# Az Európai Unió C 436/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 436 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. november 24. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 436

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. november 24.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  Ülésszak: 2013–20142013. november 18–21-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 53 E, 2014.2.25 .Elfogadott szövegek | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  Ülésszak: 2013–20142013. november 18–21-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 53 E, 2014.2.25 .Elfogadott szövegek

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 53 E, 2014.2.25

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. november 20., szerda |
| 2016/C 436/01 | Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása az európai uniós intézmények székhelyeinek elhelyezéséről (2012/2308(INI)) | 2 |
| | 2013. november 21., csütörtök |
| 2016/C 436/02 | Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állásáról és a WTO kilencedik miniszteri konferenciájának előkészítéséről (2013/2740(RSP)) | 6 |
| 2016/C 436/03 | Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a vállalkozói szellem felélénkítésére irányuló Vállalkozás 2020 cselekvési tervről (2013/2532(RSP)) | 11 |
| 2016/C 436/04 | Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentés alapján) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI)) | 17 |
| 2016/C 436/05 | Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása az európai védelmi technológiai és ipari bázisról (2013/2125(INI)) | 26 |
| 2016/C 436/06 | Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése című bizottsági közleményről (2013/2841(RSP)) | 35 |
| 2016/C 436/07 | Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása Bangladesről: emberi jogok és a küszöbönálló választások (2013/2951(RSP)) | 39 |
| 2016/C 436/08 | Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása Katarról: a migráns munkavállalók helyzete (2013/2952(RSP)) | 42 |
| 2016/C 436/09 | Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a tisztességes igazságszolgáltatásról Bolíviában, különös tekintettel Tóásó Előd és Mario Tadić ügyére (2013/2953(RSP)) | 45 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. november 20., szerda

2016/C 436/01

Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása az európai uniós intézmények székhelyeinek elhelyezéséről (2012/2308(INI))

2

2013. november 21., csütörtök

2016/C 436/02

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állásáról és a WTO kilencedik miniszteri konferenciájának előkészítéséről (2013/2740(RSP))

6

2016/C 436/03

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a vállalkozói szellem felélénkítésére irányuló Vállalkozás 2020 cselekvési tervről (2013/2532(RSP))

11

2016/C 436/04

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentés alapján) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

17

2016/C 436/05

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása az európai védelmi technológiai és ipari bázisról (2013/2125(INI))

26

2016/C 436/06

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése című bizottsági közleményről (2013/2841(RSP))

35

2016/C 436/07

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása Bangladesről: emberi jogok és a küszöbönálló választások (2013/2951(RSP))

39

2016/C 436/08

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása Katarról: a migráns munkavállalók helyzete (2013/2952(RSP))

42

2016/C 436/09

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a tisztességes igazságszolgáltatásról Bolíviában, különös tekintettel Tóásó Előd és Mario Tadić ügyére (2013/2953(RSP))

45

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. november 19., kedd |
| 2016/C 436/10 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i határozata az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2011/2152(ACI)) | 47 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2013. november 19., kedd

2016/C 436/10

Az Európai Parlament 2013. november 19-i határozata az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2011/2152(ACI))

47

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2013. november 19., kedd |
| 2016/C 436/11 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP)) | 49 |
| 2016/C 436/12 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD)) | 52 |
| 2016/C 436/13 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 8/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD)) | 54 |
| 2016/C 436/14 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD)) | 56 |
| 2016/C 436/15 | P7_TA(2013)0460Az Erasmus mindenkinek program ***IAz Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Unió oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramja, az ERASMUS MINDENKINEK létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra az Erasmus+: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezésérőlszóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 59 |
| 2016/C 436/16 | P7_TA(2013)0461A Kreatív Európa program ***IAz Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a Kreatív Európa program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 60 |
| 2016/C 436/17 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Európa a polgárokért program létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP)) | 61 |
| 2016/C 436/18 | P7_TA(2013)0463Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz ***IAz Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 62 |
| 2016/C 436/19 | P7_TA(2013)0464A transzeurópai közlekedési hálózat ***IAz Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 63 |
| 2016/C 436/20 | P7_TA(2013)0465Mezőgazdasági és halászati statisztikák ***IAz Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági és halászati statisztikákra vonatkozó egyes jogi aktusok módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra a mezőgazdasági és halászati statisztikák területéhez tartozó egyes jogalkotási aktusok módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 64 |
| 2016/C 436/21 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a közbeszerzésről szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE)) | 65 |
| 2016/C 436/22 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezmény 25. és 26. cikke módosításának Európai Unió általi elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE)) | 66 |
| 2016/C 436/23 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az ITER projektre vonatkozó kiegészítő kutatási program (2014–2018) elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE)) | 67 |
| 2016/C 436/24 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösségnek a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014–2018) szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE)) | 76 |
| 2016/C 436/25 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS)) | 106 |
| 2016/C 436/26 | Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a bulgáriai, litvániai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE)) | 122 |
| | 2013. november 20., szerda |
| 2016/C 436/27 | Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD)) | 140 |
| 2016/C 436/28 | Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköz igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD)) | 160 |
| 2016/C 436/29 | Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD)) | 162 |
| 2016/C 436/30 | Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (aszály és erdőtüzek Romániában és áradások Németországban, Ausztriában és a Cseh Köztársaságban) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD)) | 203 |
| 2016/C 436/31 | Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköz igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD)) | 204 |
| 2016/C 436/32 | P7_TA(2013)0477Az európai műholdas rádiónavigációs rendszerek létrehozása és üzemeltetése ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az európai műholdas rádiónavigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről szóló európai parlamenti és a tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 206 |
| 2016/C 436/33 | P7_TA(2013)0478Makroszintű pénzügyi támogatás a Jordán Hásimita Királyságnak ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 208 |
| 2016/C 436/34 | Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a kábítószer-perkurzorokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE)) | 209 |
| 2016/C 436/35 | Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a 2009/935/IB határozatnak az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS)) | 210 |
| 2016/C 436/36 | Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló 723/2009/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE)) | 211 |
| 2016/C 436/37 | P7_TA(2013)0482Az európai alapokra vonatkozó közös rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Vidékfejlesztési Mezőgazdasági Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanács rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 212 |
| 2016/C 436/38 | P7_TA(2013)0483Európai Szociális Alap ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 216 |
| 2016/C 436/39 | P7_TA(2013)0484Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás célkitűzése ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 217 |
| 2016/C 436/40 | P7_TA(2013)0485Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az európai területi együttműködés célkitűzés ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 219 |
| 2016/C 436/41 | P7_TA(2013)0486A Kohéziós Alap ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Kohéziós Alapról és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 221 |
| 2016/C 436/42 | P7_TA(2013)0487Az európai területi együttműködési csoportosulás ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (EGTC-rendelet) a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 223 |
| 2016/C 436/43 | P7_TA(2013)0488A nemek közötti egyensúly a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel(EGT-vonatkozású szöveg) | 225 |
| 2016/C 436/44 | Az Európai Parlament által 2013. november 20-án elfogadott módosítások a befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) | 241 |
| 2016/C 436/45 | P7_TA(2013)0490A közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és nyomon követése ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon és a352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendeletek hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 270 |
| 2016/C 436/46 | P7_TA(2013)0491Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi erndelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 272 |
| 2016/C 436/47 | P7_TA(2013)0492A mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletre) irányuló javaslatról (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletek hatályon kíül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 274 |
| 2016/C 436/48 | P7_TA(2013)0493A KAP keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről. szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 277 |
| 2016/C 436/49 | P7_TA(2013)0494Átmeneti intézkedések a vidékfejlesztés vonatkozásában ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti intézkedések megállapításáról, valamint a .../.../EU rendeletnek [RD] a 2014. évi források és elosztásuk tekintetében történő módosításáról, továbbá a 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról és a .../.../EU rendeletnek [DP], a .../.../EU rendeletnek [HR] és a .../.../EU rendeletnek [sCMO] a 2014. évben történő alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelete irányuló javaslatról (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a források és a források 2014. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek és az 1307/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 2014. évben való alkalmazásuk tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 279 |
| 2016/C 436/50 | P7_TA(2013)0495A pénzügyi stabilitásuk és a kötelezettségvállalás visszavonásának szabályai vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk és a kötelezettségvállalás visszavonásának szabályai vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk tekintetében komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával, a kötelezettségvállalás egyes tagállamokra vonatkozó visszavonásának szabályaival, valamint a végsőegyenleg-kifizetésre vonatkozó szabályokkal kapcsolatos egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 281 |
| 2016/C 436/51 | P7_TA(2013)0496Az egyes tagállamok számára az Európai Szociális Alapból biztosított pénzügyi allokációk ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek az egyes tagállamok számára az Európai Szociális Alapból biztosított pénzügyi allokációk tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek az Európai Szociális Alapból egyes tagállamok számára biztosított pénzügyi allokációk tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 282 |
| 2016/C 436/52 | Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Kiribati Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban meghatározott halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE)) | 283 |
| | 2013. november 21., csütörtök |
| 2016/C 436/53 | P7_TA(2013)0499A Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 284 |
| 2016/C 436/54 | P7_TA(2013)0500A Horizont 2020 program (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályai ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 288 |
| 2016/C 436/55 | P7_TA(2013)0501Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs terve ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs terve: az EIT hozzájárulása az innovatívabb Európához című európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs terve: az EIT hozzájárulása egy innovatívabb Európához szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 292 |
| 2016/C 436/56 | P7_TA(2013)0502Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 293 |
| 2016/C 436/57 | P7_TA(2013)0503A vállalkozások, valamint a kis- és középvállalkozások versenyképessége (2014–2020) ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a vállalkozások és a kis- és középvállalkozások versenyképességét segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 294 |
| 2016/C 436/58 | P7_TA(2013)0504A Horizont 2020 program (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program *Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadására tekintettel(EGT-vonatkozású szöveg) | 295 |
| 2016/C 436/59 | P7_TA(2013)0505Európai statisztikák ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg) | 380 |
| 2016/C 436/60 | P7_TA(2013)0506A társadalmi változásra és innovációra irányuló program ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi ▌innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 390 |
| 2016/C 436/61 | P7_TA(2013)0507Környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 392 |
| 2016/C 436/62 | P7_TA(2013)0508Adóügyi cselekvési program ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióban a 2014–2020 közötti időszakra adóügyi cselekvési program (Fiscalis 2020) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, az európai unióbeli adórendszerek működésének javítását célzó cselekvési program (Fiscalis 2020) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 394 |
| 2016/C 436/63 | P7_TA(2013)0509Vámügyi cselekvési program ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra szóló, európai uniós vámügyi cselekvési program (Vám 2020) létrehozásáról, valamint az 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, európai uniós vámügyi cselekvési program (Vám 2020) létrehozásáról, valamint a 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 395 |
| 2016/C 436/64 | P7_TA(2013)0510A biztosítás és viszontbiztosítás (a Szolvencia II) ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK irányelvnek (Szolvencia II) az átültetés és alkalmazás határideje, valamint egyes irányelvek hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a 2009/138/EK irányelvnek (Szolvencia II) az átültetés időpontja és az alkalmazás kezdete, valamint egyes irányelvek (Szolvencia I) hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 397 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. november 19., kedd

2016/C 436/11

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

49

2016/C 436/12

Az Európai Parlament 2013. november 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

52

2016/C 436/13

Az Európai Parlament 2013. november 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 8/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

54

2016/C 436/14

Az Európai Parlament 2013. november 19-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

56

2016/C 436/15

P7_TA(2013)0460Az Erasmus mindenkinek program ***IAz Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Unió oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramja, az ERASMUS MINDENKINEK létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra az Erasmus+: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezésérőlszóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

59

2016/C 436/16

P7_TA(2013)0461A Kreatív Európa program ***IAz Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a Kreatív Európa program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

60

2016/C 436/17

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Európa a polgárokért program létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

61

2016/C 436/18

P7_TA(2013)0463Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz ***IAz Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

62

2016/C 436/19

P7_TA(2013)0464A transzeurópai közlekedési hálózat ***IAz Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

63

2016/C 436/20

P7_TA(2013)0465Mezőgazdasági és halászati statisztikák ***IAz Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági és halászati statisztikákra vonatkozó egyes jogi aktusok módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra a mezőgazdasági és halászati statisztikák területéhez tartozó egyes jogalkotási aktusok módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

64

2016/C 436/21

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a közbeszerzésről szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

65

2016/C 436/22

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezmény 25. és 26. cikke módosításának Európai Unió általi elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

66

2016/C 436/23

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az ITER projektre vonatkozó kiegészítő kutatási program (2014–2018) elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

67

2016/C 436/24

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösségnek a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014–2018) szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

76

2016/C 436/25

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

106

2016/C 436/26

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a bulgáriai, litvániai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

122

2013. november 20., szerda

2016/C 436/27

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

140

2016/C 436/28

Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköz igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

160

2016/C 436/29

Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

162

2016/C 436/30

Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (aszály és erdőtüzek Romániában és áradások Németországban, Ausztriában és a Cseh Köztársaságban) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

203

2016/C 436/31

Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköz igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

204

2016/C 436/32

P7_TA(2013)0477Az európai műholdas rádiónavigációs rendszerek létrehozása és üzemeltetése ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az európai műholdas rádiónavigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről szóló európai parlamenti és a tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

206

2016/C 436/33

P7_TA(2013)0478Makroszintű pénzügyi támogatás a Jordán Hásimita Királyságnak ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

208

2016/C 436/34

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a kábítószer-perkurzorokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

209

2016/C 436/35

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a 2009/935/IB határozatnak az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

210

2016/C 436/36

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló 723/2009/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

211

2016/C 436/37

P7_TA(2013)0482Az európai alapokra vonatkozó közös rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Vidékfejlesztési Mezőgazdasági Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanács rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

212

2016/C 436/38

P7_TA(2013)0483Európai Szociális Alap ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

216

2016/C 436/39

P7_TA(2013)0484Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás célkitűzése ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

217

2016/C 436/40

P7_TA(2013)0485Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az európai területi együttműködés célkitűzés ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

219

2016/C 436/41

P7_TA(2013)0486A Kohéziós Alap ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Kohéziós Alapról és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

221

2016/C 436/42

P7_TA(2013)0487Az európai területi együttműködési csoportosulás ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (EGTC-rendelet) a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

223

2016/C 436/43

P7_TA(2013)0488A nemek közötti egyensúly a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel(EGT-vonatkozású szöveg)

225

2016/C 436/44

Az Európai Parlament által 2013. november 20-án elfogadott módosítások a befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD))

241

2016/C 436/45

P7_TA(2013)0490A közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és nyomon követése ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon és a352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendeletek hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

270

2016/C 436/46

P7_TA(2013)0491Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi erndelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

272

2016/C 436/47

P7_TA(2013)0492A mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletre) irányuló javaslatról (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletek hatályon kíül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

274

2016/C 436/48

P7_TA(2013)0493A KAP keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről. szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

277

2016/C 436/49

P7_TA(2013)0494Átmeneti intézkedések a vidékfejlesztés vonatkozásában ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti intézkedések megállapításáról, valamint a .../.../EU rendeletnek [RD] a 2014. évi források és elosztásuk tekintetében történő módosításáról, továbbá a 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról és a .../.../EU rendeletnek [DP], a .../.../EU rendeletnek [HR] és a .../.../EU rendeletnek [sCMO] a 2014. évben történő alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelete irányuló javaslatról (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a források és a források 2014. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek és az 1307/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 2014. évben való alkalmazásuk tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

279

2016/C 436/50

P7_TA(2013)0495A pénzügyi stabilitásuk és a kötelezettségvállalás visszavonásának szabályai vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk és a kötelezettségvállalás visszavonásának szabályai vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk tekintetében komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával, a kötelezettségvállalás egyes tagállamokra vonatkozó visszavonásának szabályaival, valamint a végsőegyenleg-kifizetésre vonatkozó szabályokkal kapcsolatos egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

281

2016/C 436/51

P7_TA(2013)0496Az egyes tagállamok számára az Európai Szociális Alapból biztosított pénzügyi allokációk ***IAz Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek az egyes tagállamok számára az Európai Szociális Alapból biztosított pénzügyi allokációk tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek az Európai Szociális Alapból egyes tagállamok számára biztosított pénzügyi allokációk tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

282

2016/C 436/52

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Kiribati Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban meghatározott halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

283

2013. november 21., csütörtök

2016/C 436/53

P7_TA(2013)0499A Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

284

2016/C 436/54

P7_TA(2013)0500A Horizont 2020 program (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályai ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

288

2016/C 436/55

P7_TA(2013)0501Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs terve ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs terve: az EIT hozzájárulása az innovatívabb Európához című európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs terve: az EIT hozzájárulása egy innovatívabb Európához szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

292

2016/C 436/56

P7_TA(2013)0502Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

293

2016/C 436/57

P7_TA(2013)0503A vállalkozások, valamint a kis- és középvállalkozások versenyképessége (2014–2020) ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a vállalkozások és a kis- és középvállalkozások versenyképességét segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

294

2016/C 436/58

P7_TA(2013)0504A Horizont 2020 program (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program *Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadására tekintettel(EGT-vonatkozású szöveg)

295

2016/C 436/59

P7_TA(2013)0505Európai statisztikák ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel(EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)

380

2016/C 436/60

P7_TA(2013)0506A társadalmi változásra és innovációra irányuló program ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi ▌innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

és

390

2016/C 436/61

P7_TA(2013)0507Környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

392

2016/C 436/62

P7_TA(2013)0508Adóügyi cselekvési program ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióban a 2014–2020 közötti időszakra adóügyi cselekvési program (Fiscalis 2020) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, az európai unióbeli adórendszerek működésének javítását célzó cselekvési program (Fiscalis 2020) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

394

2016/C 436/63

P7_TA(2013)0509Vámügyi cselekvési program ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra szóló, európai uniós vámügyi cselekvési program (Vám 2020) létrehozásáról, valamint az 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, európai uniós vámügyi cselekvési program (Vám 2020) létrehozásáról, valamint a 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

395

2016/C 436/64

P7_TA(2013)0510A biztosítás és viszontbiztosítás (a Szolvencia II) ***IAz Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK irányelvnek (Szolvencia II) az átültetés és alkalmazás határideje, valamint egyes irányelvek hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a 2009/138/EK irányelvnek (Szolvencia II) az átültetés időpontja és az alkalmazás kezdete, valamint egyes irányelvek (Szolvencia I) hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

397

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

24.11.2016

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

Ülésszak: 2013–2014

2013. november 18–21-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 53 E, 2014.2.25
  .

Elfogadott szövegek

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. november 20., szerda

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/2

---

P7_TA(2013)0498

Az uniós intézmények székhelyeinek elhelyezése

Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása az európai uniós intézmények székhelyeinek elhelyezéséről (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 232. és 341. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 232. és 341. cikkére,

| — | tekintettel a Szerződésekhez csatolt, az Európai Unió intézményeinek, egyes szerveinek, hivatalainak és szervezeti egységeinek székhelyéről szóló 6. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződésekhez csatolt, az Európai Unió intézményeinek, egyes szerveinek, hivatalainak és szervezeti egységeinek székhelyéről szóló 6. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 10., 14. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 10., 14. és 48. cikkére,

| — | tekintettel az e kérdésben kinyilvánított álláspontjára, különösen 1958. június 21-i ajánlására (1), az EK intézmények, különösen az Európai Parlament székhelyéről szóló 1981. július 7-i állásfoglalására (2), a 2000. április 13-i kormányközi konferenciára szóló ajánlásaira (3) és kapcsolódó állásfoglalásaira: a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalására (4); az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetése I. szakaszának (Európai Parlament) végrehajtásával kapcsolatos mentesítésről szóló 2012. május 10-i állásfoglalására (5); a 2013. évi költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2012, február 16-i állásfoglalására – I. szakasz (Európai Parlament), II. szakasz (Tanács), IV. szakasz (Bíróság), V. szakasz (Számvevőszék), VI. szakasz (Európai Gazdasági és Szociális Bizottság), VII. szakasz (Régiók Bizottsága), VIII: szakasz (Európai Ombudsman), IX. szakasz (Európai Adatvédelmi Biztos), X. szakasz (Európai Külügyi Szolgálat) – vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2013. február 6-án elfogadott állásfoglalására (6); az Európai Parlament 2013. pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló 2012. március 29-i állásfoglalására (7) és a 2013. évi költségvetési tervezetről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló 2012. július 4-i állásfoglalására (8); |
| --- | --- |

—

tekintettel az e kérdésben kinyilvánított álláspontjára, különösen 1958. június 21-i ajánlására (1), az EK intézmények, különösen az Európai Parlament székhelyéről szóló 1981. július 7-i állásfoglalására (2), a 2000. április 13-i kormányközi konferenciára szóló ajánlásaira (3) és kapcsolódó állásfoglalásaira: a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című 2011. június 8-i állásfoglalására (4); az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetése I. szakaszának (Európai Parlament) végrehajtásával kapcsolatos mentesítésről szóló 2012. május 10-i állásfoglalására (5); a 2013. évi költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2012, február 16-i állásfoglalására – I. szakasz (Európai Parlament), II. szakasz (Tanács), IV. szakasz (Bíróság), V. szakasz (Számvevőszék), VI. szakasz (Európai Gazdasági és Szociális Bizottság), VII. szakasz (Régiók Bizottsága), VIII: szakasz (Európai Ombudsman), IX. szakasz (Európai Adatvédelmi Biztos), X. szakasz (Európai Külügyi Szolgálat) – vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2013. február 6-án elfogadott állásfoglalására (6); az Európai Parlament 2013. pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló 2012. március 29-i állásfoglalására (7) és a 2013. évi költségvetési tervezetről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló 2012. július 4-i állásfoglalására (8);

| — | tekintettel a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 és E-004135-2012 számú, írásbeli választ igénylő kérdésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 és E-004135-2012 számú, írásbeli választ igénylő kérdésre,

| — | tekintettel a főtitkárnak a három munkahelyszín fenntartásának költségéről szóló 2002. szeptemberi és 2013. augusztusi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főtitkárnak a három munkahelyszín fenntartásának költségéről szóló 2002. szeptemberi és 2013. augusztusi jelentésére,

| — | tekintettel az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közös munkacsoportjának a Parlament 2012. évi költségvetéséről készített jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közös munkacsoportjának a Parlament 2012. évi költségvetéséről készített jelentésére,

| — | tekintettel az 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 és 2009–2011 közötti időszakokban végzett tevékenységéről szóló jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 és 2009–2011 közötti időszakokban végzett tevékenységéről szóló jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, különösen a C-230/81 (9) ügyben, a C-345/95 (10) ügyben, valamint a C-237/11 és C-238/11 egyesített ügyekben (11) hozott ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, különösen a C-230/81 (9) ügyben, a C-345/95 (10) ügyben, valamint a C-237/11 és C-238/11 egyesített ügyekben (11) hozott ítéletére,

| — | tekintettel az „Egy székhely” kampány által benyújtott, több mint egymillió uniós polgár által támogatott 630/2006. sz. petícióra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egy székhely” kampány által benyújtott, több mint egymillió uniós polgár által támogatott 630/2006. sz. petícióra,

| — | tekintettel a 2012. október 23-i plenáris ülésen történt szavazásra, amelynek során a képviselők többsége (78 %-a) felszólította a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a Parlament strasbourgi hivatalos székhelyéről vallott véleményüket; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. október 23-i plenáris ülésen történt szavazásra, amelynek során a képviselők többsége (78 %-a) felszólította a tagállamokat, hogy vizsgálják felül a Parlament strasbourgi hivatalos székhelyéről vallott véleményüket;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (3) bekezdésére, 29., 41., 48., 74a. és 201. cikkére, valamint 202. cikkének (4) bekezdésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (3) bekezdésére, 29., 41., 48., 74a. és 201. cikkére, valamint 202. cikkének (4) bekezdésére;

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0350/2013),

| A. | mivel az EUMSZ 341. cikke kimondja, hogy az Unió intézményeinek székhelyeit a tagállamok kormányai közös megegyezéssel határozzák meg; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 341. cikke kimondja, hogy az Unió intézményeinek székhelyeit a tagállamok kormányai közös megegyezéssel határozzák meg;

| B. | mivel a tagállamok döntése a Szerződésekhez csatolt 6. jegyzőkönyvben szerepel, amely megállapítja, hogy a Bizottság, a Tanács – amely áprilisban, júniusban és októberben Luxembourgban tartja üléseit –, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága székhelye Brüsszel, az Európai Unió Bírósága, a Számvevőszék és az Európai Beruházási Bank székhelye Luxembourg, az Európai Központi Bank székhelye Frankfurt, és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) székhelye Hága; |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállamok döntése a Szerződésekhez csatolt 6. jegyzőkönyvben szerepel, amely megállapítja, hogy a Bizottság, a Tanács – amely áprilisban, júniusban és októberben Luxembourgban tartja üléseit –, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága székhelye Brüsszel, az Európai Unió Bírósága, a Számvevőszék és az Európai Beruházási Bank székhelye Luxembourg, az Európai Központi Bank székhelye Frankfurt, és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) székhelye Hága;

| C. | mivel a tagállamok e székhelyekkel kapcsolatos döntése átfogó megállapodás eredményeképpen született, amely figyelembe veszi az Európai Unió és intézményei történeti fejlődését, valamint a többes földrajzi elhelyezkedés szempontjait; |
| --- | --- |

C.

mivel a tagállamok e székhelyekkel kapcsolatos döntése átfogó megállapodás eredményeképpen született, amely figyelembe veszi az Európai Unió és intézményei történeti fejlődését, valamint a többes földrajzi elhelyezkedés szempontjait;

| D. | mivel az Európai Parlament sajátos és egyedülálló szerepet tölt be mint az egyetlen, közvetlenül az európai polgárok által választott és nekik felelősséggel tartozó intézmény, továbbá mivel az összes többi uniós intézményhez képest a Parlament szerepe ment át létrehozása óta a legnagyobb változásokon, ez a jelentés elsősorban a Parlament székhelyével és munkarendjével foglalkozik; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Parlament sajátos és egyedülálló szerepet tölt be mint az egyetlen, közvetlenül az európai polgárok által választott és nekik felelősséggel tartozó intézmény, továbbá mivel az összes többi uniós intézményhez képest a Parlament szerepe ment át létrehozása óta a legnagyobb változásokon, ez a jelentés elsősorban a Parlament székhelyével és munkarendjével foglalkozik;

| E. | mivel az EUMSZ 341. cikke és a Szerződésekhez csatolt 6. jegyzőkönyv úgy rendelkezik, hogy a Parlament székhelye 12 havi plenáris ülés tekintetében – beleértve a költségvetéssel foglalkozó ülést – Strasbourg, míg a kiegészítő plenáris ülések helyszíne Brüsszel, bizottságai Brüsszelben ülnek össze, főtitkársága és annak egységei pedig Luxembourgban működnek; |
| --- | --- |

E.

mivel az EUMSZ 341. cikke és a Szerződésekhez csatolt 6. jegyzőkönyv úgy rendelkezik, hogy a Parlament székhelye 12 havi plenáris ülés tekintetében – beleértve a költségvetéssel foglalkozó ülést – Strasbourg, míg a kiegészítő plenáris ülések helyszíne Brüsszel, bizottságai Brüsszelben ülnek össze, főtitkársága és annak egységei pedig Luxembourgban működnek;

| F. | mivel az EUSZ 10. és 14. cikke megállapítja, hogy az EU képviseleti demokrácia, amelyben az európai polgárok közvetlen képviseletét uniós szinten a Parlament látja el, amely a Tanáccsal egyenlő jogú jogalkotó; |
| --- | --- |

F.

mivel az EUSZ 10. és 14. cikke megállapítja, hogy az EU képviseleti demokrácia, amelyben az európai polgárok közvetlen képviseletét uniós szinten a Parlament látja el, amely a Tanáccsal egyenlő jogú jogalkotó;

| G. | mivel a Parlament az EUMSZ 232. cikke alapján elfogadhatja saját eljárási szabályzatát, amely alapján meghatározhatja plenáris üléseinek hosszát, a szerződéseknek és a Bíróság esetjogának megfelelően; |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament az EUMSZ 232. cikke alapján elfogadhatja saját eljárási szabályzatát, amely alapján meghatározhatja plenáris üléseinek hosszát, a szerződéseknek és a Bíróság esetjogának megfelelően;

| H. | mivel a Bíróság kinyilvánította, hogy a székhely elhelyezése nem hátráltathatja a Parlament jó működését; mivel azt is megállapította, hogy ugyan a több munkahelyszín megléte hátrányokkal és költségekkel jár, ám a székhely vagy a munkahelyszínek bármiféle módosítása a Szerződés megváltoztatását, azaz a tagállamok egyetértését igényli; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bíróság kinyilvánította, hogy a székhely elhelyezése nem hátráltathatja a Parlament jó működését; mivel azt is megállapította, hogy ugyan a több munkahelyszín megléte hátrányokkal és költségekkel jár, ám a székhely vagy a munkahelyszínek bármiféle módosítása a Szerződés megváltoztatását, azaz a tagállamok egyetértését igényli;

| I. | mivel a Parlament teljes egészében átalakulva egy 78 kiküldött képviselő alkotta testületből – amely főleg gyakorlati okokból helyiségeit megosztotta a strasbourgi Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésével – teljes és közvetlenül választott, jelenleg 766 tagú Parlamentté vált, amely mára a Tanáccsal azonos státuszú jogalkotóvá lépett elő; |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlament teljes egészében átalakulva egy 78 kiküldött képviselő alkotta testületből – amely főleg gyakorlati okokból helyiségeit megosztotta a strasbourgi Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésével – teljes és közvetlenül választott, jelenleg 766 tagú Parlamentté vált, amely mára a Tanáccsal azonos státuszú jogalkotóvá lépett elő;

| J. | mivel jogalkotói képességének növekedése az együttdöntési (ma már rendes jogalkotási) eljárások számának növekedésében mutatkozik meg: számuk az 1993 és 1999 közötti időszakban 165 volt, 2004–2009-ben 454, a jelenlegi ciklusban pedig ennél is nagyobb; |
| --- | --- |

J.

mivel jogalkotói képességének növekedése az együttdöntési (ma már rendes jogalkotási) eljárások számának növekedésében mutatkozik meg: számuk az 1993 és 1999 közötti időszakban 165 volt, 2004–2009-ben 454, a jelenlegi ciklusban pedig ennél is nagyobb;

| K. | mivel a Parlament változó szerepét mutatja az is, hogy 2009 és 2013 között az intézményközi értekezletek száma 150 %-kal (16 000-ről körülbelül 40 000-re) nőtt, továbbá az, hogy folyamatosan tartanak a Bizottság, a Tanács és az egyes tagállamok közötti – immár a jogalkotási folyamat részét képező – tárgyalások és háromoldalú egyeztetések, amelyek következtében igen lényegesen (az 1999–2004 közötti 28 %-ról 2004–2009-ben 72 %-ra) megnőtt az első olvasat során elért megállapodások száma; |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament változó szerepét mutatja az is, hogy 2009 és 2013 között az intézményközi értekezletek száma 150 %-kal (16 000-ről körülbelül 40 000-re) nőtt, továbbá az, hogy folyamatosan tartanak a Bizottság, a Tanács és az egyes tagállamok közötti – immár a jogalkotási folyamat részét képező – tárgyalások és háromoldalú egyeztetések, amelyek következtében igen lényegesen (az 1999–2004 közötti 28 %-ról 2004–2009-ben 72 %-ra) megnőtt az első olvasat során elért megállapodások száma;

| L. | mivel a parlamenti naptár (az 1992. évi edinburghi csúcstalálkozón megállapított) szerkezete a Maastrichti, az Amszterdami, a Nizzai és a Lisszaboni Szerződést megelőző időszakból származik; |
| --- | --- |

L.

mivel a parlamenti naptár (az 1992. évi edinburghi csúcstalálkozón megállapított) szerkezete a Maastrichti, az Amszterdami, a Nizzai és a Lisszaboni Szerződést megelőző időszakból származik;

| M. | mivel a Tanács és az Európai Tanács működésének zöme Brüsszelben zajlik, és kivétel nélkül itt tartják az Európai Tanács találkozóit (ezekre régebben mindig a soros elnökséget betöltő országban került sor); |
| --- | --- |

M.

mivel a Tanács és az Európai Tanács működésének zöme Brüsszelben zajlik, és kivétel nélkül itt tartják az Európai Tanács találkozóit (ezekre régebben mindig a soros elnökséget betöltő országban került sor);

| N. | mivel a társjogalkotói testületek hivatalos székhelyei közötti földrajzi távolság (435 km) folytán a Parlament elszigetelődik nem csak a Tanácstól és a Bizottságtól, hanem más érdekelt felektől – így a nem kormányzati és civil társadalmi szervezetektől, a tagállami képviseletektől és a világ egyik legnépesebb nemzetközi újságírói közösségétől – is; |
| --- | --- |

N.

mivel a társjogalkotói testületek hivatalos székhelyei közötti földrajzi távolság (435 km) folytán a Parlament elszigetelődik nem csak a Tanácstól és a Bizottságtól, hanem más érdekelt felektől – így a nem kormányzati és civil társadalmi szervezetektől, a tagállami képviseletektől és a világ egyik legnépesebb nemzetközi újságírói közösségétől – is;

| O. | mivel a Parlament többes földrajzi elhelyezkedéséből adódó járulékos költségek a becslések szerint évi 156 millió és 204 millió euró közötti összegre tehetők (12), ami egyenértékű a Parlament éves költségvetésének kb. 10 %-ával, továbbá jelentős a környezeti hatás is, mivel a három munkahelyszín közötti ingázással járó CO2-kibocsátás becslések szerint 11 000 (13) és 19 000 tonna (14) között mozog; |
| --- | --- |

O.

mivel a Parlament többes földrajzi elhelyezkedéséből adódó járulékos költségek a becslések szerint évi 156 millió és 204 millió euró közötti összegre tehetők (12), ami egyenértékű a Parlament éves költségvetésének kb. 10 %-ával, továbbá jelentős a környezeti hatás is, mivel a három munkahelyszín közötti ingázással járó CO2-kibocsátás becslések szerint 11 000 (13) és 19 000 tonna (14) között mozog;

| P. | mivel a Parlament jelenlegi munkarendje további költségekkel és az egyéb uniós intézményekbe, különösen a Bizottságba és a Tanácsba, a tagállami képviseletekre, az újságírókkal és a civil társadalom képviselőivel való találkozókra való utazásokkal is együtt jár; |
| --- | --- |

P.

mivel a Parlament jelenlegi munkarendje további költségekkel és az egyéb uniós intézményekbe, különösen a Bizottságba és a Tanácsba, a tagállami képviseletekre, az újságírókkal és a civil társadalom képviselőivel való találkozókra való utazásokkal is együtt jár;

| Q. | mivel a Parlament hivatali személyzete által teljesített valamennyi kiküldetés 78 %-a (átlagosan havi 3172 alkalom) a földrajzi elkülönülés közvetlen következménye; mivel a Parlament strasbourgi épületeinek kihasználtsága jelenleg csupán 42 nap/év (az idő 89 %-ában üresen állnak), ám fűtésükről, személyzetükről és karbantartásukról egész évben gondoskodni kell; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Parlament hivatali személyzete által teljesített valamennyi kiküldetés 78 %-a (átlagosan havi 3172 alkalom) a földrajzi elkülönülés közvetlen következménye; mivel a Parlament strasbourgi épületeinek kihasználtsága jelenleg csupán 42 nap/év (az idő 89 %-ában üresen állnak), ám fűtésükről, személyzetükről és karbantartásukról egész évben gondoskodni kell;

| R. | mivel a Parlament többes földrajzi elhelyezkedéséből adódó kiadások területén jelentős potenciális megtakarítások érhetők el, különösen a jelenlegi gazdasági környezetben; |
| --- | --- |

R.

mivel a Parlament többes földrajzi elhelyezkedéséből adódó kiadások területén jelentős potenciális megtakarítások érhetők el, különösen a jelenlegi gazdasági környezetben;

| S. | mivel a Parlament ismételten – attól kezdve, hogy 1958-ban javasolta, hogy a Tanács és a Bizottság közelében nyerjen elhelyezést – számos jelentésben, nyilatkozatban és kijelentésben kifejezte a gyakorlati szempontból megfelelőbb és hatékonyabb munkakörnyezet iránti igényét; |
| --- | --- |

S.

mivel a Parlament ismételten – attól kezdve, hogy 1958-ban javasolta, hogy a Tanács és a Bizottság közelében nyerjen elhelyezést – számos jelentésben, nyilatkozatban és kijelentésben kifejezte a gyakorlati szempontból megfelelőbb és hatékonyabb munkakörnyezet iránti igényét;

| T. | mivel az EU polgárai – beleértve azt a több mint egymillió polgárt, akik támogatták az egyetlen székhelyt követelő petíciót – többször hangot adtak a jelenlegi helyzettel szembeni elégedetlenségüknek; |
| --- | --- |

T.

mivel az EU polgárai – beleértve azt a több mint egymillió polgárt, akik támogatták az egyetlen székhelyt követelő petíciót – többször hangot adtak a jelenlegi helyzettel szembeni elégedetlenségüknek;

| U. | mivel a parlamentek belső szervezeti autonómiájára vonatkozó rendelkezések a parlamentarizmus kiemelkedő jelentőségű kérdései közé tartoznak; |
| --- | --- |

U.

mivel a parlamentek belső szervezeti autonómiájára vonatkozó rendelkezések a parlamentarizmus kiemelkedő jelentőségű kérdései közé tartoznak;

| V. | mivel az e jelentésben tárgyalt kérdések mellett egyéb fontos – a Parlament státuszával és az Európai Unió intézményrendszerén belüli szerepével közvetlenül összefüggő – kérdésekre sem sikerült eddig meggyőző válaszokat találni; mivel e megoldandó kérdések közé sorolandók a választójogra, a parlament körüli demonstrációs tilalomra, a mentelmi jogra, valamint a képviselői státuszra vonatkozó kérdések; mivel ezek megoldását vagy egy általános döntési jogkör értelmében a Parlament szervezeti autonómiájának keretébe, vagy legalább is az együttdöntésen alapuló rendes jogalkotási eljárás keretébe kell utalni; |
| --- | --- |

V.

mivel az e jelentésben tárgyalt kérdések mellett egyéb fontos – a Parlament státuszával és az Európai Unió intézményrendszerén belüli szerepével közvetlenül összefüggő – kérdésekre sem sikerült eddig meggyőző válaszokat találni; mivel e megoldandó kérdések közé sorolandók a választójogra, a parlament körüli demonstrációs tilalomra, a mentelmi jogra, valamint a képviselői státuszra vonatkozó kérdések; mivel ezek megoldását vagy egy általános döntési jogkör értelmében a Parlament szervezeti autonómiájának keretébe, vagy legalább is az együttdöntésen alapuló rendes jogalkotási eljárás keretébe kell utalni;

| 1. | úgy véli, hogy el kell ismerni az Európai Parlament mint az európai polgárok közvetlen képviseletét ellátó egyetlen testület azon előjogát, hogy rendelkezzék saját munkakörnyezetével kapcsolatban, beleértve az annak eldöntéséhez való jogot is, hogy hol és mikor ülésezzen; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy el kell ismerni az Európai Parlament mint az európai polgárok közvetlen képviseletét ellátó egyetlen testület azon előjogát, hogy rendelkezzék saját munkakörnyezetével kapcsolatban, beleértve az annak eldöntéséhez való jogot is, hogy hol és mikor ülésezzen;

| 2. | egyetért azzal az elvvel, hogy az Európai Parlament eredményesebb és költséghatékonyabb lenne, illetve a környezetvédelmi szempontokat is jobban tiszteletben tartaná, ha egy helyen működne; megjegyzi továbbá, hogy a Brüsszel és Strasbourg közötti havi rendszerességű migráció folytatása a legtöbb uniós állampolgár szemében olyan szimbolikus negatív üggyé vált, amely árt az Európai Unió hírnevének, különösen egy olyan időszakban, amikor a pénzügyi válság súlyos és fájdalmas költségvetési megszorításokhoz vezetett a tagállamokban; |
| --- | --- |

2.

egyetért azzal az elvvel, hogy az Európai Parlament eredményesebb és költséghatékonyabb lenne, illetve a környezetvédelmi szempontokat is jobban tiszteletben tartaná, ha egy helyen működne; megjegyzi továbbá, hogy a Brüsszel és Strasbourg közötti havi rendszerességű migráció folytatása a legtöbb uniós állampolgár szemében olyan szimbolikus negatív üggyé vált, amely árt az Európai Unió hírnevének, különösen egy olyan időszakban, amikor a pénzügyi válság súlyos és fájdalmas költségvetési megszorításokhoz vezetett a tagállamokban;

| 3. | úgy véli, hogy az Európai Parlament teljességgel jogszerűen nyithat vitát azon jogáról, hogy rendelkezzék saját munkakörnyezetével kapcsolatban, beleértve az annak eldöntéséhez való jogot is, hogy hol és mikor ülésezzen; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az Európai Parlament teljességgel jogszerűen nyithat vitát azon jogáról, hogy rendelkezzék saját munkakörnyezetével kapcsolatban, beleértve az annak eldöntéséhez való jogot is, hogy hol és mikor ülésezzen;

| 4. | ezért kötelezi magát, hogy az EUSZ 48. cikke alapján kezdeményezi a Szerződés rendes felülvizsgálatát az EUMSZ 341. cikke és a 6. jegyzőkönyv annak lehetővé tételéhez szükséges megváltoztatására irányuló javaslat benyújtása útján, hogy a Parlament határozhasson székhelyéről és belső szervezetéről; |
| --- | --- |

4.

ezért kötelezi magát, hogy az EUSZ 48. cikke alapján kezdeményezi a Szerződés rendes felülvizsgálatát az EUMSZ 341. cikke és a 6. jegyzőkönyv annak lehetővé tételéhez szükséges megváltoztatására irányuló javaslat benyújtása útján, hogy a Parlament határozhasson székhelyéről és belső szervezetéről;

| 5. | úgy határoz, hogy a többi uniós intézmény székhelyével kapcsolatban nem tesz ajánlásokat; |
| --- | --- |

5.

