriu Bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje strateginis forumas (SFIC) ir toliau Tarybai ir Komisijai teiks strateginio lygio konsultacijas apie Europos mokslinių tyrimų erdvės tarptautinį aspektą.

7.
     SAUGIOS VISUOMENĖS. EUROPOS BEI JOS PILIEČIŲ LAISVĖS IR SAUGUMO APSAUGA

Europos Sąjunga, jos piliečiai ir tarptautiniai partneriai susiduria su įvairiomis grėsmėmis
  ir problemomis saugumo srityje
  , pavyzdžiui, nusikaltimais, terorizmu ir didelio masto ekstremaliosiomis situacijomis dėl žmogaus sukeltų ar stichinių nelaimių.
  Jos
  gali peržengti sienas ir daryti poveikį materialiems objektams ar kibernetinei erdvei. Pavyzdžiui, atakos, nukreiptos į 
  ypatingos svarbos infrastruktūrą,
  valstybės valdžios institucijų ir privačių subjektų
  tinklus ir
  interneto svetaines ne tik pakerta piliečių pasitikėjimą, bet ir gali rimtai paveikti tokius esminius sektorius, kaip energetikos, transporto, sveikatos, finansų ar telekomunikacijų sektoriai.

Siekiant numatyti šias grėsmes, užkirsti joms kelią ir jas valdyti, reikia sukurti ir taikyti inovacines technologijas, sprendimus, numatymo priemones ir žinias, skatinti paslaugų teikėjų ir naudotojų bendradarbiavimą, rasti civilinio saugumo sprendimus, pagerinti Europos saugumo,
  pramonės
  ir paslaugų,
  įskaitant IRT,
  konkurencingumą ir užkirsti kelią privatumo pažeidimams ir žmogaus teisių pažeidimams internete
  ir kitur bei kovoti su jais, tuo pat metu užtikrinant Europos piliečių individualias teises ir laisvę
  .

Todėl mokslinių tyrimų
  ir inovacijų
  saugumo srityje koordinavimas ir padėties šioje srityje gerinimas bus labai svarbus ir padės susieti esamas mokslinių tyrimų pastangas, įskaitant prognozavimą, ir pagerinti atitinkamas koordinavimo teisines sąlygas ir procedūras, įskaitant veiklos iki teisinio įtvirtinimo atžvilgiu.

Veikla
  pagal šį uždavinį bus išskirtinai orientuota į civilinį taikymą ir
  vykdoma laikantis į misijas orientuoto požiūrio,
  ja bus remiamas veiksmingas galutinių naudotojų, pramonės ir mokslininkų tyrėjų bendradarbiavimas
  ir integruojami atitinkami visuomeniniai aspektai
  kartu laikantis etinių principų
  . Šia veikla bus remiama Sąjungos vidaus ir išorės saugumo politika,
  įskaitant bendrą užsienio ir saugumo politiką ir bendrą saugumo ir gynybos politiką, ir gerinamas
  kibernetinis saugumas, pasitikėjimas ir privatumas bendrojoje skaitmeninėje rinkoje.
  Vykdant veiklą, be kita ko, daug dėmesio bus skiriama naujos kartos inovacinių sprendimų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, kuriant naujas koncepcijas bei projektus ir sąveikius standartus. Tuo tikslu bus kuriamos inovacinės technologijos ir sprendimai, kuriais bus siekiama panaikinti saugumo spragas ir kurie padės sumažinti grėsmių saugumui riziką.

Bus dedamos pastangos, kad būtų pasiekti šie specialieji tikslai:

7.1.
     kova su nusikaltimais, neteisėta prekyba ir terorizmu, įskaitant supratimą apie terorizmo idėjas ir įsitikinimus bei kovą su jais

Užmojis – išvengti incidentų ir atitinkamais atvejais sušvelninti jų galimas pasekmes.
  Tam reikia naujų technologijų ir pajėgumų kovai su nusikalstamumu (įskaitant elektroninius nusikaltimus), neteisėta prekyba ir terorizmu (įskaitant kibernetinį terorizmą) ir jų prevencijai, taip pat būtina suprasti radikalizacijos ir smurtinio ekstremizmo priežastis bei poveikį, kovoti su terorizmo idėjomis ir įsitikinimais, kad būtų išvengta ir su aviacija susijusių grėsmių.

7.2.
     
  Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų, tiekimo grandinių ir transporto rūšių apsauga ir atsparumo didinimas

Naujos technologijos,
  procesai, metodai
  ir specialiai skirti pajėgumai padės apsaugoti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus
  (įskaitant objektus miestuose)
  , sistemas ir paslaugas,
  būtinas geram visuomenės ir ekonomikos veikimui
  (įskaitant komunikacijas, transportą,
  finansus,
  sveikatos priežiūrą, maistą, vandenį, energiją, logistiką ir tiekimo tinklus bei aplinką). Tai apims valstybinių ir privačių ypatingos svarbos tinklų infrastruktūros bei paslaugų analizę ir apsaugą nuo visų rūšių grėsmių
  , įskaitant su aviacija susijusias grėsmes
  .
  Tai taip pat apims jūrų transporto maršrutų apsaugą.

7.3.
     Saugumo stiprinimas pasitelkiant sienų valdymą

Technologijos ir pajėgumai taip pat reikalingi siekiant gerinti sistemas, įrangą, įrankius, procesus ir greito tapatybės nustatymo metodus, siekiant pagerinti
  sausumos, jūrų ir pakrantės
  sienų apsaugą
  ir valdymą
  , įskaitant tiek kontrolės, tiek ir sekimo problemas, visiškai išnaudojant EUROSUR galimybes. Jos bus vystomos ir bandomos atsižvelgiant į jų efektyvumą, atitiktį teisiniams ir etiniams principams, proporcingumą, socialinį priimtinumą ir pagarbą pagrindinėms teisėms. Moksliniais tyrimais taip pat bus prisidedama gerinant integruotą Europos sienų valdymą, be kita ko, intensyviau bendradarbiaujant su šalimis kandidatėmis, potencialiomis kandidatėmis ir Europos kaimynystės politikos valstybėmis.

▌

7.4.
     Kibernetinio saugumo didinimas

Kibernetinio saugumo žmonėms, įmonėms ir viešosioms tarnyboms užtikrinimas yra būtina sąlyga, kad būtų pasinaudota interneto
  arba kitų papildomų duomenų tinklų ir komunikacinės infrastruktūros objektų
  teikiamomis galimybėmis. Šiuo tikslu būtina užtikrinti sistemų, tinklų, prieigos įrangos, programinės įrangos ir paslaugų, įskaitant debesų kompiuteriją,
  didesnį
  saugumą, kartu atsižvelgiant į įvairių technologijų sąveikumą. Moksliniai tyrimai
  ir inovacijos bus remiami siekiant padėti
  užkirsti kelią kibernetinėms atakoms, jas nustatyti ir realiuoju laiku valdyti įvairiose srityse ir jurisdikcijose ir apsaugoti ypatingos svarbos IRT infrastruktūros objektus. Skaitmeninė visuomenė sparčiai vystosi, kartu nuolat keičiasi interneto naudojimas bei piktnaudžiavimas jo teikiamomis galimybėmis, atsiranda nauji socialinio bendravimo būdai, naujos judriojo ryšio ir su vieta susietos paslaugos ir atsiranda daiktų internetas. Šiems reiškiniams reikia naujos rūšies mokslinių tyrimų, juos vykdyti turėtų paskatinti naujos atsirandančios prietaikos, naudojimo ir visuomenės tendencijos. Bus imamasi lanksčių tyrimų iniciatyvų, įskaitant iniciatyvius mokslinius tyrimus ir techninę plėtrą, kad būtų greitai reaguojama į naujausius pokyčius, susijusius su pasitikėjimu ir saugumu.
  Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama vaikų apsaugai, nes jie yra labai pažeidžiami dėl naujų atsirandančių kibernetinio nusikalstamumo ir piktnaudžiavimo formų.

Darbas šioje srityje turėtų būti vykdomas jį glaudžiai koordinuojant su Pirmavimo pramonės srityje ramsčio IRT dalimi.

7.5.
     Europos atsparumo krizėms ir nelaimėms didinimas

Šiuo tikslu būtina vystyti specialias technologijas ir pajėgumus, kuriais būtų remiamos įvairių rūšių ekstremaliųjų situacijų valdymo operacijos
  krizių ir nelaimių atvejais
  (pavyzdžiui, civilinės saugos, gaisrų gesinimo,
  aplinkos užterštumo,
  jūrų taršos, ▌ civilinės gynybos, ▌ medicininės informacijos infrastruktūros vystymo, gelbėjimo užduočių,
  atsigavimo po nelaimių procesų srityse
  ), ir užtikrinti teisėsaugą. Moksliniai tyrimai apims visą krizių valdymo grandinę ir visuomenės atsparumą ir jais bus remiamas Europos reagavimo į nelaimes pajėgumų įkūrimas.

7.6.
     Privatumo ir laisvės užtikrinimas, be kita ko, ir internete, ir visuomenės teisinio bei etinio supratimo apie visas saugumo, rizikos ir valdymo sritis didinimas

Siekiant užtikrinti žmogaus teisės į privatumą apsaugą,
  įskaitant apsaugą
  skaitmeninėje visuomenėje, reikės vystyti projektuojant numatytos privatumo apsaugos struktūras ir technologijas,
  kuriomis būtų paremti nauji
  produktai ir paslaugos. Bus vystomos technologijos, kuriomis naudotojams bus sudaryta galimybė kontroliuoti jų asmens duomenis ir tai, kaip juos naudoja trečiosios šalys; taip pat bus vystomos priemonės, leidžiančios aptikti ir blokuoti nelegalų turinį ir duomenų pažeidimus ir apsaugoti žmogaus teises internete, užkertant kelią tam, kad žmonių individualūs ar grupiniai veiksmai būtų apriboti vykdant neteisėtas paieškas ir profiliavimą.

Bet koks naujas saugumo sprendimas ir technologija turi būti priimtini visuomenei, atitikti Sąjungos ir tarptautinę teisę, būti efektyvūs ir proporcingi nustatant grėsmę saugumui ir imantis atitinkamų veiksmų. Todėl būtina geriau suprasti socialinius ir ekonominius, kultūrinius ir antropologinius saugumo aspektus, nesaugumo priežastis, žiniasklaidos ir komunikavimo vaidmenį ir piliečių požiūrį. Bus sprendžiami etiniai
  ir teisiniai
  klausimai, žmogiškųjų vertybių ir pagrindinių teisių apsaugos problemos
  , taip pat rizikos ir valdymo klausimai
  .

7.7.
     
  Sistemų standartizavimo ir sąveikumo didinimas, taip pat ypatingos skubos tikslais

Visose misijos srityse bus remiama veikla iki teisinio įtvirtinimo ir standartizavimo veikla. Dėmesys bus skiriamas standartizavimo spragoms ir naujos kartos priemonėms bei technologijoms. Visose misijos srityse vykdoma veikla taip pat bus nukreipta į sistemų ir paslaugų integravimą ir sąveikumą, įskaitant tokius aspektus kaip komunikacija, paskirstytųjų sistemų architektūra ir žmogiškieji veiksniai, taip pat ypatingos skubos tikslais.

7.7a.   
  Sąjungos išorės saugumo politikos, įskaitant konfliktų prevenciją ir taikos kūrimą, rėmimas

Siekiant remti Sąjungos išorės saugumo politiką sprendžiant civilinius uždavinius nuo civilinės saugos iki humanitarinės pagalbos, sienų valdymo ar taikos palaikymo ir padėties po krizės stabilizavimo, įskaitant konfliktų prevenciją, taikos kūrimą ir tarpininkavimą, reikalingos naujos technologijos, pajėgumai ir sprendimai. Šiuo tikslu bus reikalingi tyrimai konfliktų sprendimo ir taikos bei teisingumo atkūrimo, ankstyvo konflikto veiksnių nustatymo ir atkuriamojo teisingumo modelių poveikio srityse.

Šiuo tikslu taip pat reikės skatinti civilinių ir karinių pajėgumų sąveikumą sprendžiant civilinius uždavinius nuo civilinės saugos iki humanitarinės pagalbos, sienų valdymo ar taikos palaikymo. Tai apims technologinę plėtrą opioje dvejopo naudojimo technologijų srityje, kad būtų pagerintas civilinės saugos ir ginkluotųjų pajėgų operacinis suderinamumas bei civilinės saugos pajėgų tarpusavio operacinis suderinamumas visame pasaulyje, taip pat patikimumas, organizaciniai, teisiniai ir etiniai aspektai, sprendžiami prekybos klausimai, apsaugomas informacijos konfidencialumas bei vientisumas ir gerinama galimybė atsekti visus sandorius ir apdorojimo veiksmus. [tekstas perkeltas iš ankstesnio 7.5 skirsnio]

7.8.
     Konkretūs įgyvendinimo aspektai

Kadangi moksliniai tyrimai
  ir inovacijų veikla
  bus
  išskirtinai orientuoti į
  civilinį
  taikymą
  , bus aktyviai siekiama derinti veiklą su Europos gynybos agentūros (EGA) veikla, kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas su ja, ypač pagal jau įsteigtą Europos bendradarbiavimo sistemą, pripažįstant, kad yra įvairių sričių dvejopo naudojimo technologijų ▌. Koordinavimo mechanizmai su atitinkamomis Sąjungos agentūromis, pavyzdžiui, FRONTEX, EMSA,
  ENISA
   ir Europolu, tai pat bus toliau stiprinami, kad būtų pagerintas Sąjungos programų ir politikos vidaus ir išorės saugumo srityje koordinavimas, taip pat kitų Sąjungos iniciatyvų koordinavimas.

Atsižvelgiant į ypatingą saugumo pobūdį, bus nustatyta speciali tvarka dėl programavimo ir valdymo, įskaitant tvarką, susijusią su šio sprendimo 9 straipsnyje nurodytu komitetu. Bus apsaugota įslaptinta ar kita su saugumu susijusi neskelbtina informacija, o tarptautinio bendradarbiavimo konkretūs reikalavimai ir kriterijai gali būti išdėstyti darbo programose. Tai taip pat bus atspindėta programavimo ir valdymo susitarimuose, skirtuose Saugioms visuomenėms (įskaitant komiteto procedūros aspektus).

IIIa DALIS

PAŽANGOS SKLEIDIMAS IR DALYVIŲ SKAIČIAUS DIDINIMAS

[visas šitas skirsnis suderintas su pagrindų reglamentu]

Europoje esama didelių skirtumų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų srityje, ir su šiais skirtumais susijusius uždavinius reikia spręsti taikant specialias priemones. Šiomis priemonėmis bus siekiama atskleisti kompetencijos bei inovacijų galimybes ir jos bus skirtingos, jei tinkama, papildomosios ir sinergetinės Europos struktūrinių ir investicijų fondų politikos ir veiksmų atžvilgiu. Jos apima:

| — | pažangiausių mokslinių tyrimų institucijų ir regionų, kuriuose pasiekiama blogesnių rezultatų mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (MTTPI) srityje, pajėgumų sutelkimą: tokiu pajėgumų sutelkimu siekiama kurti naujus (arba gerokai atnaujinti esamus) kompetencijos centrus valstybėse narėse ir regionuose, kuriuose pasiekiama blogesnių rezultatų MTTPI srityje. Jį vykdant daugiausia dėmesio bus skiriama parengiamajam etapui siekiant įsteigti arba atnaujinti ir modernizuoti tokią instituciją; palankesnes sąlygas šiai veiklai sudarys pajėgumų sutelkimo su viena iš pirmaujančių analogiškų Europos institucijų procesas, be kita ko, remiant verslo plano rengimą. Tikimasi, kad paramą (pvz., paramą iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų) gaunantis regionas arba valstybė narė prisiims atitinkamus įsipareigojimus. Atsižvelgdama į verslo plano kokybę, Komisija gali toliau teikti parengiamojo etapo finansinę paramą pirmiesiems tokio centro kūrimo etapams. Bus svarstoma galimybė kurti sąsajas su inovacinėmis grupėmis ir pripažinti kompetenciją valstybėse narėse ir regionuose, kuriuose pasiekiama blogesnių rezultatų MTTPI srityje, be kita ko, atliekant tarpusavio vertinimus ir teikiant kompetencijos sertifikatus toms institucijoms, kurios atitinka tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

—

pažangiausių mokslinių tyrimų institucijų ir regionų, kuriuose pasiekiama blogesnių rezultatų mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (MTTPI) srityje, pajėgumų sutelkimą: tokiu pajėgumų sutelkimu siekiama kurti naujus (arba gerokai atnaujinti esamus) kompetencijos centrus valstybėse narėse ir regionuose, kuriuose pasiekiama blogesnių rezultatų MTTPI srityje. Jį vykdant daugiausia dėmesio bus skiriama parengiamajam etapui siekiant įsteigti arba atnaujinti ir modernizuoti tokią instituciją; palankesnes sąlygas šiai veiklai sudarys pajėgumų sutelkimo su viena iš pirmaujančių analogiškų Europos institucijų procesas, be kita ko, remiant verslo plano rengimą. Tikimasi, kad paramą (pvz., paramą iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų) gaunantis regionas arba valstybė narė prisiims atitinkamus įsipareigojimus. Atsižvelgdama į verslo plano kokybę, Komisija gali toliau teikti parengiamojo etapo finansinę paramą pirmiesiems tokio centro kūrimo etapams. Bus svarstoma galimybė kurti sąsajas su inovacinėmis grupėmis ir pripažinti kompetenciją valstybėse narėse ir regionuose, kuriuose pasiekiama blogesnių rezultatų MTTPI srityje, be kita ko, atliekant tarpusavio vertinimus ir teikiant kompetencijos sertifikatus toms institucijoms, kurios atitinka tarptautinius standartus;

| — | mokslinių tyrimų institucijų porinę veiklą: vykdant porinę veiklą siekiama gerokai sustiprinti tam tikrą apibrėžtą mokslinių tyrimų sritį besikuriančioje institucijoje, užtikrinant sąsajas su bent dviem tarptautiniu mastu tam tikroje apibrėžtoje srityje pirmaujančiomis institucijomis. Būtų remiamas išsamus priemonių rinkinys, kuriuo naudojantis būtų kuriamos tokios sąsajos (pvz., darbuotojų mainai, ekspertų vizitai, trumpalaikiai mokymai vietoje arba virtualūs mokymai, seminarai, dalyvavimas konferencijose, vasaros mokyklos tipo bendros veiklos organizavimas, sklaidos ir informavimo veikla);. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų institucijų porinę veiklą: vykdant porinę veiklą siekiama gerokai sustiprinti tam tikrą apibrėžtą mokslinių tyrimų sritį besikuriančioje institucijoje, užtikrinant sąsajas su bent dviem tarptautiniu mastu tam tikroje apibrėžtoje srityje pirmaujančiomis institucijomis. Būtų remiamas išsamus priemonių rinkinys, kuriuo naudojantis būtų kuriamos tokios sąsajos (pvz., darbuotojų mainai, ekspertų vizitai, trumpalaikiai mokymai vietoje arba virtualūs mokymai, seminarai, dalyvavimas konferencijose, vasaros mokyklos tipo bendros veiklos organizavimas, sklaidos ir informavimo veikla);.