úgy határoz, hogy a többi uniós intézmény székhelyével kapcsolatban nem tesz ajánlásokat;

| 6. | hangsúlyozza, hogy ki kell számolni, milyen pénzügyi és gazdasági hatásai vannak a Parlament székhelyében vagy munkahelyszíneiben történő változásnak, és olyan megfelelő kompenzációt kell találni, amellyel biztosítható a Parlament meglévő épületeinek további használata; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy ki kell számolni, milyen pénzügyi és gazdasági hatásai vannak a Parlament székhelyében vagy munkahelyszíneiben történő változásnak, és olyan megfelelő kompenzációt kell találni, amellyel biztosítható a Parlament meglévő épületeinek további használata;

| 7. | tudatában van annak, hogy a Parlament saját munkakörnyezetére vonatkozó jövőbeli határozatainak elégséges időt kell biztosítaniuk a vitához és az átgondoláshoz, valamint a rendezett átmenethez; |
| --- | --- |

7.

tudatában van annak, hogy a Parlament saját munkakörnyezetére vonatkozó jövőbeli határozatainak elégséges időt kell biztosítaniuk a vitához és az átgondoláshoz, valamint a rendezett átmenethez;

| 8. | felkéri a Számvevőszéket vagy hasonló független szervezetet, hogy készítsen átfogó elemzést arról, hogy az uniós költségvetés számára milyen potenciális megtakarítást jelentene az, ha a Parlament egyetlen helyszínen végezné a munkáját; kéri, hogy az elemzés a költségvetési szempontokat és a járulékos költségeket, így például a kieső munkaidővel és a nagyobb hatékonysággal összefüggésben elérhető megtakarításokat is foglalja magában; |
| --- | --- |

8.

felkéri a Számvevőszéket vagy hasonló független szervezetet, hogy készítsen átfogó elemzést arról, hogy az uniós költségvetés számára milyen potenciális megtakarítást jelentene az, ha a Parlament egyetlen helyszínen végezné a munkáját; kéri, hogy az elemzés a költségvetési szempontokat és a járulékos költségeket, így például a kieső munkaidővel és a nagyobb hatékonysággal összefüggésben elérhető megtakarításokat is foglalja magában;

| 9. | felhívja az Elnökséget, hogy bízza meg az Eurobarométert vagy egy hasonló szakmai szinten álló véleménykutató szervezetet, hogy 2014. január 1-ig készítsen felmérést arról, hogy hogyan vélekednek az Unió polgárai a Parlament több munkahelyszínének fenntartásáról, különös tekintettel ennek pénzügyi, környezeti és hatékonysági vetületeire; |
| --- | --- |

9.

felhívja az Elnökséget, hogy bízza meg az Eurobarométert vagy egy hasonló szakmai szinten álló véleménykutató szervezetet, hogy 2014. január 1-ig készítsen felmérést arról, hogy hogyan vélekednek az Unió polgárai a Parlament több munkahelyszínének fenntartásáról, különös tekintettel ennek pénzügyi, környezeti és hatékonysági vetületeire;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, valamint a tagállamok állam- és kormányfőinek és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, valamint a tagállamok állam- és kormányfőinek és parlamentjeinek.

---

(1)  HL 9., 1958.7.26., 210. és 234. o.

(2)  HL C 234., 1981.9.14., 22. o.

(3)  HL C 40., 2001.2.7., 409. o.

(4)  HL C 380. E, 2012.12.11., 89. o.

(5)  HL L 286., 2012.10.17., 3. o.

(6)  HL C 249. E, 2013.8.30., 18. o.

(7)  HL C 257. E, 2013.9.6., 104. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0289.

(9)  C-230/81, Luxemburgi Nagyhercegség kontra Parlament ügy.

(10)  C-345/95, Francia Köztársaság kontra Parlament ügy.

(11)  C-237/11 és C-238/11, Francia Köztársaság kontra Parlament ügy.

(12)  Az Európai Parlament főtitkárának 2002. évi jelentése az utolsó elérhető, átfogó költségbecslés. Az évi 169–204 millió eurós becslést, amelyet az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közös munkacsoportjának a Parlament 2012. évi költségvetéséről készített jelentése megerősített, úgy számolták ki, hogy a 148 millió euró értékű költségbecslést megnövelték a strasbourgi épületek 28,3 millió eurónyi évi amortizációs költségével, amelyet az említett épületek megvásárlásából adódóan kell figyelembe venni. A 2013. augusztus 30-án a Parlament 2013. február 6-i, a 2014. évre szóló költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról szóló állásfoglalásának (10) bekezdésében megfogalmazott kérésre adott válaszában a főtitkár a strasbourgi székhely járulékos költségeit 103 millió euróra becsüli, aminek eredményeképpen – a közös munkacsoport 2012. évi jelentésében szereplő amortizációs, illetve a kihasználatlan területtel kapcsolatos költségeket is magában foglaló – végösszeg 156 millió eurót tesz ki.

(13)  „Az Európai Parlament három munkahelyszíne – a többes földrajzi elhelyezkedéséből fakadó környezeti és regionális hatások”, az Európai Parlament főtitkárának 2013. augusztus 30-i feljegyzése, válaszul a Parlament 2013. február 6-i, a 2014. évre szóló költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról szóló állásfoglalásának (10) bekezdésében megfogalmazott kérésre.

(14)  „European Parliament two-seat operation: Environmental costs, transport & energy” („Az Európai Parlament két székhely között: Környezeti költségek, közlekedés és energia”), az Eco-Logica Ltd. összefoglalója a Verts/ALE képviselőcsoport számára, 2007. november.

---

2013. november 21., csütörtök

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/6

---

P7_TA(2013)0511

A dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állása

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a dohai fejlesztési menetrend jelenlegi állásáról és a WTO kilencedik miniszteri konferenciájának előkészítéséről (2013/2740(RSP))

(2016/C 436/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozatára,

| — | tekintettel a WTO 2005. december 18-i hongkongi miniszteri nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO 2005. december 18-i hongkongi miniszteri nyilatkozatára,

| — | tekintettel a WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő, a dohai forduló értékeléséről szóló 2006. április 4-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő, a dohai forduló értékeléséről szóló 2006. április 4-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a WTO reformjáról szóló 2008. április 24-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO reformjáról szóló 2008. április 24-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a dohai fejlesztési menetrendről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. október 9-i (3), a 2009. december 16-i (4) és a 2011. szeptember 14-i (5) állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dohai fejlesztési menetrendről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. október 9-i (3), a 2009. december 16-i (4) és a 2011. szeptember 14-i (5) állásfoglalásokra,

| — | tekintettel a WTO-ról szóló parlamenti konferencia irányítóbizottságának 28. ülésén, 2013. május 29-én elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO-ról szóló parlamenti konferencia irányítóbizottságának 28. ülésén, 2013. május 29-én elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Tárgyalások Bizottságának nem hivatalos, 2013. április 11-i és június 3-i ülésén, valamint a bizottság hivatalos, 2013. július 22-i ülésén tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Tárgyalások Bizottságának nem hivatalos, 2013. április 11-i és június 3-i ülésén, valamint a bizottság hivatalos, 2013. július 22-i ülésén tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira,

| — | tekintettel a kereskedelemösztönző támogatások 2013. július 8. és 10. között lefolytatott negyedik átfogó felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelemösztönző támogatások 2013. július 8. és 10. között lefolytatott negyedik átfogó felülvizsgálatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a 2001-ben útjára indított dohai forduló célja új kereskedelmi lehetőségek teremtése, a többoldalú kereskedelem szabályainak megerősítése és a kereskedelmi rendszer jelenlegi egyensúlytalanságainak kezelése, ami abban nyilvánul meg, hogy a tárgyalások középpontjába a fejlődő országok, és különösen a legkevésbé fejlett országok szükségleteit és érdekeit állítják; mivel e célkitűzések abból a meggyőződésből erednek, hogy egy igazságosabb és méltányosabb szabályokon alapuló többoldalú rendszer hozzá tud járulni az összes földrész gazdasági fejlődését szolgáló tisztességes és szabad kereskedelem kialakításához és a szegénység csökkentéséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2001-ben útjára indított dohai forduló célja új kereskedelmi lehetőségek teremtése, a többoldalú kereskedelem szabályainak megerősítése és a kereskedelmi rendszer jelenlegi egyensúlytalanságainak kezelése, ami abban nyilvánul meg, hogy a tárgyalások középpontjába a fejlődő országok, és különösen a legkevésbé fejlett országok szükségleteit és érdekeit állítják; mivel e célkitűzések abból a meggyőződésből erednek, hogy egy igazságosabb és méltányosabb szabályokon alapuló többoldalú rendszer hozzá tud járulni az összes földrész gazdasági fejlődését szolgáló tisztességes és szabad kereskedelem kialakításához és a szegénység csökkentéséhez;

| B. | mivel az Unió következetesen szorgalmazta a kereskedelem határozott, többoldalú, szabályalapú megközelítését, ugyanakkor elismerte, hogy a kiegészítő megközelítések – például a kétoldalú, regionális és többoldalú megállapodások – szintén elősegíthetik a kereskedelmi nyitást, különösen a liberalizáció újraindítása, valamint a szabályok és elvek korszerűsítése révén a WTO által kevésbé felügyelt politikai területeken, és támogathatják a többoldalú rendszert, amennyiben az érintett megállapodások megfelelnek a WTO előírásainak; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió következetesen szorgalmazta a kereskedelem határozott, többoldalú, szabályalapú megközelítését, ugyanakkor elismerte, hogy a kiegészítő megközelítések – például a kétoldalú, regionális és többoldalú megállapodások – szintén elősegíthetik a kereskedelmi nyitást, különösen a liberalizáció újraindítása, valamint a szabályok és elvek korszerűsítése révén a WTO által kevésbé felügyelt politikai területeken, és támogathatják a többoldalú rendszert, amennyiben az érintett megállapodások megfelelnek a WTO előírásainak;

| C. | mivel a WTO és a WTO keretében megkötött megállapodásokban rögzített szabályok elősegítették annak megakadályozását, hogy az 1930-as évek óta tapasztalt legsúlyosabb pénzügyi és gazdasági válságra adott válaszként kiforrott és elterjedt protekcionizmust alkalmazzanak; |
| --- | --- |

C.

mivel a WTO és a WTO keretében megkötött megállapodásokban rögzített szabályok elősegítették annak megakadályozását, hogy az 1930-as évek óta tapasztalt legsúlyosabb pénzügyi és gazdasági válságra adott válaszként kiforrott és elterjedt protekcionizmust alkalmazzanak;

| D. | mivel a nyitott és tisztességes többoldalú kereskedelmet jobban korlátozzák a különböző nem vámjellegű akadályok, mint a kereskedelmi vámok, amelyeket alapjában véve a globalizáció előrehaladtával felszámolnak; |
| --- | --- |

D.

mivel a nyitott és tisztességes többoldalú kereskedelmet jobban korlátozzák a különböző nem vámjellegű akadályok, mint a kereskedelmi vámok, amelyeket alapjában véve a globalizáció előrehaladtával felszámolnak;

| E. | mivel a WTO dohai forduló lezárására irányuló miniszteri találkozója 2008. július végén elakadt; |
| --- | --- |

E.

mivel a WTO dohai forduló lezárására irányuló miniszteri találkozója 2008. július végén elakadt;

| F. | mivel az utóbbi években számos kísérlet és kezdeményezés történt arra, hogy az elakadt dohai fejlesztési menetrendnek megadják a szükséges lendületet; |
| --- | --- |

F.

mivel az utóbbi években számos kísérlet és kezdeményezés történt arra, hogy az elakadt dohai fejlesztési menetrendnek megadják a szükséges lendületet;

| G. | mivel a WTO kilencedik miniszteri konferenciája 2013. december 3. és 6. között kerül megrendezésre Indonéziában; |
| --- | --- |

G.

mivel a WTO kilencedik miniszteri konferenciája 2013. december 3. és 6. között kerül megrendezésre Indonéziában;

| 1. | ismételten megerősíti, hogy teljes mértékben elkötelezett a maradandó értékkel bíró multilateralizmus mellett, ugyanakkor támogatja a WTO szervezeti átalakítását, amely a közösen elfogadott szabályokon alapuló, nyílt, tisztességes és megkülönböztetéstől mentes, továbbá a kkv-k szerepét és érdekeit fokozottabban figyelembe vevő kereskedelmi rendszer hatékonyabb biztosításához szükséges; |
| --- | --- |

1.

ismételten megerősíti, hogy teljes mértékben elkötelezett a maradandó értékkel bíró multilateralizmus mellett, ugyanakkor támogatja a WTO szervezeti átalakítását, amely a közösen elfogadott szabályokon alapuló, nyílt, tisztességes és megkülönböztetéstől mentes, továbbá a kkv-k szerepét és érdekeit fokozottabban figyelembe vevő kereskedelmi rendszer hatékonyabb biztosításához szükséges;

| 2. | hangsúlyozza annak rendszerszintű jelentőségét, hogy a kilencedik miniszteri konferencián ambiciózus, kiegyensúlyozott és valamennyi WTO-tag számára elfogadható eredményt érjenek el, ami elősegítené a további többoldalú tárgyalások kereteinek megteremtését; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza annak rendszerszintű jelentőségét, hogy a kilencedik miniszteri konferencián ambiciózus, kiegyensúlyozott és valamennyi WTO-tag számára elfogadható eredményt érjenek el, ami elősegítené a további többoldalú tárgyalások kereteinek megteremtését;

| 3. | olyan kereskedelmi menetrendet szorgalmaz, amely a minden fél érdekeit szolgáló, szabad és tisztességes kereskedelmen alapul, és amelynek középpontjában a fejlődés áll; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tárgyalások során teljes mértékben figyelembe vegyék az alacsony jövedelmű fejlődő és a legkevésbé fejlett országok különleges igényeit és érdekeit; ismételten hangsúlyozza, hogy mindenképpen gondoskodni kell arról, hogy a különleges és differenciált bánásmód elve a tárgyalások valamennyi szintjének szerves részét képezze, tükrözve a WTO-tagok eltérő gazdasági fejlettségi szintjét, a dohai miniszteri nyilatkozat (44) bekezdésében leírtak szerint; úgy véli, hogy a különleges és differenciált bánásmódra vonatkozó fontos rendelkezéseket pontosabbá és célzottabbá kellene tenni, és rendszeresen felül kellene vizsgálni őket; |
| --- | --- |

3.

olyan kereskedelmi menetrendet szorgalmaz, amely a minden fél érdekeit szolgáló, szabad és tisztességes kereskedelmen alapul, és amelynek középpontjában a fejlődés áll; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tárgyalások során teljes mértékben figyelembe vegyék az alacsony jövedelmű fejlődő és a legkevésbé fejlett országok különleges igényeit és érdekeit; ismételten hangsúlyozza, hogy mindenképpen gondoskodni kell arról, hogy a különleges és differenciált bánásmód elve a tárgyalások valamennyi szintjének szerves részét képezze, tükrözve a WTO-tagok eltérő gazdasági fejlettségi szintjét, a dohai miniszteri nyilatkozat (44) bekezdésében leírtak szerint; úgy véli, hogy a különleges és differenciált bánásmódra vonatkozó fontos rendelkezéseket pontosabbá és célzottabbá kellene tenni, és rendszeresen felül kellene vizsgálni őket;

| 4. | úgy gondolja, hogy a kereskedelem liberalizációja fontos eszköze a fenntartható gazdasági növekedésnek és fejlődésnek, amit azonban megfelelő, makro- és mikroökonómiai beavatkozásokat – ideértve a költségvetés átláthatóságát, a költségvetési politikákat és az adózás arányosságát –, valamint a közigazgatás egyszerűsítését, oktatást és képzést, intézményi reformokat és szociális politikákat tartalmazó kísérő politikákkal kell kiegészíteni annak érdekében, hogy a kereskedelmi reformok előnyeit teljes körűen kiaknázzák és jobban elosszák, és hatékonyan ellensúlyozzák az esetleges negatív hatásokat; |
| --- | --- |

4.

úgy gondolja, hogy a kereskedelem liberalizációja fontos eszköze a fenntartható gazdasági növekedésnek és fejlődésnek, amit azonban megfelelő, makro- és mikroökonómiai beavatkozásokat – ideértve a költségvetés átláthatóságát, a költségvetési politikákat és az adózás arányosságát –, valamint a közigazgatás egyszerűsítését, oktatást és képzést, intézményi reformokat és szociális politikákat tartalmazó kísérő politikákkal kell kiegészíteni annak érdekében, hogy a kereskedelmi reformok előnyeit teljes körűen kiaknázzák és jobban elosszák, és hatékonyan ellensúlyozzák az esetleges negatív hatásokat;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a WTO-tagok elismerik, hogy mivel még mindig van néhány olyan ország, amely nem rendelkezik a nemzetközi kereskedelemben való eredményes részvételhez szükséges emberi, intézményi és infrastrukturális kapacitással, a többoldalú rendszert ki kell egészíteni a kereskedelmi kapacitás megerősítésével, ami a dohai fejlesztési menetrend lényeges kiegészítő eleme; ugyanakkor ezenkívül úgy véli, hogy a WTO-hoz csatlakozni kívánó országoknak történő segítségnyújtást továbbra is prioritásnak kell tekinteni; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a WTO-tagok elismerik, hogy mivel még mindig van néhány olyan ország, amely nem rendelkezik a nemzetközi kereskedelemben való eredményes részvételhez szükséges emberi, intézményi és infrastrukturális kapacitással, a többoldalú rendszert ki kell egészíteni a kereskedelmi kapacitás megerősítésével, ami a dohai fejlesztési menetrend lényeges kiegészítő eleme; ugyanakkor ezenkívül úgy véli, hogy a WTO-hoz csatlakozni kívánó országoknak történő segítségnyújtást továbbra is prioritásnak kell tekinteni;

| 6. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza a kereskedelemösztönző támogatásokra vonatkozó kezdeményezés sikeres szerepét; sajnálja, hogy a pénzügyi válság miatt – e kezdeményezés 2005-ös elindítása óta először – 2011-ben csökkentették a kötelezettségvállalások összegét, aminek következtében a nagy gazdasági infrastrukturális projektek kevesebb támogatásban részesültek, és a közlekedési és energiaágazatra vonatkozó kötelezettségvállalások is csökkentek; megjegyzi, hogy a kereskedelem területén biztosított technikai segítségnyújtás, valamint az olyan többoldalú kezdeményezések, mint a WTO keretében odaítélt preferenciális tarifális elbánás, segíthetnek e kötelezettségvállalások csökkenésének ellensúlyozásában; felszólítja a WTO-tagokat, különösen a fejlett országokat és a feltörekvő gazdaságokat, hogy használják ki jobban ezt a lehetőséget; |
| --- | --- |

6.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza a kereskedelemösztönző támogatásokra vonatkozó kezdeményezés sikeres szerepét; sajnálja, hogy a pénzügyi válság miatt – e kezdeményezés 2005-ös elindítása óta először – 2011-ben csökkentették a kötelezettségvállalások összegét, aminek következtében a nagy gazdasági infrastrukturális projektek kevesebb támogatásban részesültek, és a közlekedési és energiaágazatra vonatkozó kötelezettségvállalások is csökkentek; megjegyzi, hogy a kereskedelem területén biztosított technikai segítségnyújtás, valamint az olyan többoldalú kezdeményezések, mint a WTO keretében odaítélt preferenciális tarifális elbánás, segíthetnek e kötelezettségvállalások csökkenésének ellensúlyozásában; felszólítja a WTO-tagokat, különösen a fejlett országokat és a feltörekvő gazdaságokat, hogy használják ki jobban ezt a lehetőséget;

| 7. | hangsúlyozza, hogy meg kell újítani a WTO rendszerét a kkv-k nemzetközi kereskedelemmel kapcsolatos igényeinek, valamint mind a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére, mind pedig a nemzetközi választottbírósági rendszerekre vonatkozó egyszerűsített szabályok szükségességének figyelembevételével, azon nehézségek elkerülése érdekében, amelyek egyes WTO-tagországok vám- és kereskedelmi hatóságaival folytatott jogvita során adódhatnak; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy meg kell újítani a WTO rendszerét a kkv-k nemzetközi kereskedelemmel kapcsolatos igényeinek, valamint mind a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére, mind pedig a nemzetközi választottbírósági rendszerekre vonatkozó egyszerűsített szabályok szükségességének figyelembevételével, azon nehézségek elkerülése érdekében, amelyek egyes WTO-tagországok vám- és kereskedelmi hatóságaival folytatott jogvita során adódhatnak;

| 8. | felhívja a figyelmet a kereskedelemösztönző támogatásról szóló, 2013 júliusában Genfben megrendezett negyedik felülvizsgálati konferenciára, amely bemutatta, hogy a fejlődő országok számára milyen előnyöket nyújtanak a globális értékláncok; ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a résztvevők azonosították a fejlődő országok vállalatainak az értéklánchoz történő kapcsolódását és az azon való feljebb lépését gátló kereskedelmi akadályokat, többek között a következőket: nem megfelelő infrastruktúra, magas szállítási költségek, a kereskedelemfinanszírozáshoz való nem megfelelő hozzáférés, a közvetlen külföldi befektetések vonzására való képtelenség, komparatív előny hiánya és magas piacra jutási költségek; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet a kereskedelemösztönző támogatásról szóló, 2013 júliusában Genfben megrendezett negyedik felülvizsgálati konferenciára, amely bemutatta, hogy a fejlődő országok számára milyen előnyöket nyújtanak a globális értékláncok; ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a résztvevők azonosították a fejlődő országok vállalatainak az értéklánchoz történő kapcsolódását és az azon való feljebb lépését gátló kereskedelmi akadályokat, többek között a következőket: nem megfelelő infrastruktúra, magas szállítási költségek, a kereskedelemfinanszírozáshoz való nem megfelelő hozzáférés, a közvetlen külföldi befektetések vonzására való képtelenség, komparatív előny hiánya és magas piacra jutási költségek;

| 9. | elismeri a mezőgazdasági ágazat fontosságát; úgy véli, hogy az Uniónak támogatnia kellene a fejlődő országok valós élelmezésbiztonsági problémáinak kezelésére irányuló intézkedéseket; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy az Uniónak összhangot kell teremtenie a különböző, különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 205–208. cikkeiben, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében szereplő, az Európán kívüli fellépéseivel összefüggő uniós politikák, azaz a fejlesztéspolitika és a közös kereskedelempolitika között, figyelembe véve mind az uniós tagállamok, mind pedig a fejlődő országok igényeit és problémáit; |
| --- | --- |

9.

elismeri a mezőgazdasági ágazat fontosságát; úgy véli, hogy az Uniónak támogatnia kellene a fejlődő országok valós élelmezésbiztonsági problémáinak kezelésére irányuló intézkedéseket; ezzel kapcsolatban emlékeztet arra, hogy az Uniónak összhangot kell teremtenie a különböző, különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 205–208. cikkeiben, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében szereplő, az Európán kívüli fellépéseivel összefüggő uniós politikák, azaz a fejlesztéspolitika és a közös kereskedelempolitika között, figyelembe véve mind az uniós tagállamok, mind pedig a fejlődő országok igényeit és problémáit;

| 10. | felszólítja a fejlett országokat és a feltörekvő gazdaságokat, hogy kövessék az Unió „Fegyvereken kívül mindent” kezdeményezésének példáját, amely 100 %-osan vám- és kvótamentes piaci hozzáférést biztosít a legkevésbé fejlett országok részére, valamint hogy ezen országok tekintetében hajtsák végre a szolgáltatásokra vonatkozó mentességet; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a fejlett országokat és a feltörekvő gazdaságokat, hogy kövessék az Unió „Fegyvereken kívül mindent” kezdeményezésének példáját, amely 100 %-osan vám- és kvótamentes piaci hozzáférést biztosít a legkevésbé fejlett országok részére, valamint hogy ezen országok tekintetében hajtsák végre a szolgáltatásokra vonatkozó mentességet;

| 11. | úgy véli, hogy a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére irányuló kötelező erejű megállapodás jelentős előnyökkel járna valamennyi WTO-tag, különösen a fejlődő országok, valamint az érintett gazdasági szereplők számára, mivel növelné az átláthatóságot és a jogbiztonságot, valamint csökkentené az adminisztratív költségeket és a vámeljárások időtartamát, ami hosszú távon lehetővé tenné, hogy teljes mértékben kihasználják a regionális és globális ellátási láncok egyre nagyobb elterjedése révén teremtődő lehetőségeket, továbbá lehetővé tenné a kkv-k számára a nyitottabb piacok előnyeinek kiaknázását; rámutat arra, hogy a fejlődő országok számára továbbra is elérhetővé kell tenni a kapacitásépítést és a technikai segítségnyújtást annak érdekében, hogy azok növelhessék termelési kapacitásukat, és így nagyobb arányban részesüljenek a globális ellátási láncok hozzáadott értékéből; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére irányuló kötelező erejű megállapodás jelentős előnyökkel járna valamennyi WTO-tag, különösen a fejlődő országok, valamint az érintett gazdasági szereplők számára, mivel növelné az átláthatóságot és a jogbiztonságot, valamint csökkentené az adminisztratív költségeket és a vámeljárások időtartamát, ami hosszú távon lehetővé tenné, hogy teljes mértékben kihasználják a regionális és globális ellátási láncok egyre nagyobb elterjedése révén teremtődő lehetőségeket, továbbá lehetővé tenné a kkv-k számára a nyitottabb piacok előnyeinek kiaknázását; rámutat arra, hogy a fejlődő országok számára továbbra is elérhetővé kell tenni a kapacitásépítést és a technikai segítségnyújtást annak érdekében, hogy azok növelhessék termelési kapacitásukat, és így nagyobb arányban részesüljenek a globális ellátási láncok hozzáadott értékéből;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a dohai fejlesztési menetrend keretében az Unió által a közelmúltban készített hatástanulmány szerint a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése gazdasági szempontból legalább olyan értékes, mint az áruk és szolgáltatások piacának liberalizációja együttesen; emlékeztet arra, hogy a vámeljárások javítása önmagában lehetőséget kínál arra, hogy évente 68 milliárd euróval nőjön a világ GDP-je, továbbá emlékeztet arra, hogy számos fejlődő ország számára a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése jelentené a legfontosabb bevételi forrást; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a dohai fejlesztési menetrend keretében az Unió által a közelmúltban készített hatástanulmány szerint a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése gazdasági szempontból legalább olyan értékes, mint az áruk és szolgáltatások piacának liberalizációja együttesen; emlékeztet arra, hogy a vámeljárások javítása önmagában lehetőséget kínál arra, hogy évente 68 milliárd euróval nőjön a világ GDP-je, továbbá emlékeztet arra, hogy számos fejlődő ország számára a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése jelentené a legfontosabb bevételi forrást;

| 13. | úgy véli, hogy a WTO szintjén megfelelő módon prioritásként kell kezelni a szolgáltatói ágazatot befolyásoló kereskedelemi és befektetési akadályokat, többek között az ikt- és a távközlési, a szakmai és a vállalati szolgáltatásokat, a pénzügyi szolgáltatásokat, az e-kereskedelmet, az építőipart, a kiskereskedelmet és a forgalmazást; e nem tarifajellegű intézkedések, többek között a belföldi szabályozások, a tulajdonkorlátozások és a különböző válságintézkedések (köztük a közbeszerzéseknél alkalmazott megkülönböztető rendelkezések) rendkívül fontosak, tekintettel a szolgáltatások kereskedelmének nagyobb hozzáadott értékére és az EU-nak a szolgáltatások legnagyobb exportőreként betöltött pozíciójára; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a WTO szintjén megfelelő módon prioritásként kell kezelni a szolgáltatói ágazatot befolyásoló kereskedelemi és befektetési akadályokat, többek között az ikt- és a távközlési, a szakmai és a vállalati szolgáltatásokat, a pénzügyi szolgáltatásokat, az e-kereskedelmet, az építőipart, a kiskereskedelmet és a forgalmazást; e nem tarifajellegű intézkedések, többek között a belföldi szabályozások, a tulajdonkorlátozások és a különböző válságintézkedések (köztük a közbeszerzéseknél alkalmazott megkülönböztető rendelkezések) rendkívül fontosak, tekintettel a szolgáltatások kereskedelmének nagyobb hozzáadott értékére és az EU-nak a szolgáltatások legnagyobb exportőreként betöltött pozíciójára;

| 14. | üdvözli ezért a többoldalú szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások megnyitását, amely összhangban van a nyolcadik miniszteri konferencia arra irányuló célkitűzésével, hogy új lehetőségeket tárjanak fel a WTO-tagok számára a szolgáltatások kereskedelmének további liberalizációjára; hangsúlyozza, hogy az Unió elkötelezett az e téren végzett munka támogatása, valamint amellett, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás többoldalúvá tételén dolgozzon azáltal, hogy biztosítja a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) központi részét alkotó meghatározások, szabályok és elvek átvételét; hangsúlyozza, hogy a WTO-tagok nemzeti politikai célkitűzéseinek és az általános érdekű szolgáltatások szabályozásához, illetve a két- és többoldalú kötelezettségek vállalásához való jogának fenntartása mellett biztosítani kell a megállapodások ambiciózus voltát, hatáskörük bővítését és a szolgáltatások kereskedelmének liberalizálására irányuló szabályok megerősítését, valamint azt, hogy az eredményeket szilárdan rögzítsék a WTO-rendszerben; |
| --- | --- |

14.

üdvözli ezért a többoldalú szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások megnyitását, amely összhangban van a nyolcadik miniszteri konferencia arra irányuló célkitűzésével, hogy új lehetőségeket tárjanak fel a WTO-tagok számára a szolgáltatások kereskedelmének további liberalizációjára; hangsúlyozza, hogy az Unió elkötelezett az e téren végzett munka támogatása, valamint amellett, hogy a szolgáltatáskereskedelmi megállapodás többoldalúvá tételén dolgozzon azáltal, hogy biztosítja a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (GATS) központi részét alkotó meghatározások, szabályok és elvek átvételét; hangsúlyozza, hogy a WTO-tagok nemzeti politikai célkitűzéseinek és az általános érdekű szolgáltatások szabályozásához, illetve a két- és többoldalú kötelezettségek vállalásához való jogának fenntartása mellett biztosítani kell a megállapodások ambiciózus voltát, hatáskörük bővítését és a szolgáltatások kereskedelmének liberalizálására irányuló szabályok megerősítését, valamint azt, hogy az eredményeket szilárdan rögzítsék a WTO-rendszerben;

| 15. | úgy véli, hogy a technológiaátadás gazdasági növekedést hozhat és a kereskedelem előmozdítását eredményezheti; örömmel fogadja, hogy az információtechnológiai megállapodás bővítésére vonatkozó tárgyalások – amelyek egyaránt növelik a termékek körét és a megállapodás hatálya alá tartozó országok számát – újraindulnak; a tárgyalásokban érdekelt minden felet határozottan arra ösztönöz, hogy folytassák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy kellő időben megállapodásra jussanak a kilencedik miniszteri konferenciára; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a technológiaátadás gazdasági növekedést hozhat és a kereskedelem előmozdítását eredményezheti; örömmel fogadja, hogy az információtechnológiai megállapodás bővítésére vonatkozó tárgyalások – amelyek egyaránt növelik a termékek körét és a megállapodás hatálya alá tartozó országok számát – újraindulnak; a tárgyalásokban érdekelt minden felet határozottan arra ösztönöz, hogy folytassák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy kellő időben megállapodásra jussanak a kilencedik miniszteri konferenciára;

| 16. | üdvözli a WTO 2012 márciusában jóváhagyott többoldalú közbeszerzési megállapodásának felülvizsgálatát, valamint elismeri annak a célnak a fontosságát, hogy az EU még a kilencedik miniszteri konferencia előtt jóváhagyja a felülvizsgált közbeszerzési megállapodást, hogy az 2014-ig hatályba léphessen; úgy véli, hogy az odaítélési eljárásokra irányuló világosabb szabályok és szigorúbb előírások előmozdítják a közbeszerzések átláthatóságát, és a hatályuk alá tartozó termékek, szolgáltatások és intézmények körének kiterjesztésével kedvezőbb lehetőségeket teremtenek a szerződő felek számára; felhívja a WTO-tagokat, különösen a fejlődő országokat és a közbeszerzési megállapodás jelenlegi megfigyelőit, hogy fontolják meg a megállapodáshoz való csatlakozást, hogy ki tudják használni a fejlődő országoknak nyújtott, a rugalmasság növelését célzó új rendelkezéseket és az ebből származó előnyöket; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a WTO 2012 márciusában jóváhagyott többoldalú közbeszerzési megállapodásának felülvizsgálatát, valamint elismeri annak a célnak a fontosságát, hogy az EU még a kilencedik miniszteri konferencia előtt jóváhagyja a felülvizsgált közbeszerzési megállapodást, hogy az 2014-ig hatályba léphessen; úgy véli, hogy az odaítélési eljárásokra irányuló világosabb szabályok és szigorúbb előírások előmozdítják a közbeszerzések átláthatóságát, és a hatályuk alá tartozó termékek, szolgáltatások és intézmények körének kiterjesztésével kedvezőbb lehetőségeket teremtenek a szerződő felek számára; felhívja a WTO-tagokat, különösen a fejlődő országokat és a közbeszerzési megállapodás jelenlegi megfigyelőit, hogy fontolják meg a megállapodáshoz való csatlakozást, hogy ki tudják használni a fejlődő országoknak nyújtott, a rugalmasság növelését célzó új rendelkezéseket és az ebből származó előnyöket;

| 17. | helyesli azt a 2013 júniusában hozott kedvező döntést, hogy a legkevésbé fejlett országok számára a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásaira vonatkozó mentességet további nyolc évvel, 2021. július 1-jéig meghosszabbítsák, amely újabb mód annak biztosítására, hogy a világ kereskedelmi rendszere ne alkalmazzon egyenmegoldást, hanem vegye figyelembe az egyes fejlődő országok sajátosságait; |
| --- | --- |

17.

helyesli azt a 2013 júniusában hozott kedvező döntést, hogy a legkevésbé fejlett országok számára a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásaira vonatkozó mentességet további nyolc évvel, 2021. július 1-jéig meghosszabbítsák, amely újabb mód annak biztosítására, hogy a világ kereskedelmi rendszere ne alkalmazzon egyenmegoldást, hanem vegye figyelembe az egyes fejlődő országok sajátosságait;

| 18. | arra ösztönzi a WTO-tagokat, hogy proaktívan támogassák azokat az erőfeszítéseket, amelyek a WTO egyéb olyan nemzetközi szervezetekkel – különösen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, az Egészségügyi Világszervezettel, az ENSZ-szel, valamint annak ügynökségeivel és szerveivel, például Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájával, Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével, Környezetvédelmi Programjával, Fejlesztési Programjával és Éghajlat-változási Keretegyezményével, továbbá a Nemzetközi Valutaalappal, a Világbankkal, illetve a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel – fenntartott hatékony és eredményes munkakapcsolatok és mélyebb együttműködés kialakítására irányulnak, amelyek munkája kihatással van a világkereskedelmi tárgyalásokra, törekedve a kereskedelmi és nem kereskedelmi megfontolások közötti összhang biztosítására; támogatja a nemzetközi szabványok elfogadására és a szabályozási együttműködésre irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

18.

arra ösztönzi a WTO-tagokat, hogy proaktívan támogassák azokat az erőfeszítéseket, amelyek a WTO egyéb olyan nemzetközi szervezetekkel – különösen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, az Egészségügyi Világszervezettel, az ENSZ-szel, valamint annak ügynökségeivel és szerveivel, például Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciájával, Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével, Környezetvédelmi Programjával, Fejlesztési Programjával és Éghajlat-változási Keretegyezményével, továbbá a Nemzetközi Valutaalappal, a Világbankkal, illetve a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel – fenntartott hatékony és eredményes munkakapcsolatok és mélyebb együttműködés kialakítására irányulnak, amelyek munkája kihatással van a világkereskedelmi tárgyalásokra, törekedve a kereskedelmi és nem kereskedelmi megfontolások közötti összhang biztosítására; támogatja a nemzetközi szabványok elfogadására és a szabályozási együttműködésre irányuló erőfeszítéseket;

| 19. | felhív arra, hogy alaposan fontolják meg a nem kereskedelmi szempontok jobb kezelésének kérdését a WTO-szabályok alkalmazási körében, lehetővé téve a tagok számára legitim politikai célok követését, ugyanakkor védve a piaci hozzáférést; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy határozottan támogatni kell a nemzetközi szociális, munkaügyi, környezetvédelmi és emberi jogi előírások elfogadására és tényleges végrehajtására irányuló erőfeszítéseket, valamint hogy a fejlődő országok számára biztosítani kell a szükséges támogatást a szóban forgó előírásoknak való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

19.

felhív arra, hogy alaposan fontolják meg a nem kereskedelmi szempontok jobb kezelésének kérdését a WTO-szabályok alkalmazási körében, lehetővé téve a tagok számára legitim politikai célok követését, ugyanakkor védve a piaci hozzáférést; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy határozottan támogatni kell a nemzetközi szociális, munkaügyi, környezetvédelmi és emberi jogi előírások elfogadására és tényleges végrehajtására irányuló erőfeszítéseket, valamint hogy a fejlődő országok számára biztosítani kell a szükséges támogatást a szóban forgó előírásoknak való megfelelés érdekében;

| 20. | meggyőződése, hogy a fejlődő országok közötti megfelelő különbségtétel elmulasztása – holott ezek gazdasági fejlettségi szintjük és sajátos szükségleteik tekintetében nagymértékben különböznek egymástól – komoly akadálya lehet az ezen országok javát szolgáló, a dohai forduló kinyilvánított célkitűzésének megfelelő hatékony intézkedések elfogadásának, és ez hátrányt jelent a legnehezebb helyzetben lévő fejlődő országok számára; sürgeti a fejlettebb fejlődő országokat, hogy már a jelenlegi forduló alkalmával vegyék ki részüket a kötelezettségvállalásokból, és tegyenek fejlettségi szintjüknek és ágazati versenyképességüknek megfelelő felajánlásokat; |
| --- | --- |

20.

meggyőződése, hogy a fejlődő országok közötti megfelelő különbségtétel elmulasztása – holott ezek gazdasági fejlettségi szintjük és sajátos szükségleteik tekintetében nagymértékben különböznek egymástól – komoly akadálya lehet az ezen országok javát szolgáló, a dohai forduló kinyilvánított célkitűzésének megfelelő hatékony intézkedések elfogadásának, és ez hátrányt jelent a legnehezebb helyzetben lévő fejlődő országok számára; sürgeti a fejlettebb fejlődő országokat, hogy már a jelenlegi forduló alkalmával vegyék ki részüket a kötelezettségvállalásokból, és tegyenek fejlettségi szintjüknek és ágazati versenyképességüknek megfelelő felajánlásokat;

| 21. | úgy véli, hogy alaposan meg kellene vizsgálni a fejlődő országokon túl valamennyi más WTO-tagország esetében is a nem kizárólag a bruttó nemzeti termékhez kapcsolódó objektív ismérvek alapján történő kategóriákba vagy alkategóriákba sorolás kérdését, a meglévő vagy tárgyalás alatt álló megállapodások esetleges differenciált alkalmazása érdekében; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy alaposan meg kellene vizsgálni a fejlődő országokon túl valamennyi más WTO-tagország esetében is a nem kizárólag a bruttó nemzeti termékhez kapcsolódó objektív ismérvek alapján történő kategóriákba vagy alkategóriákba sorolás kérdését, a meglévő vagy tárgyalás alatt álló megállapodások esetleges differenciált alkalmazása érdekében;

| 22. | létfontosságúnak tartja, hogy a hosszú ideje tartó dohai fordulót úgy zárják le, hogy teljesítette a fejlesztésre vonatkozó megbízását; sürgeti ezért az összes WTO-tagot, hogy e végső célt tekintetbe véve kutassanak fel minden lehetséges megoldást, hogy kiegyensúlyozott eredményt érhessenek el; |
| --- | --- |

22.

létfontosságúnak tartja, hogy a hosszú ideje tartó dohai fordulót úgy zárják le, hogy teljesítette a fejlesztésre vonatkozó megbízását; sürgeti ezért az összes WTO-tagot, hogy e végső célt tekintetbe véve kutassanak fel minden lehetséges megoldást, hogy kiegyensúlyozott eredményt érhessenek el;

| 23. | kitart amellett, hogy a dohai fejlesztési forduló belátható jövőn belüli végleges lezárása, valamint a legkevésbé fejlett országok világkereskedelemben való teljes részvételének megkönnyítése érdekében az Uniónak továbbra is vezető szerepet kell játszania a folyamatban lévő WTO-tárgyalásokkal kapcsolatos kézzelfogható előrehaladás előmozdításában azáltal, hogy hidat képez a WTO-tagok különböző álláspontjai között; |
| --- | --- |

23.

kitart amellett, hogy a dohai fejlesztési forduló belátható jövőn belüli végleges lezárása, valamint a legkevésbé fejlett országok világkereskedelemben való teljes részvételének megkönnyítése érdekében az Uniónak továbbra is vezető szerepet kell játszania a folyamatban lévő WTO-tárgyalásokkal kapcsolatos kézzelfogható előrehaladás előmozdításában azáltal, hogy hidat képez a WTO-tagok különböző álláspontjai között;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a WTO döntő jelentőséggel bír a kötelező kötelezettségvállalások végrehajtása és érvényesítése, valamint a kereskedelmi viták megoldása tekintetében; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a WTO döntő jelentőséggel bír a kötelező kötelezettségvállalások végrehajtása és érvényesítése, valamint a kereskedelmi viták megoldása tekintetében;

| 25. | mindazonáltal úgy véli, hogy a WTO-tagoknak a dohai miniszteri nyilatkozatban meghatározott más területeken – többek között a környezeti javak és szolgáltatások terén – is fokozniuk kell erőfeszítéseiket, ami jelentős mértékben hozzá tudna járulni a fenntartható fejlődéshez és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez; felszólítja a WTO-tagokat, hogy vegyék figyelembe a környezetvédelmet elősegítő termékek APEC (Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködés) által összeállított listáját; sürgeti az Uniót, hogy továbbra is szorgalmazza egy környezetbarát technológiákról szóló megállapodás bevezetését, amely csökkentené a környezetbarát technológiát felmutató termékekre vonatkozó vámokat, valamint törekedjen a WTO szabályai és a többoldalú egyezmények közötti jogviszony egyértelműsítésére; |
| --- | --- |

25.

mindazonáltal úgy véli, hogy a WTO-tagoknak a dohai miniszteri nyilatkozatban meghatározott más területeken – többek között a környezeti javak és szolgáltatások terén – is fokozniuk kell erőfeszítéseiket, ami jelentős mértékben hozzá tudna járulni a fenntartható fejlődéshez és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez; felszólítja a WTO-tagokat, hogy vegyék figyelembe a környezetvédelmet elősegítő termékek APEC (Ázsiai és Csendes-óceáni Gazdasági Együttműködés) által összeállított listáját; sürgeti az Uniót, hogy továbbra is szorgalmazza egy környezetbarát technológiákról szóló megállapodás bevezetését, amely csökkentené a környezetbarát technológiát felmutató termékekre vonatkozó vámokat, valamint törekedjen a WTO szabályai és a többoldalú egyezmények közötti jogviszony egyértelműsítésére;

| 26. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a Parlamentet továbbra is szorosan vonják be a 2013. december 3–6. között Balin megrendezésre kerülő kilencedik miniszteri konferencia előkészítésébe, haladéktalanul tájékoztassák, valamint szükség esetén konzultáljanak vele a miniszteri konferencia során; felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO parlamenti dimenziója jelentőségének növeléséről továbbra is próbálja meggyőzni a többi WTO-tagot; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a Parlamentet továbbra is szorosan vonják be a 2013. december 3–6. között Balin megrendezésre kerülő kilencedik miniszteri konferencia előkészítésébe, haladéktalanul tájékoztassák, valamint szükség esetén konzultáljanak vele a miniszteri konferencia során; felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO parlamenti dimenziója jelentőségének növeléséről továbbra is próbálja meggyőzni a többi WTO-tagot;

| 27. | felszólítja a WTO-tagokat, hogy a WTO parlamenti dimenziójának erősítésével biztosítsák a demokratikus legitimitást; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a parlamenti képviselők számára jobb hozzáférést kell biztosítani a kereskedelmi tárgyalásokhoz, és be kell őket vonni a WTO-határozatok kidolgozásába és végrehajtásába, valamint hogy a polgárok érdekeinek védelmében a kereskedelmi politikákat megfelelő vizsgálatnak kell alávetni; szorgalmazza ezért egy WTO-ba delegált állandó európai parlamenti küldöttség felállítását; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a WTO-tagokat, hogy a WTO parlamenti dimenziójának erősítésével biztosítsák a demokratikus legitimitást; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy a parlamenti képviselők számára jobb hozzáférést kell biztosítani a kereskedelmi tárgyalásokhoz, és be kell őket vonni a WTO-határozatok kidolgozásába és végrehajtásába, valamint hogy a polgárok érdekeinek védelmében a kereskedelmi politikákat megfelelő vizsgálatnak kell alávetni; szorgalmazza ezért egy WTO-ba delegált állandó európai parlamenti küldöttség felállítását;

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a WTO főtitkárának. |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a WTO főtitkárának.

---

(1)  HL C 293. E, 2006.12.2., 155. o.

(2)  HL C 259. E, 2009.10.29., 77. o.

(3)  HL C 9. E, 2010.1.15., 31. o.

(4)  HL C 286. E, 2010.10.22., 1. o.

(5)  HL C 51. E, 2013.2.22., 84. o.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/11

---

P7_TA(2013)0512

„Vállalkozás 2020” cselekvési terv: A vállalkozói szellem felélénkítése Európában

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a vállalkozói szellem felélénkítésére irányuló „Vállalkozás 2020” cselekvési tervről (2013/2532(RSP))

(2016/C 436/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a vállalkozói szellem felélénkítésére irányuló „Vállalkozás 2020” cselekvési tervvel kapcsolatos kérdésre (O-000110/2013 – B7-0520/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a vállalkozói szellem felélénkítésére irányuló „Vállalkozás 2020” cselekvési tervvel kapcsolatos kérdésre (O-000110/2013 – B7-0520/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

I.   
  Vállalkozói szellem és a vállalkozói ismeretek oktatása és képzés

| 1. | elvárja, hogy a vállalkozói szellem nemzeti és európai szinten való előmozdítását célzó, valamennyi javasolt intézkedés a vállalkozások minden fajtájára, többek közt a szabadfoglalkozásokra, a szövetkezetekre, a kézműipari vállalkozásokra és a szociális vállalkozásokra vonatkozzék; |
| --- | --- |

1.

elvárja, hogy a vállalkozói szellem nemzeti és európai szinten való előmozdítását célzó, valamennyi javasolt intézkedés a vállalkozások minden fajtájára, többek közt a szabadfoglalkozásokra, a szövetkezetekre, a kézműipari vállalkozásokra és a szociális vállalkozásokra vonatkozzék;

| 2. | rámutat, hogy az üzleti és vállalkozói képességek és jártasságok kulcsfontosságú kompetenciák az egész életen át tartó tanulás szempontjából, és hogy a renyhe gazdasági növekedés, valamint a munkanélküliség magas aránya miatt – mindenekelőtt a fiatalok körében – több rövid és hosszú távú intézkedésre van szükség a vállalkozói készség kibontakozásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy az üzleti és vállalkozói képességek és jártasságok kulcsfontosságú kompetenciák az egész életen át tartó tanulás szempontjából, és hogy a renyhe gazdasági növekedés, valamint a munkanélküliség magas aránya miatt – mindenekelőtt a fiatalok körében – több rövid és hosszú távú intézkedésre van szükség a vállalkozói készség kibontakozásának elősegítése érdekében;

| 3. | elismeri, hogy a tagállamok felelősek az üzleti, vállalkozói és szociális oktatásért és képzésért, valamint hogy a képzési rendszerek gyakran célzottabbak és költséghatékonyabbak, ha helyi és nemzeti szinten épülnek fel; úgy véli, hogy az uniós kezdeményezések révén hasznos módon lehet és kell kiegészíteni az e téren végrehajtott tagállami fellépéseket, különösen együttműködés és a bevált gyakorlatok cseréje révén; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy a tagállamok felelősek az üzleti, vállalkozói és szociális oktatásért és képzésért, valamint hogy a képzési rendszerek gyakran célzottabbak és költséghatékonyabbak, ha helyi és nemzeti szinten épülnek fel; úgy véli, hogy az uniós kezdeményezések révén hasznos módon lehet és kell kiegészíteni az e téren végrehajtott tagállami fellépéseket, különösen együttműködés és a bevált gyakorlatok cseréje révén;

| 4. | hangsúlyozza, hogy ösztönzőket kell nyújtani azon munkáltatóknak, akik képzéseket és közvetlenül a munkahelyen megszerezhető gyakorlati lehetőségeket biztosítanak alacsonyan képzett vagy szakképzetlen (így a roma) munkavállalók számára; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy ösztönzőket kell nyújtani azon munkáltatóknak, akik képzéseket és közvetlenül a munkahelyen megszerezhető gyakorlati lehetőségeket biztosítanak alacsonyan képzett vagy szakképzetlen (így a roma) munkavállalók számára;

| 5. | aggódik amiatt, hogy a gazdasági bizonytalanság jelenlegi légkörében csökken az önfoglalkoztatást fontolgató uniós polgárok száma; úgy véli, hogy az Uniónak és a tagállamoknak fokozniuk kell összehangolt erőfeszítéseiket az európai vállalkozói kultúra javítása, valamint annak feltárása érdekében, hogy milyen lehetőségek kínálkoznak olyan egyedi intézkedések meghozatalára és célok kitűzésére, amelyek ismét vonzóvá tennék a vállalkozást többek közt a szakmai tapasztalattal rendelkező szakképzett munkavállalók számára, és különösen az Unió szempontjából stratégiai fontosságú ágazatokban; úgy véli például, hogy erős kapcsolatot kell kiépíteni az ilyen kezdeményezések és a Bizottság iparpolitika terén folytatott tevékenységei között; véleménye szerint ezen intézkedéseknek a vállalkozásalapítás elősegítését célzó fellépéseket is tartalmazniuk kell; |
| --- | --- |

5.

aggódik amiatt, hogy a gazdasági bizonytalanság jelenlegi légkörében csökken az önfoglalkoztatást fontolgató uniós polgárok száma; úgy véli, hogy az Uniónak és a tagállamoknak fokozniuk kell összehangolt erőfeszítéseiket az európai vállalkozói kultúra javítása, valamint annak feltárása érdekében, hogy milyen lehetőségek kínálkoznak olyan egyedi intézkedések meghozatalára és célok kitűzésére, amelyek ismét vonzóvá tennék a vállalkozást többek közt a szakmai tapasztalattal rendelkező szakképzett munkavállalók számára, és különösen az Unió szempontjából stratégiai fontosságú ágazatokban; úgy véli például, hogy erős kapcsolatot kell kiépíteni az ilyen kezdeményezések és a Bizottság iparpolitika terén folytatott tevékenységei között; véleménye szerint ezen intézkedéseknek a vállalkozásalapítás elősegítését célzó fellépéseket is tartalmazniuk kell;

| 6. | tudomásul veszi a Bizottság által javasolt, a vállalkozással kapcsolatos oktatásra és képzésre irányuló intézkedéseket és kezdeményezéseket, és felhívja a tagállamokat azok haladéktalan, a szubszidiaritás elvével összhangban történő végrehajtására; e tekintetben hangsúlyozza az EU „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű kezdeményezését; üdvözli, hogy a tagállamokat felkérték, foglalják bele nemzeti programjaikba a vállalkozói ismeretekkel, mint kulcsfontosságú kompetenciákkal kapcsolatos oktatást és képzést; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi a Bizottság által javasolt, a vállalkozással kapcsolatos oktatásra és képzésre irányuló intézkedéseket és kezdeményezéseket, és felhívja a tagállamokat azok haladéktalan, a szubszidiaritás elvével összhangban történő végrehajtására; e tekintetben hangsúlyozza az EU „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű kezdeményezését; üdvözli, hogy a tagállamokat felkérték, foglalják bele nemzeti programjaikba a vállalkozói ismeretekkel, mint kulcsfontosságú kompetenciákkal kapcsolatos oktatást és képzést;

| 7. | úgy véli, annak érdekében, hogy a potenciális új vállalkozók rendelkezzenek azokkal a készségekkel, amelyek révén vállalkozásukat annak társadalomhoz való pozitív hozzájárulását fokozva és az emberekre és a környezetre gyakorolt negatív hatásokat minimálisra csökkentve vezethetik, kezdeményezésekre van szükség annak érdekében, hogy a vállalkozással kapcsolatos oktatás szigorú fenntarthatósági és társadalmi felelősségvállalási kritériumokat is magában foglaljon; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, annak érdekében, hogy a potenciális új vállalkozók rendelkezzenek azokkal a készségekkel, amelyek révén vállalkozásukat annak társadalomhoz való pozitív hozzájárulását fokozva és az emberekre és a környezetre gyakorolt negatív hatásokat minimálisra csökkentve vezethetik, kezdeményezésekre van szükség annak érdekében, hogy a vállalkozással kapcsolatos oktatás szigorú fenntarthatósági és társadalmi felelősségvállalási kritériumokat is magában foglaljon;

| 8. | a kkv-követek hálózatát potenciális központi fórumnak tekinti, ahol lehetőség van a bevált gyakorlatok megosztására és a végrehajtás eredményeinek értékelésére; |
| --- | --- |

8.

a kkv-követek hálózatát potenciális központi fórumnak tekinti, ahol lehetőség van a bevált gyakorlatok megosztására és a végrehajtás eredményeinek értékelésére;

| 9. | támogatja az ifjúsági garancia tervezett bevezetése mögött rejlő ambíciót és az ehhez szükséges elegendő finanszírozás biztosítására való hajlandóságot, mint a masszív fiatalkori munkanélküliség hatásainak csökkentésére irányuló tagállami erőfeszítések – különösen a válság által súlyosan érintett országokban történő – támogatására irányuló, fontos intézkedést; kiemeli a vállalkozások és a vállalkozói ismeretek oktatása és az ezzel kapcsolatos képzés ösztönzésére irányuló tervezett intézkedések jelentőségét, mivel ezek a fenntartható foglalkoztatást célozzák, és elenyésző holtteher-hatással járnak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kkv-k fiatalok alkalmazására való ösztönzése érdekében mérlegeljenek további intézkedéseket, így adókedvezmény bevezetését; |
| --- | --- |

9.

támogatja az ifjúsági garancia tervezett bevezetése mögött rejlő ambíciót és az ehhez szükséges elegendő finanszírozás biztosítására való hajlandóságot, mint a masszív fiatalkori munkanélküliség hatásainak csökkentésére irányuló tagállami erőfeszítések – különösen a válság által súlyosan érintett országokban történő – támogatására irányuló, fontos intézkedést; kiemeli a vállalkozások és a vállalkozói ismeretek oktatása és az ezzel kapcsolatos képzés ösztönzésére irányuló tervezett intézkedések jelentőségét, mivel ezek a fenntartható foglalkoztatást célozzák, és elenyésző holtteher-hatással járnak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kkv-k fiatalok alkalmazására való ösztönzése érdekében mérlegeljenek további intézkedéseket, így adókedvezmény bevezetését;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy közvetítő szervezetek révén erősítse meg a vállalkozásokra, különösen a kisvállalkozásokra irányuló kísérő, tanácsadó és támogató intézkedéseit, és hozzon létre olyan programokat, amelyek elősegítik az olyan, idősebb vállalkozók általi iránymutatást és támogatást, akik késztetést éreznek magukban arra, hogy mentorként vagy tanácsadóként know-how és tapasztalat átadásával segítsék azokat a fiatal vállalkozókat, akik éppen elindítják vállalkozásukat vagy a válság által sújtott vállalkozásokat vesznek át; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy közvetítő szervezetek révén erősítse meg a vállalkozásokra, különösen a kisvállalkozásokra irányuló kísérő, tanácsadó és támogató intézkedéseit, és hozzon létre olyan programokat, amelyek elősegítik az olyan, idősebb vállalkozók általi iránymutatást és támogatást, akik késztetést éreznek magukban arra, hogy mentorként vagy tanácsadóként know-how és tapasztalat átadásával segítsék azokat a fiatal vállalkozókat, akik éppen elindítják vállalkozásukat vagy a válság által sújtott vállalkozásokat vesznek át;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő klaszterek, azaz vállalkozások olyan hálózatainak és szövetségeinek létrehozását, amelyek segítik a versenyelőny kialakítását, kihasználják az emberi erőforrásokkal való közös gazdálkodás előnyeit és fokozzák a tagok versenyképességét; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő klaszterek, azaz vállalkozások olyan hálózatainak és szövetségeinek létrehozását, amelyek segítik a versenyelőny kialakítását, kihasználják az emberi erőforrásokkal való közös gazdálkodás előnyeit és fokozzák a tagok versenyképességét;

| 12. | rámutat, hogy azok a kkv-k, amelyek információs és kommunikációs technológiákat (IKT) alkalmaznak, két-háromszor gyorsabban növekednek; ezért felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő az olyan intézkedéseket, amelyek révén a vállalkozók kiaknázhatják az egységes digitális piacban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

12.

rámutat, hogy azok a kkv-k, amelyek információs és kommunikációs technológiákat (IKT) alkalmaznak, két-háromszor gyorsabban növekednek; ezért felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő az olyan intézkedéseket, amelyek révén a vállalkozók kiaknázhatják az egységes digitális piacban rejlő lehetőségeket;

| 13. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program továbbvitelére, valamint – ahol még szükséges – a nemzeti kapcsolattartó pontok számának növelésére; javasolja, hogy jobban támaszkodjanak az Enterprise Europe Network meglévő struktúráira; úgy véli, hogy célként évi 10 000 cserét kell megállapítani, a cél eléréséig minimum 10 %-os éves növekedéssel; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program továbbvitelére, valamint – ahol még szükséges – a nemzeti kapcsolattartó pontok számának növelésére; javasolja, hogy jobban támaszkodjanak az Enterprise Europe Network meglévő struktúráira; úgy véli, hogy célként évi 10 000 cserét kell megállapítani, a cél eléréséig minimum 10 %-os éves növekedéssel;

| 14. | nagy lehetőséget lát a Leonardo csereprogram gyakornokokra való kiterjesztésében, és hangsúlyozza az olyan, úgynevezett közvetítő szervezetek szükségességét, amelyek szervezési kérdésekben támogatják a kkv-kat (pl. megfelelő partnerek keresése külföldön, létesítmények keresése stb.); hangsúlyozza a végzettek számára nyújtott duális képzésében (tanulószerződéses gyakorlati képzés) rejlő vállalkozói potenciált; |
| --- | --- |

14.

nagy lehetőséget lát a Leonardo csereprogram gyakornokokra való kiterjesztésében, és hangsúlyozza az olyan, úgynevezett közvetítő szervezetek szükségességét, amelyek szervezési kérdésekben támogatják a kkv-kat (pl. megfelelő partnerek keresése külföldön, létesítmények keresése stb.); hangsúlyozza a végzettek számára nyújtott duális képzésében (tanulószerződéses gyakorlati képzés) rejlő vállalkozói potenciált;

| 15. | azt javasolja, hogy a tagállamok az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból és az Európai Szociális Alapból való további finanszírozásért folyamodhassanak, amennyiben a kapott pénzeszközöket rövid távú intézkedések – pl. vállalkozások alapításához és adás-vételéhez nyújtott tanácsadás és támogatás – finanszírozására, és nem további vállalkozások áthelyezésének igazolására használják fel; |
| --- | --- |

15.

azt javasolja, hogy a tagállamok az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból és az Európai Szociális Alapból való további finanszírozásért folyamodhassanak, amennyiben a kapott pénzeszközöket rövid távú intézkedések – pl. vállalkozások alapításához és adás-vételéhez nyújtott tanácsadás és támogatás – finanszírozására, és nem további vállalkozások áthelyezésének igazolására használják fel;

| 16. | a vállalkozói szellem előmozdítására szolgáló meglévő és jövőbeli eszközök szorosabb összehangolását javasolja nemzeti, regionális és helyi szintű ösztönzők és szinergiák létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

16.

a vállalkozói szellem előmozdítására szolgáló meglévő és jövőbeli eszközök szorosabb összehangolását javasolja nemzeti, regionális és helyi szintű ösztönzők és szinergiák létrehozása érdekében;

| 17. | arra számít, hogy a következő Bizottság saját hatáskörén belül kulcsfontosságú témává emeli a vállalkozás és a vállalkozási ismeretek oktatása és az ezzel kapcsolatos képzés ösztönzését, és életre hív egy olyan európai partnerséget, amelyben a tagállamok eredményei többek között a következő kritériumok alapján lesznek mérhetők:






  a) | a vállalkozói ismeretek oktatásának beemelése a nemzeti iskolai tantervekbe, különös tekintettel az olyan, gyakorlatorientált elemekre, mint az iskolai vállalkozási projektek és a középfokú oktatás befejezése előtt teljesítendő, kötelező szakmai gyakorlatok; |
| --- | --- | --- |

17.

arra számít, hogy a következő Bizottság saját hatáskörén belül kulcsfontosságú témává emeli a vállalkozás és a vállalkozási ismeretek oktatása és az ezzel kapcsolatos képzés ösztönzését, és életre hív egy olyan európai partnerséget, amelyben a tagállamok eredményei többek között a következő kritériumok alapján lesznek mérhetők:

a)

a vállalkozói ismeretek oktatásának beemelése a nemzeti iskolai tantervekbe, különös tekintettel az olyan, gyakorlatorientált elemekre, mint az iskolai vállalkozási projektek és a középfokú oktatás befejezése előtt teljesítendő, kötelező szakmai gyakorlatok;

| b) | a vállalkozói ismeretek oktatása és a vállalkozói képzés ösztönzésére a strukturális alapokból származó eszközökből lehívott összeg; |
| --- | --- |

b)

a vállalkozói ismeretek oktatása és a vállalkozói képzés ösztönzésére a strukturális alapokból származó eszközökből lehívott összeg;

| c) | az ifjúsági garancia keretében a vállalkozói tevékenységekben, illetve az új vállalkozók, különösen a fiatalok számára létrehozott mobilitási programokban részt vevők száma; |
| --- | --- |

c)

az ifjúsági garancia keretében a vállalkozói tevékenységekben, illetve az új vállalkozók, különösen a fiatalok számára létrehozott mobilitási programokban részt vevők száma;

| d) | az e kezdeményezésekben való részvételt követően vállalkozást indítani kívánók száma; |
| --- | --- |

d)

az e kezdeményezésekben való részvételt követően vállalkozást indítani kívánók száma;

| 18. | ösztönzi a tagállamokat, hogy sürgősen fogadjanak el nemzeti, regionális és helyi stratégiákat a vállalkozói ismeretek oktatása és a vállalkozói képzés tantervekbe való beemelése céljából (az általános iskolai, a középiskolai, a szakmai, az egyetemi és a felnőttoktatás tekintetében); arra számít, hogy ezek a stratégiák a vállalkozások valamennyi fajtájára, valamint a vállalkozói szellem társadalmi és környezeti hatásaira is kiterjednek; kiemeli a társadalmi, gazdasági és vállalkozói képzés gyakorlatorientált és interaktív jellegének fontosságát; |
| --- | --- |

18.

ösztönzi a tagállamokat, hogy sürgősen fogadjanak el nemzeti, regionális és helyi stratégiákat a vállalkozói ismeretek oktatása és a vállalkozói képzés tantervekbe való beemelése céljából (az általános iskolai, a középiskolai, a szakmai, az egyetemi és a felnőttoktatás tekintetében); arra számít, hogy ezek a stratégiák a vállalkozások valamennyi fajtájára, valamint a vállalkozói szellem társadalmi és környezeti hatásaira is kiterjednek; kiemeli a társadalmi, gazdasági és vállalkozói képzés gyakorlatorientált és interaktív jellegének fontosságát;

| 19. | úgy véli, hogy a szakoktatás és -képzés – különösen a munkanélküliek számára – biztosítani tudja a munkaerőpiacon szükséges készségeket, ismereteket és kompetenciákat, valamint az egyénre szabott munkakeresési tanácsadást; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a szakoktatás és -képzés nyújtását egész Európában az átláthatóságnak, a képesítések és szaktudás elismerésének és minőségének fokozása, ezáltal a tanulók és munkavállalók mobilitásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a szakoktatás és -képzés – különösen a munkanélküliek számára – biztosítani tudja a munkaerőpiacon szükséges készségeket, ismereteket és kompetenciákat, valamint az egyénre szabott munkakeresési tanácsadást; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a szakoktatás és -képzés nyújtását egész Európában az átláthatóságnak, a képesítések és szaktudás elismerésének és minőségének fokozása, ezáltal a tanulók és munkavállalók mobilitásának megkönnyítése érdekében;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a piacok, a gazdaság és a pénzügyi rendszerek működésével kapcsolatos tudás kulcsfontosságú egy vállalkozás jó működtetéséhez, és ezért azt be kell emelni a nemzeti alapszintű oktatási rendszerekbe, valamint az EU képzési programjaiba; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a pénzügyi ismeretek oktatását haladéktalanul tegyék képzési programjaik részévé; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a piacok, a gazdaság és a pénzügyi rendszerek működésével kapcsolatos tudás kulcsfontosságú egy vállalkozás jó működtetéséhez, és ezért azt be kell emelni a nemzeti alapszintű oktatási rendszerekbe, valamint az EU képzési programjaiba; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a pénzügyi ismeretek oktatását haladéktalanul tegyék képzési programjaik részévé;

| 21. | hangsúlyozza a fiatalok tanulószerződéses gyakorlati képzésének fontosságát a jó kilátásokkal bíró gazdasági ágazatokban, mivel az felbecsülhetetlen lépést jelent az oktatásból a szakmai életbe történő átmenet vonatkozásában; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza a fiatalok tanulószerződéses gyakorlati képzésének fontosságát a jó kilátásokkal bíró gazdasági ágazatokban, mivel az felbecsülhetetlen lépést jelent az oktatásból a szakmai életbe történő átmenet vonatkozásában;

| 22. | üdvözli a tudományos és innovációs társulás (TIT) koncepcióját, amely azáltal, hogy a vállalkozói szellemet úgy helyezi a középpontba, hogy integrálja a tudásháromszög összetevőit (kutatás, felső szintű oktatás és innováció), az innováció fontos mozgatója a legfőbb társadalmi kihívások vonatkozásában, és ekként fontos eszköze a növekedésnek és a munkahelyteremtésnek Európában; ezért hangsúlyozza, hogy minden TIT-nek be kell építenie a vállalkozói szellemet saját struktúrájába, valamint a kutatással, az innovációval és a képzéssel kapcsolatos megközelítésébe; hangsúlyozza, hogy a TIT-eknek integrálniuk kell és meg kell osztaniuk az innovatív oktatással és képzéssel kapcsolatos koncepciók és technológiák használata terén kialakult bevált gyakorlatokat; javasolja továbbá, hogy kerüljön sor egy, az ilyen innovatív oktatási és képzési koncepciók továbbfejlesztésével foglalkozó, különöseképpen a vállalkozói ismeretek oktatását középpontba állító tudományos és innovációs társulás létrehozásának hosszabb távú értékelésen alapuló megfontolására; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a tudományos és innovációs társulás (TIT) koncepcióját, amely azáltal, hogy a vállalkozói szellemet úgy helyezi a középpontba, hogy integrálja a tudásháromszög összetevőit (kutatás, felső szintű oktatás és innováció), az innováció fontos mozgatója a legfőbb társadalmi kihívások vonatkozásában, és ekként fontos eszköze a növekedésnek és a munkahelyteremtésnek Európában; ezért hangsúlyozza, hogy minden TIT-nek be kell építenie a vállalkozói szellemet saját struktúrájába, valamint a kutatással, az innovációval és a képzéssel kapcsolatos megközelítésébe; hangsúlyozza, hogy a TIT-eknek integrálniuk kell és meg kell osztaniuk az innovatív oktatással és képzéssel kapcsolatos koncepciók és technológiák használata terén kialakult bevált gyakorlatokat; javasolja továbbá, hogy kerüljön sor egy, az ilyen innovatív oktatási és képzési koncepciók továbbfejlesztésével foglalkozó, különöseképpen a vállalkozói ismeretek oktatását középpontba állító tudományos és innovációs társulás létrehozásának hosszabb távú értékelésen alapuló megfontolására;

II.   
  Vállalkozói környezet és keretfeltételek

| 23. | felkéri a Bizottságot és az EBB-csoportot, hogy a kkv-szövetségekkel együttműködve fokozzák erőfeszítéseiket a tájékoztatás terén annak érdekében, hogy a kkv-k jobban tudatában legyenek a finanszírozási lehetőségeknek; |
| --- | --- |

23.

felkéri a Bizottságot és az EBB-csoportot, hogy a kkv-szövetségekkel együttműködve fokozzák erőfeszítéseiket a tájékoztatás terén annak érdekében, hogy a kkv-k jobban tudatában legyenek a finanszírozási lehetőségeknek;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a rugalmas finanszírozási lehetőségek kialakítása rendkívül fontos szerepet játszik az új vállalkozások létrehozásában; kiemeli, hogy meg kell szüntetni a saját tőke és az idegen tőke adójogi megkülönböztetését és a részesedés megvásárlását adókedvezménnyel kell segíteni; hangsúlyozza, hogy mivel a kkv-k finanszírozásának egyik fő formáját a bankhitelek képezik, fontos a hitelnyújtás biztosítása, ezenfelül pedig törekedni kell a sajáttőke-bevonásnak a magántőke és kockázati tőke számára biztosított jobb környezet révén történő megerősítésére, beleértve a kkv-alapok és a kibocsátási tájékoztatóval járó magas költségek nélküli közösségi befektetés támogatását is; felszólít a sajáttőke-befektetés adómentessé tételére; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a rugalmas finanszírozási lehetőségek kialakítása rendkívül fontos szerepet játszik az új vállalkozások létrehozásában; kiemeli, hogy meg kell szüntetni a saját tőke és az idegen tőke adójogi megkülönböztetését és a részesedés megvásárlását adókedvezménnyel kell segíteni; hangsúlyozza, hogy mivel a kkv-k finanszírozásának egyik fő formáját a bankhitelek képezik, fontos a hitelnyújtás biztosítása, ezenfelül pedig törekedni kell a sajáttőke-bevonásnak a magántőke és kockázati tőke számára biztosított jobb környezet révén történő megerősítésére, beleértve a kkv-alapok és a kibocsátási tájékoztatóval járó magas költségek nélküli közösségi befektetés támogatását is; felszólít a sajáttőke-befektetés adómentessé tételére;

| 25. | ismételten hangsúlyozza, hogy még mindig az adminisztratív terhek tekinthetők a vállalkozások elindítása és folyamatos fennmaradása előtt álló egyik legfőbb akadálynak; kitart amellett, hogy a szükségtelen adminisztratív terhek mérséklése továbbra is előkelő helyen szerepel a szakpolitika napirendjén, és elvárja a következő Bizottságtól, hogy tegyen olyan 2020-ig szóló szakpolitikákra és intézkedésekre irányuló konkrét javaslatokat a kisvállalkozói intézkedéscsomag keretében, amelyek konkrét, mennyiségi célokat tartalmazhatnak (például az uniós rendeletekből eredő adminisztratív terhek 25 %-kal való csökkentése 2020-ig); |
| --- | --- |

25.

ismételten hangsúlyozza, hogy még mindig az adminisztratív terhek tekinthetők a vállalkozások elindítása és folyamatos fennmaradása előtt álló egyik legfőbb akadálynak; kitart amellett, hogy a szükségtelen adminisztratív terhek mérséklése továbbra is előkelő helyen szerepel a szakpolitika napirendjén, és elvárja a következő Bizottságtól, hogy tegyen olyan 2020-ig szóló szakpolitikákra és intézkedésekre irányuló konkrét javaslatokat a kisvállalkozói intézkedéscsomag keretében, amelyek konkrét, mennyiségi célokat tartalmazhatnak (például az uniós rendeletekből eredő adminisztratív terhek 25 %-kal való csökkentése 2020-ig);

| 26. | üdvözli a Bizottság által javasolt, e területet érintő intézkedéseket, és emlékeztet a Parlament 2012. október 23-i, „Kis- és középvállalkozások: versenyképesség és üzleti lehetőségek” (1), valamint a 2013. február 5-i, „A kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítása” (2) című állásfoglalásaiban foglalt lényeges megállapításokra; |
| --- | --- |

26.

üdvözli a Bizottság által javasolt, e területet érintő intézkedéseket, és emlékeztet a Parlament 2012. október 23-i, „Kis- és középvállalkozások: versenyképesség és üzleti lehetőségek” (1), valamint a 2013. február 5-i, „A kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítása” (2) című állásfoglalásaiban foglalt lényeges megállapításokra;

| 27. | üdvözli a Bizottság tagállamokhoz intézett, a vállalkozásindításhoz szükséges költségek és idő mérséklésére vonatkozó újabb felhívását; rámutat a kisvállalkozói intézkedéscsomag óta elért korlátozott előrelépésre, és sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket e tekintetben; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a Bizottság tagállamokhoz intézett, a vállalkozásindításhoz szükséges költségek és idő mérséklésére vonatkozó újabb felhívását; rámutat a kisvállalkozói intézkedéscsomag óta elért korlátozott előrelépésre, és sürgeti a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket e tekintetben;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozásbarát környezet megfelelő, vállalkozásokat támogató szolgáltatások révén történő megteremtése során figyelembe kell venni a vállalkozási modellek – például családi vállalkozás, szövetkezeti vállalkozások és egyebek – eltérő típusait; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a vállalkozásbarát környezet megfelelő, vállalkozásokat támogató szolgáltatások révén történő megteremtése során figyelembe kell venni a vállalkozási modellek – például családi vállalkozás, szövetkezeti vállalkozások és egyebek – eltérő típusait;

| 29. | rámutat arra, hogy a kkv-k támogatására szolgáló uniós intézkedések továbbra is kiegyensúlyozatlanok, és hogy a jogszabályok kidolgozása során számos tagállam még mindig nem veszi figyelembe a kisvállalkozások sajátos jellemzőit; |
| --- | --- |

29.

rámutat arra, hogy a kkv-k támogatására szolgáló uniós intézkedések továbbra is kiegyensúlyozatlanok, és hogy a jogszabályok kidolgozása során számos tagállam még mindig nem veszi figyelembe a kisvállalkozások sajátos jellemzőit;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a finanszírozáshoz való hozzájutás továbbra is a kkv-k fejlődésének egyik legfőbb akadálya; felszólítja a Bizottságot, hogy teljes körűen mérje fel, hogy a kkv-kat célzó finanszírozási eszközök, például a PROGRESS mikrofinanszírozási eszköz valóban megkönnyítik-e a finanszírozáshoz való hozzájutást a kkv-k számára, különös tekintettel arra, hogy egyes tagállamokban a pénzintézetek túlzottan szigorú feltételek mellett nyújtanak kölcsönt a kkv-k számára; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a finanszírozáshoz való hozzájutás továbbra is a kkv-k fejlődésének egyik legfőbb akadálya; felszólítja a Bizottságot, hogy teljes körűen mérje fel, hogy a kkv-kat célzó finanszírozási eszközök, például a PROGRESS mikrofinanszírozási eszköz valóban megkönnyítik-e a finanszírozáshoz való hozzájutást a kkv-k számára, különös tekintettel arra, hogy egyes tagállamokban a pénzintézetek túlzottan szigorú feltételek mellett nyújtanak kölcsönt a kkv-k számára;

| 31. | üdvözli a Bizottság azon erőfeszítéseit, hogy segítséget nyújtson a tagállamok számára a vállalkozások átruházására vonatkozó adózási és adminisztratív környezet javításában; szükségesnek tartja az innovatív finanszírozási formák, mint például a csoportos finanszírozás, a kockázati tőke általi finanszírozás vagy az informális befektető általi finanszírozás adóügyi megközelítésének javítását; felkéri a tagállamokat, hogy hitelgaranciák, valamint más finanszírozási formák, így a csoportos finanszírozás vagy az informális befektetők általi finanszírozás révén, nemzeti szintű pénzügyi eszközökön keresztül fokozzák a vállalkozások átruházásához nyújtott támogatásukat, és üdvözli, hogy a Bizottság hangsúlyt helyez a közösségi finanszírozásra; úgy véli, hogy a vállalkozások átruházását az irányítási készségeket érintő megfelelő képzési kezdeményezések révén is elő kell mozdítani, például olyan esetekben, ahol a vállalkozásokat a munkavállalókra ruházzák át; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a Bizottság azon erőfeszítéseit, hogy segítséget nyújtson a tagállamok számára a vállalkozások átruházására vonatkozó adózási és adminisztratív környezet javításában; szükségesnek tartja az innovatív finanszírozási formák, mint például a csoportos finanszírozás, a kockázati tőke általi finanszírozás vagy az informális befektető általi finanszírozás adóügyi megközelítésének javítását; felkéri a tagállamokat, hogy hitelgaranciák, valamint más finanszírozási formák, így a csoportos finanszírozás vagy az informális befektetők általi finanszírozás révén, nemzeti szintű pénzügyi eszközökön keresztül fokozzák a vállalkozások átruházásához nyújtott támogatásukat, és üdvözli, hogy a Bizottság hangsúlyt helyez a közösségi finanszírozásra; úgy véli, hogy a vállalkozások átruházását az irányítási készségeket érintő megfelelő képzési kezdeményezések révén is elő kell mozdítani, például olyan esetekben, ahol a vállalkozásokat a munkavállalókra ruházzák át;

| 32. | megállapítja, hogy a bonyolult héaszabályozás már régóta az egyik legfőbb akadálya annak, hogy a vállalkozók kihasználhassák az egységes piacban rejlő lehetőségeket; sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb egyetlen nyilatkozatban terjessze elő a szabályok összehangolására és a héaszabályoknak való megfelelés költségeinek csökkentésére irányuló tervezett javaslatokat, hogy lehetővé tegye ezek elfogadását még ebben a parlamenti ciklusban; |
| --- | --- |

32.

megállapítja, hogy a bonyolult héaszabályozás már régóta az egyik legfőbb akadálya annak, hogy a vállalkozók kihasználhassák az egységes piacban rejlő lehetőségeket; sürgeti a Bizottságot, hogy mielőbb egyetlen nyilatkozatban terjessze elő a szabályok összehangolására és a héaszabályoknak való megfelelés költségeinek csökkentésére irányuló tervezett javaslatokat, hogy lehetővé tegye ezek elfogadását még ebben a parlamenti ciklusban;

| 33. | úgy látja, hogy az adminisztratív terhek (amelyek uniós rendeletekből eredő szükségtelen vagy aránytalan terheket is magukban foglalhatnak) és a bürokratikus terhek mérséklésére javasolt intézkedések kiegészítik a kisvállalkozási intézkedéscsomag alapelveit; sajnálja, hogy a cselekvési terv nem tesz említést egyes fontos kezdeményezésekről, például a kkv-teszt nemzeti szintű alkalmazására irányuló intézkedésekről, az adminisztratív terhek leépítésével foglalkozó magas szintű csoport jövőbeli szerepéről vagy az uniós és tagállami szabályozási terhek évenkénti eredménytáblájának létrehozásáról; felszólítja a Bizottságot, hogy kkv-követe vezetésével határozza meg a 10 legterhesebb uniós intézkedés felülvizsgálatának és módosításának időszerű menetrendjét a szükségtelen vagy túlzott terhek mérséklése érdekében; megerősíti, hogy ez a tehercsökkentés semmi esetre sem csorbíthatja az alapvető szociális és környezetvédelmi normákat; |
| --- | --- |

33.