| — | EMTE katedras: „EMTE katedrų“ steigimas, kad išskirtiniai mokslininkai būtų pritraukti į institucijas, turinčias didelį potencialą pasiekti aukštą mokslinių tyrimų kompetencijos lygį, siekiant padėti šioms institucijoms atskleisti visą tokį potencialą ir taip sukurti vienodas sąlygas moksliniams tyrimams ir inovacijoms Europos mokslinių tyrimų erdvėje. Ši veikla apims institucinę paramą konkurencingos mokslinių tyrimų aplinkos kūrimui ir bendrų sąlygų, reikalingų pritraukti, išlaikyti ir ugdyti talentingiausius mokslo darbuotojus šiose institucijose, sudarymą; Reikėtų ištirti galimybes užtikrinti sinergiją su Europos mokslinių tyrimų tarybos veikla; |
| --- | --- |

—

EMTE katedras: „EMTE katedrų“ steigimas, kad išskirtiniai mokslininkai būtų pritraukti į institucijas, turinčias didelį potencialą pasiekti aukštą mokslinių tyrimų kompetencijos lygį, siekiant padėti šioms institucijoms atskleisti visą tokį potencialą ir taip sukurti vienodas sąlygas moksliniams tyrimams ir inovacijoms Europos mokslinių tyrimų erdvėje. Ši veikla apims institucinę paramą konkurencingos mokslinių tyrimų aplinkos kūrimui ir bendrų sąlygų, reikalingų pritraukti, išlaikyti ir ugdyti talentingiausius mokslo darbuotojus šiose institucijose, sudarymą; Reikėtų ištirti galimybes užtikrinti sinergiją su Europos mokslinių tyrimų tarybos veikla;

| — | Politikos rėmimo priemonę: taip bus siekiama pagerinti nacionalinės ie (arba) regioninės mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų kūrimą, įgyvendinimą ir vertinimą. Pagal šią priemonę bus siūlomos ekspertų konsultacijos, kurios bus savanoriškai teikiamos valdžios institucijoms nacionaliniu arba regioniniu lygiu, ir taip bus atsižvelgta į poreikius susipažinti su atitinkamomis pagrindinėmis žiniomis, gauti naudos iš tarptautinių ekspertų turimų nuodugnių žinių, naudotis moderniausia metodika ir priemonėmis, gauti konkretiems poreikiams pritaikytų konsultacijų; |
| --- | --- |

—

Politikos rėmimo priemonę: taip bus siekiama pagerinti nacionalinės ie (arba) regioninės mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų kūrimą, įgyvendinimą ir vertinimą. Pagal šią priemonę bus siūlomos ekspertų konsultacijos, kurios bus savanoriškai teikiamos valdžios institucijoms nacionaliniu arba regioniniu lygiu, ir taip bus atsižvelgta į poreikius susipažinti su atitinkamomis pagrindinėmis žiniomis, gauti naudos iš tarptautinių ekspertų turimų nuodugnių žinių, naudotis moderniausia metodika ir priemonėmis, gauti konkretiems poreikiams pritaikytų konsultacijų;

| — | geriausių mokslininkų tyrėjų ir inovacijų kūrėjų, kurie nepakankamai dalyvauja Europos ir tarptautiniuose tinkluose, prieigos prie tarptautinių tinklų rėmimą. Tai apims paramą, teikiamą pagal Europos bendradarbiavimo mokslo ir technologijos srityje priemonę (COST); |
| --- | --- |

—

geriausių mokslininkų tyrėjų ir inovacijų kūrėjų, kurie nepakankamai dalyvauja Europos ir tarptautiniuose tinkluose, prieigos prie tarptautinių tinklų rėmimą. Tai apims paramą, teikiamą pagal Europos bendradarbiavimo mokslo ir technologijos srityje priemonę (COST);

| — | nacionalinių informacijos centrų tarptautinių tinklų administracinių ir veiklos pajėgumų stiprinimą, be kita ko, teikiant mokymą, finansinę ir techninę paramą, kartu gerinant sistemą, skirtą nacionalinių informacijos centrų veikimui bei jų keitimuisi informacija tarpusavyje ir su programą „Horizontas 2020“ įgyvendinančiomis įstaigomis, kad nacionaliniai informacijos centrai galėtų labiau remti potencialius dalyvius. |
| --- | --- |

—

nacionalinių informacijos centrų tarptautinių tinklų administracinių ir veiklos pajėgumų stiprinimą, be kita ko, teikiant mokymą, finansinę ir techninę paramą, kartu gerinant sistemą, skirtą nacionalinių informacijos centrų veikimui bei jų keitimuisi informacija tarpusavyje ir su programą „Horizontas 2020“ įgyvendinančiomis įstaigomis, kad nacionaliniai informacijos centrai galėtų labiau remti potencialius dalyvius.

IIIb DALIS

MOKSLAS DALYVAUJANT VISUOMENEI IR JAI SKIRTAS MOKSLAS

[visas šitas skirsnis suderintas su pagrindų reglamentu]

Tikslas – užmegzti veiksmingą mokslo ir visuomenės sąveiką, rasti naujų talentų, kurie galėtų dirbti mokslo srityje, ir susieti pažangiąją mokslinę kompetenciją su visuomenės informuotumu ir atsakomybe.

Europos mokslo ir technologijų sistemos tvirtumas priklauso nuo jos gebėjimo panaudoti talentus ir idėjas, nepriklausomai nuo to, kur jų esama. Tai galima pasiekti tik užmezgus produktyvų ir turiningą mokslo bendruomenės ir visuomenės dialogą bei aktyvų bendradarbiavimą siekiant užtikrinti, kad moksliniai projektai būtų įgyvendinami atsakingiau, ir sudaryti galimybes plėtoti piliečiams aktualesnes politikos kryptis. Dėl sparčios šiuolaikinių mokslinių tyrimų ir inovacijų pažangos iškilo svarbių etinių, teisinių ir socialinių klausimų, darančių poveikį mokslo ir visuomenės santykiui.

Mokslo ir visuomenės sąveikos gerinimo siekiant platesnės socialinės ir politinės paramos mokslui ir technologijoms visose valstybėse narėse klausimas yra vis svarbesnis, o dėl dabartinės ekonomikos krizės tapo dar opesnis. Viešosioms investicijoms į mokslą būtina plati visuomenės ir politikų, puoselėjančių tas pačias mokslo vertybes, išmanančių apie jo procesus bei juose dalyvaujančių ir pripažįstančių mokslo indėlį į žinias, visuomenę ir ekonominę pažangą, parama.

Vykdant veiklą toliau išvardyti aspektai laikomi prioritetiniais:

| a) | didinti karjeros mokslo ir technologijų srityse patrauklumą besimokantiesiems ir skatinti tvarų mokyklų, mokslinių tyrimų institucijų, pramonės ir pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

a)

didinti karjeros mokslo ir technologijų srityse patrauklumą besimokantiesiems ir skatinti tvarų mokyklų, mokslinių tyrimų institucijų, pramonės ir pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimą;

| b) | skatinti lyčių lygybę, visų pirma remiant mokslinių tyrimų institucijų organizacijos struktūrinius pokyčius, taip pat mokslinių tyrimų veiklos turinio ir formos pasikeitimus; |
| --- | --- |

b)

skatinti lyčių lygybę, visų pirma remiant mokslinių tyrimų institucijų organizacijos struktūrinius pokyčius, taip pat mokslinių tyrimų veiklos turinio ir formos pasikeitimus;

| c) | įtraukti visuomenę nagrinėjant mokslo ir inovacijų klausimus, strategijas ir veiklą, siekiant atsižvelgti į piliečių interesus bei vertybes ir pagerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų kokybę, padidinti jų aktualumą, socialinį priimtinumą ir tvarumą įvairiose veiklos srityse – pradedant socialinėmis inovacijomis ir baigiant tokiomis sritimis kaip biotechnologija ir nanotechnologija; |
| --- | --- |

c)

įtraukti visuomenę nagrinėjant mokslo ir inovacijų klausimus, strategijas ir veiklą, siekiant atsižvelgti į piliečių interesus bei vertybes ir pagerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų kokybę, padidinti jų aktualumą, socialinį priimtinumą ir tvarumą įvairiose veiklos srityse – pradedant socialinėmis inovacijomis ir baigiant tokiomis sritimis kaip biotechnologija ir nanotechnologija;

| d) | plėtoti viešojo sektoriaus finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų prieinamumą ir naudojimą; |
| --- | --- |

d)

plėtoti viešojo sektoriaus finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų prieinamumą ir naudojimą;

| e) | plėtoti atsakingai vykdomų mokslinių tyrimų ir inovacijų pažangos valdymą, kuriame galėtų dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai (mokslininkai tyrėjai, valdžios institucijos, pramonė ir pilietinės visuomenės organizacijos) ir kuriuo būtų atsižvelgiama į visuomenės poreikius ir reikalavimus, skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų etikos sistemą; |
| --- | --- |

e)

plėtoti atsakingai vykdomų mokslinių tyrimų ir inovacijų pažangos valdymą, kuriame galėtų dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai (mokslininkai tyrėjai, valdžios institucijos, pramonė ir pilietinės visuomenės organizacijos) ir kuriuo būtų atsižvelgiama į visuomenės poreikius ir reikalavimus, skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų etikos sistemą;

| f) | vykdant mokslinius tyrimus ir inovacinę veiklą imtis reikiamų ir proporcingų atsargumo priemonių, tuo tikslu numatant ir įvertinant galimą poveikį aplinkai, sveikatai ir saugai; |
| --- | --- |

f)

vykdant mokslinius tyrimus ir inovacinę veiklą imtis reikiamų ir proporcingų atsargumo priemonių, tuo tikslu numatant ir įvertinant galimą poveikį aplinkai, sveikatai ir saugai;

| g) | gilinti žinias apie su mokslu susijusios informacijos perdavimą siekiant padaryti mokslininkų, žiniasklaidos priemonių ir visuomenės bendravimą kokybiškesnį ir veiksmingesnį. |
| --- | --- |

g)

gilinti žinias apie su mokslu susijusios informacijos perdavimą siekiant padaryti mokslininkų, žiniasklaidos priemonių ir visuomenės bendravimą kokybiškesnį ir veiksmingesnį.

IV DALIS

JUNGTINIO TYRIMŲ CENTRO (JTC) TIESIOGINIAI NEBRANDUOLINIAI VEIKSMAI

Jungtinis tyrimų centras (JTC), bendradarbiaudamas su atitinkamais nacionaliniais ir regioniniais mokslinių tyrimų srities suinteresuotaisiais subjektais, prireikus teikia Sąjungos politikai įgyvendinti reikalingą mokslinę ir techninę paramą ir taip padeda siekti programos „Horizontas 2020“ bendrojo tikslo ir prioritetų. JTC veikla bus vykdoma atsižvelgiant į atitinkamas iniciatyvas regionų, valstybių narių arba ES lygiu, siekiant suformuoti Europos mokslinių tyrimų erdvę.

1.   PAŽANGUS MOKSLAS

JTC vykdys mokslinius tyrimus, siekdamas išplėsti politikos formavimo reikmėms reikalingą mokslinių duomenų bazę ▌ir tirti naujas mokslo sritis ir technologijas, be kita ko, taikant tiriamąją mokslinių tyrimų programą.

2.   PIRMAVIMAS PRAMONĖS SRITYJE

JTC prisidės prie inovacijų ir konkurencingumo sutelkdamas pastangas į šias sritis:

| a) | tolesnę paramą rengiant strateginio orientavimo ir mokslo darbotvarkes, skirtas atitinkamoms netiesioginių mokslinių tyrimų priemonėms, pavyzdžiui, Europos inovacijų partnerystėms, o taip pat viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms bei viešojo sektoriaus subjektų partnerystėms; |
| --- | --- |

a)

tolesnę paramą rengiant strateginio orientavimo ir mokslo darbotvarkes, skirtas atitinkamoms netiesioginių mokslinių tyrimų priemonėms, pavyzdžiui, Europos inovacijų partnerystėms, o taip pat viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms bei viešojo sektoriaus subjektų partnerystėms;

| b) | paramą įgyvendinant žinių ir technologijų perdavimo procesą, tuo tikslu nustatant reikiamas intelektinės nuosavybės teisių sistemas, taikomas skirtingoms mokslinių tyrimų ir inovacijų priemonėms, bei skatinant didelių viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų bendradarbiavimą perduodant žinias ir technologijas; |
| --- | --- |

b)

paramą įgyvendinant žinių ir technologijų perdavimo procesą, tuo tikslu nustatant reikiamas intelektinės nuosavybės teisių sistemas, taikomas skirtingoms mokslinių tyrimų ir inovacijų priemonėms, bei skatinant didelių viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų bendradarbiavimą perduodant žinias ir technologijas;

| c) | paramą tobulinant kosminių technologijų ir duomenų panaudojimą, standartizavimą ir tvirtinimą, ypač siekiant spręsti visuomenės uždavinius. |
| --- | --- |

c)

paramą tobulinant kosminių technologijų ir duomenų panaudojimą, standartizavimą ir tvirtinimą, ypač siekiant spręsti visuomenės uždavinius.

3.   VISUOMENĖS UŽDAVINIAI

3.1.   Sveikata, demografiniai pokyčiai ir gerovė

JTC padės derinti metodus, standartus ir praktiką, kuriais remiami Sąjungos teisės aktai sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse, sutelkdamas pastangas į šias sritis:

| a) | naujų technologijų ir cheminių medžiagų (įskaitant nanomedžiagas) taikymo maistui, pašarams ir vartotojų produktams rizikos ir galimybių vertinimą; suderintų matavimo, identifikavimo ir kiekybinio įvertinimo metodų, integruotų bandymų strategijų ir modernių priemonių, taikomų toksinio pavojaus vertinimui (įskaitant alternatyvius bandymų su gyvūnais metodus), kūrimą ir tvirtinimą; aplinkos taršos poveikio sveikatai vertinimą; |
| --- | --- |

a)

naujų technologijų ir cheminių medžiagų (įskaitant nanomedžiagas) taikymo maistui, pašarams ir vartotojų produktams rizikos ir galimybių vertinimą; suderintų matavimo, identifikavimo ir kiekybinio įvertinimo metodų, integruotų bandymų strategijų ir modernių priemonių, taikomų toksinio pavojaus vertinimui (įskaitant alternatyvius bandymų su gyvūnais metodus), kūrimą ir tvirtinimą; aplinkos taršos poveikio sveikatai vertinimą;

| b) | sveikatos tikrinimo ir patikros praktikos (įskaitant genetinius tyrimus ir vėžio patikrą) plėtojimą ir kokybės užtikrinimą. |
| --- | --- |

b)

sveikatos tikrinimo ir patikros praktikos (įskaitant genetinius tyrimus ir vėžio patikrą) plėtojimą ir kokybės užtikrinimą.

3.2.   Apsirūpinimo maistu saugumas, tvarus žemės ūkis ir miškininkystė, moksliniai tyrimai jūrų ir laivybos bei vidaus vandenų srityse ir bioekonomika

JTC prisidės prie Europos žemės ūkio ir žuvininkystės politikos (įskaitant apsirūpinimo maistu saugumą ir bioekonomikos plėtojimą) sričių vystymo, įgyvendinimo ir stebėsenos, sutelkdamas pastangas į šias sritis:

| a) | pasaulinės sistemos ir atitinkamų priemonių pasėlių derliaus prognozei ir pasėlių produktyvumo stebėjimui sukūrimą; paramą gerinant trumpalaikes ir vidutinės trukmės žemės ūkio prekių perspektyvas, įskaitant ir numatomus klimato kaitos padarinius; |
| --- | --- |

a)

pasaulinės sistemos ir atitinkamų priemonių pasėlių derliaus prognozei ir pasėlių produktyvumo stebėjimui sukūrimą; paramą gerinant trumpalaikes ir vidutinės trukmės žemės ūkio prekių perspektyvas, įskaitant ir numatomus klimato kaitos padarinius;

| b) | paramą biotechnologinių inovacijų srityje ir efektyvesniam išteklių naudojimui siekiant pagaminti „daugiau iš mažiau“, tuo tikslu pasitelkiant technines-ekonomines analizes ir modeliavimo metodus; |
| --- | --- |

b)

paramą biotechnologinių inovacijų srityje ir efektyvesniam išteklių naudojimui siekiant pagaminti „daugiau iš mažiau“, tuo tikslu pasitelkiant technines-ekonomines analizes ir modeliavimo metodus;

| c) | sprendimų priėmimo žemės ūkio politikos srityje scenarijų modeliavimą ir politikos poveikio makrolygiu, regioniniu lygmeniu ir mikrolygiu analizes; bendros žemės ūkio politikos artėjant 2020 m. poveikio besivystančioms šalims ir (arba) besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims analizę; |
| --- | --- |

c)

sprendimų priėmimo žemės ūkio politikos srityje scenarijų modeliavimą ir politikos poveikio makrolygiu, regioniniu lygmeniu ir mikrolygiu analizes; bendros žemės ūkio politikos artėjant 2020 m. poveikio besivystančioms šalims ir (arba) besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims analizę;

| d) | žuvininkystės kontrolės ir vykdymo ir žuvų bei žuvų produktų atsekamumo metodų tolesnį vystymą; patvarių ekosistemos būklės rodiklių sukūrimą ir bioekonomikos modeliavimą siekiant geriau suvokti tiesioginį (pvz., žvejyba) ir netiesioginį (pvz., klimato kaita) žmogaus veiklos poveikį žuvų išteklių dinamikai, jūrų aplinkai ir jų socialinį ir ekonominį poveikį. |
| --- | --- |

d)

žuvininkystės kontrolės ir vykdymo ir žuvų bei žuvų produktų atsekamumo metodų tolesnį vystymą; patvarių ekosistemos būklės rodiklių sukūrimą ir bioekonomikos modeliavimą siekiant geriau suvokti tiesioginį (pvz., žvejyba) ir netiesioginį (pvz., klimato kaita) žmogaus veiklos poveikį žuvų išteklių dinamikai, jūrų aplinkai ir jų socialinį ir ekonominį poveikį.