úgy látja, hogy az adminisztratív terhek (amelyek uniós rendeletekből eredő szükségtelen vagy aránytalan terheket is magukban foglalhatnak) és a bürokratikus terhek mérséklésére javasolt intézkedések kiegészítik a kisvállalkozási intézkedéscsomag alapelveit; sajnálja, hogy a cselekvési terv nem tesz említést egyes fontos kezdeményezésekről, például a kkv-teszt nemzeti szintű alkalmazására irányuló intézkedésekről, az adminisztratív terhek leépítésével foglalkozó magas szintű csoport jövőbeli szerepéről vagy az uniós és tagállami szabályozási terhek évenkénti eredménytáblájának létrehozásáról; felszólítja a Bizottságot, hogy kkv-követe vezetésével határozza meg a 10 legterhesebb uniós intézkedés felülvizsgálatának és módosításának időszerű menetrendjét a szükségtelen vagy túlzott terhek mérséklése érdekében; megerősíti, hogy ez a tehercsökkentés semmi esetre sem csorbíthatja az alapvető szociális és környezetvédelmi normákat;

| 34. | kéri a tagállamokat, adjanak türelmi időt az induló vállalkozásoknak a társadalombiztosítási járulékok tekintetében és valamennyi előleg típusú adó vonatkozásában, hogy a vállalkozások csak az első évben elért tényleges nyereségük után fizessenek adót; kitart amellett, hogy a visszaélések megakadályozása érdekében a rendszernek teljes mértékben átláthatónak kell lennie; |
| --- | --- |

34.

kéri a tagállamokat, adjanak türelmi időt az induló vállalkozásoknak a társadalombiztosítási járulékok tekintetében és valamennyi előleg típusú adó vonatkozásában, hogy a vállalkozások csak az első évben elért tényleges nyereségük után fizessenek adót; kitart amellett, hogy a visszaélések megakadályozása érdekében a rendszernek teljes mértékben átláthatónak kell lennie;

| 35. | hangsúlyozza a tudásközpontok, például a kutatóintézetek és kiválósági központok, valamint a kkv-k közötti tudásátadás fontosságát annak érdekében, hogy ez utóbbiak sikeresek legyenek; hangsúlyozza, hogy szükség van a tudás gyakorlatba való átültetése folyamatának és a sikeres vállalkozói klaszterek számára jelentett előnyeinek világos definíciójára; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza a tudásközpontok, például a kutatóintézetek és kiválósági központok, valamint a kkv-k közötti tudásátadás fontosságát annak érdekében, hogy ez utóbbiak sikeresek legyenek; hangsúlyozza, hogy szükség van a tudás gyakorlatba való átültetése folyamatának és a sikeres vállalkozói klaszterek számára jelentett előnyeinek világos definíciójára;

| 36. | támogatja a Bizottság által kitűzött azon célokat, hogy a becsületes fizetésképtelenek kapjanak második esélyt, és csökkenjenek a vállalkozókra nehezedő, szabályozásból eredő terhek; |
| --- | --- |

36.

támogatja a Bizottság által kitűzött azon célokat, hogy a becsületes fizetésképtelenek kapjanak második esélyt, és csökkenjenek a vállalkozókra nehezedő, szabályozásból eredő terhek;

| 37. | kiemeli a szabadfoglalkozású tevékenységek fontosságát az európai vállalkozások szempontjából; üdvözli a Bizottság bejelentését, miszerint létrehoz egy munkacsoportot, amely a szabadfoglalkozású tevékenységek sajátosságait és szükségleteit kutatja; kéri a Bizottságot, hogy a jogalkotási javaslatok hatásvizsgálatának elvégzése és a kisvállalkozói intézkedéscsomaggal összefüggő intézkedések nyomon követése során vegye figyelembe e munkacsoport következtetéseit; véleménye szerint e munka elvezethet a szabadfoglalkozású tevékenységek európai chartájának kidolgozásához; |
| --- | --- |

37.

kiemeli a szabadfoglalkozású tevékenységek fontosságát az európai vállalkozások szempontjából; üdvözli a Bizottság bejelentését, miszerint létrehoz egy munkacsoportot, amely a szabadfoglalkozású tevékenységek sajátosságait és szükségleteit kutatja; kéri a Bizottságot, hogy a jogalkotási javaslatok hatásvizsgálatának elvégzése és a kisvállalkozói intézkedéscsomaggal összefüggő intézkedések nyomon követése során vegye figyelembe e munkacsoport következtetéseit; véleménye szerint e munka elvezethet a szabadfoglalkozású tevékenységek európai chartájának kidolgozásához;

| 38. | hangsúlyozza az innovációs készségek általános fejlesztésének és a munkavállalókra épülő innováció támogatásának fontosságát az új és a meglévő vállalkozások tekintetében egyaránt; hangsúlyozza továbbá, hogy a vállalkozói szellem szempontjából legsikeresebb vállalkozások gyakran olyan meglévő vállalatokból válnak ki, ahol a munkavállalóknak lehetőségük van arra, hogy biztonságos és forrásokban gazdag keretek között dolgozhassák ki ötleteiket; hangsúlyozza továbbá, hogy a vállalkozók közül sokan rendelkeznek szakképzett vagy képesítés nélküli háttérrel, így a vállalkozásokat támogató erőfeszítések nem irányulhatnak kizárólag az elméleti oktatásra; rámutat arra, hogy a szakképzés és a gyakorlati képzés is fontos szerepet játszik a vállalkozások és az innováció előmozdításában; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza az innovációs készségek általános fejlesztésének és a munkavállalókra épülő innováció támogatásának fontosságát az új és a meglévő vállalkozások tekintetében egyaránt; hangsúlyozza továbbá, hogy a vállalkozói szellem szempontjából legsikeresebb vállalkozások gyakran olyan meglévő vállalatokból válnak ki, ahol a munkavállalóknak lehetőségük van arra, hogy biztonságos és forrásokban gazdag keretek között dolgozhassák ki ötleteiket; hangsúlyozza továbbá, hogy a vállalkozók közül sokan rendelkeznek szakképzett vagy képesítés nélküli háttérrel, így a vállalkozásokat támogató erőfeszítések nem irányulhatnak kizárólag az elméleti oktatásra; rámutat arra, hogy a szakképzés és a gyakorlati képzés is fontos szerepet játszik a vállalkozások és az innováció előmozdításában;

| 39. | hangsúlyozza olyan ösztönzők kialakításának fontosságát, amelyek saját, részidős vállalkozások elindítására ösztönzik a munkavállalókat; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza olyan ösztönzők kialakításának fontosságát, amelyek saját, részidős vállalkozások elindítására ösztönzik a munkavállalókat;

| 40. | kéri a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) és különösen annak pénzügyi eszközei tekintetében a többéves pénzügyi keretben megállapított rugalmassági rendelkezések alkalmazását; kitart amellett, hogy a többéves pénzügyi keretnek biztosítania kell az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz és az európai mikrofinanszírozási intézményeket támogató közös program (JASMINE) továbbvitelét; |
| --- | --- |

40.

kéri a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) és különösen annak pénzügyi eszközei tekintetében a többéves pénzügyi keretben megállapított rugalmassági rendelkezések alkalmazását; kitart amellett, hogy a többéves pénzügyi keretnek biztosítania kell az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz és az európai mikrofinanszírozási intézményeket támogató közös program (JASMINE) továbbvitelét;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a rugalmas finanszírozási alternatívák létrehozása a finanszírozáshoz való hozzájutás érdekében döntő fontosságú az induló vállalkozások és a kkv-k számára; elismeri, hogy a különböző üzleti modellek esetében a kölcsöntőke, a saját tőke és a hibrid tőke eltérő mértékben biztosíthat megfelelő forrásokat, és felkéri a tagállamokat, hogy szüntessék meg a saját tőke és a kölcsön adózási szempontú megkülönböztetését, és a fenntartható növekedés és a munkahelyteremtés serkentése érdekében fontolják meg adókedvezmények bevezetését a reálgazdaságba történő befektetések tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy mérje fel a mikrohitelek értékpapírosításának előnyeit; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a rugalmas finanszírozási alternatívák létrehozása a finanszírozáshoz való hozzájutás érdekében döntő fontosságú az induló vállalkozások és a kkv-k számára; elismeri, hogy a különböző üzleti modellek esetében a kölcsöntőke, a saját tőke és a hibrid tőke eltérő mértékben biztosíthat megfelelő forrásokat, és felkéri a tagállamokat, hogy szüntessék meg a saját tőke és a kölcsön adózási szempontú megkülönböztetését, és a fenntartható növekedés és a munkahelyteremtés serkentése érdekében fontolják meg adókedvezmények bevezetését a reálgazdaságba történő befektetések tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy mérje fel a mikrohitelek értékpapírosításának előnyeit;

| 42. | bátorítja a tagállamokat, hogy a kkv-k közbeszerzési pályázati eljárásokban való részvételének megkönnyítése érdekében ösztönözzék a közbeszerzések tételekre bontását, például az „alkalmaz vagy indokol” elv nemzeti közbeszerzési jogszabályba történő beillesztése révén; |
| --- | --- |

42.

bátorítja a tagállamokat, hogy a kkv-k közbeszerzési pályázati eljárásokban való részvételének megkönnyítése érdekében ösztönözzék a közbeszerzések tételekre bontását, például az „alkalmaz vagy indokol” elv nemzeti közbeszerzési jogszabályba történő beillesztése révén;

| 43. | sajnálja, hogy egyes tagállamokban még mindig szigorú előírásokat alkalmaznak az induló vállalkozásokkal szemben; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok egy hónapra rövidítsék a vállalkozások indításához szükséges különböző engedélyek megadását; |
| --- | --- |

43.

sajnálja, hogy egyes tagállamokban még mindig szigorú előírásokat alkalmaznak az induló vállalkozásokkal szemben; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok egy hónapra rövidítsék a vállalkozások indításához szükséges különböző engedélyek megadását;

| 44. | hangsúlyozza az induló vállalkozásokat segítő speciális szolgáltatások nyújtásának fontosságát a képzésük során külön vállalkozói kurzusokon részt vevő diplomások számára; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza az induló vállalkozásokat segítő speciális szolgáltatások nyújtásának fontosságát a képzésük során külön vállalkozói kurzusokon részt vevő diplomások számára;

| 45. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan egyablakos ügyintézőhelyeket, ahová összevonnak minden vállalkozásokat támogató szolgáltatást, a különböző forrásokból származó támogatásokhoz való hozzáférés, az induló vállalkozásokkal kapcsolatos tanácsadás, az Unión belüli és kívüli üzleti lehetőségekről való tájékoztatás területét is beleértve; |
| --- | --- |

45.

felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre olyan egyablakos ügyintézőhelyeket, ahová összevonnak minden vállalkozásokat támogató szolgáltatást, a különböző forrásokból származó támogatásokhoz való hozzáférés, az induló vállalkozásokkal kapcsolatos tanácsadás, az Unión belüli és kívüli üzleti lehetőségekről való tájékoztatás területét is beleértve;

| 46. | felhívja a tagállamokat, hogy az elszámolási határidőkre és a hitelrendezésre vonatkozó nemzeti jogszabályaikban alkalmazzanak kiegyensúlyozott megközelítést annak érdekében, hogy a becsületes fizetésképtelenek második esélyt kapjanak, és a hitelezői kockázatok minimálisra csökkenjenek; |
| --- | --- |

46.

felhívja a tagállamokat, hogy az elszámolási határidőkre és a hitelrendezésre vonatkozó nemzeti jogszabályaikban alkalmazzanak kiegyensúlyozott megközelítést annak érdekében, hogy a becsületes fizetésképtelenek második esélyt kapjanak, és a hitelezői kockázatok minimálisra csökkenjenek;

III.   
  A vállalkozók mint példaképek, meghatározott célcsoportok elérése

| 47. | támogatja „a vállalkozás európai napja” létrehozását, amely egész Európára kiterjedne, és amely ráirányítaná a figyelmet – és felhívná elsősorban a média figyelmét – a vállalkozói sikertörténetekre; úgy véli, hogy különös hangsúlyt kell helyezni azon vállalkozókra, akik az EU fenntarthatóságra és társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó alapelveinek tiszteletben tartása mellett voltak képesek gazdasági hozzáadott értéket teremteni; reméli, hogy az eseményben a vállalkozókkal való találkozók és a vállalkozásoknál tett látogatások révén iskolák és oktatási intézmények is részt vesznek majd; |
| --- | --- |

47.

támogatja „a vállalkozás európai napja” létrehozását, amely egész Európára kiterjedne, és amely ráirányítaná a figyelmet – és felhívná elsősorban a média figyelmét – a vállalkozói sikertörténetekre; úgy véli, hogy különös hangsúlyt kell helyezni azon vállalkozókra, akik az EU fenntarthatóságra és társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó alapelveinek tiszteletben tartása mellett voltak képesek gazdasági hozzáadott értéket teremteni; reméli, hogy az eseményben a vállalkozókkal való találkozók és a vállalkozásoknál tett látogatások révén iskolák és oktatási intézmények is részt vesznek majd;

| 48. | kiemeli, hogy a nők jelentős vállalkozói potenciált jelentő tartalékot képviselnek, és felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson megbízható adatokat a meglévő jogszabályok megfelelőbb értékelése, illetve a vállalkozó nőket gátló esetleges akadályok hatékonyabb leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

48.

kiemeli, hogy a nők jelentős vállalkozói potenciált jelentő tartalékot képviselnek, és felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson megbízható adatokat a meglévő jogszabályok megfelelőbb értékelése, illetve a vállalkozó nőket gátló esetleges akadályok hatékonyabb leküzdése érdekében;

| 49. | kiemeli a szövetkezetekben és a szociális vállalkozásokban – a munkahelyteremtés és különösen a fiatalok foglalkoztatása eszközeként – a fenntartható helyi fejlődésben a gazdasági mellett társadalmi és foglalkoztatási szempontból betöltött szerepüknek köszönhetően rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

49.

kiemeli a szövetkezetekben és a szociális vállalkozásokban – a munkahelyteremtés és különösen a fiatalok foglalkoztatása eszközeként – a fenntartható helyi fejlődésben a gazdasági mellett társadalmi és foglalkoztatási szempontból betöltött szerepüknek köszönhetően rejlő lehetőségeket;

| 50. | hangsúlyozza az ikt kulcsszerepét a vállalkozások szempontjából, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és támogassanak az ikt-készségek fejlesztésére irányuló programokat, különösen a fiatalok és a nők számára; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza az ikt kulcsszerepét a vállalkozások szempontjából, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki és támogassanak az ikt-készségek fejlesztésére irányuló programokat, különösen a fiatalok és a nők számára;

| 51. | úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a vállalkozók világában alulreprezentált más csoportokra, például a fiatalokra, az idősekre, a fogyatékkal élőkre és a bevándorlókra is; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a vállalkozók világában alulreprezentált más csoportokra, például a fiatalokra, az idősekre, a fogyatékkal élőkre és a bevándorlókra is;

| 52. | úgy véli, hogy a demográfiai kihívások szélesebb stratégiát követelnek, amely nemcsak a munkahelyteremtésre irányul, de az európai munkaerőpiacon felmerülő új szükségletekre is választ ad; úgy véli, hogy e tekintetben további előrelépést kell elérni az uniós munkavállalók – köztük a kutatók és egyéb szakemberek – mobilitásának javítása terén, egy határok nélküli Európa elérése céljából az EU belső piacán belül; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy a demográfiai kihívások szélesebb stratégiát követelnek, amely nemcsak a munkahelyteremtésre irányul, de az európai munkaerőpiacon felmerülő új szükségletekre is választ ad; úgy véli, hogy e tekintetben további előrelépést kell elérni az uniós munkavállalók – köztük a kutatók és egyéb szakemberek – mobilitásának javítása terén, egy határok nélküli Európa elérése céljából az EU belső piacán belül;

| 53. | hangsúlyozza, hogy a külföldi iskolai végzettségek és szakképesítések elismerésének hiánya komolyan akadályozza a bevándorlókat vállalkozások alapításában; felszólít ezért a szakképesítések elismeréséről szóló irányelv mihamarabbi egységesítésére; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy a külföldi iskolai végzettségek és szakképesítések elismerésének hiánya komolyan akadályozza a bevándorlókat vállalkozások alapításában; felszólít ezért a szakképesítések elismeréséről szóló irányelv mihamarabbi egységesítésére;

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0387.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0036.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/17

---

P7_TA(2013)0513

A közös biztonság- és védelempolitika megvalósítása

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról (a Tanács által az Európai Parlament számára készített, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentés alapján) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

(2016/C 436/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Parlamentnek benyújtott, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésre és különösen annak az európai biztonság- és védelempolitikáról (KBVP) szóló részére (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Parlamentnek benyújtott, a közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésre és különösen annak az európai biztonság- és védelempolitikáról (KBVP) szóló részére (14605/1/2012),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 21., 24. és 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 21., 24. és 36. cikkére,

| — | tekintettel az EUSZ V. címére és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUSZ V. címére és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. december 14-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. december 14-i következtetéseire,

| — | tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról és a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló parlamentközi konferencia 2013. szeptember 6-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös kül- és biztonságpolitikáról és a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló parlamentközi konferencia 2013. szeptember 6-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Biztonságos Európa egy jobb világban” elnevezésű európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, „A biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre, amelyet az Európai Tanács a 2008. december 11–12-i ülésén hagyott jóvá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott, „Biztonságos Európa egy jobb világban” elnevezésű európai biztonsági stratégiára, valamint az annak végrehajtásáról szóló, „A biztonság megteremtése a változó világban” című jelentésre, amelyet az Európai Tanács a 2008. december 11–12-i ülésén hagyott jóvá,

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2011. december 1-jei és 2012. július 23-i tanácsi következtetésekre, valamint a katonai képességek összevonásáról és megosztásáról szóló, 2012. március 23-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2011. december 1-jei és 2012. július 23-i tanácsi következtetésekre, valamint a katonai képességek összevonásáról és megosztásáról szóló, 2012. március 23-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a tengerbiztonsági stratégiáról szóló, 2010. április 26-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengerbiztonsági stratégiáról szóló, 2010. április 26-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a kritikus információs infrastruktúrák védelméről szóló, 2011. május 27-i tanácsi következtetésekre és a kiberbiztonságról szóló korábbi tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kritikus információs infrastruktúrák védelméről szóló, 2011. május 27-i tanácsi következtetésekre és a kiberbiztonságról szóló korábbi tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az EU védelmi miniszterei által az összevonásról és a megosztásról 2012. november 19-én elfogadott magatartási kódexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU védelmi miniszterei által az összevonásról és a megosztásról 2012. november 19-én elfogadott magatartási kódexre,

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Úton egy versenyképesebb és hatékonyabb védelmi és biztonsági ágazat felé” című, 2013. július 24-i közleményére (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Úton egy versenyképesebb és hatékonyabb védelmi és biztonsági ágazat felé” című, 2013. július 24-i közleményére (COM(2013)0542),

| — | tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló 2009. május 6-i, 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló 2009. május 6-i, 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i, a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló 2009/81/EK irányelvére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i, a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról, valamint a 2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv módosításáról szóló 2009/81/EK irányelvére (2),

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika tengerészeti vonatkozásairól szóló (3)2013. szeptember 12-i állásfoglalására, „Az EU katonai struktúráiról: jelenlegi helyzet és kilátások” című (4), a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló (5) és „Az EU kölcsönös védelmi és szolidaritási záradékai: politikai és műveleti dimenziók” című (6), „A közös biztonság- és védelempolitika szerepéről éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és természeti katasztrófák esetén” című (7) és a kiberbiztonságról és -védelemről szóló (8)2012. november 22-i állásfoglalásaira, továbbá a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló (9), 2011. december 14-i állásfoglalására, „A közös biztonság- és védelempolitika alakulása a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után” című, 2011. május 11-i állásfoglalására (10), valamint a polgári-katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek fejlesztéséről szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika tengerészeti vonatkozásairól szóló (3)2013. szeptember 12-i állásfoglalására, „Az EU katonai struktúráiról: jelenlegi helyzet és kilátások” című (4), a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló (5) és „Az EU kölcsönös védelmi és szolidaritási záradékai: politikai és műveleti dimenziók” című (6), „A közös biztonság- és védelempolitika szerepéről éghajlatváltozás okozta válsághelyzetek és természeti katasztrófák esetén” című (7) és a kiberbiztonságról és -védelemről szóló (8)2012. november 22-i állásfoglalásaira, továbbá a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló (9), 2011. december 14-i állásfoglalására, „A közös biztonság- és védelempolitika alakulása a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után” című, 2011. május 11-i állásfoglalására (10), valamint a polgári-katonai együttműködésről és a polgári-katonai képességek fejlesztéséről szóló, 2010. november 23-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez és az Európai Bizottság alelnökéhez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, az EKSZ szervezetének és működésének 2013. évi felülvizsgálatáról szóló, 2013. június 13-i ajánlására (12), valamint az EKSZ-nek a főképviselő által 2013 júliusában bemutatott 2013. évi felülvizsgálatára (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez és az Európai Bizottság alelnökéhez, a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett, az EKSZ szervezetének és működésének 2013. évi felülvizsgálatáról szóló, 2013. június 13-i ajánlására (12), valamint az EKSZ-nek a főképviselő által 2013 júliusában bemutatott 2013. évi felülvizsgálatára (13),

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2013. október 15-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének a közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2013. október 15-i jelentésére,

| — | tekintettel a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) által 2013. június 18-án elfogadott, a KBVP válságkezelési eljárásainak felülvizsgálatáról szóló EKSZ-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) által 2013. június 18-án elfogadott, a KBVP válságkezelési eljárásainak felülvizsgálatáról szóló EKSZ-jelentésre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0360/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A7-0360/2013),

Az európai biztonság és védelem a változó világban

| 1. | megjegyzi, hogy jelentős és jelenleg is folyamatban lévő változások következtek be a geopolitikai környezetben, amelyeket többdimenziós és a nemzetközi terrorizmus által jelentett aszimmetrikus fenyegetettségek, a feltörekvő hatalmak felemelkedése és az USA figyelmében megfigyelhető, a csendes-óceáni térségre összpontosító stratégiai váltás, az EU déli szomszédságában fokozódó szegénység, éhezés és instabilitás, energiabiztonsági kihívások, súlyos, rendszerszintű pénzügyi összeomlás, a növekvő tengeri biztonsági kihívások, a tömegpusztító fegyverek terjedése és a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének fokozódása, valamint a súlyos és tartós pénzügyi és gazdasági válság jellemeznek, amely utóbbi jelentős hatást gyakorol számos uniós tagállam GDP-jére és ebből adódóan a nemzeti védelmi költségvetésekre az Atlanti-óceán mindkét partján; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy jelentős és jelenleg is folyamatban lévő változások következtek be a geopolitikai környezetben, amelyeket többdimenziós és a nemzetközi terrorizmus által jelentett aszimmetrikus fenyegetettségek, a feltörekvő hatalmak felemelkedése és az USA figyelmében megfigyelhető, a csendes-óceáni térségre összpontosító stratégiai váltás, az EU déli szomszédságában fokozódó szegénység, éhezés és instabilitás, energiabiztonsági kihívások, súlyos, rendszerszintű pénzügyi összeomlás, a növekvő tengeri biztonsági kihívások, a tömegpusztító fegyverek terjedése és a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének fokozódása, valamint a súlyos és tartós pénzügyi és gazdasági válság jellemeznek, amely utóbbi jelentős hatást gyakorol számos uniós tagállam GDP-jére és ebből adódóan a nemzeti védelmi költségvetésekre az Atlanti-óceán mindkét partján;

| 2. | úgy véli, hogy Európa világban betöltött szerepének újraértékelése és megerősítése jelenti a 21. század egyik fő kihívását, és eljött az ideje, hogy az Unió tagállamai kinyilvánítsák az ahhoz szükséges politika akaratot, hogy az EU valódi stratégiai autonómiával rendelkező fontos globális és biztonságot teremtő szereplővé váljon; úgy véli, hogy a tagállamok részéről gondolkodásmódbeli váltásra van szükség az elkötelezett és hatékony biztonság- és védelempolitikával kapcsolatos európai megközelítés megalapozása érdekében; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy Európa világban betöltött szerepének újraértékelése és megerősítése jelenti a 21. század egyik fő kihívását, és eljött az ideje, hogy az Unió tagállamai kinyilvánítsák az ahhoz szükséges politika akaratot, hogy az EU valódi stratégiai autonómiával rendelkező fontos globális és biztonságot teremtő szereplővé váljon; úgy véli, hogy a tagállamok részéről gondolkodásmódbeli váltásra van szükség az elkötelezett és hatékony biztonság- és védelempolitikával kapcsolatos európai megközelítés megalapozása érdekében;

| 3. | üdvözli ezért az Európai Tanács döntését, hogy a 2013. decemberi csúcstalálkozón vitát tart a biztonságról és védelemről; úgy véli, hogy ez megfelelő időben teremt lehetőséget arra, hogy a legmagasabb politikai szinten hangsúlyozzák és közvetítsék ezt az európai közvélemény felé, hogy a biztonsági és védelmi kérdések még mindig jelentőséggel bírnak, és hogy az európai dimenzió még soha nem volt ennyire fontos; határozottan úgy véli, hogy az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy biztonságot teremtsen polgárai számára, előmozdítsa és védelmezze az Uniós alapvető értékeit, vállalja a világbéke biztosításában rá eső felelősséget, és tágabb szomszédságában eredményes szerepet játsszon a regionális konfliktusok megelőzésében és kezelésében, közreműködve azok rendezésében és megvédve saját magát e válságok negatív hatásaival szemben; |
| --- | --- |

3.

üdvözli ezért az Európai Tanács döntését, hogy a 2013. decemberi csúcstalálkozón vitát tart a biztonságról és védelemről; úgy véli, hogy ez megfelelő időben teremt lehetőséget arra, hogy a legmagasabb politikai szinten hangsúlyozzák és közvetítsék ezt az európai közvélemény felé, hogy a biztonsági és védelmi kérdések még mindig jelentőséggel bírnak, és hogy az európai dimenzió még soha nem volt ennyire fontos; határozottan úgy véli, hogy az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy biztonságot teremtsen polgárai számára, előmozdítsa és védelmezze az Uniós alapvető értékeit, vállalja a világbéke biztosításában rá eső felelősséget, és tágabb szomszédságában eredményes szerepet játsszon a regionális konfliktusok megelőzésében és kezelésében, közreműködve azok rendezésében és megvédve saját magát e válságok negatív hatásaival szemben;

| 4. | üdvözli továbbá az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének a KBVP-ről szóló időközi jelentését, amely azonosítja a KBVP előtt álló akadályokat; mindazonáltal sajnálja, hogy a jelentésben nem fogalmaz meg több olyan konkrét fellépésre irányuló javaslatot, amely a KBVP hiányosságainak megszüntetését célozza; |
| --- | --- |

4.

üdvözli továbbá az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének a KBVP-ről szóló időközi jelentését, amely azonosítja a KBVP előtt álló akadályokat; mindazonáltal sajnálja, hogy a jelentésben nem fogalmaz meg több olyan konkrét fellépésre irányuló javaslatot, amely a KBVP hiányosságainak megszüntetését célozza;

| 5. | várja, hogy érdemi döntéseket hozzanak a decemberi csúcstalálkozón, ebben a jelentésben pedig előterjeszti saját ajánlásait a Parlament által a közelmúltban elfogadott idevágó álláspontok alapján, kiemelt figyelmet fordítva az Európai Tanács 2012. decemberi ülésén meghatározott három fő kérdésről (témacsoportról) folytatott vitára; |
| --- | --- |

5.

várja, hogy érdemi döntéseket hozzanak a decemberi csúcstalálkozón, ebben a jelentésben pedig előterjeszti saját ajánlásait a Parlament által a közelmúltban elfogadott idevágó álláspontok alapján, kiemelt figyelmet fordítva az Európai Tanács 2012. decemberi ülésén meghatározott három fő kérdésről (témacsoportról) folytatott vitára;

A Szerződésekben rejlő potenciál kiaknázása

| 6. | megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés számos új eszközt bevezetett a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) területén, amelyeket még nem ültettek át a gyakorlatba; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés számos új eszközt bevezetett a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) területén, amelyeket még nem ültettek át a gyakorlatba;

| 7. | hangsúlyozza e tekintetben a tagállamok közötti állandó strukturált együttműködés (PESCO) bevezetésének lehetőségét (az EUSZ 46. cikkének (6) bekezdése), azt a lehetőséget, hogy KBVP-eszközök alkalmazását, katonai tervezési és irányítási kapacitást bízhatnak a tagállamok e csoportjára (az EUSZ 42. cikkének (5) bekezdése és 44. cikkének (1) bekezdése), valamint azt, hogy egy induló alapot lehet létrehozni az említett missziókat előkészítő azon tevékenységek finanszírozására, amelyek nem az Unió költségvetését terhelik (az EUSZ 41. cikkének (3) bekezdése) és amelyek nem képezik az ATHENA-mechanizmus részét; ezért felszólítja az Európai Tanács elnökét és az alelnököt / főképviselőt egy induló alap létrehozására; ebben az összefüggésben kiemeli a KBVP-vel kapcsolatos kérdések azon uniós politikákba való beillesztésének fontosságát, amelyek sokféle hatást gyakorolnak a biztonságra és a védelemre vagy hozzájárulnak a KBVP-hez – mint például a fejlesztés és az emberi jogok, az ipari kutatás és innováció, a belső piaci intézkedések, a nemzetközi kereskedelem- és űrpolitika stb. – annak érdekében, hogy támogassák azokat a tagállamokat, amelyek szerepet vállalnak a KBVP további erősítésében; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza e tekintetben a tagállamok közötti állandó strukturált együttműködés (PESCO) bevezetésének lehetőségét (az EUSZ 46. cikkének (6) bekezdése), azt a lehetőséget, hogy KBVP-eszközök alkalmazását, katonai tervezési és irányítási kapacitást bízhatnak a tagállamok e csoportjára (az EUSZ 42. cikkének (5) bekezdése és 44. cikkének (1) bekezdése), valamint azt, hogy egy induló alapot lehet létrehozni az említett missziókat előkészítő azon tevékenységek finanszírozására, amelyek nem az Unió költségvetését terhelik (az EUSZ 41. cikkének (3) bekezdése) és amelyek nem képezik az ATHENA-mechanizmus részét; ezért felszólítja az Európai Tanács elnökét és az alelnököt / főképviselőt egy induló alap létrehozására; ebben az összefüggésben kiemeli a KBVP-vel kapcsolatos kérdések azon uniós politikákba való beillesztésének fontosságát, amelyek sokféle hatást gyakorolnak a biztonságra és a védelemre vagy hozzájárulnak a KBVP-hez – mint például a fejlesztés és az emberi jogok, az ipari kutatás és innováció, a belső piaci intézkedések, a nemzetközi kereskedelem- és űrpolitika stb. – annak érdekében, hogy támogassák azokat a tagállamokat, amelyek szerepet vállalnak a KBVP további erősítésében;

| 8. | hangsúlyozza a KBVP fejlesztése érdekében közösen elfogadott rendelkezések fontosságát, és felhívja az Európai Tanácsot, hogy folytasson komoly vitát ezek koherens végrehajtásáról; felhívja az Európai Tanács elnökét, a Bizottság elnökét és az alelnököt / főképviselőt, hogy töltsenek be aktív szerepet ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a KBVP fejlesztése érdekében közösen elfogadott rendelkezések fontosságát, és felhívja az Európai Tanácsot, hogy folytasson komoly vitát ezek koherens végrehajtásáról; felhívja az Európai Tanács elnökét, a Bizottság elnökét és az alelnököt / főképviselőt, hogy töltsenek be aktív szerepet ebben a folyamatban;

Első témacsoport: a KBVP hatékonyságának, láthatóságának és hatásának növelése

| 9. | rámutat arra, hogy a Szerződések értelmében az EU célja a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása (az EUSZ 3. cikke), és nemzetközi szintű fellépése során arra törekszik, hogy megszilárdítsa és erősítse a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogokat, összhangban az Egyesült Nemzetek Alapokmányának céljaival és elveivel, valamint a Helsinki Záróokmány elveivel és a Párizsi Charta céljaival – beleértve a külső határokhoz kapcsolódókat is – megelőzze a konfliktusok kialakulását, és erősítse a nemzetközi biztonságot (az EUSZ 21. cikke); meggyőződése, hogy a KBVP ezeket a célokat szolgálja, és hangsúlyozza e politika korszerűsítésének szükségességét; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy a Szerződések értelmében az EU célja a béke, az általa vallott értékek és népei jólétének előmozdítása (az EUSZ 3. cikke), és nemzetközi szintű fellépése során arra törekszik, hogy megszilárdítsa és erősítse a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogokat, összhangban az Egyesült Nemzetek Alapokmányának céljaival és elveivel, valamint a Helsinki Záróokmány elveivel és a Párizsi Charta céljaival – beleértve a külső határokhoz kapcsolódókat is – megelőzze a konfliktusok kialakulását, és erősítse a nemzetközi biztonságot (az EUSZ 21. cikke); meggyőződése, hogy a KBVP ezeket a célokat szolgálja, és hangsúlyozza e politika korszerűsítésének szükségességét;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió fő értéke, hogy az „átfogó megközelítés” keretében különböző összekapcsolt politikák és eszközök állnak rendelkezésére, és valamennyi szinten jobb eredményeket lehet elérni azzal, hogy ebbe a megközelítésbe integrálják a KBVP-t; üdvözli e tekintetben az EKSZ szervezetének és működésének az alelnök/főképviselő által 2013 júliusában közétett felülvizsgálatát, amely elismeri a koordinációs problémákat, valamint a KBVP területén folyó döntéshozatal sebességével és hatékonyságával kapcsolatos problémákat; várja, hogy a decemberi csúcstalálkozón konkrét döntéseket hozzanak, és elvárja, hogy az alelnök/főképviselő és a Bizottság által az átfogó megközelítés végrehajtásáról készítendő következő közös közleményben alaposan elemezzék a KBVP további integrálását; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió fő értéke, hogy az „átfogó megközelítés” keretében különböző összekapcsolt politikák és eszközök állnak rendelkezésére, és valamennyi szinten jobb eredményeket lehet elérni azzal, hogy ebbe a megközelítésbe integrálják a KBVP-t; üdvözli e tekintetben az EKSZ szervezetének és működésének az alelnök/főképviselő által 2013 júliusában közétett felülvizsgálatát, amely elismeri a koordinációs problémákat, valamint a KBVP területén folyó döntéshozatal sebességével és hatékonyságával kapcsolatos problémákat; várja, hogy a decemberi csúcstalálkozón konkrét döntéseket hozzanak, és elvárja, hogy az alelnök/főképviselő és a Bizottság által az átfogó megközelítés végrehajtásáról készítendő következő közös közleményben alaposan elemezzék a KBVP további integrálását;

| 11. | megismétli meggyőződését, hogy a 2008-ban kiegészített, 2003. évi európai biztonsági stratégia bizonyos elemei ugyan még mindig érvényesek, az EU-nak felül kell vizsgálnia és ki kell egészítenie ezt a stratégiát a legutóbbi fejlemények és az új biztonsági kihívások és kockázatok körének figyelembevételével, stratégiai érdekeinek, célkitűzéseinek és prioritásainak újradefiniálásával, nagyobb hangsúlyt helyezve polgárai, a kritikus infrastruktúrák és a szomszédsága védelmére, valamint a különböző regionális és tematikus alstratégiák összekapcsolásával; úgy véli, hogy ez a munka világosabb stratégiai keretet biztosít az EU külső fellépése számára, fokozza a következetességet, ezzel egyidejűleg pedig jobban kommunikálja a polgárok felé az előttük álló jövőbeli kihívásokat és kockázatokat; felkéri ezért az Európai Tanácsot, hogy kezdeményezzen vitát az Unióra vonatkozó megfelelő stratégiai keretről, bízza meg a főképviselőt/alelnököt, hogy 2014 vége előtt terjesszen elő javaslatokat e tekintetben, és a rendszeres frissítésekre is figyelemmel biztosítsa az elsősorban az európai biztonsági stratégia összefüggésében meghatározott fenntartható nyomon követést; |
| --- | --- |

11.

megismétli meggyőződését, hogy a 2008-ban kiegészített, 2003. évi európai biztonsági stratégia bizonyos elemei ugyan még mindig érvényesek, az EU-nak felül kell vizsgálnia és ki kell egészítenie ezt a stratégiát a legutóbbi fejlemények és az új biztonsági kihívások és kockázatok körének figyelembevételével, stratégiai érdekeinek, célkitűzéseinek és prioritásainak újradefiniálásával, nagyobb hangsúlyt helyezve polgárai, a kritikus infrastruktúrák és a szomszédsága védelmére, valamint a különböző regionális és tematikus alstratégiák összekapcsolásával; úgy véli, hogy ez a munka világosabb stratégiai keretet biztosít az EU külső fellépése számára, fokozza a következetességet, ezzel egyidejűleg pedig jobban kommunikálja a polgárok felé az előttük álló jövőbeli kihívásokat és kockázatokat; felkéri ezért az Európai Tanácsot, hogy kezdeményezzen vitát az Unióra vonatkozó megfelelő stratégiai keretről, bízza meg a főképviselőt/alelnököt, hogy 2014 vége előtt terjesszen elő javaslatokat e tekintetben, és a rendszeres frissítésekre is figyelemmel biztosítsa az elsősorban az európai biztonsági stratégia összefüggésében meghatározott fenntartható nyomon követést;

| 12. | kéri, hogy az uniós stratégiai keret felülvizsgálatának eredményeképpen készüljön fehér könyv az Unió biztonság- és védelempolitikájáról, és javasolja, hogy az Európai Tanács megkezdhesse ezt a folyamatot; emellett sürgeti az uniós tagállamokat, hogy nemzeti biztonsági stratégiáikban, fehér könyveikben, valamint a védelemmel kapcsolatos döntéshozatal során komolyan vegyék számításba az európai dimenziót; kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzon ki közös sablont a párhuzamos nemzeti felülvizsgálatokhoz; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy az uniós stratégiai keret felülvizsgálatának eredményeképpen készüljön fehér könyv az Unió biztonság- és védelempolitikájáról, és javasolja, hogy az Európai Tanács megkezdhesse ezt a folyamatot; emellett sürgeti az uniós tagállamokat, hogy nemzeti biztonsági stratégiáikban, fehér könyveikben, valamint a védelemmel kapcsolatos döntéshozatal során komolyan vegyék számításba az európai dimenziót; kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzon ki közös sablont a párhuzamos nemzeti felülvizsgálatokhoz;

| 13. | rámutat arra, hogy az EU számára biztosítani kell azt a helyzetet, amelyben válságkezelési műveletek révén hozzájárulhat a konfliktusok megelőzéséhez, a helyzet stabilizálásához és a problémák megoldásához; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy az EU számára biztosítani kell azt a helyzetet, amelyben válságkezelési műveletek révén hozzájárulhat a konfliktusok megelőzéséhez, a helyzet stabilizálásához és a problémák megoldásához;

| 14. | úgy véli, hogy a Szerződésekben bevezetett kölcsönös védelmi és szolidaritási záradék (az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése és az EUMSZ 222. cikke) megerősíti a közös sors élményét az európai polgárokban; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy kizárólag az elkötelezettség, a kölcsönös megértés és a valódi szolidaritás szellemében képes az Unió teljesíteni a globális szerepét, ezáltal fokozva Európa és polgárainak biztonságát; ezért elismerését fejezi ki a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) a szolidaritási záradék Unió által történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról szóló együttes javaslat kapcsán, és felhívja az állam- és kormányfőket, hogy újra erősítsék meg a kölcsönös szolidaritás melletti elkötelezettségüket, és adjanak egyértelmű, érvényes értelmezést a két záradékról; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a Szerződésekben bevezetett kölcsönös védelmi és szolidaritási záradék (az EUSZ 42. cikkének (7) bekezdése és az EUMSZ 222. cikke) megerősíti a közös sors élményét az európai polgárokban; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy kizárólag az elkötelezettség, a kölcsönös megértés és a valódi szolidaritás szellemében képes az Unió teljesíteni a globális szerepét, ezáltal fokozva Európa és polgárainak biztonságát; ezért elismerését fejezi ki a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ) a szolidaritási záradék Unió által történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról szóló együttes javaslat kapcsán, és felhívja az állam- és kormányfőket, hogy újra erősítsék meg a kölcsönös szolidaritás melletti elkötelezettségüket, és adjanak egyértelmű, érvényes értelmezést a két záradékról;

| 15. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a KBVP-missziók és -műveletek száma és időszerűsége, valamint a KBVP polgári és különösen katonai eszközeinek és képességeinek fejlődése elmarad a szükségestől, figyelembe véve az EU egyre veszélyesebb és instabilabb szomszédságát; különösen sajnálja azt, hogy a líbiai és mali válsággal kapcsolatos KBVP-missziók általános hatóköre korlátozott, és sajnálattal tölti el továbbá a rugalmasság hiánya az Unió döntéshozatali eljárásaiban, ami késlelteti a hatékony válaszlépéseket a válsághelyzetekben, amint azt a két példa is szemlélteti; felhív a helyzet nyomon követésére és a Kelet-Európában és Dél-Kaukázusban végzett, pozitív eredményeket elért műveleti beavatkozások fenntartására; ambiciózusabb törekvéseket és komoly erőfeszítéseket kér annak érdekében, hogy a „levont tanulságok” alapján javítsák a jövőbeli KBVP-missziók és -műveletek kialakítását, és megfelelő kilépési stratégiákat dolgozzanak ki; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy irányítsa ezt a folyamatot, és e tekintetben 2013. október 15-én közzétett jelentését, ami fontos lépés arra vonatkozóan, hogyan tehető a KBVP hatékonyabbá és proaktívabbá; |
| --- | --- |

15.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a KBVP-missziók és -műveletek száma és időszerűsége, valamint a KBVP polgári és különösen katonai eszközeinek és képességeinek fejlődése elmarad a szükségestől, figyelembe véve az EU egyre veszélyesebb és instabilabb szomszédságát; különösen sajnálja azt, hogy a líbiai és mali válsággal kapcsolatos KBVP-missziók általános hatóköre korlátozott, és sajnálattal tölti el továbbá a rugalmasság hiánya az Unió döntéshozatali eljárásaiban, ami késlelteti a hatékony válaszlépéseket a válsághelyzetekben, amint azt a két példa is szemlélteti; felhív a helyzet nyomon követésére és a Kelet-Európában és Dél-Kaukázusban végzett, pozitív eredményeket elért műveleti beavatkozások fenntartására; ambiciózusabb törekvéseket és komoly erőfeszítéseket kér annak érdekében, hogy a „levont tanulságok” alapján javítsák a jövőbeli KBVP-missziók és -műveletek kialakítását, és megfelelő kilépési stratégiákat dolgozzanak ki; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy irányítsa ezt a folyamatot, és e tekintetben 2013. október 15-én közzétett jelentését, ami fontos lépés arra vonatkozóan, hogyan tehető a KBVP hatékonyabbá és proaktívabbá;

| 16. | hangsúlyozza, hogy növelni kell az európai válságkezelés láthatóságát, és valamennyi erőfeszítést a KBVP égisze alá kell vonni, alkalmazva adott esetben az EUSZ 44. cikkének rendelkezését egy tanácsi határozat elfogadása érdekében, amely egy adott feladat végrehajtását az arra hajlandó és annak ellátásához szükséges képességekkel rendelkező tagállamok csoportjára bízza; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy növelni kell az európai válságkezelés láthatóságát, és valamennyi erőfeszítést a KBVP égisze alá kell vonni, alkalmazva adott esetben az EUSZ 44. cikkének rendelkezését egy tanácsi határozat elfogadása érdekében, amely egy adott feladat végrehajtását az arra hajlandó és annak ellátásához szükséges képességekkel rendelkező tagállamok csoportjára bízza;

| 17. | a közelmúltbeli tapasztalatok alapján aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a válságkezelés átfogó megközelítése még nem érte el teljes potenciálját; úgy véli, hogy a missziók és műveletek hasznosabbak, ha egy regionális stratégiába vannak beágyazva, ahogy azt az Afrika szarvának pozitív példája is szemlélteti; tudomásul veszi „A KBVP válságkezelési műveleteire vonatkozó válságkezelési eljárásokra irányuló javaslatokat”, amelyeket a tagállamok 2013. június 18-án hagytak jóvá; |
| --- | --- |

17.

a közelmúltbeli tapasztalatok alapján aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a válságkezelés átfogó megközelítése még nem érte el teljes potenciálját; úgy véli, hogy a missziók és műveletek hasznosabbak, ha egy regionális stratégiába vannak beágyazva, ahogy azt az Afrika szarvának pozitív példája is szemlélteti; tudomásul veszi „A KBVP válságkezelési műveleteire vonatkozó válságkezelési eljárásokra irányuló javaslatokat”, amelyeket a tagállamok 2013. június 18-án hagytak jóvá;

| 18. | kéri, hogy kezeljék a polgári KBVP-missziók funkcionális problémáit, nevezetesen a bevetés sebességével és a személyzettel kapcsolatos problémákat, mégpedig azáltal, hogy felülvizsgálják jogi és pénzügyi keretüket, amely gyakran megnehezíti a döntéshozatali folyamatot és késéseket eredményez; kéri a képesítéssel rendelkező és politikailag független stratégiai tervezők számának növelését, amely a missziók számához képest túl alacsony; kéri továbbá a tagállamokat, hogy hozzanak létre egy „polgári tartalékegységet”, amely szükség esetén gyorsan bevethető lenne, üdvözli e tekintetben a nemrégiben létrehozott állandó KBVP-raktárat; |
| --- | --- |

18.

kéri, hogy kezeljék a polgári KBVP-missziók funkcionális problémáit, nevezetesen a bevetés sebességével és a személyzettel kapcsolatos problémákat, mégpedig azáltal, hogy felülvizsgálják jogi és pénzügyi keretüket, amely gyakran megnehezíti a döntéshozatali folyamatot és késéseket eredményez; kéri a képesítéssel rendelkező és politikailag független stratégiai tervezők számának növelését, amely a missziók számához képest túl alacsony; kéri továbbá a tagállamokat, hogy hozzanak létre egy „polgári tartalékegységet”, amely szükség esetén gyorsan bevethető lenne, üdvözli e tekintetben a nemrégiben létrehozott állandó KBVP-raktárat;

| 19. | emlékeztet 2001. évi állásfoglalására, amely felszólított az Európai Polgári Békehadtest létrehozására; üdvözli az arra vonatkozóan tett közelmúltbéli intézkedéseket, hogy létrehozzák az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtestet, továbbá hogy a közvetítés, a párbeszéd és a békéltetés szakértőiből álló csoportot is létrehozzák az Európai Külügyi Szolgálat keretében; üdvözli ezenkívül a békeépítési partnerség fennállását és folytatódását az Európai Külügyi Szolgálat és a megfelelő civil társadalmi érdekeltek között; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet 2001. évi állásfoglalására, amely felszólított az Európai Polgári Békehadtest létrehozására; üdvözli az arra vonatkozóan tett közelmúltbéli intézkedéseket, hogy létrehozzák az Európai Önkéntes Humanitárius Segítségnyújtási Hadtestet, továbbá hogy a közvetítés, a párbeszéd és a békéltetés szakértőiből álló csoportot is létrehozzák az Európai Külügyi Szolgálat keretében; üdvözli ezenkívül a békeépítési partnerség fennállását és folytatódását az Európai Külügyi Szolgálat és a megfelelő civil társadalmi érdekeltek között;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a közvetítés és a párbeszéd fontos szerepet tölt be a konfliktusok megelőzésében és békés megoldásában; dicséretre méltónak tartja az EKSZ által közvetítői kapacitásainak megerősítése terén elért haladást, és hangsúlyozza Európa e téren meglévő kapacitásainak további növelése iránti támogatását; úgy véli, hogy a Parlament közvetítési folyamatokban való sikeres részvétele bizonyította, hogy a parlamenti képviselők fontos szerepet tölthetnek be a közvetítés és a párbeszéd folyamatainak támogatásában, és szándéka, hogy tovább fokozza az Európai Parlament e téren tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a közvetítés és a párbeszéd fontos szerepet tölt be a konfliktusok megelőzésében és békés megoldásában; dicséretre méltónak tartja az EKSZ által közvetítői kapacitásainak megerősítése terén elért haladást, és hangsúlyozza Európa e téren meglévő kapacitásainak további növelése iránti támogatását; úgy véli, hogy a Parlament közvetítési folyamatokban való sikeres részvétele bizonyította, hogy a parlamenti képviselők fontos szerepet tölthetnek be a közvetítés és a párbeszéd folyamatainak támogatásában, és szándéka, hogy tovább fokozza az Európai Parlament e téren tett erőfeszítéseit;

| 21. | javasolja, hogy valamennyi KBVP-misszióba vegyenek fel emberi jogi és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsadókat, és ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét a KBVP-missziók között annak érdekében, hogy teljes mértékben figyelembe vegyék az emberi jogi aggályokat, továbbá átfogó védelmet és befogadást biztosítsanak a nők számára a konfliktusok és a konfliktus utáni rendezés idején; felkéri a Tanácsot és az EKSZ-t, hogy tegyenek további lépéseket annak érdekében, hogy a nemek kérdésének szempontjait figyelembe vegyék a KBVP-műveletek tervezésekor, |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy valamennyi KBVP-misszióba vegyenek fel emberi jogi és a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó tanácsadókat, és ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét a KBVP-missziók között annak érdekében, hogy teljes mértékben figyelembe vegyék az emberi jogi aggályokat, továbbá átfogó védelmet és befogadást biztosítsanak a nők számára a konfliktusok és a konfliktus utáni rendezés idején; felkéri a Tanácsot és az EKSZ-t, hogy tegyenek további lépéseket annak érdekében, hogy a nemek kérdésének szempontjait figyelembe vegyék a KBVP-műveletek tervezésekor,

| 22. | kiemeli, hogy a sikeres katonai műveletek világos parancsnoki és irányítási funkciókat követelnek meg; megismétli ezért felhívását, hogy hozzanak létre egy állandó katonai műveleti parancsnokságot; sajnálattal jegyzi meg, hogy nem történt előrelépés e kérdésben, néhány tagállam pedig erőteljes ellenállást tanúsított; hangsúlyozza továbbá, hogy a hatékony KBVP megfelelő korai előrejelző rendszert és hírszerzési támogatást igényel; ezért úgy véli, hogy ezeknek a parancsnokságoknak olyan sejteket is magukban kell foglalniuk, amelyek hírszerzési információkat gyűjtenek, és biztosítják a korai előrejelzést/helyzetismeretet; |
| --- | --- |

22.

kiemeli, hogy a sikeres katonai műveletek világos parancsnoki és irányítási funkciókat követelnek meg; megismétli ezért felhívását, hogy hozzanak létre egy állandó katonai műveleti parancsnokságot; sajnálattal jegyzi meg, hogy nem történt előrelépés e kérdésben, néhány tagállam pedig erőteljes ellenállást tanúsított; hangsúlyozza továbbá, hogy a hatékony KBVP megfelelő korai előrejelző rendszert és hírszerzési támogatást igényel; ezért úgy véli, hogy ezeknek a parancsnokságoknak olyan sejteket is magukban kell foglalniuk, amelyek hírszerzési információkat gyűjtenek, és biztosítják a korai előrejelzést/helyzetismeretet;

| 23. | megismétli egy átmeneti megoldás iránti támogatását, és felhívja a figyelmet arra a javaslatára, hogy javítsák az Afrika szarvával foglalkozó, jelenleg aktív, a katonai tervezéshez és a helyi szereplők közötti koordinációhoz segítséget nyújtó műveleti központ helyzetét; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy jelenlegi méretének és infrastruktúrájának korlátain belül dolgozzon ki egy ilyen opciót a meglévő erőforrások optimalizálása érdekében, és vizsgálja meg a földrajzi hatókörének más jelentős régiókra való kiterjesztésének lehetőségét; úgy véli, hogy ennek a szervnek jogképességgel kell rendelkeznie, és rá kell ruházni a beszerzések Brüsszel és az egyes missziók parancsnokságai közötti koordinációjának feladatát, hogy a méretgazdaságosságot kihasználva maximalizálják a megtakarításokat; |
| --- | --- |

23.

megismétli egy átmeneti megoldás iránti támogatását, és felhívja a figyelmet arra a javaslatára, hogy javítsák az Afrika szarvával foglalkozó, jelenleg aktív, a katonai tervezéshez és a helyi szereplők közötti koordinációhoz segítséget nyújtó műveleti központ helyzetét; felkéri az alelnököt/főképviselőt, hogy jelenlegi méretének és infrastruktúrájának korlátain belül dolgozzon ki egy ilyen opciót a meglévő erőforrások optimalizálása érdekében, és vizsgálja meg a földrajzi hatókörének más jelentős régiókra való kiterjesztésének lehetőségét; úgy véli, hogy ennek a szervnek jogképességgel kell rendelkeznie, és rá kell ruházni a beszerzések Brüsszel és az egyes missziók parancsnokságai közötti koordinációjának feladatát, hogy a méretgazdaságosságot kihasználva maximalizálják a megtakarításokat;

| 24. | megjegyzi, hogy még sosem vetettek be uniós harccsoportokat, és úgy véli, hogy létjogosultságuk idővel nehezen lesz indokolható; hangsúlyozza, hogy ezek fontos eszközt képeznek a megfelelő idejű haderő-generálás, a képzés és a gyorsreagálás számára; üdvözli azt a döntést, hogy a decemberi csúcstalálkozón foglalkoznak ezzel a kérdéssel; meggyőződése, hogy az EU-nak magas készenléti fokú állandó harci erővel kell rendelkeznie, amely szárazföldi, légi, haditengerészeti, informatikai és speciális erők komponenseiből áll, és magas szintű ambícióval rendelkezik; hangsúlyozza, hogy az uniós harccsoportok minden típusú válság – így az éghajlatváltozás okozta humanitárius válságok – esetében is bevethetők; a különböző válsághelyzetekre való reagálás és alkalmazkodóképesség fokozása, valamint a modularitás javítása érdekében egy rugalmasabb és célzottabb megközelítést támogat a célból, hogy a KBVP-műveletek elindításának kezdeti szakaszában felszámolják a hiányosságokat, ugyanakkor ne veszélyeztessék a harccsoport egészének műveleti kapacitását; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy még sosem vetettek be uniós harccsoportokat, és úgy véli, hogy létjogosultságuk idővel nehezen lesz indokolható; hangsúlyozza, hogy ezek fontos eszközt képeznek a megfelelő idejű haderő-generálás, a képzés és a gyorsreagálás számára; üdvözli azt a döntést, hogy a decemberi csúcstalálkozón foglalkoznak ezzel a kérdéssel; meggyőződése, hogy az EU-nak magas készenléti fokú állandó harci erővel kell rendelkeznie, amely szárazföldi, légi, haditengerészeti, informatikai és speciális erők komponenseiből áll, és magas szintű ambícióval rendelkezik; hangsúlyozza, hogy az uniós harccsoportok minden típusú válság – így az éghajlatváltozás okozta humanitárius válságok – esetében is bevethetők; a különböző válsághelyzetekre való reagálás és alkalmazkodóképesség fokozása, valamint a modularitás javítása érdekében egy rugalmasabb és célzottabb megközelítést támogat a célból, hogy a KBVP-műveletek elindításának kezdeti szakaszában felszámolják a hiányosságokat, ugyanakkor ne veszélyeztessék a harccsoport egészének műveleti kapacitását;

| 25. | hangsúlyozza, hogy több erőfeszítést kell tenni az olyan kezdeményezések uniós szintű integrálására, mint például a Eurocorps vagy az európai légi csoport; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy több erőfeszítést kell tenni az olyan kezdeményezések uniós szintű integrálására, mint például a Eurocorps vagy az európai légi csoport;

| 26. | megerősíti, hogy „a költségeket ott kell megfizetni, ahol felmerülnek” elvén alapuló meglévő pénzügyi rendszer komoly problémát jelent a KBVP számára, késedelmet okozva a döntéshozatalban, azaz a harccsoportok gyors bevetésében, illetve teljesen blokkolva azt; azt ajánlja, hogy a tagállamok állapodjanak meg egy tehermegosztáson alapuló finanszírozási mechanizmusban az uniós lobogó alatt működő harccsoportok számára, hogy realisztikus jövőt teremtsenek nekik; kéri továbbá, hogy – a koherencia és a hatékonyság érdekében – az EKSZ hatáskörébe tartozzon az általa tervezett és vezetett válságkezelési fellépések pénzügyi eszközeinek ellenőrzése; elvárja az alelnöktől/főképviselőtől és az érdekelt tagállamoktól, hogy terjesszenek elő konkrét javaslatokat e tekintetben; |
| --- | --- |

26.

megerősíti, hogy „a költségeket ott kell megfizetni, ahol felmerülnek” elvén alapuló meglévő pénzügyi rendszer komoly problémát jelent a KBVP számára, késedelmet okozva a döntéshozatalban, azaz a harccsoportok gyors bevetésében, illetve teljesen blokkolva azt; azt ajánlja, hogy a tagállamok állapodjanak meg egy tehermegosztáson alapuló finanszírozási mechanizmusban az uniós lobogó alatt működő harccsoportok számára, hogy realisztikus jövőt teremtsenek nekik; kéri továbbá, hogy – a koherencia és a hatékonyság érdekében – az EKSZ hatáskörébe tartozzon az általa tervezett és vezetett válságkezelési fellépések pénzügyi eszközeinek ellenőrzése; elvárja az alelnöktől/főképviselőtől és az érdekelt tagállamoktól, hogy terjesszenek elő konkrét javaslatokat e tekintetben;

| 27. | emellett aggodalmának ad hangot, hogy a gazdasági és adósságválság befolyásolhatja az uniós tagállamok abbéli hajlandóságát, hogy hozzájáruljanak a KBVP-missziókhoz és -műveletekhez, különösen a katonai és védelmi vonatkozásúakhoz; kéri ezért az ATHENA-mechanizmus hatókörének kibővítését és az induló alap felhasználását (az EUSZ 41. cikkének (3) bekezdése) a sürgős feladatok gyors finanszírozásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy ha a KBVP-t újból fel kívánják lendíteni, annak a költségvetési korlátokkal összhangban kell történnie; |
| --- | --- |

27.

emellett aggodalmának ad hangot, hogy a gazdasági és adósságválság befolyásolhatja az uniós tagállamok abbéli hajlandóságát, hogy hozzájáruljanak a KBVP-missziókhoz és -műveletekhez, különösen a katonai és védelmi vonatkozásúakhoz; kéri ezért az ATHENA-mechanizmus hatókörének kibővítését és az induló alap felhasználását (az EUSZ 41. cikkének (3) bekezdése) a sürgős feladatok gyors finanszírozásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy ha a KBVP-t újból fel kívánják lendíteni, annak a költségvetési korlátokkal összhangban kell történnie;

| 28. | felkéri a tagállamokat, hogy aknázzák ki a PESCO által kínált lehetőségeket, és kezdjék el végrehajtani a Szerződésnek ezt a rendelkezését, annak érdekében, hogy leküzdjék a KBVP-vel kapcsolatban eluralkodó „fáradtságot”, és elmélyítsék a katonai együttműködést és integrációt; felhívja az Európai Tanácsot, hogy készítsen világos iránymutatásokat ennek végrehajtására, és felkéri a nem érdekelt tagállamokat, hogy konstruktív módon járjanak el; hangsúlyozza, hogy nyitva kell hagyni a későbbi szakaszban való csatlakozás lehetőségét a rugalmasság biztosítása, illetve a kétsebességes Európa elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

28.

felkéri a tagállamokat, hogy aknázzák ki a PESCO által kínált lehetőségeket, és kezdjék el végrehajtani a Szerződésnek ezt a rendelkezését, annak érdekében, hogy leküzdjék a KBVP-vel kapcsolatban eluralkodó „fáradtságot”, és elmélyítsék a katonai együttműködést és integrációt; felhívja az Európai Tanácsot, hogy készítsen világos iránymutatásokat ennek végrehajtására, és felkéri a nem érdekelt tagállamokat, hogy konstruktív módon járjanak el; hangsúlyozza, hogy nyitva kell hagyni a későbbi szakaszban való csatlakozás lehetőségét a rugalmasság biztosítása, illetve a kétsebességes Európa elkerülése érdekében;

| 29. | emlékeztet arra, hogy az Uniónak elemi érdeke a biztonságos és nyitott tengeri környezet létrejötte, amelynek révén sor kerülhet a kereskedelmi forgalom szabad áthaladására és az óceánok gazdagságának békés, jogszerű és fenntartható hasznosítására; hangsúlyozza egy olyan uniós tengeri külpolitika kidolgozásának szükségességét, amely hangsúlyt helyez a konfliktusok nemzetközi jog alapján történő, békés rendezésére, és amelynek célja a kritikus infrastruktúra, a nyílt tengeri útvonalak és a természeti erőforrások védelme és megőrzése, és hangsúlyozza a konfliktusok nemzetközi jog és az ENSZ tengerjogi egyezményének rendelkezései alapján történő, békés rendezését; várakozással tekint az EU tengerbiztonsági stratégiájának tervezett elfogadására, a 2010. áprilisi tanácsi következtetésekkel összhangban, és szorgalmazza egy konkrét végrehajtási terv kialakítását; rámutat arra, hogy a tengerfelügyelet ágazatokon és határokon átívelő integrálása már az EU integrált tengerpolitikájának ágazatközi eszköze; kiemeli a közös információmegosztási környezetre irányuló projekt gyors végrehajtásának, illetve az integrált tengerpolitika és a KBVP között az információmegosztás javítása érdekében történő „híd” építésének jelentőségét; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy az Uniónak elemi érdeke a biztonságos és nyitott tengeri környezet létrejötte, amelynek révén sor kerülhet a kereskedelmi forgalom szabad áthaladására és az óceánok gazdagságának békés, jogszerű és fenntartható hasznosítására; hangsúlyozza egy olyan uniós tengeri külpolitika kidolgozásának szükségességét, amely hangsúlyt helyez a konfliktusok nemzetközi jog alapján történő, békés rendezésére, és amelynek célja a kritikus infrastruktúra, a nyílt tengeri útvonalak és a természeti erőforrások védelme és megőrzése, és hangsúlyozza a konfliktusok nemzetközi jog és az ENSZ tengerjogi egyezményének rendelkezései alapján történő, békés rendezését; várakozással tekint az EU tengerbiztonsági stratégiájának tervezett elfogadására, a 2010. áprilisi tanácsi következtetésekkel összhangban, és szorgalmazza egy konkrét végrehajtási terv kialakítását; rámutat arra, hogy a tengerfelügyelet ágazatokon és határokon átívelő integrálása már az EU integrált tengerpolitikájának ágazatközi eszköze; kiemeli a közös információmegosztási környezetre irányuló projekt gyors végrehajtásának, illetve az integrált tengerpolitika és a KBVP között az információmegosztás javítása érdekében történő „híd” építésének jelentőségét;

| 30. | hangsúlyozza, hogy meg kell akadályozni az Északi-sarkhoz hasonló régiók militarizálódását, és a konfliktusrendezés békés eszközeit – például kereskedelmi eszközökkel – kell alkalmazni; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy meg kell akadályozni az Északi-sarkhoz hasonló régiók militarizálódását, és a konfliktusrendezés békés eszközeit – például kereskedelmi eszközökkel – kell alkalmazni;

| 31. | felkéri az Európai Tanácsot, hogy újra erősítse meg az űr fontosságát, amely alátámasztja az EU és tagállamainak stratégiai autonómiáját és azt a lehetőséget, hogy rakétaindítók és műholdak fejlesztésével önállóan hozzáférjen az űrhöz; megismétli annak fontosságát, hogy pontos hírszerzési adatokat gyűjtsenek mind a polgári, mind pedig a katonai KBVP-missziók és -műveletek számára; hangsúlyozza különösen az űrbe telepített eszközök szerepét a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés területén a válságok előtt, alatt és után; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyedi politikát az űrbe telepített, többszörös felhasználású eszközök fejlesztésének támogatására; |
| --- | --- |

31.

felkéri az Európai Tanácsot, hogy újra erősítse meg az űr fontosságát, amely alátámasztja az EU és tagállamainak stratégiai autonómiáját és azt a lehetőséget, hogy rakétaindítók és műholdak fejlesztésével önállóan hozzáférjen az űrhöz; megismétli annak fontosságát, hogy pontos hírszerzési adatokat gyűjtsenek mind a polgári, mind pedig a katonai KBVP-missziók és -műveletek számára; hangsúlyozza különösen az űrbe telepített eszközök szerepét a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés területén a válságok előtt, alatt és után; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyedi politikát az űrbe telepített, többszörös felhasználású eszközök fejlesztésének támogatására;

| 32. | megismétli a kiberbiztonsági fenyegetések leküzdésének növekvő fontosságát; felkéri az Európai Tanácsot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat az EU kiberbiztonsági stratégiájának végrehajtására, és tegyen konkrét intézkedéseket a kiberinfrastruktúra védelme érdekében, valamint hajtson végre befektetéseket a válságkezelési eljárásokkal, a kibergyakorlatokkal, -képzéssel és -oktatással kapcsolatos, egész EU-ra kiterjedő együttműködés fokozása érdekében; felszólítja a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt a kiberbiztonsági politika ágazatokon átívelő módon történő megvalósításának biztosítására, ekképpen gondoskodva az EU bel- és külbiztonsági politikái megfelelő összekapcsolásáról, továbbá felszólítja valamennyi tagállamot, hogy dolgozzák ki saját nemzeti kiberbiztonsági stratégiájukat, és uniós szinten törekedjenek nagyobb fokú összhangra; |
| --- | --- |

32.

megismétli a kiberbiztonsági fenyegetések leküzdésének növekvő fontosságát; felkéri az Európai Tanácsot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat az EU kiberbiztonsági stratégiájának végrehajtására, és tegyen konkrét intézkedéseket a kiberinfrastruktúra védelme érdekében, valamint hajtson végre befektetéseket a válságkezelési eljárásokkal, a kibergyakorlatokkal, -képzéssel és -oktatással kapcsolatos, egész EU-ra kiterjedő együttműködés fokozása érdekében; felszólítja a Bizottságot és az alelnököt/főképviselőt a kiberbiztonsági politika ágazatokon átívelő módon történő megvalósításának biztosítására, ekképpen gondoskodva az EU bel- és külbiztonsági politikái megfelelő összekapcsolásáról, továbbá felszólítja valamennyi tagállamot, hogy dolgozzák ki saját nemzeti kiberbiztonsági stratégiájukat, és uniós szinten törekedjenek nagyobb fokú összhangra;

| 33. | felkéri az Európai Tanácsot, hogy erősítse meg újra Európa energiaellátásnak és az energiaforrásokhoz való diverzifikált és fenntartható hozzáférésnek a jelentőségét; megjegyzi, hogy néhány tagállam nem rendelkezik az energiaellátásuk diverzifikálásához szükséges kapacitással, és ezért egyre kiszolgáltatottabbá válnak; e tekintetben erőteljesen támogatja a tagállamok válsághelyzetekben tett együttműködési erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy Európában a kritikus infrastruktúra védelmének életbe kell léptetnie a kölcsönös védelmi és/vagy szolidaritási klauzulát; megjegyzi, hogy az ATALANTA-művelet már energiabiztonsági szerepet is ellát azzal, hogy küzd azon kalózok ellen, akik 2008 óta számos olajszállító tartályhajót eltérítettek; ezért úgy véli, hogy ezeknek a szempontoknak a szükséges stratégiai megközelítés részét kell képezniük; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy az energiaellátás döntő fontosságú tényező a sikeres KBVP-missziók és -műveletek szempontjából; |
| --- | --- |

33.

felkéri az Európai Tanácsot, hogy erősítse meg újra Európa energiaellátásnak és az energiaforrásokhoz való diverzifikált és fenntartható hozzáférésnek a jelentőségét; megjegyzi, hogy néhány tagállam nem rendelkezik az energiaellátásuk diverzifikálásához szükséges kapacitással, és ezért egyre kiszolgáltatottabbá válnak; e tekintetben erőteljesen támogatja a tagállamok válsághelyzetekben tett együttműködési erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy Európában a kritikus infrastruktúra védelmének életbe kell léptetnie a kölcsönös védelmi és/vagy szolidaritási klauzulát; megjegyzi, hogy az ATALANTA-művelet már energiabiztonsági szerepet is ellát azzal, hogy küzd azon kalózok ellen, akik 2008 óta számos olajszállító tartályhajót eltérítettek; ezért úgy véli, hogy ezeknek a szempontoknak a szükséges stratégiai megközelítés részét kell képezniük; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy az energiaellátás döntő fontosságú tényező a sikeres KBVP-missziók és -műveletek szempontjából;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság különösen fontos a védelem terén, és felhívja a figyelmet arra, hogy értékelni kell az energiafogyasztás által a védelmi költségvetésekre és a katonai hatékonyságra gyakorolt hatást, és átfogó energiahatékonysági stratégiát kell kidolgozni a fegyveres erők számára; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság különösen fontos a védelem terén, és felhívja a figyelmet arra, hogy értékelni kell az energiafogyasztás által a védelmi költségvetésekre és a katonai hatékonyságra gyakorolt hatást, és átfogó energiahatékonysági stratégiát kell kidolgozni a fegyveres erők számára;

| 35. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az EU továbbfejlessze a partnerségeket, és elmélyítse az ENSZ-szel, a regionális szervezetekkel és az érintett szereplőkkel folytatott biztonsági párbeszédet, ideértve a keleti és a déli partnerség országait is; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy az EU továbbfejlessze a partnerségeket, és elmélyítse az ENSZ-szel, a regionális szervezetekkel és az érintett szereplőkkel folytatott biztonsági párbeszédet, ideértve a keleti és a déli partnerség országait is;

| 36. | rámutat arra, hogy az EU-nak tovább kell folytatnia kapcsolatait az ENSZ-szel, az Afrikai Unióval, az EBESZ-szel és az ASEAN-nal az elemzések megosztása és az együttműködés érdekében a környezetvédelmi politika és az éghajlatváltozás kihívásainak kezelése terén, beleértve annak biztonsági vonatkozásait is; hangsúlyozza a megelőző fellépés szükségességét, és sürgeti az EU-t, hogy fejlessze és javítsa korai előrejelző képességeit; |
| --- | --- |

36.

rámutat arra, hogy az EU-nak tovább kell folytatnia kapcsolatait az ENSZ-szel, az Afrikai Unióval, az EBESZ-szel és az ASEAN-nal az elemzések megosztása és az együttműködés érdekében a környezetvédelmi politika és az éghajlatváltozás kihívásainak kezelése terén, beleértve annak biztonsági vonatkozásait is; hangsúlyozza a megelőző fellépés szükségességét, és sürgeti az EU-t, hogy fejlessze és javítsa korai előrejelző képességeit;

| 37. | egy kiegészítő megközelítésen és szorosabb koordináción keresztül erősebb együttműködést kér az EU és a NATO struktúrái között annak érdekében, hogy elkerüljék az erőfeszítések megkettőzését a két partner között és hogy hatékonyan tudják kezelni az új fenyegetéseket; meggyőződése, hogy a KBVP erősítése nem árt a kollektív biztonságnak és a transzatlanti kapcsolatoknak, sőt, megerősíti azokat; kijelenti, hogy a védelmi képességek uniós kontextusban történő fejlesztése a NATO-nak is előnyére válik; tudomásul veszi az EU összevonási és megosztási kezdeményezése és a NATO intelligens védelem kezdeményezése tekintetében megvalósuló konstruktív együttműködést; üdvözli a Ciprusi Köztársaság azon szándékát, hogy csatlakozni kíván a NATO „Partnerség a Békéért” programjához, amely megváltoztathatja a fennálló helyzetet, és sürgeti Törökországot, hogy hasonlóan konstruktív hozzáállást tanúsítson; sürgeti az EU–NATO együttműködés átfogó keretének kialakítását és a politikai párbeszéd elmélyítését, teljes mértékben tiszteletben tartva az egyes felek döntéshozatalát; |
| --- | --- |

37.

egy kiegészítő megközelítésen és szorosabb koordináción keresztül erősebb együttműködést kér az EU és a NATO struktúrái között annak érdekében, hogy elkerüljék az erőfeszítések megkettőzését a két partner között és hogy hatékonyan tudják kezelni az új fenyegetéseket; meggyőződése, hogy a KBVP erősítése nem árt a kollektív biztonságnak és a transzatlanti kapcsolatoknak, sőt, megerősíti azokat; kijelenti, hogy a védelmi képességek uniós kontextusban történő fejlesztése a NATO-nak is előnyére válik; tudomásul veszi az EU összevonási és megosztási kezdeményezése és a NATO intelligens védelem kezdeményezése tekintetében megvalósuló konstruktív együttműködést; üdvözli a Ciprusi Köztársaság azon szándékát, hogy csatlakozni kíván a NATO „Partnerség a Békéért” programjához, amely megváltoztathatja a fennálló helyzetet, és sürgeti Törökországot, hogy hasonlóan konstruktív hozzáállást tanúsítson; sürgeti az EU–NATO együttműködés átfogó keretének kialakítását és a politikai párbeszéd elmélyítését, teljes mértékben tiszteletben tartva az egyes felek döntéshozatalát;

| 38. | úgy véli, hogy az EU-nak – elsősorban saját szomszédságában – képesnek kell lennie az önálló fellépésre, azonban mindig az ENSZ Alapokmányának rendelkezéseivel összhangban és biztosítva a nemzetközi humanitárius jog teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy az EU-nak – elsősorban saját szomszédságában – képesnek kell lennie az önálló fellépésre, azonban mindig az ENSZ Alapokmányának rendelkezéseivel összhangban és biztosítva a nemzetközi humanitárius jog teljes körű tiszteletben tartását;

Második témacsoport: a védelmi képességek fejlesztésének fokozása

| 39. | megismétli aggodalmát, hogy a nemzeti védelmi költségvetések további csökkentése lehetetlenné teszi a kritikus katonai képességek fenntartását, és visszafordíthatatlan veszteséget eredményez a know-how és a technológiák terén; megjegyzi, hogy a tagállamok képességeinek hiányosságai nyilvánvalóvá váltak a líbiai és mali műveletek során, és hogy a gazdasági válság súlyosbította a meglévő strukturális problémákat; megismétli véleményét, hogy a probléma kevésbé költségvetési, mint politikai természetű; |
| --- | --- |

39.

megismétli aggodalmát, hogy a nemzeti védelmi költségvetések további csökkentése lehetetlenné teszi a kritikus katonai képességek fenntartását, és visszafordíthatatlan veszteséget eredményez a know-how és a technológiák terén; megjegyzi, hogy a tagállamok képességeinek hiányosságai nyilvánvalóvá váltak a líbiai és mali műveletek során, és hogy a gazdasági válság súlyosbította a meglévő strukturális problémákat; megismétli véleményét, hogy a probléma kevésbé költségvetési, mint politikai természetű;

| 40. | tudomásul veszi az alelnöknek/főképviselőnek a KBVP-ről szóló, 2013. októberi jelentésében megfogalmazott javaslatait, és különösen a védelmi képességek terén folytatandó együttműködést ösztönző – többek között pénzügyi jellegű – eszközök létrehozására irányuló javaslatokat; hangsúlyozza a tagállamok előtt álló lehetőséget, hogy a katonai hatékonyság megvalósítása érdekében éljenek a szorosabb együttműködés összes előnyével, optimálisan használják fel a szűkös erőforrásokat, illetve jobban és okosabban döntsenek ezen erőforrások elköltéséről, szinergiákat létrehozása, a felesleges párhuzamosságok, az ismétlődések és az elavult képességek összehangolt csökkentése által; |
| --- | --- |

40.

tudomásul veszi az alelnöknek/főképviselőnek a KBVP-ről szóló, 2013. októberi jelentésében megfogalmazott javaslatait, és különösen a védelmi képességek terén folytatandó együttműködést ösztönző – többek között pénzügyi jellegű – eszközök létrehozására irányuló javaslatokat; hangsúlyozza a tagállamok előtt álló lehetőséget, hogy a katonai hatékonyság megvalósítása érdekében éljenek a szorosabb együttműködés összes előnyével, optimálisan használják fel a szűkös erőforrásokat, illetve jobban és okosabban döntsenek ezen erőforrások elköltéséről, szinergiákat létrehozása, a felesleges párhuzamosságok, az ismétlődések és az elavult képességek összehangolt csökkentése által;

| 41. | üdvözli a képességfejlesztési terv folyamatban lévő felülvizsgálatát mint a képességek kiépítésére vonatkozó hosszú távú közös átalakítási koncepció alapját; úgy véli, hogy ezt az átalakítási koncepciót rendszeresen meg kell vitatni, végrehajtását pedig ésszerűsíteni kell és adott esetben felül kell vizsgálni; |
| --- | --- |

41.