3.3.   Saugi, švari ir efektyvi energija

JTC pagrindinį dėmesį kreips į 20/20/20 tikslus klimato ir energijos srityje ir Sąjungos perėjimą prie konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos iki 2050 m., sutelkdamas pastangas į šių sričių technologinių ir socialinių bei ekonominių aspektų mokslinius tyrimus:

| a) | energijos tiekimo saugumo, ypač kiek tai susiję su ryšiais su už Europos ribų esančiomis energijos tiekimo ir perdavimo sistemomis ir abipusiais priklausomybės ryšiais su jais; vietinių pirminių ir išorės energijos šaltinių bei infrastruktūros objektų, nuo kurių Europa yra priklausoma, nustatymo; |
| --- | --- |

a)

energijos tiekimo saugumo, ypač kiek tai susiję su ryšiais su už Europos ribų esančiomis energijos tiekimo ir perdavimo sistemomis ir abipusiais priklausomybės ryšiais su jais; vietinių pirminių ir išorės energijos šaltinių bei infrastruktūros objektų, nuo kurių Europa yra priklausoma, nustatymo;

| b) | energijos ir (arba) elektros energijos perdavimo tinklų, ypač transeuropinių energijos tinklų modeliavimo ir imitavimo, pažangiųjų ir visa aprėpiančių tinklų technologijų analizės ir energijos sistemų imitavimo realiuoju laiku; |
| --- | --- |

b)

energijos ir (arba) elektros energijos perdavimo tinklų, ypač transeuropinių energijos tinklų modeliavimo ir imitavimo, pažangiųjų ir visa aprėpiančių tinklų technologijų analizės ir energijos sistemų imitavimo realiuoju laiku;

| c) | energijos naudojimo efektyvumo, o būtent: energijos naudojimo efektyvumo politikos priemonių įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo metodikos, efektyviai energiją naudojančių technologijų ir priemonių naudojimo ir pažangiųjų tinklų techninės-ekonominės analizės; |
| --- | --- |

c)

energijos naudojimo efektyvumo, o būtent: energijos naudojimo efektyvumo politikos priemonių įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo metodikos, efektyviai energiją naudojančių technologijų ir priemonių naudojimo ir pažangiųjų tinklų techninės-ekonominės analizės;

| d) | mažo anglies dioksido kiekio technologijų (įskaitant branduolinės energijos saugą pagal Euratomo programą), ypač būsimų mažo anglies dioksido kiekio technologijų veiksmingumo vertinimo ir mokslinių tyrimų ikinormatyvinio įtvirtinimo; jų plėtojimo ir įdiegimo paskatų ir kliūčių analizės ir modeliavimo; atsinaujinančiųjų išteklių vertinimo ir silpnųjų vietų (pavyzdžiui, svarbiausių žaliavų) nustatymo atsižvelgiant į mažo anglies dioksido kiekio technologijų tiekimo grandinę; Strateginio energijos technologijų plano informacinės sistemos (SETIS) nuolatinio tobulinimo ir susijusios veiklos. |
| --- | --- |

d)

mažo anglies dioksido kiekio technologijų (įskaitant branduolinės energijos saugą pagal Euratomo programą), ypač būsimų mažo anglies dioksido kiekio technologijų veiksmingumo vertinimo ir mokslinių tyrimų ikinormatyvinio įtvirtinimo; jų plėtojimo ir įdiegimo paskatų ir kliūčių analizės ir modeliavimo; atsinaujinančiųjų išteklių vertinimo ir silpnųjų vietų (pavyzdžiui, svarbiausių žaliavų) nustatymo atsižvelgiant į mažo anglies dioksido kiekio technologijų tiekimo grandinę; Strateginio energijos technologijų plano informacinės sistemos (SETIS) nuolatinio tobulinimo ir susijusios veiklos.

3.4.   Pažangus, ekologiškas ir integruotas transportas

JTC prisidės prie 2050 m. planuojamos įgyvendinti konkurencingos, pažangios, efektyviai išteklius naudojančios ir integruotos transporto sistemos patikimam ir saugiam žmonių ir prekių transportui, pasitelkdamas laboratorinius tyrimus, modeliavimą ir stebėseną; jo veikimo sritys:

| a) | strateginės mažo anglies dioksido kiekio transporto technologijos visoms transporto rūšims, įskaitant kelių transporto elektrifikavimą ir alternatyviais degalais varomus orlaivius, laivus, kitas transporto priemones, tolesnis Komisijos vidaus informacijos centro informacijai apie atitinkamas technologijas rinkti ir platinti veiklos gerinimas; neiškastinės kilmės degalų ir energijos šaltinių prieinamumas ir sąnaudos, įskaitant elektrifikuoto kelių transporto poveikį elektros tinklams ir elektros gamybai; |
| --- | --- |

a)

strateginės mažo anglies dioksido kiekio transporto technologijos visoms transporto rūšims, įskaitant kelių transporto elektrifikavimą ir alternatyviais degalais varomus orlaivius, laivus, kitas transporto priemones, tolesnis Komisijos vidaus informacijos centro informacijai apie atitinkamas technologijas rinkti ir platinti veiklos gerinimas; neiškastinės kilmės degalų ir energijos šaltinių prieinamumas ir sąnaudos, įskaitant elektrifikuoto kelių transporto poveikį elektros tinklams ir elektros gamybai;

| b) | netaršios ir efektyviai veikiančios transporto priemonės, ypač suderintų bandymų procedūrų apibrėžimas ir inovacinių technologijų vertinimas pagal išmetamo teršalų kiekio normas, tradicinio ir alternatyviojo kuro našumą ir saugumą; efektyvesnės išmetamo teršalų kiekio matavimo ir aplinkai keliamų pavojų apskaičiavimo metodikos kūrimas; išmetamo teršalų kiekio registrų ir stebėsenos veiklos koordinavimas ir derinimas europiniu lygiu; |
| --- | --- |

b)

netaršios ir efektyviai veikiančios transporto priemonės, ypač suderintų bandymų procedūrų apibrėžimas ir inovacinių technologijų vertinimas pagal išmetamo teršalų kiekio normas, tradicinio ir alternatyviojo kuro našumą ir saugumą; efektyvesnės išmetamo teršalų kiekio matavimo ir aplinkai keliamų pavojų apskaičiavimo metodikos kūrimas; išmetamo teršalų kiekio registrų ir stebėsenos veiklos koordinavimas ir derinimas europiniu lygiu;

| c) | pažangios judumo sistemos, leisiančios įgyvendinti saugų, pažangų ir integruotą judumą, įskaitant techninį-ekonominį naujų transporto sistemų ir jų sudedamųjų dalių vertinimą, eismo valdymo tobulinimo prietaikas ir paramą rengiant integruotą požiūrį į transporto paklausos ir valdymo klausimus; |
| --- | --- |

c)

pažangios judumo sistemos, leisiančios įgyvendinti saugų, pažangų ir integruotą judumą, įskaitant techninį-ekonominį naujų transporto sistemų ir jų sudedamųjų dalių vertinimą, eismo valdymo tobulinimo prietaikas ir paramą rengiant integruotą požiūrį į transporto paklausos ir valdymo klausimus;

| d) | integruota transporto sauga, ypač priemonių ir paslaugų teikimas siekiant rinkti informaciją apie incidentus ir avarijas aviacijos, jūrų ir sausumos transporto sektoriuose, ja keistis ir ją analizuoti; avarijų prevencijos tobulinimas pasitelkiant analizę ir patirtį įvairiarūšio transporto saugos srityje, kartu prisidedant prie sąnaudų taupymo ir efektyvumo didinimo. |
| --- | --- |

d)

integruota transporto sauga, ypač priemonių ir paslaugų teikimas siekiant rinkti informaciją apie incidentus ir avarijas aviacijos, jūrų ir sausumos transporto sektoriuose, ja keistis ir ją analizuoti; avarijų prevencijos tobulinimas pasitelkiant analizę ir patirtį įvairiarūšio transporto saugos srityje, kartu prisidedant prie sąnaudų taupymo ir efektyvumo didinimo.

3.5.   Kova su klimato kaita, aplinka, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavos

JTC prisidės prie Europos ekologizavimo, išteklių tiekimo saugumo ir tvaraus gamtos išteklių valdymo pasauliniu mastu šiomis priemonėmis:

| a) | sudarydamas sąlygas prieigai prie sąveikių aplinkos duomenų ir informacijos toliau tobulinant atitinkamus standartus ir susitarimus dėl sąveikumo, geoerdvines priemones ir inovacines informacijos ir ryšių technologijų infrastruktūras, pavyzdžiui, Europos Sąjungos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) ir kitas Sąjungos bei pasaulines iniciatyvas; |
| --- | --- |

a)

sudarydamas sąlygas prieigai prie sąveikių aplinkos duomenų ir informacijos toliau tobulinant atitinkamus standartus ir susitarimus dėl sąveikumo, geoerdvines priemones ir inovacines informacijos ir ryšių technologijų infrastruktūras, pavyzdžiui, Europos Sąjungos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) ir kitas Sąjungos bei pasaulines iniciatyvas;

| b) | matuodamas ir stebėdamas pagrindinius aplinkos rodiklius bei vertindamas gamtos išteklių būklę ir pokyčius, toliau tobulindamas aplinkos infrastruktūroje taikomus rodiklius ir informacines sistemas; analizuodamas ekosistemų funkcijas, įskaitant jų vertinimą ir klimato kaitos poveikį; |
| --- | --- |

b)

matuodamas ir stebėdamas pagrindinius aplinkos rodiklius bei vertindamas gamtos išteklių būklę ir pokyčius, toliau tobulindamas aplinkos infrastruktūroje taikomus rodiklius ir informacines sistemas; analizuodamas ekosistemų funkcijas, įskaitant jų vertinimą ir klimato kaitos poveikį;

| c) | plėtodamas integruotą modeliavimo sistemą tvarumo vertinimui pagal tokius teminius modelius kaip dirvožemis, žemės naudojimas, vanduo, oro kokybė, biologinė įvairovė, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, miškininkystė, žemės ūkis, energija ir transportas, o taip pat analizuodamas klimato kaitos poveikį ir atsakomuosius veiksmus į klimato kaitą; |
| --- | --- |

c)

plėtodamas integruotą modeliavimo sistemą tvarumo vertinimui pagal tokius teminius modelius kaip dirvožemis, žemės naudojimas, vanduo, oro kokybė, biologinė įvairovė, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, miškininkystė, žemės ūkis, energija ir transportas, o taip pat analizuodamas klimato kaitos poveikį ir atsakomuosius veiksmus į klimato kaitą;

| d) | remdamas Sąjungos vystymosi politikos tikslus ir šiuo tikslu skatindamas technologijų perdavimą, stebėdamas pagrindinius išteklius (pavyzdžiui, miškus, dirvožemį, aprūpinimą maistu) ir vykdydamas mokslinius tyrimus, kuriais būtų siekiama sumažinti klimato kaitos poveikį ir išteklių naudojimo poveikį aplinkai ir rasti tinkamus kompromisus tais atvejais, kai žemės naudojimas maistinėms kultūroms auginti ar energijai gaminti konkuruoja su žemės paskirtimi, pavyzdžiui, biologinei įvairovei remti; |
| --- | --- |

d)

remdamas Sąjungos vystymosi politikos tikslus ir šiuo tikslu skatindamas technologijų perdavimą, stebėdamas pagrindinius išteklius (pavyzdžiui, miškus, dirvožemį, aprūpinimą maistu) ir vykdydamas mokslinius tyrimus, kuriais būtų siekiama sumažinti klimato kaitos poveikį ir išteklių naudojimo poveikį aplinkai ir rasti tinkamus kompromisus tais atvejais, kai žemės naudojimas maistinėms kultūroms auginti ar energijai gaminti konkuruoja su žemės paskirtimi, pavyzdžiui, biologinei įvairovei remti;

| e) | vykdydamas integruotą vertinimą, susijusį su tvarios gamybos ir vartojimo politika, įskaitant strategiškai svarbių žaliavų tiekimo saugumą, išteklių naudojimo efektyvumą, mažo anglies dioksido kiekio ir švarios gamybos procesų ir technologijų, produktų ir paslaugų plėtojimą, vartojimo modelius ir prekybą; toliau plėtodamas ir integruodamas politikos analizę, susijusią su gyvavimo ciklo vertinimu; |
| --- | --- |

e)

vykdydamas integruotą vertinimą, susijusį su tvarios gamybos ir vartojimo politika, įskaitant strategiškai svarbių žaliavų tiekimo saugumą, išteklių naudojimo efektyvumą, mažo anglies dioksido kiekio ir švarios gamybos procesų ir technologijų, produktų ir paslaugų plėtojimą, vartojimo modelius ir prekybą; toliau plėtodamas ir integruodamas politikos analizę, susijusią su gyvavimo ciklo vertinimu;

| f) | atlikdamas integruotą klimato kaitos švelninimo ir (arba) prisitaikymo prie jos alternatyvų poveikio analizę, paremtą kiekybinių priemonių paketo – regioninio ir pasaulinio masto modelių (nuo atskirų sektorių iki makroekonomikos lygmens) – kūrimu. |
| --- | --- |

f)

atlikdamas integruotą klimato kaitos švelninimo ir (arba) prisitaikymo prie jos alternatyvų poveikio analizę, paremtą kiekybinių priemonių paketo – regioninio ir pasaulinio masto modelių (nuo atskirų sektorių iki makroekonomikos lygmens) – kūrimu.

3.6.   
  Europa kintančiame pasaulyje. Įtraukios, novatoriškos ir mąstančios visuomenės

JTC prisidės prie Inovacijų sąjungos ▌bei Europos pasaulyje uždavinių įgyvendinimo šiomis priemonėmis:

| a) | atlikdamas išsamią mokslinių tyrimų ir inovacijų paskatų bei kliūčių analizę ir vystydamas modeliavimo platformą siekiant įvertinti jų poveikį mikro- ir makroekonomikos lygiu; |
| --- | --- |

a)

atlikdamas išsamią mokslinių tyrimų ir inovacijų paskatų bei kliūčių analizę ir vystydamas modeliavimo platformą siekiant įvertinti jų poveikį mikro- ir makroekonomikos lygiu;

| b) | prisidėdamas stebint Inovacijų sąjungos tikslų įgyvendinimo procesą pasitelkiant rezultatų suvestines, rodiklių ir kt. priemonių tobulinimą, o taip pat valdydamas viešas informacines ir veiklos duomenų sistemas atitinkamų duomenų ir informacijos kaupimo tikslais; |
| --- | --- |

b)

prisidėdamas stebint Inovacijų sąjungos tikslų įgyvendinimo procesą pasitelkiant rezultatų suvestines, rodiklių ir kt. priemonių tobulinimą, o taip pat valdydamas viešas informacines ir veiklos duomenų sistemas atitinkamų duomenų ir informacijos kaupimo tikslais;

| c) | valdydamas viešos informacinės ir operatyvinių duomenų platformą siekiant pažangios specializacijos ištekliais teikti paramą nacionalinėms ir regioninėms institucijoms; atlikdamas erdvinio ekonominės veiklos modelio kiekybinę ekonominę analizę, visų pirma siekiant atsižvelgti į šio modelio ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus ir pokyčius, atsirandančius reaguojant į technologijų pokyčius; |
| --- | --- |

c)

valdydamas viešos informacinės ir operatyvinių duomenų platformą siekiant pažangios specializacijos ištekliais teikti paramą nacionalinėms ir regioninėms institucijoms; atlikdamas erdvinio ekonominės veiklos modelio kiekybinę ekonominę analizę, visų pirma siekiant atsižvelgti į šio modelio ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus ir pokyčius, atsirandančius reaguojant į technologijų pokyčius;

| d) | atlikdamas ekonometrinę ir makroekonominę finansų sistemos reformos analizę siekiant ir toliau prisidėti užtikrinant veiksmingą Sąjungos finansų krizių valdymo sistemos funkcionavimą; toliau teikdamas metodinę paramą valstybių narių biudžeto būklės pagal Stabilumo ir augimo pakto nuostatas stebėsenai; |
| --- | --- |

d)

atlikdamas ekonometrinę ir makroekonominę finansų sistemos reformos analizę siekiant ir toliau prisidėti užtikrinant veiksmingą Sąjungos finansų krizių valdymo sistemos funkcionavimą; toliau teikdamas metodinę paramą valstybių narių biudžeto būklės pagal Stabilumo ir augimo pakto nuostatas stebėsenai;

| e) | vykdydamas Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) veiklos stebėseną ir analizuodamas paskatas bei kliūtis tam tikrų pagrindinių jos aspektų (pavyzdžiui, mokslininkų tyrėjų judumo, nacionalinių mokslinių tyrimų programų inicijavimo) atžvilgiu ir teikdamas siūlymus dėl atitinkamų alternatyvų konkrečiose politikos srityse; išlaikydamas svarų vaidmenį EMTE pasitelkiant tinklaveiką, mokymus, prieigos prie paslaugų ir duomenų bazių suteikimą naudotojams valstybėse narėse, šalyse kandidatėse ir asocijuotosiose šalyse; |
| --- | --- |

e)

vykdydamas Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) veiklos stebėseną ir analizuodamas paskatas bei kliūtis tam tikrų pagrindinių jos aspektų (pavyzdžiui, mokslininkų tyrėjų judumo, nacionalinių mokslinių tyrimų programų inicijavimo) atžvilgiu ir teikdamas siūlymus dėl atitinkamų alternatyvų konkrečiose politikos srityse; išlaikydamas svarų vaidmenį EMTE pasitelkiant tinklaveiką, mokymus, prieigos prie paslaugų ir duomenų bazių suteikimą naudotojams valstybėse narėse, šalyse kandidatėse ir asocijuotosiose šalyse;

| f) | plėtodamas kiekybinę ekonominę skaitmeninės ekonomikos analizę; vykdydamas mokslinius tyrimus, susijusius su informacijos ir ryšių technologijų poveikiu skaitmeninės visuomenės tikslų įgyvendinimui; tirdamas opų saugumo klausimų poveikį asmenų gyvenimui (Skaitmeninis gyvenimas). |
| --- | --- |

f)

plėtodamas kiekybinę ekonominę skaitmeninės ekonomikos analizę; vykdydamas mokslinius tyrimus, susijusius su informacijos ir ryšių technologijų poveikiu skaitmeninės visuomenės tikslų įgyvendinimui; tirdamas opų saugumo klausimų poveikį asmenų gyvenimui (Skaitmeninis gyvenimas).