üdvözli a képességfejlesztési terv folyamatban lévő felülvizsgálatát mint a képességek kiépítésére vonatkozó hosszú távú közös átalakítási koncepció alapját; úgy véli, hogy ezt az átalakítási koncepciót rendszeresen meg kell vitatni, végrehajtását pedig ésszerűsíteni kell és adott esetben felül kell vizsgálni;

| 42. | felhívja a figyelmet az Európai Védelmi Ügynökségnek (EVÜ) az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdésében és 45. cikkében előírt küldetésére, amely szerint az Ügynökséget fontos feladatokkal bízzák meg az állandó strukturált együttműködés megvalósítása, az európai fegyverzet- és képességpolitika meghatározása, a tagállamok katonai képességeinek fejlesztése és a védelmi szektor ipari és technológiai alapjának erősítése terén, de anélkül, hogy mindennek pénzügyi hatása lenne az uniós költségvetésre; |
| --- | --- |

42.

felhívja a figyelmet az Európai Védelmi Ügynökségnek (EVÜ) az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdésében és 45. cikkében előírt küldetésére, amely szerint az Ügynökséget fontos feladatokkal bízzák meg az állandó strukturált együttműködés megvalósítása, az európai fegyverzet- és képességpolitika meghatározása, a tagállamok katonai képességeinek fejlesztése és a védelmi szektor ipari és technológiai alapjának erősítése terén, de anélkül, hogy mindennek pénzügyi hatása lenne az uniós költségvetésre;

| 43. | úgy véli, hogy bár nem csodaszer, a katonai képességek összevonása és megosztása fontos választ ad az európai képességek hiányosságaira; üdvözli az EVÜ támogató szerepét és az eddig elért előrelépéseket; úgy véli, hogy az összevonást és megosztást nemcsak a közös beszerzés tekintetében kell mérlegelni, hanem az integrációt illetően is, és annak ki kell terjednie a képességek közös fenntartására és hasznosítására; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy bár nem csodaszer, a katonai képességek összevonása és megosztása fontos választ ad az európai képességek hiányosságaira; üdvözli az EVÜ támogató szerepét és az eddig elért előrelépéseket; úgy véli, hogy az összevonást és megosztást nemcsak a közös beszerzés tekintetében kell mérlegelni, hanem az integrációt illetően is, és annak ki kell terjednie a képességek közös fenntartására és hasznosítására;

| 44. | az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) által a képességek összehangolásában betöltött szerep megerősítésére szólít fel az adófizetőkre túlzott terheket rovó párhuzamos munkavégzés és az egymást átfedő tagállami programok kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

44.

az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) által a képességek összehangolásában betöltött szerep megerősítésére szólít fel az adófizetőkre túlzott terheket rovó párhuzamos munkavégzés és az egymást átfedő tagállami programok kiküszöbölése érdekében;

| 45. | felkéri az uniós tagállamokat, hogy javítsák a védelmi tervezéssel kapcsolatos információmegosztást, és az összevonásról és megosztásról szóló magatartási kódexszel összhangban építsék be az összevonási és megosztási megoldásokat a nemzeti védelmi tervezési ciklusokba és döntéshozatali folyamatokba; |
| --- | --- |

45.

felkéri az uniós tagállamokat, hogy javítsák a védelmi tervezéssel kapcsolatos információmegosztást, és az összevonásról és megosztásról szóló magatartási kódexszel összhangban építsék be az összevonási és megosztási megoldásokat a nemzeti védelmi tervezési ciklusokba és döntéshozatali folyamatokba;

| 46. | hangsúlyozza, hogy a biztonság és védelem terén bármilyen közös erőfeszítés sikerének záloga a kölcsönös bizalom, az átláthatóság és a megbízhatóság; meggyőződése, hogy a védelmi képességek fejlesztését be kell ágyazni egy stratégiai megközelítésbe, amely meghatározza a képességek és azon célok megfelelő elegyét, amelyekre a képességeket használni kell; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy a biztonság és védelem terén bármilyen közös erőfeszítés sikerének záloga a kölcsönös bizalom, az átláthatóság és a megbízhatóság; meggyőződése, hogy a védelmi képességek fejlesztését be kell ágyazni egy stratégiai megközelítésbe, amely meghatározza a képességek és azon célok megfelelő elegyét, amelyekre a képességeket használni kell;

| 47. | a fentiek fényében elvárja, hogy a következő védelmi csúcstalálkozó:






  a) | adjon politikai és stratégiai iránymutatást, újra megerősítve a tagállamok elkötelezettségét a képességfejlesztés és a képességek erősítéséről szóló 2008. évi nyilatkozatban körvonalazott törekvések szintje mellett; |
| --- | --- | --- |

47.

a fentiek fényében elvárja, hogy a következő védelmi csúcstalálkozó:

a)

adjon politikai és stratégiai iránymutatást, újra megerősítve a tagállamok elkötelezettségét a képességfejlesztés és a képességek erősítéséről szóló 2008. évi nyilatkozatban körvonalazott törekvések szintje mellett;

| b) | teremtse meg a valóban kollektív tervezés alapjait, amely felöleli a stratégiai tervezést, a beszerzést és a technológiai fejlesztést, miközben figyelmet fordít a pénzügyi megállapodások és ösztönzők kérdéseire is; |
| --- | --- |

b)

teremtse meg a valóban kollektív tervezés alapjait, amely felöleli a stratégiai tervezést, a beszerzést és a technológiai fejlesztést, miközben figyelmet fordít a pénzügyi megállapodások és ösztönzők kérdéseire is;

| c) | fokozza a meglévő projektek végrehajtását, különös tekintettel a stratégiai ösztönzőkkel kapcsolatos projektekre, és nyújtson politikai támogatást az EVÜ kiemelt projektjei, azaz a légi üzemanyag-utántöltés, a műholdas kommunikáció, a személyzet nélküli légijármű-rendszerek, a kibervédelem és az egységes európai égbolt számára; |
| --- | --- |

c)

fokozza a meglévő projektek végrehajtását, különös tekintettel a stratégiai ösztönzőkkel kapcsolatos projektekre, és nyújtson politikai támogatást az EVÜ kiemelt projektjei, azaz a légi üzemanyag-utántöltés, a műholdas kommunikáció, a személyzet nélküli légijármű-rendszerek, a kibervédelem és az egységes európai égbolt számára;

| d) | bízza meg az alelnököt/főképviselőt és az EVÜ-t, hogy a Bizottsággal közösen 2014 végéig terjesszen elő új gyakorlati javaslatokat a védelmi képességek fejlesztésére; |
| --- | --- |

d)

bízza meg az alelnököt/főképviselőt és az EVÜ-t, hogy a Bizottsággal közösen 2014 végéig terjesszen elő új gyakorlati javaslatokat a védelmi képességek fejlesztésére;

| e) | hozzon létre egy nyomon követési folyamatot, amely rendszeresen értékeli az elért haladást; |
| --- | --- |

e)

hozzon létre egy nyomon követési folyamatot, amely rendszeresen értékeli az elért haladást;

| f) | erősítse meg a NATO-val és a stratégiai partnerekkel a képességek fejlesztése terén folytatott szorosabb együttműködés értékét; |
| --- | --- |

f)

erősítse meg a NATO-val és a stratégiai partnerekkel a képességek fejlesztése terén folytatott szorosabb együttműködés értékét;

| g) | mérlegelje egy 2025-re szóló katonai kiemelt céllal kapcsolatos fejlesztési munka elindítását, amelyet lehetőség szerint egy ipari kiemelt cél egészít ki; |
| --- | --- |

g)

mérlegelje egy 2025-re szóló katonai kiemelt céllal kapcsolatos fejlesztési munka elindítását, amelyet lehetőség szerint egy ipari kiemelt cél egészít ki;

Harmadik témacsoport: Európa védelmi iparának erősítése

| 48. | üdvözli a Bizottság „Úton egy versenyképesebb és hatékonyabb védelmi és biztonsági ágazat felé” című közleményét, amely ismertet néhány új elképzelést és javaslatot; teljes mértékben támogatja a Bizottságnak a belső védelmi és biztonsági piac elmélyítésére és a védelmiipar-politika fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit, megfelelő támogatást nyújtva a kkv-k számára, amelyek kulcsszerepet játszanak az innovációban, a K+F-ben, a munkahelyteremtésben és a gazdasági növekedésben, összhangban az Európa 2020 stratégiával; |
| --- | --- |

48.

üdvözli a Bizottság „Úton egy versenyképesebb és hatékonyabb védelmi és biztonsági ágazat felé” című közleményét, amely ismertet néhány új elképzelést és javaslatot; teljes mértékben támogatja a Bizottságnak a belső védelmi és biztonsági piac elmélyítésére és a védelmiipar-politika fejlesztésére irányuló erőfeszítéseit, megfelelő támogatást nyújtva a kkv-k számára, amelyek kulcsszerepet játszanak az innovációban, a K+F-ben, a munkahelyteremtésben és a gazdasági növekedésben, összhangban az Európa 2020 stratégiával;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a védelmi szektor ipari és technológiai alapjának fejlesztése az Unió célkitűzéseinek egyike, amelyet az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdése és 45. cikke fogalmaz meg; hangsúlyozza, hogy egy szilárd európai védelmi technológiai és ipari bázis, amely – az EU stratégiai autonómiájának megőrzése mellett – képes a KBVP fenntartására és Európa katonai képességeinek fokozására, döntő fontosságú a hatékony európai védelem számára; felhívja a figyelmet a kutatás, az ipar és a képességfejlesztés közötti kapcsolatra, amelyek mind a gazdasági fejlődés, a munkahelyteremtés és a versenyképesség, valamint az erősebb KBVP szükséges elemei; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a védelmi szektor ipari és technológiai alapjának fejlesztése az Unió célkitűzéseinek egyike, amelyet az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdése és 45. cikke fogalmaz meg; hangsúlyozza, hogy egy szilárd európai védelmi technológiai és ipari bázis, amely – az EU stratégiai autonómiájának megőrzése mellett – képes a KBVP fenntartására és Európa katonai képességeinek fokozására, döntő fontosságú a hatékony európai védelem számára; felhívja a figyelmet a kutatás, az ipar és a képességfejlesztés közötti kapcsolatra, amelyek mind a gazdasági fejlődés, a munkahelyteremtés és a versenyképesség, valamint az erősebb KBVP szükséges elemei;

| 50. | megismétli, hogy erős és kevésbé fragmentált európai védelmi iparra van szükség, amely képes a KBVP fenntartására és az EU stratégiai autonómiájának erősítésére; kiemeli a tanúsítás és szabványosítás fontosságát a fegyveres erők együttműködési képességének javítása szempontjából; felhívja az Európai Tanácsot, hogy bízza meg az EVÜ-t a védelmi ipari szabványok kidolgozási ütemtervének elkészítésével, és felhívja a tagállamokat, hogy ésszerűsítsék az európai tanúsítási eljárásokat a tanúsítványok kölcsönös elismerésével, és harmonizálják tanúsítási eljárásaikat; |
| --- | --- |

50.

megismétli, hogy erős és kevésbé fragmentált európai védelmi iparra van szükség, amely képes a KBVP fenntartására és az EU stratégiai autonómiájának erősítésére; kiemeli a tanúsítás és szabványosítás fontosságát a fegyveres erők együttműködési képességének javítása szempontjából; felhívja az Európai Tanácsot, hogy bízza meg az EVÜ-t a védelmi ipari szabványok kidolgozási ütemtervének elkészítésével, és felhívja a tagállamokat, hogy ésszerűsítsék az európai tanúsítási eljárásokat a tanúsítványok kölcsönös elismerésével, és harmonizálják tanúsítási eljárásaikat;

| 51. | hangsúlyozza, hogy a változásra és szerkezetátalakításra való felkészülés és azok kezelése minden iparpolitika szerves részét képezi; ezért úgy véli, hogy a védelmi szektorban a további piaci integrációnak az aktív szociális párbeszéddel és az integráció által a regionális és helyi gazdaságokra gyakorolt negatív hatások mérséklésével kell együtt járnia, teljes mértékben kihasználva az EU pénzügyi eszközeit, például az Európai Szociális Alapot és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy a változásra és szerkezetátalakításra való felkészülés és azok kezelése minden iparpolitika szerves részét képezi; ezért úgy véli, hogy a védelmi szektorban a további piaci integrációnak az aktív szociális párbeszéddel és az integráció által a regionális és helyi gazdaságokra gyakorolt negatív hatások mérséklésével kell együtt járnia, teljes mértékben kihasználva az EU pénzügyi eszközeit, például az Európai Szociális Alapot és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot;

| 52. | felhívja az Európai Tanácsot, hogy lépjen fel ezeken a területeken a K+F kiadások eredményes finanszírozásán keresztül, az uniós szintet is beleértve; támogatja a polgári biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos kutatási tevékenységek közötti eredményes és költséghatékony együttműködés fejlesztését; hangsúlyozza azonban, hogy továbbra is szükség van a kettős felhasználású termékek hatékony exportrendszerére; |
| --- | --- |

52.

felhívja az Európai Tanácsot, hogy lépjen fel ezeken a területeken a K+F kiadások eredményes finanszírozásán keresztül, az uniós szintet is beleértve; támogatja a polgári biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos kutatási tevékenységek közötti eredményes és költséghatékony együttműködés fejlesztését; hangsúlyozza azonban, hogy továbbra is szükség van a kettős felhasználású termékek hatékony exportrendszerére;

| 53. | hangsúlyozza, hogy új finanszírozási forrásokat kell biztosítani a védelem terén megvalósuló kutatások és innováció számára, például a „Horizont 2020” keretprogramon keresztül; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy új finanszírozási forrásokat kell biztosítani a védelem terén megvalósuló kutatások és innováció számára, például a „Horizont 2020” keretprogramon keresztül;

Záró megjegyzések

| 54. | teljes mértékben támogatja, hogy a decemberi védelmi csúcstalálkozón vitát tartsanak a három témacsoportról; kiemeli, hogy ezek egyformán fontosak és – mivel ugyanazokat a stratégiai célokat szolgálják – belső logikájukból fakadóan összekapcsolódnak; |
| --- | --- |

54.

teljes mértékben támogatja, hogy a decemberi védelmi csúcstalálkozón vitát tartsanak a három témacsoportról; kiemeli, hogy ezek egyformán fontosak és – mivel ugyanazokat a stratégiai célokat szolgálják – belső logikájukból fakadóan összekapcsolódnak;

| 55. | felhívja az Európai Tanácsot, valamint az uniós tagállamok politikai döntéshozóit valamennyi szinten, hogy legyenek ambiciózusabbak és bátrabbak, és indítsanak nyilvános vitát, amely a gazdasági megszorítások idején még nagyobb jelentőséggel bír; hangsúlyozza, hogy többet kell befektetni és fokozni kell az együttműködést a biztonság és védelem területén, és ki kell fejteni az egyrészről a biztonság és védelem, másrészről pedig a szabadság, a demokrácia, a jogállamiság és a jólét közötti okozati összefüggést; |
| --- | --- |

55.

felhívja az Európai Tanácsot, valamint az uniós tagállamok politikai döntéshozóit valamennyi szinten, hogy legyenek ambiciózusabbak és bátrabbak, és indítsanak nyilvános vitát, amely a gazdasági megszorítások idején még nagyobb jelentőséggel bír; hangsúlyozza, hogy többet kell befektetni és fokozni kell az együttműködést a biztonság és védelem területén, és ki kell fejteni az egyrészről a biztonság és védelem, másrészről pedig a szabadság, a demokrácia, a jogállamiság és a jólét közötti okozati összefüggést;

| 56. | hangsúlyozza a belső és külső biztonság közötti szétválaszthatatlan kapcsolatot, továbbá hogy a békés, biztonságos és stabil környezet az európai politikai, gazdasági és szociális modell megőrzésének előfeltétele; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza a belső és külső biztonság közötti szétválaszthatatlan kapcsolatot, továbbá hogy a békés, biztonságos és stabil környezet az európai politikai, gazdasági és szociális modell megőrzésének előfeltétele;

| 57. | hangsúlyozza azon kifejezett reményét, hogy ez az Európai Tanács nem elszigetelt esemény lesz, hanem egy olyan hosszan tartó folyamat kiindulópontja, amely során a biztonsági és védelmi ügyek rendszeres felülvizsgálat alá esnek az Európai Tanács szintjén; az Európai Tanács nyomon követési intézkedéseként támogatja egy ütemterv létrehozását, amely sajátos viszonyítási pontokat és idővonalakat, illetve jelentéstételi mechanizmusokat tartalmaz; támogatja középtávon a Védelmi Miniszterek Tanácsának létrehozását, hogy a biztonsági és védelmi ügyek megkapják az őket megillető súlyt; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza azon kifejezett reményét, hogy ez az Európai Tanács nem elszigetelt esemény lesz, hanem egy olyan hosszan tartó folyamat kiindulópontja, amely során a biztonsági és védelmi ügyek rendszeres felülvizsgálat alá esnek az Európai Tanács szintjén; az Európai Tanács nyomon követési intézkedéseként támogatja egy ütemterv létrehozását, amely sajátos viszonyítási pontokat és idővonalakat, illetve jelentéstételi mechanizmusokat tartalmaz; támogatja középtávon a Védelmi Miniszterek Tanácsának létrehozását, hogy a biztonsági és védelmi ügyek megkapják az őket megillető súlyt;

| 58. | úgy határoz, hogy rendszeres találkozók révén szorosabb kapcsolatot tart fenn a tagállamok parlamentjeivel, illetve megerősíti e kapcsolatokat, a biztonsági és védelmi kérdésekről folytatott párbeszéd és eszmecsere előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

58.

úgy határoz, hogy rendszeres találkozók révén szorosabb kapcsolatot tart fenn a tagállamok parlamentjeivel, illetve megerősíti e kapcsolatokat, a biztonsági és védelmi kérdésekről folytatott párbeszéd és eszmecsere előmozdítása érdekében;

| 59. | úgy véli, hogy a KBVP az európai integrációs folyamat egyik alappillére; |
| --- | --- |

59.

úgy véli, hogy a KBVP az európai integrációs folyamat egyik alappillére;

o

o o

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a NATO főtitkárának, a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának, az EBESZ hivatalban lévő elnökének, az EBESZ Parlamenti Közgyűlése elnökének, az Afrikai Unió Közgyűlése elnökének és az ASEAN főtitkárának. |
| --- | --- |

60.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a NATO főtitkárának, a NATO Parlamenti Közgyűlése elnökének, az Egyesült Nemzetek Szervezete főtitkárának, az EBESZ hivatalban lévő elnökének, az EBESZ Parlamenti Közgyűlése elnökének, az Afrikai Unió Közgyűlése elnökének és az ASEAN főtitkárának.

---

(1)  HL L 146., 2009.6.10., 1. o.

(2)  HL L 216., 2009.8.20., 76. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0380.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0381.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0455.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0456.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0458.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0457.

(9)  HL C 168. E, 2013.6.14., 9. o.

(10)  HL C 377. E, 2012.12.7., 51. o.

(11)  HL C 99. E, 2012.4.3., 7. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0278.

(13)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_hu.pdf

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/26

---

P7_TA(2013)0514

Európai védelmi technológiai és ipari bázis

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása az európai védelmi technológiai és ipari bázisról (2013/2125(INI))

(2016/C 436/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (a továbbiakban: EUSZ), és különösen annak 21., 42., 45, és 46. cikkére, valamint az Európai Unó működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 173., 179–190. és 352. cikkére, valamint 10. (új) jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (a továbbiakban: EUSZ), és különösen annak 21., 42., 45, és 46. cikkére, valamint az Európai Unó működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 173., 179–190. és 352. cikkére, valamint 10. (új) jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. december 13–14-i következtetéseire és az Európai Tanács 2013. december 19–20-ára tervezett, védelemről szóló üléséhez vezető folyamatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. december 13–14-i következtetéseire és az Európai Tanács 2013. december 19–20-ára tervezett, védelemről szóló üléséhez vezető folyamatra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Úton egy versenyképesebb és hatékonyabb védelmi és biztonsági ágazat felé” című, 2013. július 24-i közleményére (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Úton egy versenyképesebb és hatékonyabb védelmi és biztonsági ágazat felé” című, 2013. július 24-i közleményére (COM(2013)0542),

| — | tekintettel a Bizottság „Stratégia az erősebb és versenyképesebb európai védelmi iparért” című, 2007. december 5-i közleményére (COM(2007)0764), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Stratégia az erősebb és versenyképesebb európai védelmi iparért” című, 2007. december 5-i közleményére (COM(2007)0764),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint a végrehajtásáról szóló, az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén jóváhagyott jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2003. december 12-én elfogadott európai biztonsági stratégiára, valamint a végrehajtásáról szóló, az Európai Tanács 2008. december 11–12-i ülésén jóváhagyott jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2008. december 12-én elfogadott, az európai biztonság- és védelempolitika javításáról szóló nyilatkozatra, valamint a Tanács által 2008. december 11-én elfogadott, a képességek megerősítéséről szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2008. december 12-én elfogadott, az európai biztonság- és védelempolitika javításáról szóló nyilatkozatra, valamint a Tanács által 2008. december 11-én elfogadott, a képességek megerősítéséről szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) irányítóbizottsága által 2007. május 14-én elfogadott, az európai védelmi technológiai és ipari bázisra vonatkozó stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) irányítóbizottsága által 2007. május 14-én elfogadott, az európai védelmi technológiai és ipari bázisra vonatkozó stratégiára,

| — | tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról és a 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. július 12-i 2011/411/KKBP tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Védelmi Ügynökség jogállásának, székhelyének és működési szabályainak meghatározásáról és a 2004/551/KKBP együttes fellépés hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. július 12-i 2011/411/KKBP tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 2009/81/EK irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló, ajánlatkérő szervek vagy ajánlatkérők által odaítélt szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló 2009/81/EK irányelvre (2),

| — | tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (3) és a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös biztonság- és védelempolitika végrehajtásáról szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (3) és a pénzügyi válságnak az uniós tagállamok védelmi ágazatára gyakorolt hatásáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0358/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0358/2013),

Egy működő közös biztonság- és védelempolitikához szilárd európai védelmi technológiai és ipari bázisra van szükség

| 1. | emlékeztet arra, hogy egy működő közös biztonság- és védelempolitikához szilárd európai védelmi technológiai és ipari bázisra van szükség, ami kulcsfontosságú eleme Európa azzal kapcsolatos kapacitásának, hogy biztosítsa polgárainak biztonságát, megvédje értékeit és előmozdítsa érdekeit; rámutat, hogy az európai védelmi ágazat az európai stabilitás és biztonság kulcsfontosságú elemeit képező növekedés és innováció jelentős forrása; úgy véli, hogy egy versenyképes európai védelmi technológiai és ipari bázis létrehozása az EU stratégia prioritásainak részét kell, hogy képezze; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy egy működő közös biztonság- és védelempolitikához szilárd európai védelmi technológiai és ipari bázisra van szükség, ami kulcsfontosságú eleme Európa azzal kapcsolatos kapacitásának, hogy biztosítsa polgárainak biztonságát, megvédje értékeit és előmozdítsa érdekeit; rámutat, hogy az európai védelmi ágazat az európai stabilitás és biztonság kulcsfontosságú elemeit képező növekedés és innováció jelentős forrása; úgy véli, hogy egy versenyképes európai védelmi technológiai és ipari bázis létrehozása az EU stratégia prioritásainak részét kell, hogy képezze;

| 2. | emlékeztet a képességfejlesztésről szóló, 2008. december 11-i tanácsi nyilatkozatban felvázolt műveleti ambíciók szintjére és az EUSZ 43. cikkének (1) bekezdésében meghatározott polgári és katonai feladatokra; emlékeztet a tagállamok katonai kapacitásaik fejlesztésére irányuló kötelezettségvállalására; felhívja az Európai Tanácsot, hogy e célból kezdeményezze az európai képesség- és fegyverzetpolitika kialakítását, amint azt az EUSZ 42. (3) bekezdése előírja; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet a képességfejlesztésről szóló, 2008. december 11-i tanácsi nyilatkozatban felvázolt műveleti ambíciók szintjére és az EUSZ 43. cikkének (1) bekezdésében meghatározott polgári és katonai feladatokra; emlékeztet a tagállamok katonai kapacitásaik fejlesztésére irányuló kötelezettségvállalására; felhívja az Európai Tanácsot, hogy e célból kezdeményezze az európai képesség- és fegyverzetpolitika kialakítását, amint azt az EUSZ 42. (3) bekezdése előírja;

| 3. | megjegyzi, hogy miközben egyes harmadik országok – például Kína, India, Brazília és Oroszország – növelik a védelmi kiadásaikat, az EU védelmi költségvetése csökken; felhívja a figyelmet a változó globális stratégiai környezetre, a védelmi költségvetések különösen a gazdasági és pénzügyi válság miatti csökkentésére, a technológiai fejlődés egyre gyorsabb ütemére és arra, hogy az európai védelmi ipari vállalatok úgy igazodnak ehhez a helyzethez, hogy az érzékeny technológiák és a szellemi tulajdonjogok átadásának árán a harmadik országokba irányuló kivitelre helyezik a hangsúlyt és az Unión kívülre helyezik ki a termelést; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy miközben egyes harmadik országok – például Kína, India, Brazília és Oroszország – növelik a védelmi kiadásaikat, az EU védelmi költségvetése csökken; felhívja a figyelmet a változó globális stratégiai környezetre, a védelmi költségvetések különösen a gazdasági és pénzügyi válság miatti csökkentésére, a technológiai fejlődés egyre gyorsabb ütemére és arra, hogy az európai védelmi ipari vállalatok úgy igazodnak ehhez a helyzethez, hogy az érzékeny technológiák és a szellemi tulajdonjogok átadásának árán a harmadik országokba irányuló kivitelre helyezik a hangsúlyt és az Unión kívülre helyezik ki a termelést;

| 4. | aggasztja a védelmi beruházások csökkenése, és felszólítja a tagállamokat, az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy hozzanak az európai védelmi technológiai és ipari bázis ama kockázatnak való egyre nagyobb jövőbeli kitettségére reagáló ellenintézkedéseket, hogy tevékenységeit eltérő stratégiai érdekekkel rendelkező külső hatalmak ellenőrizzék és korlátozzák; sürgeti a tagállamokat, hogy a stratégiai autonómia legmagasabb szintjének biztosítása érdekében erősítsék meg az európai ipari együttműködést, a legkorszerűbb technológiákat alkalmazó, hatékony katonai és védelmi képességek kifejlesztése és előállítása révén; |
| --- | --- |

4.

aggasztja a védelmi beruházások csökkenése, és felszólítja a tagállamokat, az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy hozzanak az európai védelmi technológiai és ipari bázis ama kockázatnak való egyre nagyobb jövőbeli kitettségére reagáló ellenintézkedéseket, hogy tevékenységeit eltérő stratégiai érdekekkel rendelkező külső hatalmak ellenőrizzék és korlátozzák; sürgeti a tagállamokat, hogy a stratégiai autonómia legmagasabb szintjének biztosítása érdekében erősítsék meg az európai ipari együttműködést, a legkorszerűbb technológiákat alkalmazó, hatékony katonai és védelmi képességek kifejlesztése és előállítása révén;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével az Unió ipar-, űr- és kutatáspolitikája kiterjed a védelem területére; rámutat arra, hogy a más területekkel – például a belső és határbiztonsággal, a katasztrófavédelemmel és a fejlesztéssel – kapcsolatos uniós programok kiemelkedő lehetőséget kínálnak az említett politikákhoz tartozó kapacitások közös fejlesztésére és a KBVP-missziók irányítására; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével az Unió ipar-, űr- és kutatáspolitikája kiterjed a védelem területére; rámutat arra, hogy a más területekkel – például a belső és határbiztonsággal, a katasztrófavédelemmel és a fejlesztéssel – kapcsolatos uniós programok kiemelkedő lehetőséget kínálnak az említett politikákhoz tartozó kapacitások közös fejlesztésére és a KBVP-missziók irányítására;

| 6. | emlékeztet arra, hogy előrelépést kell elérni az európai védelmi technológiai és ipari bázis megszilárdítása terén, és megjegyzi, hogy – a technológiák kifinomultságának és költségeinek növekedése, a fokozódó nemzetközi verseny és a védelmi költségvetések és a termelési volumen csökkentése idején – folyamatosan lehetőség nyílik multinacionális védelmi projektekre, illetve a védelmi ipar már egyetlen tagállamban sem lehet fenntartható szigorúan nemzeti alapon; sajnálatosnak tartja, hogy miközben végbement az európai űripar bizonyos fokú központosítása, a szárazföldi és tengeri berendezések ágazata továbbra is túlnyomórészt nemzeti vonalak mentén aprózódik fel; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy előrelépést kell elérni az európai védelmi technológiai és ipari bázis megszilárdítása terén, és megjegyzi, hogy – a technológiák kifinomultságának és költségeinek növekedése, a fokozódó nemzetközi verseny és a védelmi költségvetések és a termelési volumen csökkentése idején – folyamatosan lehetőség nyílik multinacionális védelmi projektekre, illetve a védelmi ipar már egyetlen tagállamban sem lehet fenntartható szigorúan nemzeti alapon; sajnálatosnak tartja, hogy miközben végbement az európai űripar bizonyos fokú központosítása, a szárazföldi és tengeri berendezések ágazata továbbra is túlnyomórészt nemzeti vonalak mentén aprózódik fel;

| 7. | fenntartja álláspontját, hogy az európai védelmi ipar kialakítását valamennyi tagállamban fenntartható módon kell végrehajtani, a meglévő ipari infrastruktúrára és az európai iparpolitikák EUMSZ 173. cikkében meghatározott normáira építve, s nem kizárólag a szabad verseny elvét követve; |
| --- | --- |

7.

fenntartja álláspontját, hogy az európai védelmi ipar kialakítását valamennyi tagállamban fenntartható módon kell végrehajtani, a meglévő ipari infrastruktúrára és az európai iparpolitikák EUMSZ 173. cikkében meghatározott normáira építve, s nem kizárólag a szabad verseny elvét követve;

| 8. | emlékezteti az uniós tagállamokat, az alelnököt/főképviselőt, a Bizottságot és az Európai Védelmi Ügynökséget, hogy több mint két évtizeddel a hidegháborút, illetve azt követően, hogy részesülhettek a viszonylag magas nemzeti védelmi költségvetések előnyeiből, a tagállamok nem voltak képesek teljesíteni a Helsinki Legfőbb Célokat, és egyéb közös katonai képességfejlesztési célkitűzéseket; |
| --- | --- |

8.

emlékezteti az uniós tagállamokat, az alelnököt/főképviselőt, a Bizottságot és az Európai Védelmi Ügynökséget, hogy több mint két évtizeddel a hidegháborút, illetve azt követően, hogy részesülhettek a viszonylag magas nemzeti védelmi költségvetések előnyeiből, a tagállamok nem voltak képesek teljesíteni a Helsinki Legfőbb Célokat, és egyéb közös katonai képességfejlesztési célkitűzéseket;

| 9. | emlékeztet arra, hogy amennyiben Európa erős biztonsági és védelmi ágazatot akar fenntartani, a tagállamoknak össze kell hangolniuk védelmi költségvetésüket, el kell kerülniük az átfedéseket és bővíteniük kell a közös kutatási programokat; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy amennyiben Európa erős biztonsági és védelmi ágazatot akar fenntartani, a tagállamoknak össze kell hangolniuk védelmi költségvetésüket, el kell kerülniük az átfedéseket és bővíteniük kell a közös kutatási programokat;

| 10. | megjegyzi, hogy a válság és a költségvetési megszorítások ellenére az európai polgárok továbbra is határozottan igénylik az európai védelmi és ipari összehangolást és együttműködést, amelyet a biztonság, a hatékonyság és a megtakarítások egyik tényezőjének tekintenek; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a válság és a költségvetési megszorítások ellenére az európai polgárok továbbra is határozottan igénylik az európai védelmi és ipari összehangolást és együttműködést, amelyet a biztonság, a hatékonyság és a megtakarítások egyik tényezőjének tekintenek;

| 11. | tudomásul veszi a Bizottság 2013. július 24-i közleményét, valamint az alelnök/főképviselő közös biztonság- és védelempolitikáról szóló 2013. október 15-i jelentését; sajnálatosnak tartja, hogy az Európai Tanács ez év decemberi védelmi csúcstalálkozójára való előkészület során a Bizottság és az EKSZ nem adott ki közös európai nyilatkozatot; várakozással tekint az európai strukturális és beruházási alapok, az Enterprise Europe Network (EEN), az Európai Szociális Alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felhasználására vonatkozó bizottsági jogalkotási javaslatok elé, amelyek célja a védelmi ipar kiegyensúlyozott fejlődésének biztosítása az Európai Unió egész területén; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi a Bizottság 2013. július 24-i közleményét, valamint az alelnök/főképviselő közös biztonság- és védelempolitikáról szóló 2013. október 15-i jelentését; sajnálatosnak tartja, hogy az Európai Tanács ez év decemberi védelmi csúcstalálkozójára való előkészület során a Bizottság és az EKSZ nem adott ki közös európai nyilatkozatot; várakozással tekint az európai strukturális és beruházási alapok, az Enterprise Europe Network (EEN), az Európai Szociális Alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felhasználására vonatkozó bizottsági jogalkotási javaslatok elé, amelyek célja a védelmi ipar kiegyensúlyozott fejlődésének biztosítása az Európai Unió egész területén;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság és az uniós védelmi miniszterek egy e célra szolgáló bizottsági közlemény és az EVÜ európai védelmi technológiai és ipari bázisra vonatkozó stratégiájával már 2007-ben kiemelték, hogy e területen sürgős fellépésre van szükség; sajnálja a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a végrehajtási jelentések rendszeres benyújtásával és a stratégiák aktualizálásával kapcsolatban elvesztegetett lehetőségeket; sajnálatosnak tartja, hogy az új közlemény nem veszi számba az előző stratégiákat; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a jövőben a korábbi tapasztalatok alapján alakítsanak ki egy, az európai védelmi technológiai és ipari bázisra vonatkozó közös stratégiát; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság és az uniós védelmi miniszterek egy e célra szolgáló bizottsági közlemény és az EVÜ európai védelmi technológiai és ipari bázisra vonatkozó stratégiájával már 2007-ben kiemelték, hogy e területen sürgős fellépésre van szükség; sajnálja a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a végrehajtási jelentések rendszeres benyújtásával és a stratégiák aktualizálásával kapcsolatban elvesztegetett lehetőségeket; sajnálatosnak tartja, hogy az új közlemény nem veszi számba az előző stratégiákat; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a jövőben a korábbi tapasztalatok alapján alakítsanak ki egy, az európai védelmi technológiai és ipari bázisra vonatkozó közös stratégiát;

| 13. | saját átfogó értékelése szerint egyik stratégiát sem hajtották végre megfelelően az európai védelmi technológiai és ipari bázist illető közös egyetértés hiánya miatt, ami az eltérő nemzeti és ipari érdekeknek és a fegyverkezési ágazatokban kialakult nemzeti szokásoknak tudható be; tudomásul veszi, hogy vannak olyan tagállamok, amelyek nem rendelkeznek saját nemzeti védelmi iparral és/vagy ágazattal, s így a legelőnyösebb ár-érték arányt próbálják világszerte elérni, olyanok, amelyek a nemzeti ellátási láncokat előnyben részesítő, kevésbé versenyképes védelmi iparral rendelkeznek, valamint olyan tagállamok is, amelyek az erős globális versenyt felvállaló, erősebb nemzeti védelmi iparral rendelkeznek; |
| --- | --- |

13.

saját átfogó értékelése szerint egyik stratégiát sem hajtották végre megfelelően az európai védelmi technológiai és ipari bázist illető közös egyetértés hiánya miatt, ami az eltérő nemzeti és ipari érdekeknek és a fegyverkezési ágazatokban kialakult nemzeti szokásoknak tudható be; tudomásul veszi, hogy vannak olyan tagállamok, amelyek nem rendelkeznek saját nemzeti védelmi iparral és/vagy ágazattal, s így a legelőnyösebb ár-érték arányt próbálják világszerte elérni, olyanok, amelyek a nemzeti ellátási láncokat előnyben részesítő, kevésbé versenyképes védelmi iparral rendelkeznek, valamint olyan tagállamok is, amelyek az erős globális versenyt felvállaló, erősebb nemzeti védelmi iparral rendelkeznek;

| 14. | örvendetesnek tartja az Európai Tanács azon határozatát, miszerint decemberi csúcstalálkozójának napirendjére felveszi Európa védelmének megerősítését; felhívja az Európai Tanácsot, hogy biztosítsa a tényleges európai védelmi technológiai és ipari bázis megalapozásához szükséges friss és ambiciózus lendületet, és ehhez határozzon meg iránymutatásokat, átfogó politikai prioritásokat és ütemterveket, amely bázist megfelelő integritás- és bizalomépítő intézkedések támogatnak, középpontjában pedig a képességek állnak, és amely elő fogja mozdítani a szinergiákat, biztosítja a korlátozott források hatékony felhasználását, megakadályozza a párhuzamos folyamatokat, valamint integrált és versenyképes lesz a világpiacon; |
| --- | --- |

14.