3.7.   Saugios visuomenės. Europos ir jos piliečių laisvės bei saugumo apsauga

JTC prisidės prie Saugumo ir pilietybės tikslų įgyvendinimo vykdydamas šią veiklą:

| a) | sutelkdamas dėmesį į ypatingos svarbos infrastruktūros objektų (įskaitant pasaulines navigacijos sistemas, finansų rinkas) pažeidžiamumo nustatymą ir vertinimą; tobulindamas priemones, skirtas kovai su sukčiavimu, nukreiptu prieš Sąjungos biudžetą, ir jūrų priežiūrai; atlikdamas asmens tapatybei skirtų ar su ja susijusių technologijų veikimo rezultatų vertinimą (skaitmeninė identifikacija); |
| --- | --- |

a)

sutelkdamas dėmesį į ypatingos svarbos infrastruktūros objektų (įskaitant pasaulines navigacijos sistemas, finansų rinkas) pažeidžiamumo nustatymą ir vertinimą; tobulindamas priemones, skirtas kovai su sukčiavimu, nukreiptu prieš Sąjungos biudžetą, ir jūrų priežiūrai; atlikdamas asmens tapatybei skirtų ar su ja susijusių technologijų veikimo rezultatų vertinimą (skaitmeninė identifikacija);

| b) | gerindamas Sąjungos gebėjimus mažinti nelaimių riziką ir valdyti stichines bei žmogaus sukeltas nelaimes, tuo tikslu pirmiausia vystant pasaulines išankstinio perspėjimo apie įvairius pavojus ir rizikos valdymo informacines sistemas, pasinaudojant Žemės stebėjimo technologijomis; |
| --- | --- |

b)

gerindamas Sąjungos gebėjimus mažinti nelaimių riziką ir valdyti stichines bei žmogaus sukeltas nelaimes, tuo tikslu pirmiausia vystant pasaulines išankstinio perspėjimo apie įvairius pavojus ir rizikos valdymo informacines sistemas, pasinaudojant Žemės stebėjimo technologijomis;

| c) | toliau teikdamas reikiamas priemones siekiant įvertinti ir valdyti tokias pasaulines saugumo problemas, kaip terorizmas ir ginklų neplatinimas (cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių (pagal Euratomo programą)), socialinio-politinio nestabilumo ir užkrečiamųjų ligų keliamos grėsmės. Tarp naujų spręstinų klausimų paminėtini šie: pažeidžiamumas ir atsparumas kylantiems ar mišraus pobūdžio pavojams, pavyzdžiui, galimybė gauti žaliavų, piratavimas, išteklių stygius ir (arba) varžymasis dėl išteklių ir klimato kaitos poveikis stichinių nelaimių dažnumui. |
| --- | --- |

c)

toliau teikdamas reikiamas priemones siekiant įvertinti ir valdyti tokias pasaulines saugumo problemas, kaip terorizmas ir ginklų neplatinimas (cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių (pagal Euratomo programą)), socialinio-politinio nestabilumo ir užkrečiamųjų ligų keliamos grėsmės. Tarp naujų spręstinų klausimų paminėtini šie: pažeidžiamumas ir atsparumas kylantiems ar mišraus pobūdžio pavojams, pavyzdžiui, galimybė gauti žaliavų, piratavimas, išteklių stygius ir (arba) varžymasis dėl išteklių ir klimato kaitos poveikis stichinių nelaimių dažnumui.

4.   KONKRETŪS ĮGYVENDINIMO ASPEKTAI

Vadovaudamasis prioritetinėmis veiklos sritimis Europos pasaulyje tikslams įgyvendinti, JTC stiprins bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje su pagrindinėmis tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis (pavyzdžiui, Jungtinių Tautų institucijomis, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Japonija, Rusija, Kinija, Brazilija, Indija) svarbiose visuotinio pobūdžio veiklos srityse, pavyzdžiui, klimato kaitos, aprūpinimo maistu ar nanotechnologijų srityse.
  Šis bendradarbiavimas bus glaudžiai koordinuojamas su Sąjungos ir valstybių narių tarptautinio bendradarbiavimo veikla.

Siekdamas dar efektyviau prisidėti prie politinių sprendimų priėmimo, JTC toliau stiprins savo gebėjimus analizuoti ir teikti siūlymus dėl konkrečių pasirinkimo galimybių tarpsektorinės politikos srityse ir vykdyti atitinkamus poveikio vertinimus. Šie gebėjimai bus stiprinami sutelkiant pastangas į šias veiklos sritis:

| a) | pagrindinėse srityse (pavyzdžiui, energijos ir transporto, žemės ūkio, klimato, aplinkos, ekonomikos) taikomą modeliavimą; čia pagrindinis dėmesys bus skiriamas tiek sektorių, tiek integruotiems modeliams (vertinant tvarumą) ir apims mokslinius-techninius bei ekonominius aspektus; |
| --- | --- |

a)

pagrindinėse srityse (pavyzdžiui, energijos ir transporto, žemės ūkio, klimato, aplinkos, ekonomikos) taikomą modeliavimą; čia pagrindinis dėmesys bus skiriamas tiek sektorių, tiek integruotiems modeliams (vertinant tvarumą) ir apims mokslinius-techninius bei ekonominius aspektus;

| b) | ateities perspektyvų tyrimus, kurių metu bus išanalizuotos tendencijos ir įvykiai mokslo, technologijų ir visuomenės srityse bei jų galima įtaka viešajai tvarkai, inovacijoms ar konkurencingumo bei tvaraus augimo stiprinimui. Remdamasis šių tyrimų rezultatais, JTC galės atkreipti dėmesį į klausimus, dėl kurių ateityje gali prireikti priimti atitinkamas politikos priemones, ir iš anksto numatyti vartotojų poreikius. |
| --- | --- |

b)

ateities perspektyvų tyrimus, kurių metu bus išanalizuotos tendencijos ir įvykiai mokslo, technologijų ir visuomenės srityse bei jų galima įtaka viešajai tvarkai, inovacijoms ar konkurencingumo bei tvaraus augimo stiprinimui. Remdamasis šių tyrimų rezultatais, JTC galės atkreipti dėmesį į klausimus, dėl kurių ateityje gali prireikti priimti atitinkamas politikos priemones, ir iš anksto numatyti vartotojų poreikius.

Įgyvendindamas Europos konkurencingumo stiprinimo programos horizontalųjį komponentą, JTC stiprins savo paramą standartizavimo proceso ir standartų atžvilgiu. Ši veikla apims prieš parengiant standartus atliekamus mokslinius tyrimus, pamatinių medžiagų ir matavimų plėtojimą ir metodikų derinimą. Šiuo atžvilgiu išskirtos penkios pagrindinės veiklos sritys: energetika, transportas, skaitmeninė darbotvarkė, patikimumas bei sauga (įskaitant branduolinę veiklą pagal Euratomo programą) ir vartotojų apsauga. Be to, JTC skatins savo tyrimų rezultatų skleidimą ir Sąjungos institucijoms ir tarnyboms teiks paramą intelektinės nuosavybės teisių valdymo klausimais.

JTC stiprins savo gebėjimus ir elgsenos mokslų srityje, siekdamas prisidėti prie dar efektyvesnio šios srities reguliavimo ir papildydamas savo veiklą tam tikrose atrinktose srityse, pavyzdžiui, mitybos, energijos vartojimo efektyvumo ir produktų politikos srityse.

Socialiniai ir ekonominiai tyrimai bus priskirti JTC veiklai pagal atskiras sritis, pavyzdžiui, skaitmeninė darbotvarkė, tvari gamyba ir vartojimas ar visuomenės sveikata.

Tam, kad JTC įgyvendintų savo kaip Sąjungos informacinio centro misiją, išlaikytų svarų vaidmenį EMTE ir vykdytų mokslinius tyrimus naujose srityse, JTC turi turėti pačią moderniausią infrastruktūrą. Tuo tikslu JTC tęs savo renovacijos ir atnaujinimo programos įgyvendinimą, siekdamas užtikrinti atitinkamų aplinkos ir saugos bei saugumo reikalavimų vykdymą, ir investuos į mokslinių tyrimų infrastruktūrą, įskaitant modeliavimo platformų ar naujų veiklos sričių (pavyzdžiui, genetinių tyrimų ar kt.) plėtojimą. Šios investicijos bus atliekamos vadovaujantis Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo veiksmų planu ir atsižvelgiant į valstybių narių turimą infrastruktūrą.

---

(1)  2008 m. balandžio 10 d. Komisijos rekomendacija dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso (pranešta dokumentu Nr. C(2008)1329).

(2)  Iš esmės ne mažiau kaip 80 %.

(3)  Regioninės partnerystės priemonė (RPF) yra nacionalinės ar regioninės svarbos mokslinių tyrimų infrastruktūra, kadangi teikia socialinę bei ekonominę naudą, pagal ją vykdomas mokymas ir pritraukiami mokslininkai tyrėjai bei technikai; ji pripažįstama kaip visą Europą apimančio Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo arba kitos pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūros partneris. Regioninės partnerystės priemonės kokybė, įskaitant jos mokslinių paslaugų lygį, valdymą ir prieigos politiką, turi atitikti tokius pačius standartus, kurie keliami visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrai.

(4)  Kadangi visų mokslinių tyrimų metu neapsieinama be kompiuterių ir dirbama su dideliu kiekiu duomenų, visiems mokslininkams tyrėjams būtina turėti prieigą prie moderniausios e. infrastruktūros. Pavyzdžiui, GÉANT jungia 40 milijonų naudotojų 8 000 institucijų 40 šalių, o Europos tinklo infrastruktūra yra didžiausia pasaulyje paskirstytojo duomenų apdorojimo infrastruktūra, veikianti daugiau negu 290 vietų 50 šalių. Nuolatinė informacinių ir ryšių technologijų pažanga ir didėjantys mokslo poreikiai naudotis kompiuteriais ir apdoroti didelius kiekius duomenų kelia didelių finansinių ir organizacinių uždavinių siekiant mokslininkams tyrėjams užtikrinti vientisas paslaugas.

(5)  Daiktų internetas bus koordinuojamas kaip kompleksinis klausimas.

(6)  Įskaitant kosmoso technologijas naudojančius tinklus.

(7)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(8)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SEC(2009)1295, pridedamas prie Komunikato „Investavimas į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą (SET planas)“ (COM(2009)0519 galutinis).

(9)  COM(2007)0723.

(10)  Komisijos baltoji knyga „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ COM(2011)0144 galutinis.

(11)  Skaičiavimus pateikė „PricewaterhouseCoopers“ dėl tvarių pasaulio verslo galimybių, susijusių su gamtos ištekliais (įskaitant energiją, miškininkystę, maistą ir žemės ūkį, vandenį ir metalus) ir Pasaulio verslo darnaus vystymosi taryba (WBCSD) 2010 m. dokumente „2050 m. vizija. Nauja verslo darbotvarkė“, Ženeva, URL: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf

(12)  COM(2008)0699.

(13)  Europos Parlamento Ekonomikos ir mokslo politikos teminio skyriaus 2009 m. kovo mėn. tyrimas ir glaustos pastabos „Ekologinės inovacijos. Kaip nukreipti ES į efektyviai išteklius ir energiją naudojančios ekonomikos kelią“.

(14)  Ekologinių inovacijų stebėjimo centro 2010 m. metinė ataskaita „Ekologinių inovacijų uždaviniai. Kelias siekiant efektyviai išteklius naudojančios Europos“ (2011 m. gegužės mėn.).

(15)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006.

(16)  Nedarant poveikio šiam visuomenės uždaviniui paskirtam biudžetui.

(17)  C(2008)1329, 2008 4 10.

II PRIEDAS

Veiklos rodikliai

Šioje lentelėje pateikiama keletas pagrindinių rodiklių, pagal kuriuos bus vertinami programos „Horizontas 2020“ specialiųjų tikslų rezultatai ir poveikis;
  šiuos rodiklius galima patikslinti įgyvendinant programą „Horizontas 2020“
  .

1.   I DALIS. PRIORITETAS „PAŽANGUS MOKSLAS“

Specialiųjų tikslų rodikliai:

Europos mokslinių tyrimų taryba

| — | Su Europos mokslinių tyrimų tarybos finansuojamais projektais susijusių publikacijų, priskiriamų 1 proc. dažniausiai cituojamų publikacijų
  pagal mokslo sritis
  kategorijai, dalis |
| --- | --- |

—

Su Europos mokslinių tyrimų tarybos finansuojamais projektais susijusių publikacijų, priskiriamų 1 proc. dažniausiai cituojamų publikacijų
  pagal mokslo sritis
  kategorijai, dalis

Ateities ir besiformuojančios technologijos

| — | Publikacijos recenzuojamuose didelio poveikio leidiniuose |
| --- | --- |

—

Publikacijos recenzuojamuose didelio poveikio leidiniuose

| — | Patento paraiškos
  ir suteikti patentai
  ateities ir besiformuojančių technologijų srityje |
| --- | --- |

—

Patento paraiškos
  ir suteikti patentai
  ateities ir besiformuojančių technologijų srityje

programa „Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmai“ gebėjimų, mokymo ir karjeros raidos srityje

| — | Tarpsektorinis ir tarpvalstybinis mokslininkų tyrėjų, įskaitant doktorantus, judėjimas |
| --- | --- |

—

Tarpsektorinis ir tarpvalstybinis mokslininkų tyrėjų, įskaitant doktorantus, judėjimas

Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra (įskaitant e. infrastruktūrą)

| — | Mokslininkų tyrėjų, kurie turi prieigą prie
  mokslinių tyrimų infrastruktūros, pasitelkiant Sąjungos paramą,
  skaičius |
| --- | --- |

—

Mokslininkų tyrėjų, kurie turi prieigą prie
  mokslinių tyrimų infrastruktūros, pasitelkiant Sąjungos paramą,
  skaičius

2.   II DALIS. PRIORITETAS „PRAMONĖS PIRMAVIMAS“

Specialiųjų tikslų rodikliai:

Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas (informacinės ir ryšių technologijos, nanotechnologijos, pažangiosios medžiagos, biotechnologijos, pažangi gamyba ir kosmoso technologijos)

| — | Patento paraiškos
  ir suteikti patentai
  įvairių didelio poveikio ir pramoninių technologijų srityje |
| --- | --- |

—

Patento paraiškos
  ir suteikti patentai
  įvairių didelio poveikio ir pramoninių technologijų srityje

| — | Programoje dalyvaujančių įmonių, diegiančių įmonei ar rinkai naujas inovacijas (projekto laikotarpiu ir trejus metus po jo), dalis |
| --- | --- |

—

Programoje dalyvaujančių įmonių, diegiančių įmonei ar rinkai naujas inovacijas (projekto laikotarpiu ir trejus metus po jo), dalis

| — | Bendrų viešojo ir privačiojo sektoriaus publikacijų skaičius |
| --- | --- |

—

Bendrų viešojo ir privačiojo sektoriaus publikacijų skaičius

Galimybė gauti rizikos finansavimą

| — | Bendras investicijų, sutelktų iš skolų finansavimo ir rizikos kapitalo investicijų, kiekis |
| --- | --- |

—

Bendras investicijų, sutelktų iš skolų finansavimo ir rizikos kapitalo investicijų, kiekis

| — | Finansuojamų organizacijų skaičius ir privačių skolintų lėšų suma |
| --- | --- |

—

Finansuojamų organizacijų skaičius ir privačių skolintų lėšų suma

Inovacijos mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ)

| — | Programoje dalyvaujančių MVĮ, diegiančių įmonei ar rinkai naujas inovacijas (projekto laikotarpiu ir trejus metus po jo), dalis |
| --- | --- |

—

Programoje dalyvaujančių MVĮ, diegiančių įmonei ar rinkai naujas inovacijas (projekto laikotarpiu ir trejus metus po jo), dalis

| — | Ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas dalyvaujančiose MVĮ |
| --- | --- |

—

Ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas dalyvaujančiose MVĮ

3.   III DALIS. PRIORITETAS „VISUOMENĖS UŽDAVINIAI“

Specialiųjų tikslų rodikliai:

Visiems visuomenės uždaviniams:

| — | Publikacijos recenzuojamuose didelio poveikio leidiniuose įvairių visuomenės uždavinių temomis |
| --- | --- |

—

Publikacijos recenzuojamuose didelio poveikio leidiniuose įvairių visuomenės uždavinių temomis

| — | Patento paraiškos
  ir suteikti patentai
  įvairių visuomenės uždavinių srityje |
| --- | --- |

—

Patento paraiškos
  ir suteikti patentai
  įvairių visuomenės uždavinių srityje

| — | Prototipų
  ▌skaičius
  ir bandymų veikla |
| --- | --- |

—

Prototipų
  ▌skaičius
  ir bandymų veikla

| — | Bendrų viešojo ir privačiojo sektoriaus publikacijų skaičius |
| --- | --- |

—

Bendrų viešojo ir privačiojo sektoriaus publikacijų skaičius

Be to, kiekvieno iš šių uždavinių atžvilgiu pažanga vertinama atsižvelgiant į indėlį siekiant konkrečių tikslų, kurie išdėstyti Reglamento (ES) Nr. XX/2012 [„Horizontas 2020“] I priede.

4.   IV DALIS. NEBRANDUOLINIAI TIESIOGINIAI JUNGTINIO TYRIMŲ CENTRO VEIKSMAI

Specialiųjų tikslų rodikliai:

| — | atvejų, kai Jungtiniam tyrimų centrui suteikus techninę ir mokslinę paramą padarytas konkretus apčiuopiamas poveikis Europos politikai, skaičius; |
| --- | --- |

—

atvejų, kai Jungtiniam tyrimų centrui suteikus techninę ir mokslinę paramą padarytas konkretus apčiuopiamas poveikis Europos politikai, skaičius;

| — | recenzuojamų publikacijų
  , paskelbtų didelio poveikio leidiniuose,
  skaičius |
| --- | --- |

—

recenzuojamų publikacijų
  , paskelbtų didelio poveikio leidiniuose,
  skaičius

III PRIEDAS

Stebėsena

Komisija vykdys programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo stebėseną, ją visų pirma domina šie aspektai:

| 1. | įnašas kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę |
| --- | --- |

1.

įnašas kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę

| 2. | platesnio dalyvavimo skatinimas |
| --- | --- |

2.

platesnio dalyvavimo skatinimas

| 3. | MVĮ dalyvavimas |
| --- | --- |

3.

MVĮ dalyvavimas

| 4. | socialiniai ir humanitariniai mokslai |
| --- | --- |

4.

socialiniai ir humanitariniai mokslai

| 5. | mokslas ir visuomenė |
| --- | --- |

5.

mokslas ir visuomenė

| 6. | lyčių aspektas |
| --- | --- |

6.

lyčių aspektas

| 7. | tarptautinis bendradarbiavimas |
| --- | --- |

7.

tarptautinis bendradarbiavimas

| 8. | tvarus vystymasis ir klimato kaita, įskaitant informaciją apie su klimato kaita susijusias išlaidas |
| --- | --- |

8.

tvarus vystymasis ir klimato kaita, įskaitant informaciją apie su klimato kaita susijusias išlaidas

| 9. | atradimų pritaikymas rinkai |
| --- | --- |

9.

atradimų pritaikymas rinkai

| 10. | skaitmeninė darbotvarkė |
| --- | --- |

10.

skaitmeninė darbotvarkė

| 11. | privačiojo sektoriaus dalyvavimas |
| --- | --- |

11.

privačiojo sektoriaus dalyvavimas

| 12. | viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms bei viešojo sektoriaus subjektų partnerystėms teikiamas finansavimas |
| --- | --- |

12.

viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms bei viešojo sektoriaus subjektų partnerystėms teikiamas finansavimas

| 13. | informacijos perdavimas ir sklaida |
| --- | --- |

13.

informacijos perdavimas ir sklaida

| 14. | nepriklausomų ekspertų dalyvavimo modeliai |
| --- | --- |

14.

nepriklausomų ekspertų dalyvavimo modeliai

IV PRIEDAS

Informacija, kurią Komisija turi pateikti pagal 8a straipsnio 2 dalį

| 1. | Informacija apie atskirus projektus, kuria remiantis būtų galima stebėti visą kiekvieno pasiūlymo gyvavimo laikotarpį, visų pirma informacija apie:







  — | pateiktus pasiūlymus, |
| --- | --- | --- |

1.

—

pateiktus pasiūlymus,

| — | kiekvieno pasiūlymo įvertinimo rezultatus, |
| --- | --- |

—

kiekvieno pasiūlymo įvertinimo rezultatus,

| — | susitarimus dėl dotacijos, |
| --- | --- |

—

susitarimus dėl dotacijos,

| — | užbaigtus projektus. |
| --- | --- |

—

užbaigtus projektus.

| 2. | Informacija apie kiekvieno konkurso ir projektų įgyvendinimo rezultatus, visų pirma informacija apie:







  — | kiekvieno konkurso rezultatus, |
| --- | --- | --- |

2.

—

kiekvieno konkurso rezultatus,

| — | derybų dėl susitarimų dėl dotacijos rezultatus, |
| --- | --- |

—

derybų dėl susitarimų dėl dotacijos rezultatus,

| — | projektų įgyvendinimą, įskaitant mokėjimų duomenis ir projektų rezultatus. |
| --- | --- |

—

projektų įgyvendinimą, įskaitant mokėjimų duomenis ir projektų rezultatus.

| 3. | Informacija apie programos gyvendinimą, įskaitant atitinkamą informaciją bendrosios programos, specialiosios programos ir kiekvienos temos bei JTC lygiu, taip pat informacija apie sinergiją su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Informacija apie programos „Horizontas 2020“ biudžeto vykdymą, įskaitant informaciją apie įsipareigojimus ir mokėjimus įgyvendinant iniciatyvas pagal Sutarties 185 ir 187 straipsnius. |
| --- | --- |

4.

V PRIEDAS

Programos komiteto sudėtys

Programos „Horizontas 2020“ komiteto sudėties sąrašas

   (1)

  pagal 9 straipsnio 1a dalį

| 1. | Strateginė komiteto sudėtis. Strateginė visos programos įgyvendinimo apžvalga, atskirų jos dalių nuoseklumas ir kompleksiniai klausimai, įskaitant klausimus, numatytus dalyse „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ bei „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“. |
| --- | --- |

1.

Strateginė komiteto sudėtis. Strateginė visos programos įgyvendinimo apžvalga, atskirų jos dalių nuoseklumas ir kompleksiniai klausimai, įskaitant klausimus, numatytus dalyse „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ bei „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“.

I dalis „Pažangus mokslas“

| 2. | Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), Ateities ir besiformuojančios technologijos (ABT) ir programa „Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmai“ |
| --- | --- |

2.

Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), Ateities ir besiformuojančios technologijos (ABT) ir programa „Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmai“

| 3. | Mokslinių tyrimų infrastruktūros |
| --- | --- |

3.

Mokslinių tyrimų infrastruktūros

II dalis „Pramonės pirmavimas“

| 4. | Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) |
| --- | --- |

4.

Informacinės ir ryšių technologijos (IRT)

| 5. | Nanotechnologijos, pažangiosios medžiagos, biotechnologija, pažangi gamyba ir apdirbimas |
| --- | --- |

5.

Nanotechnologijos, pažangiosios medžiagos, biotechnologija, pažangi gamyba ir apdirbimas

| 6. | Kosmosas |
| --- | --- |

6.

Kosmosas

| 7. | MVĮ ir galimybė gauti veiklos rizikos finansavimą |
| --- | --- |

7.

MVĮ ir galimybė gauti veiklos rizikos finansavimą

III dalis „Visuomenės uždaviniai“

| 8. | Sveikata, demografiniai pokyčiai ir gerovė |
| --- | --- |

8.

Sveikata, demografiniai pokyčiai ir gerovė

| 9. | Apsirūpinimo maistu saugumas, tvarus žemės ūkis ir miškininkystė, moksliniai tyrimai jūrų ir laivybos bei vidaus vandenų srityse ir bioekonomika |
| --- | --- |

9.

Apsirūpinimo maistu saugumas, tvarus žemės ūkis ir miškininkystė, moksliniai tyrimai jūrų ir laivybos bei vidaus vandenų srityse ir bioekonomika

| 10. | Saugi, švari ir efektyvi energija |
| --- | --- |

10.

Saugi, švari ir efektyvi energija

| 11. | Pažangus, ekologiškas ir integruotas transportas |
| --- | --- |

11.

Pažangus, ekologiškas ir integruotas transportas

| 12. | Kova su klimato kaita, aplinka, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavos |
| --- | --- |

12.

Kova su klimato kaita, aplinka, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavos

| 13. | Europa kintančiame pasaulyje. Įtraukios, novatoriškos ir mąstančios visuomenės |
| --- | --- |

13.

Europa kintančiame pasaulyje. Įtraukios, novatoriškos ir mąstančios visuomenės

| 14. | Saugios visuomenės. Europos ir jos piliečių laisvės bei saugumo apsauga |
| --- | --- |

14.

Saugios visuomenės. Europos ir jos piliečių laisvės bei saugumo apsauga

---

(1)  Siekdama palengvinti programos įgyvendinimą, Komisija pagal savo nustatytas gaires padengs vieno valstybės narės atstovo bei vieno valstybės narės eksperto ir (arba) patarėjo dalyvavimo kiekviename programos komiteto posėdyje, nustatytame darbotvarkėje, išlaidas svarstant tuos darbotvarkės klausimus, kai valstybei narei reikalinga speciali profesinė kompetencija.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/380 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/380

---

P7_TA(2013)0505

Europos statistika ***I

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/59)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0167),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0101/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ispanijos Deputatų Rūmų ir Ispanijos Senato bei Austrijos Federalinės Tarybos pagal Protokolą (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ispanijos Deputatų Rūmų ir Ispanijos Senato bei Austrijos Federalinės Tarybos pagal Protokolą (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 6 d. Europos centrinio banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 6 d. Europos centrinio banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0436/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0436/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 374, 2012 12 4, p. 2.

---

P7_TC1-COD(2012)0084

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos

(Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai)

[Pakeitimas 43]

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | partnerystės principu veikianti Europos statistikos sistema (ESS) iš esmės sėkmingai konsolidavo savo veiklą, kad užtikrintų aukštos kokybės,
  reglamentuojamos ir patikimos
  Europos statistikos plėtojimą, rengimą ir sklaidą, be kita ko, gerinant sistemos valdymą; |
| --- | --- |

(1)

partnerystės principu veikianti Europos statistikos sistema (ESS) iš esmės sėkmingai konsolidavo savo veiklą, kad užtikrintų aukštos kokybės,
  reglamentuojamos ir patikimos
  Europos statistikos plėtojimą, rengimą ir sklaidą, be kita ko, gerinant sistemos valdymą;

| (2) | vis dėlto nustatyta ▌trūkumų, visų pirma susijusių su statistikos kokybės valdymo sistema
  . Šie trūkumai parodė, kad reikia užtikrinti statistikos institucijų nepriklausomumą nuo galimo politinio spaudimo nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis
  ; |
| --- | --- |

(2)

vis dėlto nustatyta ▌trūkumų, visų pirma susijusių su statistikos kokybės valdymo sistema
  . Šie trūkumai parodė, kad reikia užtikrinti statistikos institucijų nepriklausomumą nuo galimo politinio spaudimo nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis
  ;

| (3) | 2011 m. balandžio 15 d. komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Patikimesnis Europos statistinių duomenų kokybės valdymas“ Komisija pasiūlė veiksmų šiems trūkumams pašalinti
  ir ESS valdymui sustiprinti
  . Komunikate visų pirma pasiūlyta tikslingai iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (3); |
| --- | --- |

(3)

2011 m. balandžio 15 d. komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „Patikimesnis Europos statistinių duomenų kokybės valdymas“ Komisija pasiūlė veiksmų šiems trūkumams pašalinti
  ir ESS valdymui sustiprinti
  . Komunikate visų pirma pasiūlyta tikslingai iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos (3);

| (4) | 2011 m. birželio 20 d. išvadose Taryba palankiai įvertino šią Komisijos iniciatyvą ir pabrėžė, kad svarbu nuolat gerinti ESS valdymą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

(4)

2011 m. birželio 20 d. išvadose Taryba palankiai įvertino šią Komisijos iniciatyvą ir pabrėžė, kad svarbu nuolat gerinti ESS valdymą ir veiksmingumą;

| (5) | be to, reikėtų atsižvelgti į tai, kaip statistikos sritį paveikė pastarojo laikotarpio Sąjungos ekonomikos valdymo sistemos pokyčiai, visų pirma susiję su statistinio nepriklausomumo aspektais, pvz., skaidriomis įdarbinimo ir atleidimo iš darbo procedūromis, biudžeto asignavimais ir iš anksto nustatomais duomenų skelbimo tvarkaraščiais, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1175/2011 (4), ir aspektais, susijusiais su reikalavimu, kad už nacionalinių fiskalinių taisyklių įgyvendinimo stebėseną atsakingoms institucijoms būtų suteiktas funkcinis savarankiškumas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 473/2013 (5); |
| --- | --- |

(5)

be to, reikėtų atsižvelgti į tai, kaip statistikos sritį paveikė pastarojo laikotarpio Sąjungos ekonomikos valdymo sistemos pokyčiai, visų pirma susiję su statistinio nepriklausomumo aspektais, pvz., skaidriomis įdarbinimo ir atleidimo iš darbo procedūromis, biudžeto asignavimais ir iš anksto nustatomais duomenų skelbimo tvarkaraščiais, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1175/2011 (4), ir aspektais, susijusiais su reikalavimu, kad už nacionalinių fiskalinių taisyklių įgyvendinimo stebėseną atsakingoms institucijoms būtų suteiktas funkcinis savarankiškumas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 473/2013 (5);

| (6) | į šiuos aspektus
  , susijusius su profesiniu nepriklausomumu, pvz., skaidriomis įdarbinimo ir atleidimo iš darbo procedūromis, biudžeto asignavimais ir iš anksto nustatomais duomenų skelbimo tvarkaraščiais,
  turėtų būti atsižvelgta ne tik biudžeto priežiūros sistemai ir perviršinio deficito procedūrai būtinoje statistikoje, bet ir visoje ESS plėtojamoje, rengiamoje ir skleidžiamoje Europos statistikoje; |
| --- | --- |

(6)

į šiuos aspektus
  , susijusius su profesiniu nepriklausomumu, pvz., skaidriomis įdarbinimo ir atleidimo iš darbo procedūromis, biudžeto asignavimais ir iš anksto nustatomais duomenų skelbimo tvarkaraščiais,
  turėtų būti atsižvelgta ne tik biudžeto priežiūros sistemai ir perviršinio deficito procedūrai būtinoje statistikoje, bet ir visoje ESS plėtojamoje, rengiamoje ir skleidžiamoje Europos statistikoje;

| (6a) | reikėtų nuolat tikrinti Europos statistikos kokybę ir svarbą priimant faktais grindžiamus sprendimus ir tai daryti, be kita ko, vertinant šios statistikos pridėtinę vertę siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, nustatytų 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, įskaitant su augimu, užimtumu ir socialine ekonomika susijusius tikslus. Atitinkamais atvejais reikėtų pakoreguoti Europos statistikos aprėptį; |
| --- | --- |

(6a)

reikėtų nuolat tikrinti Europos statistikos kokybę ir svarbą priimant faktais grindžiamus sprendimus ir tai daryti, be kita ko, vertinant šios statistikos pridėtinę vertę siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, nustatytų 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, įskaitant su augimu, užimtumu ir socialine ekonomika susijusius tikslus. Atitinkamais atvejais reikėtų pakoreguoti Europos statistikos aprėptį;

| (7) | be to, norint užtikrinti statistikos institucijų profesinį nepriklausomumą
  ir aukštą statistinių duomenų kokybę
  svarbu, kad kasmet ar remiantis daugiamečiais planais būtų skiriama pakankamai išteklių statistiniams poreikiams patenkinti; |
| --- | --- |

(7)

be to, norint užtikrinti statistikos institucijų profesinį nepriklausomumą
  ir aukštą statistinių duomenų kokybę
  svarbu, kad kasmet ar remiantis daugiamečiais planais būtų skiriama pakankamai išteklių statistiniams poreikiams patenkinti;

| (8) | todėl reikėtų stiprinti statistikos institucijų profesinį nepriklausomumą, nustatyti
  visoje Sąjungoje taikomus
  būtinuosius reikalavimus,
  taip pat numatyti konkrečias garantijas
  dėl statistinių užduočių vykdymo, organizacijos valdymo ir išteklių skirstymo nacionalinių statistikos institucijų (NSI)
  vadovams
  .
  NSI vadovų įdarbinimo procedūros turėtų būti skaidrios, grindžiamos tik profesiniais kriterijais ir jas vykdant turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į lygių galimybių ir visų pirma lyčių pusiausvyros principus. Todėl nacionaliniai parlamentai taip pat turėtų visapusiškai dalyvauti ir prireikus pagal nacionalinius įstatymus skatinti statistikos rengėjų nepriklausomumą bei stiprinti demokratinę statistikos politikos atskaitomybę; |
| --- | --- |

(8)

todėl reikėtų stiprinti statistikos institucijų profesinį nepriklausomumą, nustatyti
  visoje Sąjungoje taikomus
  būtinuosius reikalavimus,
  taip pat numatyti konkrečias garantijas
  dėl statistinių užduočių vykdymo, organizacijos valdymo ir išteklių skirstymo nacionalinių statistikos institucijų (NSI)
  vadovams
  .
  NSI vadovų įdarbinimo procedūros turėtų būti skaidrios, grindžiamos tik profesiniais kriterijais ir jas vykdant turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į lygių galimybių ir visų pirma lyčių pusiausvyros principus. Todėl nacionaliniai parlamentai taip pat turėtų visapusiškai dalyvauti ir prireikus pagal nacionalinius įstatymus skatinti statistikos rengėjų nepriklausomumą bei stiprinti demokratinę statistikos politikos atskaitomybę;

| (8a) | norint gauti patikimą Europos statistiką būtina užtikrinti tvirtą statistikos rengėjų profesinį nepriklausomumą, bet tuo pat metu Europos statistika turėtų būti atsakas į politinius poreikius ir statistinė parama imantis naujų politinių iniciatyvų nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis; |
| --- | --- |