örvendetesnek tartja az Európai Tanács azon határozatát, miszerint decemberi csúcstalálkozójának napirendjére felveszi Európa védelmének megerősítését; felhívja az Európai Tanácsot, hogy biztosítsa a tényleges európai védelmi technológiai és ipari bázis megalapozásához szükséges friss és ambiciózus lendületet, és ehhez határozzon meg iránymutatásokat, átfogó politikai prioritásokat és ütemterveket, amely bázist megfelelő integritás- és bizalomépítő intézkedések támogatnak, középpontjában pedig a képességek állnak, és amely elő fogja mozdítani a szinergiákat, biztosítja a korlátozott források hatékony felhasználását, megakadályozza a párhuzamos folyamatokat, valamint integrált és versenyképes lesz a világpiacon;

A követelmények harmonizációja és a kereslet egyesítése

| 15. | sajnálatosnak tartja, hogy a kereslet egyesítése érdekében korábban tett erőfeszítések nem javítottak a kereslet széttagoltságával kapcsolatos helyzeten az Unióban, ahol 28 különböző nemzeti védelmi beszerző, a polgári és katonai felhasználásra szolgáló termékek vonatkozásában pedig még ennél is több vásárló van; sajnálja, hogy az EVÜ képességfejlesztési terve kevés eredménnyel járt; felkéri ezért az Európai Tanácsot, hogy indítson el egy európai védelmi felülvizsgálati folyamatot és valósítsa meg a nemzeti védelmi tervezési folyamatok uniós szintű koordinációját; felkéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy e vizsgálat alapján az Unió stratégiai ambícióinak és képességfejlesztési módszereinek racionalizálása érdekében kezdeményezzen egy széles körű folyamatot az európai biztonságról és védelemről szóló fehér könyv létrehozása céljából; |
| --- | --- |

15.

sajnálatosnak tartja, hogy a kereslet egyesítése érdekében korábban tett erőfeszítések nem javítottak a kereslet széttagoltságával kapcsolatos helyzeten az Unióban, ahol 28 különböző nemzeti védelmi beszerző, a polgári és katonai felhasználásra szolgáló termékek vonatkozásában pedig még ennél is több vásárló van; sajnálja, hogy az EVÜ képességfejlesztési terve kevés eredménnyel járt; felkéri ezért az Európai Tanácsot, hogy indítson el egy európai védelmi felülvizsgálati folyamatot és valósítsa meg a nemzeti védelmi tervezési folyamatok uniós szintű koordinációját; felkéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy e vizsgálat alapján az Unió stratégiai ambícióinak és képességfejlesztési módszereinek racionalizálása érdekében kezdeményezzen egy széles körű folyamatot az európai biztonságról és védelemről szóló fehér könyv létrehozása céljából;

| 16. | felkéri a tagállamokat, hogy az EVÜ-vel együttműködve még alaposabban vizsgálják meg a védelmi képességeik életciklus alapú kezelése összehangolásának és közös tervezésének lehetőségeit; úgy gondolja, hogy az EUSZ 42. cikkében említett közös európai képesség- és fegyverzetpolitikát eredményező magasabb szintű szinergia az előfeltétele lenne annak, hogy a katonai követelmények harmonizációja tagállamok közötti harmonizált eszközbeszerzéssé váljon, ami megteremtené a feltételeket az Unióban a védelmi ipar transznacionális keresletorientált átalakításához; |
| --- | --- |

16.

felkéri a tagállamokat, hogy az EVÜ-vel együttműködve még alaposabban vizsgálják meg a védelmi képességeik életciklus alapú kezelése összehangolásának és közös tervezésének lehetőségeit; úgy gondolja, hogy az EUSZ 42. cikkében említett közös európai képesség- és fegyverzetpolitikát eredményező magasabb szintű szinergia az előfeltétele lenne annak, hogy a katonai követelmények harmonizációja tagállamok közötti harmonizált eszközbeszerzéssé váljon, ami megteremtené a feltételeket az Unióban a védelmi ipar transznacionális keresletorientált átalakításához;

| 17. | tudomásul veszi a NATO védelmi tervezési folyamata során végzett munkát, amelyen keresztül a 26 európai szövetségest is magában foglaló tagok koordinálják adott esetben annak biztosítását, hogy a jövőbeli kihívásokra válaszul a megfelelő védelmi képességeket fejlesszék ki és tartsák fenn; megjegyzi, hogy a NATO már régen felismerte, hogy szorosan együtt kell működni az iparral, nem utolsósorban a – különösen a szabványosításra és az interoperabilitásra vonatkozó – katonai képességi követelmények fejlődésének elősegítése érdekében, a transzatlanti védelmi technológiai és ipari együttműködés előmozdítása mellett; |
| --- | --- |

17.

tudomásul veszi a NATO védelmi tervezési folyamata során végzett munkát, amelyen keresztül a 26 európai szövetségest is magában foglaló tagok koordinálják adott esetben annak biztosítását, hogy a jövőbeli kihívásokra válaszul a megfelelő védelmi képességeket fejlesszék ki és tartsák fenn; megjegyzi, hogy a NATO már régen felismerte, hogy szorosan együtt kell működni az iparral, nem utolsósorban a – különösen a szabványosításra és az interoperabilitásra vonatkozó – katonai képességi követelmények fejlődésének elősegítése érdekében, a transzatlanti védelmi technológiai és ipari együttműködés előmozdítása mellett;

Iparpolitika

| 18. | úgy véli, hogy az európai ipari védelmi politika céljául a tagállamok képességeinek optimalizálását kell kitűzni, összehangolva a kapacitások, létesítmények, felszerelések, eszközök és szolgáltatások széles spektrumának fejlesztését, telepítését és karbantartását annak érdekében, hogy eleget lehessen tenni még a legszigorúbb követelményeket támasztó feladatoknak is, Európa védelmi iparának megerősítésén, a kutatások és a technológia terén az együttműködés előmozdításán, valamint a felszerelések terén együttműködési programok kidolgozásán keresztül; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az európai ipari védelmi politika céljául a tagállamok képességeinek optimalizálását kell kitűzni, összehangolva a kapacitások, létesítmények, felszerelések, eszközök és szolgáltatások széles spektrumának fejlesztését, telepítését és karbantartását annak érdekében, hogy eleget lehessen tenni még a legszigorúbb követelményeket támasztó feladatoknak is, Európa védelmi iparának megerősítésén, a kutatások és a technológia terén az együttműködés előmozdításán, valamint a felszerelések terén együttműködési programok kidolgozásán keresztül;

| 19. | elismeri az európai védelmi iparágak jelentőségét az innováció és növekedés szempontjából, ezek az iparágak ugyanis – közvetve és közvetlenül – mintegy 400 000 munkahely létrejöttét tették lehetővé az Unióban. kiemeli, hogy miközben az európai védelmi gazdaság számos kihívás előtt áll, új – a megkettőződést kizáró és nagyobb méretgazdaságosságot, valamint erősebb iparági versenyt lehetővé tevő – megközelítésre van szükség; |
| --- | --- |

19.

elismeri az európai védelmi iparágak jelentőségét az innováció és növekedés szempontjából, ezek az iparágak ugyanis – közvetve és közvetlenül – mintegy 400 000 munkahely létrejöttét tették lehetővé az Unióban. kiemeli, hogy miközben az európai védelmi gazdaság számos kihívás előtt áll, új – a megkettőződést kizáró és nagyobb méretgazdaságosságot, valamint erősebb iparági versenyt lehetővé tevő – megközelítésre van szükség;

| 20. | úgy véli, hogy elérkezett egy olyan önkéntes megközelítés előmozdításának ideje, amely fellép az európai védelmi piaci iparágak széttöredezettségével szemben és előmozdítja e piac megszilárdítását (a harmonizálás kezdeményezésével) a kereslet és a kínálat, valamint a szabályozás és a szabványok terén, és ugyancsak eljött az idő a kutatáson, az innováción, a növekvő energiahatékonyságon, a nyersanyagokkal kapcsolatos stratégián, a kkv-k megerősítésén és a regionális hálózatok kialakításán alapuló integrált fenntartható iparpolitikába való beruházásra; maradéktalanul támogatja a Bizottság erőfeszítéseit, amelyek célja belső védelmi és biztonsági belső piac alátámasztása a kis- és középvállalkozások megfelelő támogatása révén, amelyek döntő szerepet töltenek be az innováció, a szakosodott képességek és a csúcstechnológiák, valamint az Európa 2020 stratégia keretében megvalósítandó munkahelyteremtés tekintetében; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy elérkezett egy olyan önkéntes megközelítés előmozdításának ideje, amely fellép az európai védelmi piaci iparágak széttöredezettségével szemben és előmozdítja e piac megszilárdítását (a harmonizálás kezdeményezésével) a kereslet és a kínálat, valamint a szabályozás és a szabványok terén, és ugyancsak eljött az idő a kutatáson, az innováción, a növekvő energiahatékonyságon, a nyersanyagokkal kapcsolatos stratégián, a kkv-k megerősítésén és a regionális hálózatok kialakításán alapuló integrált fenntartható iparpolitikába való beruházásra; maradéktalanul támogatja a Bizottság erőfeszítéseit, amelyek célja belső védelmi és biztonsági belső piac alátámasztása a kis- és középvállalkozások megfelelő támogatása révén, amelyek döntő szerepet töltenek be az innováció, a szakosodott képességek és a csúcstechnológiák, valamint az Európa 2020 stratégia keretében megvalósítandó munkahelyteremtés tekintetében;

| 21. | úgy véli, hogy a tagállamok számára az ipari kihívások leküzdése szempontjából fontos az együttműködés fokozása, és megjegyzi, hogy a költségvetési kényszerek és az egyre növekvő globális verseny azt jelenti, hogy az EU-nak szüksége van mind belső partnerségre, mind pedig más csoportosulásokkal való partneri viszonyokra, valamint feladatmegosztásra kell törekednie; támogatja az EVÜ-t a regionális klaszterek előmozdítására irányuló törekvésében; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a tagállamok számára az ipari kihívások leküzdése szempontjából fontos az együttműködés fokozása, és megjegyzi, hogy a költségvetési kényszerek és az egyre növekvő globális verseny azt jelenti, hogy az EU-nak szüksége van mind belső partnerségre, mind pedig más csoportosulásokkal való partneri viszonyokra, valamint feladatmegosztásra kell törekednie; támogatja az EVÜ-t a regionális klaszterek előmozdítására irányuló törekvésében;

| 22. | úgy ítéli meg, hogy a védelmi piacokat a szinte kizárólag állami kereslet, a korlátozott kínálat, az exportellenőrzéssel és a proliferáció elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségek és az erőteljes bizalmi jelleg miatt különleges piacoknak kell tekinteni; |
| --- | --- |

22.

úgy ítéli meg, hogy a védelmi piacokat a szinte kizárólag állami kereslet, a korlátozott kínálat, az exportellenőrzéssel és a proliferáció elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségek és az erőteljes bizalmi jelleg miatt különleges piacoknak kell tekinteni;

| 23. | úgy véli, hogy a védelmi ipar rendkívül különleges természetű ipar, mert a termékek kifejlesztése e területen jelentős időt vesz igénybe, a rendszerek működőképességét több évtizeden át fenn kell tartani, a programok jelentős és egyre növekvő költségekkel járnak, és végül a termékek kereskedelmi forgalma erősen függ a tagállamok kormányaitól. |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a védelmi ipar rendkívül különleges természetű ipar, mert a termékek kifejlesztése e területen jelentős időt vesz igénybe, a rendszerek működőképességét több évtizeden át fenn kell tartani, a programok jelentős és egyre növekvő költségekkel járnak, és végül a termékek kereskedelmi forgalma erősen függ a tagállamok kormányaitól.

| 24. | támogatja a biztonsági és védelmi termékekben rejlő lehetőségek kihasználását és bátorítja azok kettős felhasználását, különösen az űrágazat, a tengerhajózás, a repülés és a távközlés területén; hangsúlyozza, hogy a védelmi iparág a később kereskedelmi célra felhasznált fejlett technológiák kidolgozásának fontos hajtóereje; |
| --- | --- |

24.

támogatja a biztonsági és védelmi termékekben rejlő lehetőségek kihasználását és bátorítja azok kettős felhasználását, különösen az űrágazat, a tengerhajózás, a repülés és a távközlés területén; hangsúlyozza, hogy a védelmi iparág a később kereskedelmi célra felhasznált fejlett technológiák kidolgozásának fontos hajtóereje;

| 25. | arra ösztönzi az Európai Tanácsot, hogy minden módon támogassa az EDTIB-et, és hogy ennek érdekében mindenekelőtt jelölje ki annak határait, nevezetesen oly módon, hogy az abban résztvevőket különleges jogállással, az európai védelmi gazdasági szereplő (OEDE) jogállásával ruházza fel; |
| --- | --- |

25.

arra ösztönzi az Európai Tanácsot, hogy minden módon támogassa az EDTIB-et, és hogy ennek érdekében mindenekelőtt jelölje ki annak határait, nevezetesen oly módon, hogy az abban résztvevőket különleges jogállással, az európai védelmi gazdasági szereplő (OEDE) jogállásával ruházza fel;

| 26. | úgy véli, hogy az európai védelmi gazdasági szereplő státuszát csak azon az alapon szabad megadni, hogy Európában mind technológiai, mind társadalmi-gazdasági szempontból hozzáadott értéket teremtenek; véleménye szerint ezért kizárólag ezen európai védelmi gazdasági szereplőknek kellene részesülniük az európai programok által biztosított támogatásokból; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az európai védelmi gazdasági szereplő státuszát csak azon az alapon szabad megadni, hogy Európában mind technológiai, mind társadalmi-gazdasági szempontból hozzáadott értéket teremtenek; véleménye szerint ezért kizárólag ezen európai védelmi gazdasági szereplőknek kellene részesülniük az európai programok által biztosított támogatásokból;

| 27. | meggyőződése, hogy el kell ismerni „az európai védelmi gazdasági szereplők” koncepcióját, és hogy megfelelő védelmük érdekében ésszerű feltételeknek kell teljesülniük az EU-n-belül a foglalkoztatással, a tudományos és technológiai szekértelemmel, a határozathozatallal és a termeléssel kapcsolatosan; |
| --- | --- |

27.

meggyőződése, hogy el kell ismerni „az európai védelmi gazdasági szereplők” koncepcióját, és hogy megfelelő védelmük érdekében ésszerű feltételeknek kell teljesülniük az EU-n-belül a foglalkoztatással, a tudományos és technológiai szekértelemmel, a határozathozatallal és a termeléssel kapcsolatosan;

| 28. | felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszék védelmi technológiai és ipari bázisaikat és kiválósági központjaikat a kulcstechnológiákra támaszkodva, és ezekben az egységekben alkalmazzanak hatékony vállalatirányítási mechanizmusokat az Európai Unió területén, ily módon nagyobb mértékű kölcsönös függőséget hova létre a szóban forgó bázisok és központok között; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a tagállamokat, hogy fejlesszék védelmi technológiai és ipari bázisaikat és kiválósági központjaikat a kulcstechnológiákra támaszkodva, és ezekben az egységekben alkalmazzanak hatékony vállalatirányítási mechanizmusokat az Európai Unió területén, ily módon nagyobb mértékű kölcsönös függőséget hova létre a szóban forgó bázisok és központok között;

| 29. | sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék a jelentős védelmi cégek és egyetemek közötti együttműködést; hangsúlyozza, hogy az ilyen együttműködésen keresztül bővíthető az egyetemek tudásalapja; |
| --- | --- |

29.

sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék a jelentős védelmi cégek és egyetemek közötti együttműködést; hangsúlyozza, hogy az ilyen együttműködésen keresztül bővíthető az egyetemek tudásalapja;

| 30. | felhívja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentsék a felesleges szabályozási akadályok számát, javítsák a védelmi vállalatok közti párbeszédet és ösztönözzék ésszerűsítésüket, hogy lehetővé váljon azon berendezések beszerzése, amelyek a teljesítmény és a költségek tekintetében leginkább megfelelnek e vállalatok igényeinek; felszólít az európai vállalatok sürgős szerkezetátalakítására a nemzeti akadályok leküzdése és globális szemlélet kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

30.

felhívja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentsék a felesleges szabályozási akadályok számát, javítsák a védelmi vállalatok közti párbeszédet és ösztönözzék ésszerűsítésüket, hogy lehetővé váljon azon berendezések beszerzése, amelyek a teljesítmény és a költségek tekintetében leginkább megfelelnek e vállalatok igényeinek; felszólít az európai vállalatok sürgős szerkezetátalakítására a nemzeti akadályok leküzdése és globális szemlélet kialakítása érdekében;

| 31. | úgy véli, hogy a számos innovatív terméket tervező és gyártó kis- és közepes vállalkozások alapvető szerepet játszik az európai védelmi technológiai és ipari bázis fenntartásában és megszilárdításában; megjegyzi, hogy az európai védelmi piac szétszabdaltsága akadályozza a kis- és középvállalkozásokat abban, hogy értékesíteni tudják termékeiket; felszólítja a tagállamokat, az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy működjenek együtt olyan módszerek és eszközök kidolgozásán, amelyek a kis-és középvállalkozások fenntartható megszilárdítására, valamint a védelmi beszerzésekhez való hozzáférésük megkönnyítésére irányulnak; hangsúlyozza, hogy a szabványosítás és a tanúsítás közös rendszere az európai vállalatok – köztük a kkv-k – számára előnyökkel járna, mivel ez javítaná az európai és nemzetközi piacokhoz való hozzáférésüket, munkahelyeket teremtene és kiszélesítené az uniós finanszírozáshoz való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a számos innovatív terméket tervező és gyártó kis- és közepes vállalkozások alapvető szerepet játszik az európai védelmi technológiai és ipari bázis fenntartásában és megszilárdításában; megjegyzi, hogy az európai védelmi piac szétszabdaltsága akadályozza a kis- és középvállalkozásokat abban, hogy értékesíteni tudják termékeiket; felszólítja a tagállamokat, az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy működjenek együtt olyan módszerek és eszközök kidolgozásán, amelyek a kis-és középvállalkozások fenntartható megszilárdítására, valamint a védelmi beszerzésekhez való hozzáférésük megkönnyítésére irányulnak; hangsúlyozza, hogy a szabványosítás és a tanúsítás közös rendszere az európai vállalatok – köztük a kkv-k – számára előnyökkel járna, mivel ez javítaná az európai és nemzetközi piacokhoz való hozzáférésüket, munkahelyeket teremtene és kiszélesítené az uniós finanszírozáshoz való hozzáférésüket;

A szabványosítással és a tanúsítással kapcsolatos közös megközelítés szükségessége

| 32. | újólag megismétli, hogy a védelmi eszközök egységesítése alapvető fontosságú egy versenyképes európai egységes védelmi piac létrehozásához, valamint az interoperabilitás biztosítása és a fegyverkezési programokban való együttműködés elősegítése, a projektek összegyűjtése és megosztása és a tagállami katonai erők közötti folyamatos interoperabilitás szempontjából, amely egyben csökkenti a karbantartási és operatív költségek szintjét, illetve biztosítja, hogy az európai tagállamok védelmi kapacitásait a közös műveletekben optimálisan lehessen felhasználni; |
| --- | --- |

32.

újólag megismétli, hogy a védelmi eszközök egységesítése alapvető fontosságú egy versenyképes európai egységes védelmi piac létrehozásához, valamint az interoperabilitás biztosítása és a fegyverkezési programokban való együttműködés elősegítése, a projektek összegyűjtése és megosztása és a tagállami katonai erők közötti folyamatos interoperabilitás szempontjából, amely egyben csökkenti a karbantartási és operatív költségek szintjét, illetve biztosítja, hogy az európai tagállamok védelmi kapacitásait a közös műveletekben optimálisan lehessen felhasználni;

| 33. | emlékeztet arra, hogy egyre több a polgári és katonai felhasználású termékekre vonatkozó versenyképes ipari szabvány; sajnálkozik a NATO szabványosítási megállapodásainak (STANAG) és ajánlásainak (STANREC) korlátozott sikere miatt; felkéri a Bizottságot és az EVÜ-t, hogy mozdítsák elő közös szabványok egységes rendszerének használatát a honvédelemben, és dolgozzanak ki „hibrid szabványokat” a kettős felhasználású területekre vonatkozóan; felkéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a védelmi szabványok meghatározására irányuló jövőbeni lépéseik a Bizottság és az európai szabványügyi szervezetek által tett polgári javaslatokon alapuljanak; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet arra, hogy egyre több a polgári és katonai felhasználású termékekre vonatkozó versenyképes ipari szabvány; sajnálkozik a NATO szabványosítási megállapodásainak (STANAG) és ajánlásainak (STANREC) korlátozott sikere miatt; felkéri a Bizottságot és az EVÜ-t, hogy mozdítsák elő közös szabványok egységes rendszerének használatát a honvédelemben, és dolgozzanak ki „hibrid szabványokat” a kettős felhasználású területekre vonatkozóan; felkéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a védelmi szabványok meghatározására irányuló jövőbeni lépéseik a Bizottság és az európai szabványügyi szervezetek által tett polgári javaslatokon alapuljanak;

| 34. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy vizsgálják meg az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) által kínált lehetőségeket a katonai termékek és alkalmazások európai szabványainak kidolgozása tekintetében, például kórházhajók építése vagy a távirányítású légijármű-rendszerek terén; |
| --- | --- |

34.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy vizsgálják meg az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) által kínált lehetőségeket a katonai termékek és alkalmazások európai szabványainak kidolgozása tekintetében, például kórházhajók építése vagy a távirányítású légijármű-rendszerek terén;

| 35. | üdvözli a Bizottság szabványosítással kapcsolatos javaslatait, valamint kéri az Európai Tanácsot ezek tudomásul vételére és konkrét javaslatok benyújtására e téren; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a Bizottság szabványosítással kapcsolatos javaslatait, valamint kéri az Európai Tanácsot ezek tudomásul vételére és konkrét javaslatok benyújtására e téren;

| 36. | felkéri a tagállamokat, hogy a tanúsítványok kölcsönös elismerésével és a közös európai polgári és katonai tanúsítási eljárások kidolgozásával egyszerűsítsék az európai tanúsítási eljárásokat; |
| --- | --- |

36.

felkéri a tagállamokat, hogy a tanúsítványok kölcsönös elismerésével és a közös európai polgári és katonai tanúsítási eljárások kidolgozásával egyszerűsítsék az európai tanúsítási eljárásokat;

Az ellátás biztonságának biztosítása

| 37. | az ipar átszervezésének összefüggésében kiemeli annak fontosságát, hogy az ellátásbiztonságot ne kockáztassuk; felkéri a tagállamokat, az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy gyorsan dolgozzanak ki egy átfogó és ambiciózus, a kölcsönös biztosítékok rendszerén alapuló uniós szintű ellátásbiztonsági rendszert, különösen a stratégiai anyagok és a kritikus technológiák számára, lehetőség szerint az állandó strukturált együttműködés jogalapjának felhasználásával; |
| --- | --- |

37.

az ipar átszervezésének összefüggésében kiemeli annak fontosságát, hogy az ellátásbiztonságot ne kockáztassuk; felkéri a tagállamokat, az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy gyorsan dolgozzanak ki egy átfogó és ambiciózus, a kölcsönös biztosítékok rendszerén alapuló uniós szintű ellátásbiztonsági rendszert, különösen a stratégiai anyagok és a kritikus technológiák számára, lehetőség szerint az állandó strukturált együttműködés jogalapjának felhasználásával;

| 38. | ösztönzi a tagállamokat, hogy maradéktalanul használják ki a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló 2009/43/EK irányelv szerinti általános és átfogó engedélyekben rejlő lehetőséget, és gyorsítsák fel a sürgősségi műveletek során az ellátásbiztonságra vonatkozó 2006. évi keretmegállapodás működőképessé tételére irányuló munkát; |
| --- | --- |

38.

ösztönzi a tagállamokat, hogy maradéktalanul használják ki a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló 2009/43/EK irányelv szerinti általános és átfogó engedélyekben rejlő lehetőséget, és gyorsítsák fel a sürgősségi műveletek során az ellátásbiztonságra vonatkozó 2006. évi keretmegállapodás működőképessé tételére irányuló munkát;

| 39. | felkéri az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy kritikus technológiákkal kapcsolatban terjesszenek elő a függetlenség biztosítására irányuló közös stratégiát, különösen a polgári és katonai (kettős felhasználású), kialakulóban lévő és kulcsfontosságú alaptechnológiák – például a korszerű mikro/nanoelektronika, mesterséges intelligencia és fotonika – tekintetében, amelyeket döntő fontosságúnak kell tekinteni a KBVP-missziók szempontjából; felkéri a tagállamokat, hogy az európai védelmi technológiai és ipari bázist használják fel az EU önellátásának megerősítésére e kulcsfontosságú ágazatokban; |
| --- | --- |

39.

felkéri az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy kritikus technológiákkal kapcsolatban terjesszenek elő a függetlenség biztosítására irányuló közös stratégiát, különösen a polgári és katonai (kettős felhasználású), kialakulóban lévő és kulcsfontosságú alaptechnológiák – például a korszerű mikro/nanoelektronika, mesterséges intelligencia és fotonika – tekintetében, amelyeket döntő fontosságúnak kell tekinteni a KBVP-missziók szempontjából; felkéri a tagállamokat, hogy az európai védelmi technológiai és ipari bázist használják fel az EU önellátásának megerősítésére e kulcsfontosságú ágazatokban;

Új ösztönzés a fegyverkezési együttműködés számára

| 40. | ösztönzi a tagállamokat, hogy új közös projektek indításával kezeljék az ipar csökkenő keresletből adódó többletkapacitásának problémáját, és ehhez jobban támaszkodjanak az alulkihasznált és alulfinanszírozott Európai Védelmi Ügynökségre, illetve vonják le a közelmúltban sorra került közös műveletek tanulságait, amelyek során fény derült a hiányosságokra, például a stratégiai és taktikai szállítás vagy a légi megfigyelés és az űrből történő megfigyelés területén; különösen javasolja az uniós tagállamok többségében olyannyira hiányzó, polgári és katonai alkalmazásokkal működő kulcsfontosságú alaptechnológiák, például távirányítású légijármű-rendszerek (RPAS) kifejlesztését, ezáltal elősegítve a csúcstechnológiák fejlesztését és a kulcskompetenciák Európán belül tartását; ösztönzi az Uniót, hogy a kettős felhasználású képességek vásárlása és a prototípusok lehetséges lízingje és/vagy beszerzése révén vegyen részt közös projektekben; |
| --- | --- |

40.

ösztönzi a tagállamokat, hogy új közös projektek indításával kezeljék az ipar csökkenő keresletből adódó többletkapacitásának problémáját, és ehhez jobban támaszkodjanak az alulkihasznált és alulfinanszírozott Európai Védelmi Ügynökségre, illetve vonják le a közelmúltban sorra került közös műveletek tanulságait, amelyek során fény derült a hiányosságokra, például a stratégiai és taktikai szállítás vagy a légi megfigyelés és az űrből történő megfigyelés területén; különösen javasolja az uniós tagállamok többségében olyannyira hiányzó, polgári és katonai alkalmazásokkal működő kulcsfontosságú alaptechnológiák, például távirányítású légijármű-rendszerek (RPAS) kifejlesztését, ezáltal elősegítve a csúcstechnológiák fejlesztését és a kulcskompetenciák Európán belül tartását; ösztönzi az Uniót, hogy a kettős felhasználású képességek vásárlása és a prototípusok lehetséges lízingje és/vagy beszerzése révén vegyen részt közös projektekben;

| 41. | a tapasztalatok fényében úgy véli, hogy a fejlesztési és termelési tevékenységek megosztását, amelyet az együttműködés keretében végrehajtott fegyverkezési programok során alkalmaztak, az ipari hatékonyság és gazdasági teljesítmény szigorú elve alapján kell megszervezni a párhuzamosságok elkerülése és a költségek féken tartása érdekében; |
| --- | --- |

41.

a tapasztalatok fényében úgy véli, hogy a fejlesztési és termelési tevékenységek megosztását, amelyet az együttműködés keretében végrehajtott fegyverkezési programok során alkalmaztak, az ipari hatékonyság és gazdasági teljesítmény szigorú elve alapján kell megszervezni a párhuzamosságok elkerülése és a költségek féken tartása érdekében;

| 42. | felhívja a tagállamokat, hogy a nagyszabású védelmi technológiai beszerzések előkészítése során részesítsék előnyben az EU-n belüli projekteket és közös programokat, illetve az európai székhelyű új technológiákat, amelyek elősegítik nemcsak a fokozottabb európai kereskedelmet és a megerősített együttműködést, hanem a minőség és az árak terén a globális védelmi piacon folyó versenyt is; |
| --- | --- |

42.

felhívja a tagállamokat, hogy a nagyszabású védelmi technológiai beszerzések előkészítése során részesítsék előnyben az EU-n belüli projekteket és közös programokat, illetve az európai székhelyű új technológiákat, amelyek elősegítik nemcsak a fokozottabb európai kereskedelmet és a megerősített együttműködést, hanem a minőség és az árak terén a globális védelmi piacon folyó versenyt is;

| 43. | ösztönzi az Európai Tanácsot, hogy az EVÜ és a Közös Fegyverkezési és Együttműködési Szervezet (OCCAR) között meglévő igazgatási megállapodás alapján biztosítsa a közös projektek sikeres végrehajtását és tűzze ki célul a két szervezet közötti szorosabb kapcsolatok kialakítását; |
| --- | --- |

43.

ösztönzi az Európai Tanácsot, hogy az EVÜ és a Közös Fegyverkezési és Együttműködési Szervezet (OCCAR) között meglévő igazgatási megállapodás alapján biztosítsa a közös projektek sikeres végrehajtását és tűzze ki célul a két szervezet közötti szorosabb kapcsolatok kialakítását;

| 44. | felkéri az Európai Tanácsot, hogy megfelelő források biztosításával tegye lehetővé az EVÜ számára, hogy az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdésében és 45. cikkében felvázoltakkal összhangban teljes mértékben vállalja fel intézményi szerepét; újólag megismétli, hogy a tagállamoknak sürgősen megfelelő finanszírozást kell biztosítaniuk az EVÜ számára a teljes feladatköre ellátásához; úgy véli, hogy ezt legjobban úgy lehetne elérni, ha a most következő többéves pénzügyi kerettől kezdve az Ügynökség személyzeti és működési költségeit az uniós költségvetésből finanszíroznák; |
| --- | --- |

44.

felkéri az Európai Tanácsot, hogy megfelelő források biztosításával tegye lehetővé az EVÜ számára, hogy az EUSZ 42. cikkének (3) bekezdésében és 45. cikkében felvázoltakkal összhangban teljes mértékben vállalja fel intézményi szerepét; újólag megismétli, hogy a tagállamoknak sürgősen megfelelő finanszírozást kell biztosítaniuk az EVÜ számára a teljes feladatköre ellátásához; úgy véli, hogy ezt legjobban úgy lehetne elérni, ha a most következő többéves pénzügyi kerettől kezdve az Ügynökség személyzeti és működési költségeit az uniós költségvetésből finanszíroznák;

A KBVP-missziók támogatása európai kutatás és fejlesztés révén

| 45. | megállapítja, hogy a gazdasági és pénzügyi válság, valamint a tagállamok többségében a védelmi költségvetés csökkentése csaknem valamennyi tagállamban jelentős forráscsökkentés, visszalépés vagy késedelem következik be a kutatás és a technológiai innovációs programok tekintetében, ami valószínűleg továbbra is hatással lesz az európai védelmi iparra és az e területet érintő tudományos előrehaladásra az Unióban; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet közép- és hosszú távon munkahelyek megszűnését, valamint az ipari képesség és szakismeret elvesztését okozhatja; |
| --- | --- |

45.

megállapítja, hogy a gazdasági és pénzügyi válság, valamint a tagállamok többségében a védelmi költségvetés csökkentése csaknem valamennyi tagállamban jelentős forráscsökkentés, visszalépés vagy késedelem következik be a kutatás és a technológiai innovációs programok tekintetében, ami valószínűleg továbbra is hatással lesz az európai védelmi iparra és az e területet érintő tudományos előrehaladásra az Unióban; hangsúlyozza, hogy ez a helyzet közép- és hosszú távon munkahelyek megszűnését, valamint az ipari képesség és szakismeret elvesztését okozhatja;

| 46. | emlékeztet a kutatás és az innováció jelentőségére a védelmi és biztonsági ágazatban, és hangsúlyozza a Horizont 2020 kutatási program jelentőségét; különösen hangsúlyozza a „Biztonságos társadalmak – Európa és polgárai szabadságának és biztonságának a védelme” témájával foglalkozó hetedik társadalmi kihívás jelentőségét; hangsúlyozza a tagállamok és az e területen illetékes tagállami ügynökségek közötti multinacionális együttműködés fokozásának fontosságát; úgy véli, hogy a védelmi ipar innovációs kutatásainak szigorúan titkos jellegére tekintettel létfontosságú, hogy az ilyen kutatás finanszírozása a szükségletekkel összhangban álló módon történjen; meg kell tehát fontolni egy európai védelmi és biztonsági intézet létrehozását a Közös Kutatóközponton belül; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet a kutatás és az innováció jelentőségére a védelmi és biztonsági ágazatban, és hangsúlyozza a Horizont 2020 kutatási program jelentőségét; különösen hangsúlyozza a „Biztonságos társadalmak – Európa és polgárai szabadságának és biztonságának a védelme” témájával foglalkozó hetedik társadalmi kihívás jelentőségét; hangsúlyozza a tagállamok és az e területen illetékes tagállami ügynökségek közötti multinacionális együttműködés fokozásának fontosságát; úgy véli, hogy a védelmi ipar innovációs kutatásainak szigorúan titkos jellegére tekintettel létfontosságú, hogy az ilyen kutatás finanszírozása a szükségletekkel összhangban álló módon történjen; meg kell tehát fontolni egy európai védelmi és biztonsági intézet létrehozását a Közös Kutatóközponton belül;

| 47. | üdvözli a Bizottság azzal kapcsolatos szándékát, hogy a KBVP-missziók támogatására irányuló, az Unió által finanszírozott kutatásra vonatkozóan kezdeményezzen előkészítő tevékenységet, és felkéri a Bizottságot arra, hogy az ilyen programok előzményeként a következő többéves pénzügyi keret vonatkozásában mielőbb tegyen konkrét javaslatot; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a Bizottság azzal kapcsolatos szándékát, hogy a KBVP-missziók támogatására irányuló, az Unió által finanszírozott kutatásra vonatkozóan kezdeményezzen előkészítő tevékenységet, és felkéri a Bizottságot arra, hogy az ilyen programok előzményeként a következő többéves pénzügyi keret vonatkozásában mielőbb tegyen konkrét javaslatot;

| 48. | úgy gondolja, hogy az európai védelmi technológiai és ipari bázissal kapcsolatos védelmi kutatásnak és innovációnak továbbra is valós erkölcsi alapja van; megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés egy teljes fejezetet szán a közös biztonság- és védelempolitikának, amely magában foglalja a védelmi technológiai kutatásokat és a közös uniós védelem kialakítását; felszólítja a tagállamokat és az EVÜ-t, hogy mennyiségi és minőségi szempontból egyaránt jelentős mértékben fokozzák a közös kutatási és fejlesztési projekteket; |
| --- | --- |

48.

úgy gondolja, hogy az európai védelmi technológiai és ipari bázissal kapcsolatos védelmi kutatásnak és innovációnak továbbra is valós erkölcsi alapja van; megjegyzi, hogy a Lisszaboni Szerződés egy teljes fejezetet szán a közös biztonság- és védelempolitikának, amely magában foglalja a védelmi technológiai kutatásokat és a közös uniós védelem kialakítását; felszólítja a tagállamokat és az EVÜ-t, hogy mennyiségi és minőségi szempontból egyaránt jelentős mértékben fokozzák a közös kutatási és fejlesztési projekteket;

| 49. | emlékeztet rá, hogy az EUMSZ 179. cikke kötelezi az Uniót a szerződések fényében szükségesnek ítélt valamennyi kutatás támogatására; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet rá, hogy az EUMSZ 179. cikke kötelezi az Uniót a szerződések fényében szükségesnek ítélt valamennyi kutatás támogatására;

| 50. | emlékeztet arra, hogy az európai védelmi miniszterek 2007 novemberében kollektív referenciaértékeket fogadtak el annak érdekében, hogy a védelmi kutatási és technológiai kiadásokat a teljes védelmi kiadások 2 %-ára, az európai együttműködésen alapuló védelmi kutatási és technológiai kiadások szintjét pedig 20 %-ra emeljék; |
| --- | --- |

50.

emlékeztet arra, hogy az európai védelmi miniszterek 2007 novemberében kollektív referenciaértékeket fogadtak el annak érdekében, hogy a védelmi kutatási és technológiai kiadásokat a teljes védelmi kiadások 2 %-ára, az európai együttműködésen alapuló védelmi kutatási és technológiai kiadások szintjét pedig 20 %-ra emeljék;

| 51. | támogatja az Európai Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat és az Európai Védelmi Ügynökség képviselőit tömörítő védelmi munkacsoport arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a Horizont 2020 program keretében elért kutatási eredményeket beépítsék a védelmi célú innovációs kutatásokba, és optimalizálják a polgári és a katonai alkalmazások közötti szinergiákat; felszólít továbbá arra, hogy az EUMSZ 187. cikkének megfelelően közös vállalkozások létrehozásával kell feltárni az állami és magánfinanszírozás alkalmazásának módjait; |
| --- | --- |

51.

támogatja az Európai Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat és az Európai Védelmi Ügynökség képviselőit tömörítő védelmi munkacsoport arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a Horizont 2020 program keretében elért kutatási eredményeket beépítsék a védelmi célú innovációs kutatásokba, és optimalizálják a polgári és a katonai alkalmazások közötti szinergiákat; felszólít továbbá arra, hogy az EUMSZ 187. cikkének megfelelően közös vállalkozások létrehozásával kell feltárni az állami és magánfinanszírozás alkalmazásának módjait;

| 52. | ösztönzi az EVÜ-t, hogy támaszkodjon a sikeres közös befektetési programokkal kapcsolatban elért eredményeire, és működjön együtt a Bizottsággal annak érdekében, hogy az EUMSZ 185. cikke alapján kutatási és fejlesztési programokat indítsanak; |
| --- | --- |

52.