(8a)

norint gauti patikimą Europos statistiką būtina užtikrinti tvirtą statistikos rengėjų profesinį nepriklausomumą, bet tuo pat metu Europos statistika turėtų būti atsakas į politinius poreikius ir statistinė parama imantis naujų politinių iniciatyvų nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis;

| (8b) | Eurostato nepriklausomumą būtina sustiprinti ir užtikrinti vykdant parlamentinį tikrinimą ir kontrolę; |
| --- | --- |

(8b)

Eurostato nepriklausomumą būtina sustiprinti ir užtikrinti vykdant parlamentinį tikrinimą ir kontrolę;

| (9) | taip pat reikėtų patikslinti NSI priskirtos
  ESS rengiamos Europos statistikos
  koordinavimo funkcijos aprėptį, kad nacionalinio lygmens
  ESS statistinės veiklos koordinavimas būtų vykdomas
  veiksmingiau, įskaitant kokybės valdymo aspektus
  , ir būtų tinkamai atsižvelgiama Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) atliekamas su statistika susijusias užduotis. Nuolatinis NSI ir Eurostato bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas taip pat yra labai svarbus siekiant vykdyti veiksmingą ESS statistinės veiklos koordinavimą. Reikėtų paisyti ECBS institucinio atskyrimo ir gerbti centrinių bankų nepriklausomumą plėtojant, rengiant ir skleidžiant Europos statistiką remiantis atitinkama ESS ir ECBS valdymo struktūra ir statistinės veiklos programomis; |
| --- | --- |

(9)

taip pat reikėtų patikslinti NSI priskirtos
  ESS rengiamos Europos statistikos
  koordinavimo funkcijos aprėptį, kad nacionalinio lygmens
  ESS statistinės veiklos koordinavimas būtų vykdomas
  veiksmingiau, įskaitant kokybės valdymo aspektus
  , ir būtų tinkamai atsižvelgiama Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) atliekamas su statistika susijusias užduotis. Nuolatinis NSI ir Eurostato bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas taip pat yra labai svarbus siekiant vykdyti veiksmingą ESS statistinės veiklos koordinavimą. Reikėtų paisyti ECBS institucinio atskyrimo ir gerbti centrinių bankų nepriklausomumą plėtojant, rengiant ir skleidžiant Europos statistiką remiantis atitinkama ESS ir ECBS valdymo struktūra ir statistinės veiklos programomis;

| (10) | siekiant sumažinti statistikos institucijoms ir respondentams tenkančią naštą, NSI ir kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms turėtų būti suteikta galimybė nedelsiant ir nemokamai gauti administracinius duomenis, įskaitant pateiktus elektroniniu būdu, ir juos naudoti bei jungti su statistiniais duomenimis; |
| --- | --- |

(10)

siekiant sumažinti statistikos institucijoms ir respondentams tenkančią naštą, NSI ir kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms turėtų būti suteikta galimybė nedelsiant ir nemokamai gauti administracinius duomenis, įskaitant pateiktus elektroniniu būdu, ir juos naudoti bei jungti su statistiniais duomenimis;

| (10a) | Europos statistiką turėtų būti galima lengvai palyginti ir gauti, ji turėtų būti nedelsiant ir nuolat atnaujinama siekiant užtikrinti, kad vykdant Sąjungos įvairių sričių politiką ir finansavimo iniciatyvas būtų visapusiškai atsižvelgiama į pokyčius Sąjungoje ir visų pirma į ekonominės krizės padarinius; |
| --- | --- |

(10a)

Europos statistiką turėtų būti galima lengvai palyginti ir gauti, ji turėtų būti nedelsiant ir nuolat atnaujinama siekiant užtikrinti, kad vykdant Sąjungos įvairių sričių politiką ir finansavimo iniciatyvas būtų visapusiškai atsižvelgiama į pokyčius Sąjungoje ir visų pirma į ekonominės krizės padarinius;

| (11) | su NSI taip pat turėtų būti konsultuojamasi pradedant projektuoti naujus administracinių duomenų šaltinius, kurie gali būti naudojami statistikos reikmėms ir planuojant keisti esamus administracinius šaltinius arba nutraukti jų rengimą. Be to, administracinių duomenų savininkai turėtų perduoti NSI reikiamus metaduomenis, o NSI turėtų koordinuoti standartizavimo veiklą, susijusią su statistinei informacijai rengti svarbiais administraciniais duomenimis; |
| --- | --- |

(11)

su NSI taip pat turėtų būti konsultuojamasi pradedant projektuoti naujus administracinių duomenų šaltinius, kurie gali būti naudojami statistikos reikmėms ir planuojant keisti esamus administracinius šaltinius arba nutraukti jų rengimą. Be to, administracinių duomenų savininkai turėtų perduoti NSI reikiamus metaduomenis, o NSI turėtų koordinuoti standartizavimo veiklą, susijusią su statistinei informacijai rengti svarbiais administraciniais duomenimis;

| (12) | iš administracinių šaltinių gautų duomenų konfidencialumas turėtų būti užtikrinamas remiantis bendrais principais ir gairėmis, taikomais visiems Europos statistikai rengti naudojamiems konfidencialiems duomenims. Taip pat reiktų nustatyti
  ir skelbti
  tų duomenų kokybės
  ir skaidrumo
  vertinimo sistemas; |
| --- | --- |

(12)

iš administracinių šaltinių gautų duomenų konfidencialumas turėtų būti užtikrinamas remiantis bendrais principais ir gairėmis, taikomais visiems Europos statistikai rengti naudojamiems konfidencialiems duomenims. Taip pat reiktų nustatyti
  ir skelbti
  tų duomenų kokybės
  ir skaidrumo
  vertinimo sistemas;

| (12a) | derėtų visiems naudotojams tuo pačiu metu suteikti prieigą prie tų pačių duomenų ir griežtai laikytis draudimo skelbti duomenis. NSI turėtų nustatyti periodinių duomenų paskelbimo tvarkaraščius; |
| --- | --- |

(12a)

derėtų visiems naudotojams tuo pačiu metu suteikti prieigą prie tų pačių duomenų ir griežtai laikytis draudimo skelbti duomenis. NSI turėtų nustatyti periodinių duomenų paskelbimo tvarkaraščius;

| (13) | jei šalių vyriausybės prisiimtų dalį atsakomybės už
  griežtą
  Europos statistikos praktikos kodekso (praktikos kodeksas) taikymą, Europos statistika būtų kokybiškesnė, o naudotojai ja labiau pasitikėtų. Todėl kiekvienoje valstybėje narėje
  , atsižvelgiant į nacionalines ypatybes,
  nustatytas įsipareigojimas dėl pasitikėjimo statistika (toliau – įsipareigojimas)
  turėtų apimti konkrečius
  jos vyriausybės
  įsipareigojimus
  įgyvendinti
  praktikos kodekse nurodytus statistinius principus.
  Šis įsipareigojimas
  galėtų
  apimti nacionalines
  aukštos kokybės
  užtikrinimo sistemas, be kita ko aprėpiančias vidaus vertinimą, veiklos gerinimo veiksmus
  ir stebėsenos
  mechanizmus; |
| --- | --- |

(13)

jei šalių vyriausybės prisiimtų dalį atsakomybės už
  griežtą
  Europos statistikos praktikos kodekso (praktikos kodeksas) taikymą, Europos statistika būtų kokybiškesnė, o naudotojai ja labiau pasitikėtų. Todėl kiekvienoje valstybėje narėje
  , atsižvelgiant į nacionalines ypatybes,
  nustatytas įsipareigojimas dėl pasitikėjimo statistika (toliau – įsipareigojimas)
  turėtų apimti konkrečius
  jos vyriausybės
  įsipareigojimus
  įgyvendinti
  praktikos kodekse nurodytus statistinius principus.
  Šis įsipareigojimas
  galėtų
  apimti nacionalines
  aukštos kokybės
  užtikrinimo sistemas, be kita ko aprėpiančias vidaus vertinimą, veiklos gerinimo veiksmus
  ir stebėsenos
  mechanizmus;

| (13a) | Komisijos (Eurostato) interneto svetainėje turėtų būti užtikrinta lengva prieiga prie išsamių ir naudotojui patogiai pateikiamų duomenų sekų. Jei įmanoma, periodiškai atnaujinant duomenis turėtų būti pateikta informacija apie metinius ir mėnesinius pokyčius kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(13a)

Komisijos (Eurostato) interneto svetainėje turėtų būti užtikrinta lengva prieiga prie išsamių ir naudotojui patogiai pateikiamų duomenų sekų. Jei įmanoma, periodiškai atnaujinant duomenis turėtų būti pateikta informacija apie metinius ir mėnesinius pokyčius kiekvienoje valstybėje narėje;

| (14) | norint užtikrinti aukšto lygio nepriklausomumą, Europos statistika turi būti rengiama pagal ilgalaikius veiklos ir finansavimo planus, todėl Europos statistikos programos galiojimo laikotarpis turėtų sutapti su daugiametės finansinės programos galiojimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

(14)

norint užtikrinti aukšto lygio nepriklausomumą, Europos statistika turi būti rengiama pagal ilgalaikius veiklos ir finansavimo planus, todėl Europos statistikos programos galiojimo laikotarpis turėtų sutapti su daugiametės finansinės programos galiojimo laikotarpiu;

| (15) | Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 Komisija įgaliojama įgyvendinti kai kurias to reglamento nuostatas
  remiantis Tarybos sprendimu 1999/468/EB

   (6). Įsigaliojus
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 182/2011

   (7)

  , kuriuo panaikinamas sprendimas 1999/468/EB
  , Komisijai ▌suteiktus įgaliojimus reikia suderinti su
  nauju teisiniu pagrindu ir šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi remiantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 nuostatomis. Komisija turėtų užtikrinti, kad remiantis įgyvendinimo aktais valstybėms narėms ir vienetams respondentams nebūtų užkraunama didelė papildoma administracinė našta;


  ▌ |
| --- | --- |

(15)

Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 Komisija įgaliojama įgyvendinti kai kurias to reglamento nuostatas
  remiantis Tarybos sprendimu 1999/468/EB

   (6). Įsigaliojus
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 182/2011

   (7)

  , kuriuo panaikinamas sprendimas 1999/468/EB
  , Komisijai ▌suteiktus įgaliojimus reikia suderinti su
  nauju teisiniu pagrindu ir šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi remiantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 nuostatomis. Komisija turėtų užtikrinti, kad remiantis įgyvendinimo aktais valstybėms narėms ir vienetams respondentams nebūtų užkraunama didelė papildoma administracinė našta;

▌

| (19) | kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo apimties ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, Sąjunga gali patvirtinti priemones, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(19)

kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo apimties ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, Sąjunga gali patvirtinti priemones, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (20) | buvo konsultuotasi su Europos statistikos sistemos komitetu; |
| --- | --- |

(20)

buvo konsultuotasi su Europos statistikos sistemos komitetu;

| (20a) | todėl Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(20a)

todėl Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 223/2009 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 223/2009 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | profesinio nepriklausomumo – statistika turi būti plėtojama, rengiama ir skleidžiama nepriklausomai, visų pirma taikytinų būdų, apibrėžčių, metodikų ir šaltinių, taip pat bet kokia forma skleidžiamų duomenų laiko ir turinio pasirinkimo požiūriu,
  ir vykdant šias užduotis neturi būti patiriama
  politinio ar interesų grupių, Sąjungos ar nacionalinių valdžios institucijų spaudimo;“. |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnio 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

profesinio nepriklausomumo – statistika turi būti plėtojama, rengiama ir skleidžiama nepriklausomai, visų pirma taikytinų būdų, apibrėžčių, metodikų ir šaltinių, taip pat bet kokia forma skleidžiamų duomenų laiko ir turinio pasirinkimo požiūriu,
  ir vykdant šias užduotis neturi būti patiriama
  politinio ar interesų grupių, Sąjungos ar nacionalinių valdžios institucijų spaudimo;“.

| 2) | 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Kiekvienos valstybės narės paskirta nacionalinė statistikos institucija (NSI) yra atsakinga už visos veiklos, susijusios su Europos statistikos plėtojimu, rengimu ir sklaida, koordinavimą nacionaliniu lygmeniu
  pagal šį reglamentą
  , todėl šiuo atžvilgiu Komisija (Eurostatas) statistikos klausimais kreipiasi tik į ją.
  NSI koordinavimo pareiga aprėpia visas kitas nacionalines valdžios institucijas, atsakingas už Europos statistikos
  , kurią parengė visos kitos ESS veikloje dalyvaujančios nacionalinės valdžios institucijos,
  plėtojimą, rengimą ir sklaidą. Visų pirma NSI yra nacionaliniu lygmeniu atsakinga už statistikos srities planavimo ir ataskaitų teikimo, kokybės stebėsenos,
  aiškios
  metodikos, duomenų perdavimo ir informacijos apie ESS statistinę veiklą sklaidos koordinavimą.
  NSI ir atitinkamas nacionalinis centrinis bankas (NCB) kaip ECBS narys, įgyvendinantis ECBS statistinės veiklos programas, bendradarbiauja bendrais ESS ir ECBS su Europos statistika susijusiais klausimais, kad būtų galima užtikrinti išsamius ir nuoseklius ESS ir ECBS rengiamus Europos statistikos duomenis, atsižvelgiant į atitinkamas jų kompetencijos sritis.“ |
| --- | --- |

2)

5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Kiekvienos valstybės narės paskirta nacionalinė statistikos institucija (NSI) yra atsakinga už visos veiklos, susijusios su Europos statistikos plėtojimu, rengimu ir sklaida, koordinavimą nacionaliniu lygmeniu
  pagal šį reglamentą
  , todėl šiuo atžvilgiu Komisija (Eurostatas) statistikos klausimais kreipiasi tik į ją.

NSI koordinavimo pareiga aprėpia visas kitas nacionalines valdžios institucijas, atsakingas už Europos statistikos
  , kurią parengė visos kitos ESS veikloje dalyvaujančios nacionalinės valdžios institucijos,
  plėtojimą, rengimą ir sklaidą. Visų pirma NSI yra nacionaliniu lygmeniu atsakinga už statistikos srities planavimo ir ataskaitų teikimo, kokybės stebėsenos,
  aiškios
  metodikos, duomenų perdavimo ir informacijos apie ESS statistinę veiklą sklaidos koordinavimą.
  NSI ir atitinkamas nacionalinis centrinis bankas (NCB) kaip ECBS narys, įgyvendinantis ECBS statistinės veiklos programas, bendradarbiauja bendrais ESS ir ECBS su Europos statistika susijusiais klausimais, kad būtų galima užtikrinti išsamius ir nuoseklius ESS ir ECBS rengiamus Europos statistikos duomenis, atsižvelgiant į atitinkamas jų kompetencijos sritis.“

| 3) | Įterpiamas šis straipsnis:


  „5a straipsnis




  NSI vadovai ir kitų nacionalinių valdžios institucijų statistikos skyrių vadovai


  1.   
  Laikydamosi
  nacionalinių statistikos sistemų aprėpties,
  valstybės narės užtikrina profesinį pareigūnų, atsakingų už šiame reglamente nustatytų užduočių vykdymą, nepriklausomumą.
  ▌
  2.   
  Todėl
  NSI vadovai:








  a) | yra vieninteliai atsakingi už sprendimus dėl procesų, statistinių metodų, standartų ir procedūrų, taip pat dėl skelbiamos Europos statistikos, kurią plėtoja, rengia ir skleidžia NSI, turinio ir skelbimo laiko; |
| --- | --- | --- |

3)

Įterpiamas šis straipsnis:

„5a straipsnis

NSI vadovai ir kitų nacionalinių valdžios institucijų statistikos skyrių vadovai

1.   
  Laikydamosi
  nacionalinių statistikos sistemų aprėpties,
  valstybės narės užtikrina profesinį pareigūnų, atsakingų už šiame reglamente nustatytų užduočių vykdymą, nepriklausomumą.
  ▌

2.   
  Todėl
  NSI vadovai:

a)

yra vieninteliai atsakingi už sprendimus dėl procesų, statistinių metodų, standartų ir procedūrų, taip pat dėl skelbiamos Europos statistikos, kurią plėtoja, rengia ir skleidžia NSI, turinio ir skelbimo laiko;

| b) | yra įgaliojami spręsti dėl visų su NSI vidaus valdymu susijusių klausimų; |
| --- | --- |

b)

yra įgaliojami spręsti dėl visų su NSI vidaus valdymu susijusių klausimų;

| c) | veikia nepriklausomai vykdydami savo su statistika susijusias užduotis ir nesikreipia nurodymų į jokią vyriausybę ar jokias kitas institucijas, įstaigas, tarnybas ar subjektus ir jų nurodymų nevykdo; |
| --- | --- |

c)

veikia nepriklausomai vykdydami savo su statistika susijusias užduotis ir nesikreipia nurodymų į jokią vyriausybę ar jokias kitas institucijas, įstaigas, tarnybas ar subjektus ir jų nurodymų nevykdo;

| d) | atsiskaito už NSI statistikos veiklą ir biudžeto vykdymą; |
| --- | --- |

d)

atsiskaito už NSI statistikos veiklą ir biudžeto vykdymą;

| e) | skelbia metinę ataskaitą ir prireikus teikia pastabas dėl biudžeto asignavimų klausimų, susijusių su NSI statistine veikla; |
| --- | --- |

e)

skelbia metinę ataskaitą ir prireikus teikia pastabas dėl biudžeto asignavimų klausimų, susijusių su NSI statistine veikla;

| f) | koordinuoja visų nacionalinių valdžios institucijų, dalyvaujančių plėtojant, rengiant ir skleidžiant Europos statistiką, statistinę veiklą, kaip nurodyta 5 straipsnyje; |
| --- | --- |

f)

koordinuoja visų nacionalinių valdžios institucijų, dalyvaujančių plėtojant, rengiant ir skleidžiant Europos statistiką, statistinę veiklą, kaip nurodyta 5 straipsnyje;

| g) | prireikus parengia nacionalines gaires, kad būtų galima užtikrinti jų nacionalinėje sistemoje vykdomą kokybišką bet kokių Europos statistikos duomenų plėtojimą, rengimą ir sklaidą, ir atsako už tai, kad NSI šių gairių laikytųsi; taip pat |
| --- | --- |

g)

prireikus parengia nacionalines gaires, kad būtų galima užtikrinti jų nacionalinėje sistemoje vykdomą kokybišką bet kokių Europos statistikos duomenų plėtojimą, rengimą ir sklaidą, ir atsako už tai, kad NSI šių gairių laikytųsi; taip pat

| h) | atstovauja nacionalinėms statistikos sistemoms Europos statistikos sistemoje. |
| --- | --- |

h)

atstovauja nacionalinėms statistikos sistemoms Europos statistikos sistemoje.

3.   
  Valstybės narės užtikrina, kad kitos nacionalinės valdžios institucijos, atsakingos už Europos statistikos plėtojimą, rengimą ir sklaidą, vykdytų šias užduotis laikydamosi NSI vadovo parengtų nacionalinių gairių.

4.   
  NSI vadovų ir atitinkamais atvejais kitų nacionalinių valdžios institucijų, rengiančių Europos statistiką, statistikos skyrių vadovų įdarbinimo, perkėlimo ir atleidimo iš darbo procedūros turi būti skaidrios ir pagrįstos tik profesiniais kriterijais, o ne politiniais motyvais. Jie užtikrina, kad būtų laikomasi lygių galimybių principo, visų pirma kalbant apie lyčių aspektus. Atleidžiant NSI vadovą iš pareigų pateikiamos išsamios priežastys. Šios procedūros skelbiamos viešai.

4a.
     
  Valstybės narės gali įsteigti nacionalinę įstaigą, užtikrinančią profesinį Europos statistikos rengėjų nepriklausomumą valstybėje narėje. NSI vadovai ir atitinkamais atvejais kitų nacionalinių valdžios institucijų, rengiančių Europos statistiką, statistikos skyrių vadovai gali konsultuotis su tokiomis įstaigomis. Šių įstaigų narių įdarbinimo, perkėlimo ir atleidimo iš darbo procedūros turi būti skaidrios ir pagrįstos tik profesiniais kriterijais, o ne politiniais motyvais.“

| 4) | 6 straipsnio 2
  ir 3 dalys
  pakeičiamos taip:
  „2.   Sąjungos lygmeniu Komisija (Eurostatas), veikdama savarankiškai, užtikrina, kad Europos statistika būtų rengiama pagal nustatytas taisykles ir statistikos principus
  , bendradarbiaujant ir derinant veiksmus su NSI
  . ▌


  3.
     
  Nepažeisdama Protokolo dėl Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) ir Europos centrinio banko statuto (ECBS statutas) 5 straipsnio, Komisija (Eurostatas) koordinuoja Sąjungos institucijų ir įstaigų statistinę veiklą, ypač siekdama užtikrinti duomenų suderinamumą ir kokybę ir sumažinti ataskaitų teikimo naštą. Todėl Komisija (Eurostatas) gali pakviesti bet kurią Sąjungos instituciją ar įstaigą su ja konsultuotis ar su ja bendradarbiauti, kad būtų galima statistikos tikslais, atsižvelgiant į atitinkamas jų kompetencijos sritis, kurti metodus ir sistemas. Tokia institucija ar įstaiga, kuri gali siūlyti rengti statistinius duomenis, konsultuojasi su Komisija (Eurostatu) ir atsižvelgia į bet kokią tokiomis aplinkybėmis pateiktą rekomendaciją.“ |
| --- | --- |

4)

6 straipsnio 2
  ir 3 dalys
  pakeičiamos taip:

„2.   Sąjungos lygmeniu Komisija (Eurostatas), veikdama savarankiškai, užtikrina, kad Europos statistika būtų rengiama pagal nustatytas taisykles ir statistikos principus
  , bendradarbiaujant ir derinant veiksmus su NSI
  . ▌

3.
     
  Nepažeisdama Protokolo dėl Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) ir Europos centrinio banko statuto (ECBS statutas) 5 straipsnio, Komisija (Eurostatas) koordinuoja Sąjungos institucijų ir įstaigų statistinę veiklą, ypač siekdama užtikrinti duomenų suderinamumą ir kokybę ir sumažinti ataskaitų teikimo naštą. Todėl Komisija (Eurostatas) gali pakviesti bet kurią Sąjungos instituciją ar įstaigą su ja konsultuotis ar su ja bendradarbiauti, kad būtų galima statistikos tikslais, atsižvelgiant į atitinkamas jų kompetencijos sritis, kurti metodus ir sistemas. Tokia institucija ar įstaiga, kuri gali siūlyti rengti statistinius duomenis, konsultuojasi su Komisija (Eurostatu) ir atsižvelgia į bet kokią tokiomis aplinkybėmis pateiktą rekomendaciją.“

| 4a) | Įterpiamas šis straipsnis:




  „6a straipsnis




  Komisijos padalinio (Eurostato) generalinis direktorius




  1.
     
  Komisijos statistikos tarnybai (Eurostatui) vadovauja generalinis direktorius. Komisija skiria generalinį direktorių nepratęsiamai septynerių metų kadencijai pagal 2 dalyje nurodytą tvarką.




  2.
     
  Ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki pareigas einančio generalinio direktoriaus kadencijos pabaigos Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia kvietimą teikti paraiškas. Vykdant generalinio direktoriaus įdarbinimo, perkėlimo ir atleidimo iš darbo procedūrą užtikrinamas lygių galimybių principo (visų pirma su lytimi susijusių aspektų) taikymas, ši procedūra turi būti skaidri ir pagrįsta vien profesiniais kriterijais, o ne politiniais motyvais. Komisija skiria generalinį direktorių pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Taryba.




  3.
     
  Tik generalinis direktorius yra atsakingas už sprendimus dėl procesų, statistinių metodų, standartų ir procedūrų, taip pat dėl visų Komisijos (Eurostato) rengiamų skelbiamų statistinių duomenų turinio bei skelbimo laiko. Generalinis direktorius įgaliojamas spręsti dėl visų su Komisijos (Eurostato) vidaus valdymu susijusių klausimų. Vykdydamas šias užduotis generalinis direktorius veikia nepriklausomai ir nesikreipia nurodymų į vyriausybę ar institucijas, įstaigas, tarnybas ar agentūras ir tokių nurodymų nevykdo. Jei generalinis direktorius mano, kad Komisijos taikoma priemonė pažeidžia jo nepriklausomą, jis nedelsdamas informuoja Europos Parlamentą.




  4.
     
  Generalinis direktorius yra atskaitingas už Komisijos (Eurostato) statistikos srities veiklą ir biudžeto vykdymą. Jis kasmet kviečiamas, vykdant dialogą statistikos klausimais, susitikti su atitinkamu Europos Parlamento komitetu ir aptarti statistikos valdymo, metodikos ir statistikos naujovių klausimus, taip pat pareikšti pastabas dėl biudžeto asignavimų klausimų, susijusių su Komisijos (Eurostato) statistikos srities veikla.




  5.
     
  Komisija, prieš taikydama drausmines nuobaudas generaliniam direktoriui, konsultuojasi su Europos Parlamentu. Drausminės nuobaudos generaliniam direktoriui skiriamos remiantis pagrįstu sprendimu, kuris siunčiamas susipažinti Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos statistikos valdymo patariamajai tarybai.“ |
| --- | --- |

4a)

Įterpiamas šis straipsnis:

„6a straipsnis

Komisijos padalinio (Eurostato) generalinis direktorius

1.
     
  Komisijos statistikos tarnybai (Eurostatui) vadovauja generalinis direktorius. Komisija skiria generalinį direktorių nepratęsiamai septynerių metų kadencijai pagal 2 dalyje nurodytą tvarką.

2.
     
  Ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki pareigas einančio generalinio direktoriaus kadencijos pabaigos Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia kvietimą teikti paraiškas. Vykdant generalinio direktoriaus įdarbinimo, perkėlimo ir atleidimo iš darbo procedūrą užtikrinamas lygių galimybių principo (visų pirma su lytimi susijusių aspektų) taikymas, ši procedūra turi būti skaidri ir pagrįsta vien profesiniais kriterijais, o ne politiniais motyvais. Komisija skiria generalinį direktorių pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir Taryba.

3.
     
  Tik generalinis direktorius yra atsakingas už sprendimus dėl procesų, statistinių metodų, standartų ir procedūrų, taip pat dėl visų Komisijos (Eurostato) rengiamų skelbiamų statistinių duomenų turinio bei skelbimo laiko. Generalinis direktorius įgaliojamas spręsti dėl visų su Komisijos (Eurostato) vidaus valdymu susijusių klausimų. Vykdydamas šias užduotis generalinis direktorius veikia nepriklausomai ir nesikreipia nurodymų į vyriausybę ar institucijas, įstaigas, tarnybas ar agentūras ir tokių nurodymų nevykdo. Jei generalinis direktorius mano, kad Komisijos taikoma priemonė pažeidžia jo nepriklausomą, jis nedelsdamas informuoja Europos Parlamentą.

4.
     
  Generalinis direktorius yra atskaitingas už Komisijos (Eurostato) statistikos srities veiklą ir biudžeto vykdymą. Jis kasmet kviečiamas, vykdant dialogą statistikos klausimais, susitikti su atitinkamu Europos Parlamento komitetu ir aptarti statistikos valdymo, metodikos ir statistikos naujovių klausimus, taip pat pareikšti pastabas dėl biudžeto asignavimų klausimų, susijusių su Komisijos (Eurostato) statistikos srities veikla.

5.
     
  Komisija, prieš taikydama drausmines nuobaudas generaliniam direktoriui, konsultuojasi su Europos Parlamentu. Drausminės nuobaudos generaliniam direktoriui skiriamos remiantis pagrįstu sprendimu, kuris siunčiamas susipažinti Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos statistikos valdymo patariamajai tarybai.“

| 5) | 11 straipsnis papildomas
  šiomis dalimis
  :
  „3.   Valstybės narės
  ir Komisija
  imasi visų reikiamų priemonių
  2 straipsnio 1 dalyje nurodytiems statistikos principams
  įgyvendinti, kad nesusilpnėtų pasitikėjimas
  Europos
  statistika.
  Šie principai išsamiai išdėstomi praktikos kodekse.




  3a.
     
  Įsipareigojimu
  dėl pasitikėjimo statistika (toliau – įsipareigojimas)
  siekiama užtikrinti visuomenės pasitikėjimą Europos statistika ir pažanga siekiant įgyvendinti praktikos kodekse nurodytus statistinius principus įtraukiant valstybes nares ir Komisiją, kuomet naudojantis atitinkamomis priemonėmis nustatomi ir jų interneto svetainėse skelbiami konkretūs politiniai įsipareigojimai siekiant didinti bendrą pasitikėjimą statistika, taip pat piliečiams skirta santrauka.




  3b.
     Komisija nuolat stebi šiuos įsipareigojimus, remdamasi valstybių narių teikiamomis metų ataskaitomis.


  Jei įsipareigojimas nepaskelbiamas iki ...

   (*1)

  , atitinkama valstybė narė pateikia Komisijai ir viešai paskelbia praktikos kodekso įgyvendinimo pažangos ir atitinkamais atvejais veiksmų, vykdomų siekiant nustatyti tokį įsipareigojimą, ataskaitą.




  Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie paskelbtus įsipareigojimus ir atitinkamais atvejais – apie pažangos ataskaitas ne vėliau kaip ...

   (*2).


  3c.
     
  Europos statistikos valdymo patariamoji taryba (ESVPT) nuolat stebi Komisijos (Eurostato) įsipareigojimus remdamasi Komisijos teikiamomis kasmetinėmis ataskaitomis. ESVPT praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie šių įsipareigojimų įgyvendinimo poveikį ne vėliau kaip...

   (*3)
  “.


  (*1)  
  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos (2012/0084(COD)).
  "


  (*2)  
  Treji metai ir šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos (2012/0084(COD)).
  "


  (*3)  
  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos (2012/0084(COD)).
  " |
| --- | --- |

5)

11 straipsnis papildomas
  šiomis dalimis
  :

„3.   Valstybės narės
  ir Komisija
  imasi visų reikiamų priemonių
  2 straipsnio 1 dalyje nurodytiems statistikos principams
  įgyvendinti, kad nesusilpnėtų pasitikėjimas
  Europos
  statistika.
  Šie principai išsamiai išdėstomi praktikos kodekse.

3a.
     
  Įsipareigojimu
  dėl pasitikėjimo statistika (toliau – įsipareigojimas)
  siekiama užtikrinti visuomenės pasitikėjimą Europos statistika ir pažanga siekiant įgyvendinti praktikos kodekse nurodytus statistinius principus įtraukiant valstybes nares ir Komisiją, kuomet naudojantis atitinkamomis priemonėmis nustatomi ir jų interneto svetainėse skelbiami konkretūs politiniai įsipareigojimai siekiant didinti bendrą pasitikėjimą statistika, taip pat piliečiams skirta santrauka.

3b.
     Komisija nuolat stebi šiuos įsipareigojimus, remdamasi valstybių narių teikiamomis metų ataskaitomis.

Jei įsipareigojimas nepaskelbiamas iki ...

   (*1)

  , atitinkama valstybė narė pateikia Komisijai ir viešai paskelbia praktikos kodekso įgyvendinimo pažangos ir atitinkamais atvejais veiksmų, vykdomų siekiant nustatyti tokį įsipareigojimą, ataskaitą.

Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie paskelbtus įsipareigojimus ir atitinkamais atvejais – apie pažangos ataskaitas ne vėliau kaip ...

   (*2).

3c.
     
  Europos statistikos valdymo patariamoji taryba (ESVPT) nuolat stebi Komisijos (Eurostato) įsipareigojimus remdamasi Komisijos teikiamomis kasmetinėmis ataskaitomis. ESVPT praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie šių įsipareigojimų įgyvendinimo poveikį ne vėliau kaip...

   (*3)
  “.

(*1)  
  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos (2012/0084(COD)).
  "

(*2)  
  Treji metai ir šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos (2012/0084(COD)).
  "

(*3)  
  Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos (2012/0084(COD)).
  "

| 6) | 12 
  straipsnis iš dalies keičiamas
  taip:








  a) | 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:


  „
  2.
     Konkretūs kokybės reikalavimai, pvz., tikslinės reikšmės ir būtinieji statistikos rengimo reikalavimai,
  taip pat
  gali būti nustatyti sektoriniuose teisės aktuose.


  Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio 1 dalyje nurodytų kokybės kriterijų taikymą duomenims, kuriems taikomi konkrečių statistikos sričių sektoriniai teisės aktai, Komisija priima įgyvendinimo aktus ir juose nustato sektoriniuose teisės aktuose numatytų kokybės ataskaitų teikimo tvarką, struktūrą ir periodiškumą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 27 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.




  3.
     
  Valstybės narės teikia perduotų statistinių duomenų kokybės ataskaitas Komisijai (Eurostatui) ir jose taip pat nurodo bet kokias abejones dėl duomenų tikslumo. Komisija, vykdydama atitinkamą analizę, įvertina perduotų duomenų kokybę, parengia ir skelbia ataskaitas ir komunikatus dėl Europos statistikos kokybės.“ |
| --- | --- | --- |

6)

12 
  straipsnis iš dalies keičiamas
  taip:

a)

2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„
  2.
     Konkretūs kokybės reikalavimai, pvz., tikslinės reikšmės ir būtinieji statistikos rengimo reikalavimai,
  taip pat
  gali būti nustatyti sektoriniuose teisės aktuose.

Siekdama užtikrinti vienodą šio straipsnio 1 dalyje nurodytų kokybės kriterijų taikymą duomenims, kuriems taikomi konkrečių statistikos sričių sektoriniai teisės aktai, Komisija priima įgyvendinimo aktus ir juose nustato sektoriniuose teisės aktuose numatytų kokybės ataskaitų teikimo tvarką, struktūrą ir periodiškumą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 27 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.
     
  Valstybės narės teikia perduotų statistinių duomenų kokybės ataskaitas Komisijai (Eurostatui) ir jose taip pat nurodo bet kokias abejones dėl duomenų tikslumo. Komisija, vykdydama atitinkamą analizę, įvertina perduotų duomenų kokybę, parengia ir skelbia ataskaitas ir komunikatus dėl Europos statistikos kokybės.“

| b) | Įterpiamos šios dalys:


  „
  3a.
     
  Siekdama užtikrinti skaidrumą, Komisija (Eurostatas), jei reikia, viešai paskelbia nacionalinių duomenų, naudotų rengiant Europos statistiką, kokybės vertinimą.




  3b.
     
  Jei sektoriniuose teisės aktuose numatytos baudos atvejais, kai valstybės narės pateikia klaidingus statistinius duomenis, Komisija, remdamasi Sutartimis ir tokiais sektoriniais teisės aktais, gali inicijuoti ir vykdyti būtinus tyrimus ir, jei reikia, patikras vietoje, kad būtų galima nustatyti klaidingų duomenų pateikimo rimtumą ir tai, ar klaidingi duomenys buvo pateikti tyčia ar dėl didelio aplaidumo. Komisija gali pareikalauti valstybės narės, dėl kurios atliekamas tyrimas, pateikti atitinkamą informaciją.




  3c.
     
  Kai Komisija mano, kad valstybė narė neįvykdė šiame reglamente arba taikomuose sektoriniuose teisės aktuose numatytų įpareigojimų dėl statistinių duomenų pateikimo, ji imasi veiksmų pagal Sutarties 258 straipsnį.“ |
| --- | --- |

b)

Įterpiamos šios dalys:

„
  3a.
     
  Siekdama užtikrinti skaidrumą, Komisija (Eurostatas), jei reikia, viešai paskelbia nacionalinių duomenų, naudotų rengiant Europos statistiką, kokybės vertinimą.

3b.
     
  Jei sektoriniuose teisės aktuose numatytos baudos atvejais, kai valstybės narės pateikia klaidingus statistinius duomenis, Komisija, remdamasi Sutartimis ir tokiais sektoriniais teisės aktais, gali inicijuoti ir vykdyti būtinus tyrimus ir, jei reikia, patikras vietoje, kad būtų galima nustatyti klaidingų duomenų pateikimo rimtumą ir tai, ar klaidingi duomenys buvo pateikti tyčia ar dėl didelio aplaidumo. Komisija gali pareikalauti valstybės narės, dėl kurios atliekamas tyrimas, pateikti atitinkamą informaciją.

3c.
     
  Kai Komisija mano, kad valstybė narė neįvykdė šiame reglamente arba taikomuose sektoriniuose teisės aktuose numatytų įpareigojimų dėl statistinių duomenų pateikimo, ji imasi veiksmų pagal Sutarties 258 straipsnį.“

| 7) | 13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Europos statistikos programoje nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema, pagrindinės sritys ir veiksmų tikslai, numatyti daugiametės finansinės programos galiojimo laikotarpiui. Ją priima Europos Parlamentas ir Taryba. Jos poveikis ir ekonominis veiksmingumas vertinamas pasitelkiant nepriklausomų ekspertų pagalbą.“ |
| --- | --- |

7)

13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Europos statistikos programoje nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema, pagrindinės sritys ir veiksmų tikslai, numatyti daugiametės finansinės programos galiojimo laikotarpiui. Ją priima Europos Parlamentas ir Taryba. Jos poveikis ir ekonominis veiksmingumas vertinamas pasitelkiant nepriklausomų ekspertų pagalbą.“

| 7a) | 14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:




  „2.
     
  Komisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti dėl laikino tiesioginio veiksmo statistikos srityje, jei:










  a) | vykdant šį veiksmą nenumatoma rinkti duomenų ilgiau nei trejus ataskaitinius metus; |
| --- | --- | --- |

7a)

14 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.
     
  Komisija įgyvendinimo aktais gali nuspręsti dėl laikino tiesioginio veiksmo statistikos srityje, jei:

a)

vykdant šį veiksmą nenumatoma rinkti duomenų ilgiau nei trejus ataskaitinius metus;

| (b) | NSI ir kitos atsakingos nacionalinės valdžios institucijos turi arba gali gauti duomenų arba duomenis galima gauti tiesiogiai naudojant tinkamas imtis statistinei populiacijai stebėti Sąjungos lygmeniu ir deramai koordinuojant veiksmus su NSI ir kitomis valdžios nacionalinėmis institucijomis; taip pat |
| --- | --- |

(b)

NSI ir kitos atsakingos nacionalinės valdžios institucijos turi arba gali gauti duomenų arba duomenis galima gauti tiesiogiai naudojant tinkamas imtis statistinei populiacijai stebėti Sąjungos lygmeniu ir deramai koordinuojant veiksmus su NSI ir kitomis valdžios nacionalinėmis institucijomis; taip pat

| c) | Sąjunga NSI ir kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms skiria lėšų jų papildomoms išlaidoms padengti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012

   (8). |
| --- | --- |

c)

Sąjunga NSI ir kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms skiria lėšų jų papildomoms išlaidoms padengti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012

   (8).

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 27 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“

(8)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).
  "

| 7b) | 17 straipsnis pakeičiamas taip:




  „17 straipsnis




  Metinė darbo programa




  Iki balandžio 30 d. Komisija teikia ESS komitetui savo kitų metų darbo programą.




  Rengdama darbo programą, Komisija užtikrina veiksmingą prioritetų nustatymą ir persvarstymą, statistinių prioritetų ataskaitų teikimą ir finansinių išteklių skyrimą. Komisija, kiek įmanoma, atsižvelgia į ESS komiteto pastabas. Jos darbo programa grindžiama Europos statistikos programa ir joje visų pirma nurodoma:










  a) | veiksmai, kuriuos Komisija laiko prioritetiniais, atsižvelgdama į Sąjungos politikos poreikius ir į nacionalinius bei Sąjungos finansinius suvaržymus, taip pat duomenų teikimo naštą; |
| --- | --- | --- |

7b)

17 straipsnis pakeičiamas taip:

„17 straipsnis

Metinė darbo programa

Iki balandžio 30 d. Komisija teikia ESS komitetui savo kitų metų darbo programą.

Rengdama darbo programą, Komisija užtikrina veiksmingą prioritetų nustatymą ir persvarstymą, statistinių prioritetų ataskaitų teikimą ir finansinių išteklių skyrimą. Komisija, kiek įmanoma, atsižvelgia į ESS komiteto pastabas. Jos darbo programa grindžiama Europos statistikos programa ir joje visų pirma nurodoma:

a)

veiksmai, kuriuos Komisija laiko prioritetiniais, atsižvelgdama į Sąjungos politikos poreikius ir į nacionalinius bei Sąjungos finansinius suvaržymus, taip pat duomenų teikimo naštą;

| b) | iniciatyvos, susijusios su prioritetų, įskaitant neigiamus prioritetus, persvarstymu ir duomenų teikimo naštos mažinimu duomenų teikėjams ir statistikos rengėjams; taip pat |
| --- | --- |

b)

iniciatyvos, susijusios su prioritetų, įskaitant neigiamus prioritetus, persvarstymu ir duomenų teikimo naštos mažinimu duomenų teikėjams ir statistikos rengėjams; taip pat

| c) | procedūros ir visi teisiniai dokumentai, kuriuos darbo programai įgyvendinti numatė Komisija.“ |
| --- | --- |

c)

procedūros ir visi teisiniai dokumentai, kuriuos darbo programai įgyvendinti numatė Komisija.“

| 8) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „17a straipsnis
  Teisė gauti administracinius duomenis, juos naudoti ir jungti
  1.   Siekiant sumažinti respondentams tenkančią naštą, NSI, kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms, kaip nurodyta 4 straipsnyje, ir Komisijai (Eurostatui) suteikiama teisė nedelsiant ir nemokamai gauti ir naudoti visus administracinius duomenis, taip pat juos jungti su statistiniais duomenimis, kiek tai būtina
  pagal šį reglamentą parengtai
  Europos statistikai plėtoti, rengti ir skleisti.
  2.   Su NSI ir Komisija (Eurostatu) turi būti konsultuojamasi ir jos turi dalyvauti ruošiant ir toliau plėtojant kitų įstaigų kaupiamus ir tvarkomus administracinius duomenis, ir nutraukiant jų rengimą, kad minėtus duomenis būtų paprasčiau naudoti statistikos reikmėms
  rengiant Europos statistiką
  .
  Jos kviečiamos dalyvauti
  standartizavimo
  veikloje, susijusioje
  su
  Europos statistikai
  rengti svarbiais administraciniais duomenimis.
  3.   
  Nedarant poveikio ECBS statutui ir centrinių bankų nepriklausomumui,
  NSI, kitų nacionalinių valdžios institucijų ir Komisijos (Eurostato) galimybė gauti duomenis ir dalyvauti veikloje pagal 1 ir 2 dalis taikoma tik jų atitinkamų viešojo administravimo sistemų administraciniams duomenims.
  4.   
  Administraciniai duomenys, kuriuos jų savininkai perduoda
  NSI,
  kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms ir Komisijai (Eurostatui) Europos statistikos rengimo tikslais, pateikiami kartu su susijusiais metaduomenimis
  .
  5.   NSI ir administracinių duomenų savininkai nustato reikiamą bendradarbiavimo tvarką.“ |
| --- | --- |

8)

Įterpiamas šis straipsnis:

„17a straipsnis

Teisė gauti administracinius duomenis, juos naudoti ir jungti

1.   Siekiant sumažinti respondentams tenkančią naštą, NSI, kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms, kaip nurodyta 4 straipsnyje, ir Komisijai (Eurostatui) suteikiama teisė nedelsiant ir nemokamai gauti ir naudoti visus administracinius duomenis, taip pat juos jungti su statistiniais duomenimis, kiek tai būtina
  pagal šį reglamentą parengtai
  Europos statistikai plėtoti, rengti ir skleisti.

2.   Su NSI ir Komisija (Eurostatu) turi būti konsultuojamasi ir jos turi dalyvauti ruošiant ir toliau plėtojant kitų įstaigų kaupiamus ir tvarkomus administracinius duomenis, ir nutraukiant jų rengimą, kad minėtus duomenis būtų paprasčiau naudoti statistikos reikmėms
  rengiant Europos statistiką
  .
  Jos kviečiamos dalyvauti
  standartizavimo
  veikloje, susijusioje
  su
  Europos statistikai
  rengti svarbiais administraciniais duomenimis.

3.   
  Nedarant poveikio ECBS statutui ir centrinių bankų nepriklausomumui,
  NSI, kitų nacionalinių valdžios institucijų ir Komisijos (Eurostato) galimybė gauti duomenis ir dalyvauti veikloje pagal 1 ir 2 dalis taikoma tik jų atitinkamų viešojo administravimo sistemų administraciniams duomenims.

4.   
  Administraciniai duomenys, kuriuos jų savininkai perduoda
  NSI,
  kitoms nacionalinėms valdžios institucijoms ir Komisijai (Eurostatui) Europos statistikos rengimo tikslais, pateikiami kartu su susijusiais metaduomenimis
  .

5.   NSI ir administracinių duomenų savininkai nustato reikiamą bendradarbiavimo tvarką.“

| 8a) | 20 straipsnio 4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:



  „NSI, kitos nacionalinės valdžios institucijos ir Komisija (Eurostatas) imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų principų ir gairių, taikomų fizinei ir loginei konfidencialių duomenų apsaugai, suderinamumą. Komisija užtikrina tokį suderinamumą įgyvendinimo aktais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 27 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ |
| --- | --- |

8a)

20 straipsnio 4 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

| 9) | 23 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Sąjungos lygmens galimybės gauti duomenis tvarka, taisyklės ir sąlygos nustatomos pagal 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“ |
| --- | --- |

9)

23 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Sąjungos lygmens galimybės gauti duomenis tvarka, taisyklės ir sąlygos nustatomos pagal 27 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.“

| 10) | 24 straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

10)

24 straipsnis išbraukiamas.

| 10a) | 26 straipsnis pakeičiamas taip:




  „26 straipsnis




  Statistinių duomenų konfidencialumo pažeidimas




  Valstybės narės ir Komisija imasi tinkamų priemonių siekdamos užkirsti kelią bet kokiems statistinių duomenų konfidencialumo pažeidimams ir bausti už juos. Numatytos nuobaudos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.“


  ▌ |
| --- | --- |

10a)

26 straipsnis pakeičiamas taip:

„26 straipsnis

Statistinių duomenų konfidencialumo pažeidimas

Valstybės narės ir Komisija imasi tinkamų priemonių siekdamos užkirsti kelią bet kokiems statistinių duomenų konfidencialumo pažeidimams ir bausti už juos. Numatytos nuobaudos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.“

▌

| 12) | 27 straipsnis pakeičiamas taip:
  „27 straipsnis
  Komitetas
  1.   Komisijai padeda Europos statistikos sistemos komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (*4).
  2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

  (*4)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai.“" |
| --- | --- |

12)

27 straipsnis pakeičiamas taip:

„27 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Europos statistikos sistemos komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (*4).

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

(*4)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai.“"

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 374, 2012 12 4, p. 2.

1

(2)  2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

3

(4)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1175/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 12).

4

(5)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (OL L 140, 2013 5 27, p. 11).

5

(6)  
  1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23).

6

1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23).

(7)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

7

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/390 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/390

---

P7_TA(2013)0506

Socialinių pokyčių ir inovacijų programa ***I

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programos (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/60)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0609),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 46 straipsnio d punktą, 149 straipsnį, 153 straipsnio 2 dalies a punktą ir 175 straipsnio trečią pastraipą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0318/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 46 straipsnio d punktą, 149 straipsnį, 153 straipsnio 2 dalies a punktą ir 175 straipsnio trečią pastraipą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0318/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Švedijos parlamento pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 23 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 3 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 3 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 10 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 10 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7-0241/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 143, 2012 5 22, p. 88.

(2)  OL C 225, 2012 7 27, p. 167.

---

P7_TC1-COD(2011)0270

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę Progress

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1296/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/392 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/392

---

P7_TA(2013)0507

Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) ***I

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) sukūrimo (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/61)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0874), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0874),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0498/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0498/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 19 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 17 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos atstovo 2013 m. liepos 17 d. laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A7-0294/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 191, 2012 6 29, p. 111.

(2)  OL C 277, 2012 9 13, p. 61.

---

P7_TC1-COD(2011)0428

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1293/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAI

Didžiausia suma, kurią galima skirti vienam integruotam projektui

Europos Komisijai labai svarbu užtikrinti, kad lėšos integruotiems projektams būtų paskirstomos tolygiai ir taip būtų sudarytos sąlygos finansuoti kuo daugiau integruotų projektų ir užtikrinti tolygų jų pasiskirstymą valstybėse narėse. Todėl Komisija per darbo programos projekto aptarimą su LIFE komiteto nariais pasiūlys didžiausią sumą, kurią galima skirti vienam integruotam projektui. Šis pasiūlymas bus pateiktas kaip projektų atrankos metodikos, kurią reikia priimti pagal daugiametę darbo programą, elementas.

Lėšų skyrimas biologinės įvairovės apsaugai užjūrio šalyse ir teritorijose

Europos Komisija daug dėmesio skiria užjūrio šalių ir teritorijų aplinkos ir biologinės įvairovės apsaugai. Tai patvirtina Užjūrio asociacijos sprendimo pasiūlymas, kuriame šie sektoriai įtraukiami į sričių, kuriose Europos Sąjunga ir UŠT bendradarbiauja, sąrašą, ir nurodoma įvairi šių sričių veikla, kuriai galėtų būti skiriamas Europos Sąjungos finansavimas.

Parengiamoji veikla BEST buvo sėkminga iniciatyva, kuria užjūrio šalyse ir teritorijose pasiekta apčiuopiamų rezultatų biologinės įvairovės ir ekosistemų srityse. Kadangi BEST įgyvendinimas artėja prie pabaigos, Europos Komisija ketina tęsti veiklą pasitelkusi naujas priemones, būtent vystomojo bendradarbiavimo priemonės visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programą.

Šią konkrečią galimybę skirti lėšų biologinės įvairovės apsaugai užjūrio šalyse ir teritorijose papildys galimybės, numatytos 2014–2020 m. programos LIFE 6 straipsnyje.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/394 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/394

---

P7_TA(2013)0508

Mokesčių srities veiksmų programa ***I

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių srities veiksmų programa (programa „Fiscalis 2020“) ir panaikinamas sprendimas Nr. 1482/2007/EB (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/62)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2012)0465),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114, 197 ir 212 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114, 197 ir 212 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0242/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 28 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 28 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7–0399/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A7–0399/2012),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 143, 2012 5 22, p. 48.

---

P7_TC1-COD(2011)0341B

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių sistemų veikimo gerinimo veiksmų programa („Fiscalis 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1286/2013.)

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/395 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/395

---

P7_TA(2013)0509

Muitinių veiksmų programa ***I

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitinių veiksmų programa („Muitinė 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 624/2007/EB (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/63)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0706) ir į iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2012)0464), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0706) ir į iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2012)0464),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 33 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0241/2012),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0026/2013),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria savo pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria savo pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2011)0341A

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitinių veiksmų programa („Muitinė 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 624/2007/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1294/2013.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO PAREIŠKIMAS

Būtina nustatyti efektyvius, veiksmingus, modernius ir suderintus muitinės kontrolės prie Sąjungos išorės sienų metodus:

| — | Sąjungos ir jos valstybių narių finansiniams interesams apsaugoti; |
| --- | --- |

—

Sąjungos ir jos valstybių narių finansiniams interesams apsaugoti;

| — | siekiant kovoti su neteisėta prekyba ir kartu sudaryti galimybę palengvinti teisėtą verslo veiklą; |
| --- | --- |

—

siekiant kovoti su neteisėta prekyba ir kartu sudaryti galimybę palengvinti teisėtą verslo veiklą;

| — | užtikrinti saugą ir saugumą Sąjungoje jos gyventojams ir aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti saugą ir saugumą Sąjungoje jos gyventojams ir aplinkos apsaugą;

| — | apsaugoti intelektinės nuosavybės teises; ir |
| --- | --- |

—

apsaugoti intelektinės nuosavybės teises; ir

| — | užtikrinti bendros prekybos politikos vykdymą. |
| --- | --- |

—

užtikrinti bendros prekybos politikos vykdymą.

Siekiant užtikrinti tokią kontrolę būtina, kad muitinė turėtų galimybę naudotis tokiomis atitinkamomis priemonėmis, kaip aptikimo įranga ir technologija. Šį priemonių poreikį, be kita ko, atskleidžia 2011 m. Europolo organizuoto nusikalstamumo grėsmės vertinimas, kuriame nurodoma, kad cigarečių kontrabandos ekonominis poveikis valstybių narių ir Sąjungos biudžetui sudaro maždaug 10 mlrd. EUR nuostolių per metus.

Šiuo metu keletas daugiametės finansinės programos priemonių, kurios galėtų būti taikomos bendrai finansuojant tokių priemonių įsigijimą, nėra visapusiškai išnaudojamos. Siekiant veiksmingai paskirstyti finansavimo išteklius, Europos Parlamentas prašo Komisijos ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio pateikti ataskaitą dėl reikiamų finansinių išteklių suteikimo SESV 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytoje srityje reikiamoms muitinės kontrolės priemonėms pirkti, įskaitant galimybę skirti tuos išteklius per vieną fondą.

---

| 24.11.2016 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 436/397 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 436/397

---

P7_TA(2013)0510

Draudimas ir perdraudimas (Mokumas II) ***I

2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) nuostatos dėl perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios datų ir dėl tam tikrų direktyvų panaikinimo datos (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2016/C 436/64)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0680), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0680),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 53 straipsnio 1 dalį bei 62 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 53 straipsnio 1 dalį bei 62 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0315/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį ir 46 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0352/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A7-0352/2013),

| A. | kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

P7_TC1-COD(2013)0327

Europos Parlamento pozicija, priimta 2013 m. lapkričio 21 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/.../ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2009/138/EB (Mokumas II) nuostatos dėl perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios datų ir dėl tam tikrų direktyvų (Mokumas I) panaikinimo datos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2013/58/ES.)

---