ösztönzi az EVÜ-t, hogy támaszkodjon a sikeres közös befektetési programokkal kapcsolatban elért eredményeire, és működjön együtt a Bizottsággal annak érdekében, hogy az EUMSZ 185. cikke alapján kutatási és fejlesztési programokat indítsanak;

| 53. | emlékeztet a polgári és a katonai kutatások közötti szinergiák fontosságára a magas hozzáadott értékkel bíró területeken; hangsúlyozza, hogy – annak figyelembe vétele mellett, hogy bizonyos projektek elsődlegesen polgári célúak, mások pedig önálló jellegűek – a költségek megosztása érdekében hatékonyabban ki lehetne használni a kettős felhasználási lehetőségeket, mivel ezen ágazatok serkentik a növekedést és munkahelyeket teremtenek; hangsúlyozza továbbá, hogy ilyen szinergiák a felvevőpiac európai magánforrásokból történő ellátásának megerősítésében is megvalósulhatnak; |
| --- | --- |

53.

emlékeztet a polgári és a katonai kutatások közötti szinergiák fontosságára a magas hozzáadott értékkel bíró területeken; hangsúlyozza, hogy – annak figyelembe vétele mellett, hogy bizonyos projektek elsődlegesen polgári célúak, mások pedig önálló jellegűek – a költségek megosztása érdekében hatékonyabban ki lehetne használni a kettős felhasználási lehetőségeket, mivel ezen ágazatok serkentik a növekedést és munkahelyeket teremtenek; hangsúlyozza továbbá, hogy ilyen szinergiák a felvevőpiac európai magánforrásokból történő ellátásának megerősítésében is megvalósulhatnak;

| 54. | kéri a tagállamokat, hozzanak létre megfelelő platformot annak érdekében, hogy a védelmi kutatásokat a polgári szféra felé irányítsák, a figyelmet a csúcstechnológiai alkalmazásokra összpontosítva; felkéri a tagállamokat, hogy a védelmi kutatásokat irányítsák a természeti katasztrófák kezelésének területe felé is (az elmúlt negyven évben megnégyszereződött az európai természeti katasztrófák száma); |
| --- | --- |

54.

kéri a tagállamokat, hozzanak létre megfelelő platformot annak érdekében, hogy a védelmi kutatásokat a polgári szféra felé irányítsák, a figyelmet a csúcstechnológiai alkalmazásokra összpontosítva; felkéri a tagállamokat, hogy a védelmi kutatásokat irányítsák a természeti katasztrófák kezelésének területe felé is (az elmúlt negyven évben megnégyszereződött az európai természeti katasztrófák száma);

| 55. | úgy véli, az EU védelmi iparának továbbra is magas szinten kell fenntartania az innovációt mind katonai, mind pedig polgári téren annak érdekében, hogy képes legyen megfelelni mindazon fenyegetéseknek és kihívásoknak, amelyekkel a tagállamoknak és az EU-nak az elkövetkező években szembe kell nézniük, eközben a legígéretesebb technológiai vívmányokat alkalmazva, függetlenül attól, hogy azokat kimondottan védelmi célokra, vagy pedig polgári alkalmazásra fejlesztették-e ki; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, az EU védelmi iparának továbbra is magas szinten kell fenntartania az innovációt mind katonai, mind pedig polgári téren annak érdekében, hogy képes legyen megfelelni mindazon fenyegetéseknek és kihívásoknak, amelyekkel a tagállamoknak és az EU-nak az elkövetkező években szembe kell nézniük, eközben a legígéretesebb technológiai vívmányokat alkalmazva, függetlenül attól, hogy azokat kimondottan védelmi célokra, vagy pedig polgári alkalmazásra fejlesztették-e ki;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó politika keretében megfelelően védeni kell a kutatási eredményeket, valamint véleménye szerint tovább kell erősíteni az EVÜ szerepét, hogy már korai szakaszban megkönnyíthesse a jövőbeni technológiai és ipari együttműködést az Unió partnerei közötti; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó politika keretében megfelelően védeni kell a kutatási eredményeket, valamint véleménye szerint tovább kell erősíteni az EVÜ szerepét, hogy már korai szakaszban megkönnyíthesse a jövőbeni technológiai és ipari együttműködést az Unió partnerei közötti;

Űrpolitika

| 57. | meggyőződése, hogy az űrágazat hozzájárul az EU stratégiai önállóságához, és hogy a tagállamok független hozzáférésének lehetősége létfontosságú szerepet játszik a biztonság és a védelem terén; hangsúlyozza a kiválóság fenntartásának fontosságát e technológiailag innovatív és hatékony iparágban, az Európai Unió technológiai függetlenségének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

57.

meggyőződése, hogy az űrágazat hozzájárul az EU stratégiai önállóságához, és hogy a tagállamok független hozzáférésének lehetősége létfontosságú szerepet játszik a biztonság és a védelem terén; hangsúlyozza a kiválóság fenntartásának fontosságát e technológiailag innovatív és hatékony iparágban, az Európai Unió technológiai függetlenségének biztosítása érdekében;

| 58. | üdvözli az európai műholdrendszerek (Galileo, Copernicus, EGNOS) létrehozását és fejlesztését; hangsúlyozza, hogy egy ilyen rendszer kifejlesztése nemcsak az űripar, hanem Európa önállósága számára is erőteljes lökést ad majd, és lehetőséget teremt az európai védelem ipari és technológia alapját alkotó kritikus összetevők egyikének kialakítására; |
| --- | --- |

58.

üdvözli az európai műholdrendszerek (Galileo, Copernicus, EGNOS) létrehozását és fejlesztését; hangsúlyozza, hogy egy ilyen rendszer kifejlesztése nemcsak az űripar, hanem Európa önállósága számára is erőteljes lökést ad majd, és lehetőséget teremt az európai védelem ipari és technológia alapját alkotó kritikus összetevők egyikének kialakítására;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a világűr-megfigyelését és a földkörüli pályán mozgó objektumok nyomon követését biztosító képességek (SST) kiépítése révén meg kell védeni Európa űrinfrastruktúráját; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a világűr-megfigyelését és a földkörüli pályán mozgó objektumok nyomon követését biztosító képességek (SST) kiépítése révén meg kell védeni Európa űrinfrastruktúráját;

IKT és informatikai biztonság

| 60. | rámutat arra, hogy a digitális korszak egyre nagyobb kihívásokat támaszt az infrastruktúrák és a technológia biztonságával és védelme tekintetében, ezért hangsúlyozza, hogy fokozott együttműködésre és a szakismeretek cseréjére van szükség egyrészt a tagállamok között, és másrészt az Európai Unió és kulcsfontosságú partnerei között; |
| --- | --- |

60.

rámutat arra, hogy a digitális korszak egyre nagyobb kihívásokat támaszt az infrastruktúrák és a technológia biztonságával és védelme tekintetében, ezért hangsúlyozza, hogy fokozott együttműködésre és a szakismeretek cseréjére van szükség egyrészt a tagállamok között, és másrészt az Európai Unió és kulcsfontosságú partnerei között;

| 61. | felhívja a figyelmet arra, hogy európai normákat kell kidolgozni az IKT és a kiberbiztonság terén, és azokat integrálni kell a nemzetközi normarendszerbe; |
| --- | --- |

61.

felhívja a figyelmet arra, hogy európai normákat kell kidolgozni az IKT és a kiberbiztonság terén, és azokat integrálni kell a nemzetközi normarendszerbe;

| 62. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egymással annak biztosítása érdekében, hogy a kiberbiztonság kulcsfontosságú elem legyen, amelyet ezért különösen elő kell mozdítani a kutatás és az innováció révén a biztonsági és védelmi ágazatban, és a rövid, közép- és hosszú távú biztonsági és védelmi stratégia részét kell képeznie; |
| --- | --- |

62.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egymással annak biztosítása érdekében, hogy a kiberbiztonság kulcsfontosságú elem legyen, amelyet ezért különösen elő kell mozdítani a kutatás és az innováció révén a biztonsági és védelmi ágazatban, és a rövid, közép- és hosszú távú biztonsági és védelmi stratégia részét kell képeznie;

| 63. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a meglévő és a jövőben lefolytatandó európai polgári és katonai programokban (Galileo, Copernicus, Egységes égbolt/Sesar stb.) magától értetődő természetességgel vegyék figyelembe a kiberbiztonság szempontjait; |
| --- | --- |

63.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a meglévő és a jövőben lefolytatandó európai polgári és katonai programokban (Galileo, Copernicus, Egységes égbolt/Sesar stb.) magától értetődő természetességgel vegyék figyelembe a kiberbiztonság szempontjait;

A védelmi eszközök belső piacának megerősítése

| 64. | emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak sürgősen fokozniuk kell védelmi piacaik átláthatóságát és nyitottságát, emellett hangsúlyozza a honvédelmi beszerzések sajátos jellegét, rámutatva, hogy ezek alapvető nemzetbiztonsági érdekekre vannak hatással, ezért nem lehet más ágazatokkal egyenrangúan kezelni; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az egységes piac megerősítése érdekében – adott esetben a védelmi ágazatra vonatkozó közbeszerzési szabályok sokféleségének csökkentésével –a védelmi beszerzésekről és transzferekről szóló 2009. évi irányelveket pontosan és következetesen alkalmazzák, különös tekintettel az EUMSZ 346. cikke szerinti uniós szabályok alóli mentességre; |
| --- | --- |

64.

emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak sürgősen fokozniuk kell védelmi piacaik átláthatóságát és nyitottságát, emellett hangsúlyozza a honvédelmi beszerzések sajátos jellegét, rámutatva, hogy ezek alapvető nemzetbiztonsági érdekekre vannak hatással, ezért nem lehet más ágazatokkal egyenrangúan kezelni; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az egységes piac megerősítése érdekében – adott esetben a védelmi ágazatra vonatkozó közbeszerzési szabályok sokféleségének csökkentésével –a védelmi beszerzésekről és transzferekről szóló 2009. évi irányelveket pontosan és következetesen alkalmazzák, különös tekintettel az EUMSZ 346. cikke szerinti uniós szabályok alóli mentességre;

| 65. | ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a védelmi piacon egyenlő feltételek jöjjenek létre, a piactorzító gyakorlatok alkalmazásának szigorúan a kellőképpen indokolt eltérésekre való korlátozásával; elsősorban arra mutat rá, hogy szükség van az állami támogatások ellenőrzésére, és sürgeti a tagállamokat, hogy az európai hatóságok és ügynökségek, valamint a lakosság irányába növeljék a védelmi ágazat átláthatóságát az állami támogatásokkal és a közbeszerzési gyakorlatokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

65.

ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a védelmi piacon egyenlő feltételek jöjjenek létre, a piactorzító gyakorlatok alkalmazásának szigorúan a kellőképpen indokolt eltérésekre való korlátozásával; elsősorban arra mutat rá, hogy szükség van az állami támogatások ellenőrzésére, és sürgeti a tagállamokat, hogy az európai hatóságok és ügynökségek, valamint a lakosság irányába növeljék a védelmi ágazat átláthatóságát az állami támogatásokkal és a közbeszerzési gyakorlatokkal kapcsolatban;

| 66. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállam készül használt F-16-os sugárhajtású vadászgépeket megvásárolni, anélkül, hogy egyenlő esélyt adnának az európai vállalatoknak a versenyre; úgy véli, hogy ez a gyakorlat ellentétben áll az Európai Tanács ama célkitűzésével, hogy megerősítse az európai védelmi ipari bázist; emlékezteti e tagállamokat arra, hogy a Lisszaboni Szerződésben meghatározottak szerint a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvét a kormányok közötti eladásokra is alkalmazniuk kell; |
| --- | --- |

66.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy számos tagállam készül használt F-16-os sugárhajtású vadászgépeket megvásárolni, anélkül, hogy egyenlő esélyt adnának az európai vállalatoknak a versenyre; úgy véli, hogy ez a gyakorlat ellentétben áll az Európai Tanács ama célkitűzésével, hogy megerősítse az európai védelmi ipari bázist; emlékezteti e tagállamokat arra, hogy a Lisszaboni Szerződésben meghatározottak szerint a megkülönböztetésmentesség és az átláthatóság elvét a kormányok közötti eladásokra is alkalmazniuk kell;

| 67. | felkéri a tagállamokat, az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy működjenek együtt az ellentételezési követelmények fokozatos megszüntetése, valamint a kisebb tagállamok iparának az európai védelmi technológiai és ipari bázisba az ellentételezés eszköze helyett más eszközök segítségével való integrálása érdekében; különösen ösztönzi a tagállamokat, hogy e cél elérése érdekében teljes mértékben használják ki az irányelvek alvállalkozásra és általános engedélyekre vonatkozó rendelkezéseit; |
| --- | --- |

67.

felkéri a tagállamokat, az EVÜ-t és a Bizottságot, hogy működjenek együtt az ellentételezési követelmények fokozatos megszüntetése, valamint a kisebb tagállamok iparának az európai védelmi technológiai és ipari bázisba az ellentételezés eszköze helyett más eszközök segítségével való integrálása érdekében; különösen ösztönzi a tagállamokat, hogy e cél elérése érdekében teljes mértékben használják ki az irányelvek alvállalkozásra és általános engedélyekre vonatkozó rendelkezéseit;

| 68. | hangsúlyozza, hogy a védelmi beszerzések területén ösztönözni kell az újszerű beszerzési technikák fokozottabb alkalmazását – különösen az elektronikus közbeszerzést és a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést, valamint a K+F ösztönzőinek megállapítását –, mivel ezek különösen jól alkalmazhatók ezen a területen és jelentős szerepet játszhatnak a beszerzési eljárásokkal kapcsolatos adminisztratív terhek és költségek csökkentésében; ugyanakkor úgy véli, hogy biztosítani kell a szellemitulajdon-jogok és a szakmai ismeretek védelmét; sürgeti a tagállamokat, hogy stratégiai módon használják fel a védelmi beszerzéseket, illetve – a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat elve alapján – alkalmazzanak innovatív odaítélési elveket; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy a védelmi beszerzések területén ösztönözni kell az újszerű beszerzési technikák fokozottabb alkalmazását – különösen az elektronikus közbeszerzést és a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést, valamint a K+F ösztönzőinek megállapítását –, mivel ezek különösen jól alkalmazhatók ezen a területen és jelentős szerepet játszhatnak a beszerzési eljárásokkal kapcsolatos adminisztratív terhek és költségek csökkentésében; ugyanakkor úgy véli, hogy biztosítani kell a szellemitulajdon-jogok és a szakmai ismeretek védelmét; sürgeti a tagállamokat, hogy stratégiai módon használják fel a védelmi beszerzéseket, illetve – a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat elve alapján – alkalmazzanak innovatív odaítélési elveket;

| 69. | úgy véli, hogy az ajánlatkérő szervek, illetve a honvédelem és biztonság területén működő szervek számára hozzáférést kell biztosítani egy adott közbeszerzési eljáráshoz olyan szerződések esetén, amelynek célja innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kifejlesztése, és az ennek eredményeként létrejövő áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások ezt követő megvásárlása, amely áruk, szolgáltatás vagy építési beruházás iránti kereslet nem elégíthető ki a piacon már hozzáférhető megoldások által; |
| --- | --- |

69.

úgy véli, hogy az ajánlatkérő szervek, illetve a honvédelem és biztonság területén működő szervek számára hozzáférést kell biztosítani egy adott közbeszerzési eljáráshoz olyan szerződések esetén, amelynek célja innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kifejlesztése, és az ennek eredményeként létrejövő áruk, szolgáltatások vagy építési beruházások ezt követő megvásárlása, amely áruk, szolgáltatás vagy építési beruházás iránti kereslet nem elégíthető ki a piacon már hozzáférhető megoldások által;

| 70. | úgy véli továbbá, hogy egy ilyen eljárás javítaná a belső piac működését és az európai védelmi felszerelési piac és egy európai védelmi technológiai és ipari bázis kiépítését, illetve serkentené az innovatív kkv-k növekedését; hangsúlyozza, hogy egy ilyen eljárásról a felülvizsgált klasszikus és közüzemi beszerzési irányelvek már rendelkeztek, lehetővé téve az ajánlatkérő szervek számára, hogy hosszú távú innovációs partnerséget létesítsenek valamely új, innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kialakítása, majd megvásárlása érdekében, így generálva a szükséges „piaci húzóerőt”, és a piac kizárása nélkül ösztönözve az innovatív megoldás kialakítását; |
| --- | --- |

70.

úgy véli továbbá, hogy egy ilyen eljárás javítaná a belső piac működését és az európai védelmi felszerelési piac és egy európai védelmi technológiai és ipari bázis kiépítését, illetve serkentené az innovatív kkv-k növekedését; hangsúlyozza, hogy egy ilyen eljárásról a felülvizsgált klasszikus és közüzemi beszerzési irányelvek már rendelkeztek, lehetővé téve az ajánlatkérő szervek számára, hogy hosszú távú innovációs partnerséget létesítsenek valamely új, innovatív termék, szolgáltatás vagy építési beruházás kialakítása, majd megvásárlása érdekében, így generálva a szükséges „piaci húzóerőt”, és a piac kizárása nélkül ösztönözve az innovatív megoldás kialakítását;

| 71. | felszólítja ezért a Bizottságot, hogy az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a biztonsági beszerzésekről szóló irányelv keretében (2009/81/EK) 2016. augusztus 21-én benyújtandó végrehajtási jelentésében vegye figyelembe e fejleményeket, valamint e jelentéshez csatoljon egy, a 2009/81/EK irányelvet módosító jogalkotási jelentést, amely az érintett szerződésekre vonatkozóan bevezeti a partnerségekre vonatkozó eljárást; |
| --- | --- |

71.

felszólítja ezért a Bizottságot, hogy az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a biztonsági beszerzésekről szóló irányelv keretében (2009/81/EK) 2016. augusztus 21-én benyújtandó végrehajtási jelentésében vegye figyelembe e fejleményeket, valamint e jelentéshez csatoljon egy, a 2009/81/EK irányelvet módosító jogalkotási jelentést, amely az érintett szerződésekre vonatkozóan bevezeti a partnerségekre vonatkozó eljárást;

| 72. | sürgeti a tagállamokat, hogy a belső piaci együttműködés erősítésével tegyenek lépéseket az ágazatot jellemző párhuzamos folyamatok és többletkapacitás megszüntetésére; kiemeli a közös közbeszerzés esetleges előnyeit a méretgazdaságosság és a működési átjárhatóság tekintetében; rámutat arra, hogy a megosztott projektek csökkenteni fogják a költségeket és hosszú távú beruházásokat tesznek majd lehetővé; |
| --- | --- |

72.

sürgeti a tagállamokat, hogy a belső piaci együttműködés erősítésével tegyenek lépéseket az ágazatot jellemző párhuzamos folyamatok és többletkapacitás megszüntetésére; kiemeli a közös közbeszerzés esetleges előnyeit a méretgazdaságosság és a működési átjárhatóság tekintetében; rámutat arra, hogy a megosztott projektek csökkenteni fogják a költségeket és hosszú távú beruházásokat tesznek majd lehetővé;

| 73. | emlékeztet rá, hogy a honvédelem és biztonság területén odaítélt szerződések gyakran műszakilag igen összetettek; hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló pályáztatás megkönnyítése érdekében adott esetben szükség van a felesleges, egymással összeegyeztethetetlen és aránytalan műszaki követelmények felülvizsgálatára a belső piac előtti akadályok minimalizálása, és ahol lehetséges megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

73.

emlékeztet rá, hogy a honvédelem és biztonság területén odaítélt szerződések gyakran műszakilag igen összetettek; hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló pályáztatás megkönnyítése érdekében adott esetben szükség van a felesleges, egymással összeegyeztethetetlen és aránytalan műszaki követelmények felülvizsgálatára a belső piac előtti akadályok minimalizálása, és ahol lehetséges megszüntetése érdekében;

Az európai védelmi technológiai és ipari bázis globális összefüggésben

| 74. | megjegyzi, hogy egy életképes európai védelmi technológiai és ipari bázis csak a világpiac részeként képzelhető el, és arra ösztönzi a Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy globális szemléletmódot alkalmazzon a kérdéssel kapcsolatban; úgy véli, hogy protekcionista intézkedések meghozatala ellentétes lenne az európai védelmi ipar versenyképességének megerősítésére irányuló célkitűzéssel; |
| --- | --- |

74.

megjegyzi, hogy egy életképes európai védelmi technológiai és ipari bázis csak a világpiac részeként képzelhető el, és arra ösztönzi a Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy globális szemléletmódot alkalmazzon a kérdéssel kapcsolatban; úgy véli, hogy protekcionista intézkedések meghozatala ellentétes lenne az európai védelmi ipar versenyképességének megerősítésére irányuló célkitűzéssel;

| 75. | sajnálattal veszi tudomásul a kölcsönös piaci hozzáférés tekintetében az Amerikai Egyesült Államok és Európa között meglévő egyenlőtlenséget és az ennek következtében a védelmi kereskedelem terén kialakult kiegyensúlyozatlan helyzetet; erőfeszítések megtételére szólít fel, hogy a védelmi közbeszerzéshez való hozzáférés terén az Atlanti-óceán két oldalán tényleges viszonosság alakuljon ki; |
| --- | --- |

75.

sajnálattal veszi tudomásul a kölcsönös piaci hozzáférés tekintetében az Amerikai Egyesült Államok és Európa között meglévő egyenlőtlenséget és az ennek következtében a védelmi kereskedelem terén kialakult kiegyensúlyozatlan helyzetet; erőfeszítések megtételére szólít fel, hogy a védelmi közbeszerzéshez való hozzáférés terén az Atlanti-óceán két oldalán tényleges viszonosság alakuljon ki;

| 76. | sürgeti a tagállamokat, hogy szigorúan tartsák be a Tanácsnak a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló 2008/944/KKBP közös álláspontjában megfogalmazott kötelezettségeket, illetve hogy biztosítsák, hogy az összes engedélyezési kérelmet szigorúan, a megkövetelt nyolc kritérium alapján értékelik; sürgeti a tagállamokat és az EU-t, hogy a globális fegyverkereskedelem forgalmának jobb ellenőrizhetősége érdekében lépjenek fel a nemzetközi fórumokon a nemzetközi védelmi beszerzési piacok nagyobb átláthatósága érdekében, különösen a fegyverkereskedelmi szerződés előmozdításával; felhívja a tagállamokat a fegyverkereskedelmi szerződés késlekedés nélküli ratifikálására, hogy az – a Parlament jóváhagyását követően – hatályba léphessen; |
| --- | --- |

76.

sürgeti a tagállamokat, hogy szigorúan tartsák be a Tanácsnak a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló 2008/944/KKBP közös álláspontjában megfogalmazott kötelezettségeket, illetve hogy biztosítsák, hogy az összes engedélyezési kérelmet szigorúan, a megkövetelt nyolc kritérium alapján értékelik; sürgeti a tagállamokat és az EU-t, hogy a globális fegyverkereskedelem forgalmának jobb ellenőrizhetősége érdekében lépjenek fel a nemzetközi fórumokon a nemzetközi védelmi beszerzési piacok nagyobb átláthatósága érdekében, különösen a fegyverkereskedelmi szerződés előmozdításával; felhívja a tagállamokat a fegyverkereskedelmi szerződés késlekedés nélküli ratifikálására, hogy az – a Parlament jóváhagyását követően – hatályba léphessen;

o

o o

| 77. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésének és a NATO főtitkárának. |
| --- | --- |

77.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanács elnökének, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a NATO Parlamenti Közgyűlésének és a NATO főtitkárának.

---

(1)  HL L 183., 2011.7.13., 16. o.

(2)  HL L 216., 2009.8.20., 76. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0455.

(4)  HL C 168. E, 2013.6.14., 9. o.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/35

---

P7_TA(2013)0515

A GMU szociális dimenziójának erősítése

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című bizottsági közleményről (2013/2841(RSP))

(2016/C 436/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című, 2013. október 2-i közleményére (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című, 2013. október 2-i közleményére (COM(2013)0690),

| — | tekintettel Herman von Rompuy, az Európai Tanács elnökének az Európai Tanácshoz intézett, „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című, 2012. június 26-i jelentésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel Herman von Rompuy, az Európai Tanács elnökének az Európai Tanácshoz intézett, „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című, 2012. június 26-i jelentésére (1),

| — | tekintettel a Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete – Európai vitaindító” című, 2012. november 30-i közleményére (COM(2012)0777), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió tervezete – Európai vitaindító” című, 2012. november 30-i közleményére (COM(2012)0777),

| — | tekintettel az Európai Tanácsnak a gazdasági és monetáris unió kiteljesítésére vonatkozó ütemtervről szóló 2012. december 14-i következtetéseire (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanácsnak a gazdasági és monetáris unió kiteljesítésére vonatkozó ütemtervről szóló 2012. december 14-i következtetéseire (2),

| — | tekintettel a Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió felé – A Konvergencia- és Versenyképességi Eszköz bevezetése” című, 2013. március 20-i közleményére (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió felé – A Konvergencia- és Versenyképességi Eszköz bevezetése” című, 2013. március 20-i közleményére (COM(2013)0165),

| — | tekintettel a Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió felé – A jelentős gazdaságpolitikai reformtervek előzetes koordinációja” című, 2013. március 20-i közleményére (COM(2013)0166), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió felé – A jelentős gazdaságpolitikai reformtervek előzetes koordinációja” című, 2013. március 20-i közleményére (COM(2013)0166),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. március 14-i (3), 2013. június 28-i (4) és 2013. október 25-i (5) következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. március 14-i (3), 2013. június 28-i (4) és 2013. október 25-i (5) következtetéseire,

| — | tekintettel „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című, 2012. november 20-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című, 2012. november 20-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014–2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című, 2013. február 20-i közleményére (COM(2013)0083) és az erre vonatkozó 2013. június 12-i saját állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében – többek között a 2014–2020-as Európai Szociális Alap végrehajtása révén” című, 2013. február 20-i közleményére (COM(2013)0083) és az erre vonatkozó 2013. június 12-i saját állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2013. év prioritásainak végrehajtása” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2013. év prioritásainak végrehajtása” című, 2013. október 23-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című, 2009. október 20-i közleményére (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című, 2009. október 20-i közleményére (COM(2009)0567),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság által szervezett, „A gazdasági és monetáris unió (GMU) társadalmi dimenziója – A munkanélküli-ellátás európai rendszere” című, 2013. július 9-i nyilvános meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság által szervezett, „A gazdasági és monetáris unió (GMU) társadalmi dimenziója – A munkanélküli-ellátás európai rendszere” című, 2013. július 9-i nyilvános meghallgatásra,

| — | tekintettel az Európai Bizottságon belül a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságán (DG EMPL) létrejött munkacsoportnak az automatikus stabilizátorokról szóló, 2013. október 4-i munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságon belül a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságán (DG EMPL) létrejött munkacsoportnak az automatikus stabilizátorokról szóló, 2013. október 4-i munkadokumentumára,

| — | tekintettel az Európai Politikai Központ (EPC) „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának kialakítása” című, 2013. szeptember 13-i szakpolitikai jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Politikai Központ (EPC) „A valódi, szoros gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának kialakítása” című, 2013. szeptember 13-i szakpolitikai jelentésére,

| — | tekintettel a Notre Europe „Blueprint for a Cyclical Shock Insurance in the Euro Area” (Az euróövezet ciklikus válságokkal szembeni biztosításáról szóló tervezet) című, 2013. szeptemberi dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Notre Europe „Blueprint for a Cyclical Shock Insurance in the Euro Area” (Az euróövezet ciklikus válságokkal szembeni biztosításáról szóló tervezet) című, 2013. szeptemberi dokumentumára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) „Az euróövezet költségvetési uniója felé” című, 2013. szeptemberi személyzeti vitaanyagára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) „Az euróövezet költségvetési uniója felé” című, 2013. szeptemberi személyzeti vitaanyagára (9),

| — | tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a Bizottságnak a foglalkoztatásról és társadalmi helyzetről szóló 2013. októberi uniós negyedéves áttekintésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a foglalkoztatásról és társadalmi helyzetről szóló 2013. októberi uniós negyedéves áttekintésére,

| — | tekintettel a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójáról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000122/2013 – B7-0524/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójáról a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000122/2013 – B7-0524/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EU-n belül a munkanélküliség 26,6 millió fős riasztó szintet ért el (11); |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-n belül a munkanélküliség 26,6 millió fős riasztó szintet ért el (11);

| B. | mivel a fiatalok munkanélküliségi aránya korábban nem tapasztalt, uniós viszonylatban átlagosan 23 %-os szintet ért el; |
| --- | --- |

B.

mivel a fiatalok munkanélküliségi aránya korábban nem tapasztalt, uniós viszonylatban átlagosan 23 %-os szintet ért el;

| C. | mivel a tartós munkanélküliség mértéke a legtöbb tagállamban emelkedett, és az EU egészét tekintve rekordszintet ért el; |
| --- | --- |

C.

mivel a tartós munkanélküliség mértéke a legtöbb tagállamban emelkedett, és az EU egészét tekintve rekordszintet ért el;

| D. | mivel a strukturális munkanélküliség, valamint a munkaerő-kínálat és -kereslet közötti eltérés folyamatosan növekedett; |
| --- | --- |

D.

mivel a strukturális munkanélküliség, valamint a munkaerő-kínálat és -kereslet közötti eltérés folyamatosan növekedett;

| E. | mivel a szegénység szintje 2007 óta emelkedik az Unióban, miközben a háztartások jövedelme csökken, aminek következtében jelenleg az EU lakosságának 24,2 %-át fenyegeti a szegénység, illetve a társadalmi kirekesztettség veszélye; |
| --- | --- |

E.

mivel a szegénység szintje 2007 óta emelkedik az Unióban, miközben a háztartások jövedelme csökken, aminek következtében jelenleg az EU lakosságának 24,2 %-át fenyegeti a szegénység, illetve a társadalmi kirekesztettség veszélye;

| F. | mivel az aktív keresők körében tapasztalható szegénység a válság kezdete óta folyamatosan növekszik; |
| --- | --- |

F.

mivel az aktív keresők körében tapasztalható szegénység a válság kezdete óta folyamatosan növekszik;

| G. | mivel az aktív keresők körében tapasztalható szegénység arányának és az aktív kereső nélküli háztartások számának növekedése a gyermekszegénység szintjének emelkedését eredményezte; |
| --- | --- |

G.

mivel az aktív keresők körében tapasztalható szegénység arányának és az aktív kereső nélküli háztartások számának növekedése a gyermekszegénység szintjének emelkedését eredményezte;

| H. | mivel nőtt az egyenlőtlenség a tagállamokon belül, illetve a tagállamok között, különösen az euróövezetben; |
| --- | --- |

H.

mivel nőtt az egyenlőtlenség a tagállamokon belül, illetve a tagállamok között, különösen az euróövezetben;

| I. | mivel tartós eltérések tapasztalhatóak az uniós tagállamok között, ami a munkanélküliségi ráta gyors polarizálódását eredményezi, továbbá, mivel ezek az eltérések néhány országban a régiók és társadalmi csoportok között is növekedést mutatnak; |
| --- | --- |

I.

mivel tartós eltérések tapasztalhatóak az uniós tagállamok között, ami a munkanélküliségi ráta gyors polarizálódását eredményezi, továbbá, mivel ezek az eltérések néhány országban a régiók és társadalmi csoportok között is növekedést mutatnak;

| J. | mivel a társadalmi egyenlőtlenségek gyorsabban nőttek az euróövezetben, mint az EU egészében; |
| --- | --- |

J.

mivel a társadalmi egyenlőtlenségek gyorsabban nőttek az euróövezetben, mint az EU egészében;

| K. | mivel a „szociális védelmi teljesítményértékelés” kulcsfontosságú szociális tendenciákat határozott meg, amelyeket érdemes figyelmi; |
| --- | --- |

K.

mivel a „szociális védelmi teljesítményértékelés” kulcsfontosságú szociális tendenciákat határozott meg, amelyeket érdemes figyelmi;

| L. | mivel az euróövezet külső területein tapasztalható munkanélküliségi arány 2012-ben átlagosan 17,3 %-os szintet ért el, miközben ugyanez az érték az euróövezet belső területein 7,1 % volt; |
| --- | --- |

L.

mivel az euróövezet külső területein tapasztalható munkanélküliségi arány 2012-ben átlagosan 17,3 %-os szintet ért el, miközben ugyanez az érték az euróövezet belső területein 7,1 % volt;

| M. | mivel az euróövezet külső területein élő nem foglalkoztatott, oktatásban és szakképzésben nem részesülő fiatalok aránya 2012-ben átlagosan 22,4 %-os szintet ért el, miközben ugyanez az érték az euróövezet belső területein 11,4 % volt; |
| --- | --- |

M.

mivel az euróövezet külső területein élő nem foglalkoztatott, oktatásban és szakképzésben nem részesülő fiatalok aránya 2012-ben átlagosan 22,4 %-os szintet ért el, miközben ugyanez az érték az euróövezet belső területein 11,4 % volt;

| N. | mivel a szegénység szintje a tagállamok kétharmadában nőtt, míg egyharmadában stabilizálódott; |
| --- | --- |

N.

mivel a szegénység szintje a tagállamok kétharmadában nőtt, míg egyharmadában stabilizálódott;

| O. | mivel jelentős lépésekre került sor az EU gazdasági kormányzásának megerősítése érdekében; mivel azonban jelenleg veszélyben forog az Európa 2020 stratégia célkitűzései megvalósításának lehetősége; |
| --- | --- |

O.

mivel jelentős lépésekre került sor az EU gazdasági kormányzásának megerősítése érdekében; mivel azonban jelenleg veszélyben forog az Európa 2020 stratégia célkitűzései megvalósításának lehetősége;

| P. | mivel a társadalmi egyenlőtlenségekről folyó párbeszédet egyenrangúan kellene kezelni a makrogazdasági egyenlőtlenségekről folyó párbeszéddel; |
| --- | --- |

P.

mivel a társadalmi egyenlőtlenségekről folyó párbeszédet egyenrangúan kellene kezelni a makrogazdasági egyenlőtlenségekről folyó párbeszéddel;

| Q. | mivel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság 2013. július 9-én nyilvános meghallgatást tartott „A gazdasági és monetáris unió (GMU) társadalmi dimenziója – A munkanélküli-ellátás európai rendszere” címmel, amelynek során megvizsgálták és áttekintették az euróövezet szintjén megvalósuló automatikus stabilizátorok kérdését és bevezetésük lehetséges módozatait; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság 2013. július 9-én nyilvános meghallgatást tartott „A gazdasági és monetáris unió (GMU) társadalmi dimenziója – A munkanélküli-ellátás európai rendszere” címmel, amelynek során megvizsgálták és áttekintették az euróövezet szintjén megvalósuló automatikus stabilizátorok kérdését és bevezetésük lehetséges módozatait;

| R. | mivel a trojka megerősítette, hogy a szociális partnerek minőségi részvétele és a nemzeti szinten is erőteljes szociális párbeszéd szükséges, és hozzájárulhat bármely reform – különösen a gazdasági és monetáris uniót érintő reformok – sikeréhez; |
| --- | --- |

R.

mivel a trojka megerősítette, hogy a szociális partnerek minőségi részvétele és a nemzeti szinten is erőteljes szociális párbeszéd szükséges, és hozzájárulhat bármely reform – különösen a gazdasági és monetáris uniót érintő reformok – sikeréhez;

| S. | mivel néhány tagállam gazdasági helyzete veszélyezteti a foglalkoztatás minőségét, valamint a szociális védelmet, az egészségügyi és biztonsági normákat; |
| --- | --- |

S.

mivel néhány tagállam gazdasági helyzete veszélyezteti a foglalkoztatás minőségét, valamint a szociális védelmet, az egészségügyi és biztonsági normákat;

| 1. | üdvözli a Bizottság „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című közleményét, amely megítélése szerint az első lépést jelenti a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának kiépítése felé; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság „A gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának megerősítése” című közleményét, amely megítélése szerint az első lépést jelenti a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának kiépítése felé;

| 2. | egyértelműen elismeri, hogy a GMU szociális dimenziójának végrehajtása a szubszidiaritás elvére épül, és a leghatékonyabban a bevált módszerek és a szakértői értékelési módszerek alkalmazása révén érhető el európai szinten; |
| --- | --- |

2.

egyértelműen elismeri, hogy a GMU szociális dimenziójának végrehajtása a szubszidiaritás elvére épül, és a leghatékonyabban a bevált módszerek és a szakértői értékelési módszerek alkalmazása révén érhető el európai szinten;

| 3. | úgy véli azonban, hogy konkrétabb javaslatokra van szükség annak biztosításához, hogy a gazdasági kormányzás kellő figyelmet fordítson a szociális dimenzióra; |
| --- | --- |

3.

úgy véli azonban, hogy konkrétabb javaslatokra van szükség annak biztosításához, hogy a gazdasági kormányzás kellő figyelmet fordítson a szociális dimenzióra;

| 4. | sürgeti, hogy a szociális megfontolások központi szerepet kapjanak az európai integrációban, és minden uniós politika és kezdeményezés részévé váljanak; |
| --- | --- |

4.

sürgeti, hogy a szociális megfontolások központi szerepet kapjanak az európai integrációban, és minden uniós politika és kezdeményezés részévé váljanak;

| 5. | úgy véli, hogy a szociális dimenziónak összehangoló és kiegyenlítő tényezőnek kellene lennie a teljesítmény-összehasonlításon alapuló tanulás (benchlearning) tekintetében; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a szociális dimenziónak összehangoló és kiegyenlítő tényezőnek kellene lennie a teljesítmény-összehasonlításon alapuló tanulás (benchlearning) tekintetében;

| 6. | megjegyzi, hogy a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának célja a szociális biztonság és a megfelelő életszínvonal biztosítása a jelen és a jövő generációk számára, ezért fontosnak véli, hogy az uniós polgárok lássák, hogy az Unió képes a szociális fejlődés előmozdítására; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának célja a szociális biztonság és a megfelelő életszínvonal biztosítása a jelen és a jövő generációk számára, ezért fontosnak véli, hogy az uniós polgárok lássák, hogy az Unió képes a szociális fejlődés előmozdítására;

| 7. | úgy véli, hogy a szociális Európa kialakítása – amelynek célja a szociális Unió – az európai integráció következménye; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a szociális Európa kialakítása – amelynek célja a szociális Unió – az európai integráció következménye;

| 8. | támogatja a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárást (MIP) kiegészítő, a fő foglalkoztatási és szociális mutatók javasolt eredménytáblájának létrehozását azzal a céllal, hogy – a Bizottság közös foglalkoztatási jelentése elkészítésekor felhasználható – előzetes és utólagos hatásvizsgálat vagy ellenőrzés révén átláthatóbbá váljanak a gazdasági és egyéb szakpolitikák szociális következményei; |
| --- | --- |

8.

támogatja a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárást (MIP) kiegészítő, a fő foglalkoztatási és szociális mutatók javasolt eredménytáblájának létrehozását azzal a céllal, hogy – a Bizottság közös foglalkoztatási jelentése elkészítésekor felhasználható – előzetes és utólagos hatásvizsgálat vagy ellenőrzés révén átláthatóbbá váljanak a gazdasági és egyéb szakpolitikák szociális következményei;

| 9. | elutasít minden olyan harmonizációt és összehangolást, amely a tagállamok szociális normáinak minimalizálását eredményezi; |
| --- | --- |

9.

elutasít minden olyan harmonizációt és összehangolást, amely a tagállamok szociális normáinak minimalizálását eredményezi;

| 10. | megjegyzi, hogy a javasolt mutatók jelentik az egyik lehetséges eszközt annak biztosításához, hogy kiterjedjenek a tagállamok valamennyi foglalkoztatási és szociális helyzetére; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy a javasolt mutatók jelentik az egyik lehetséges eszközt annak biztosításához, hogy kiterjedjenek a tagállamok valamennyi foglalkoztatási és szociális helyzetére;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy valamennyi vonatkozó mutató figyelembe vegye a nemi szempontokat is; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy valamennyi vonatkozó mutató figyelembe vegye a nemi szempontokat is;

| 12. | kéri, hogy a fiatalok munkanélküliségi arányára vonatkozóan javasolt mutató 30 éves korig terjedjen ki a fiatalokra, ahogyan azt az ifjúsági garancia önkéntes alapon előírja; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy a fiatalok munkanélküliségi arányára vonatkozóan javasolt mutató 30 éves korig terjedjen ki a fiatalokra, ahogyan azt az ifjúsági garancia önkéntes alapon előírja;

| 13. | kéri a gyermekszegénység arányára, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésre, a hajléktalanságra és a tisztességes munkára vonatkozó mutatók belefoglalását az eredménytáblába, hogy megfelelően lehessen értékelni az EU szociális helyzetét; |
| --- | --- |

13.

kéri a gyermekszegénység arányára, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésre, a hajléktalanságra és a tisztességes munkára vonatkozó mutatók belefoglalását az eredménytáblába, hogy megfelelően lehessen értékelni az EU szociális helyzetét;

| 14. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyen konkrét lépéseket a szakpolitikák és reformok szociális hatásainak átláthatóbbá tétele érdekében, a szakpolitikai reformok előzetes és utólagos hatásvizsgálata és nyomon követése révén; |
| --- | --- |

14.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyen konkrét lépéseket a szakpolitikák és reformok szociális hatásainak átláthatóbbá tétele érdekében, a szakpolitikai reformok előzetes és utólagos hatásvizsgálata és nyomon követése révén;

| 15. | felhívja a Tanácsot, hogy határozzon meg konkrét referenciaértékeket a foglalkoztatási és szociális mutatók tekintetében egy uniós szociális védelmi küszöb formájában a felfelé irányuló szociális konvergencia és társadalmi haladás elősegítése céljából; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Tanácsot, hogy határozzon meg konkrét referenciaértékeket a foglalkoztatási és szociális mutatók tekintetében egy uniós szociális védelmi küszöb formájában a felfelé irányuló szociális konvergencia és társadalmi haladás elősegítése céljából;

| 16. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé a Parlament és a szociális partnerek számára, hogy részt vehessenek a foglalkoztatási és szociális mutatók meghatározásában; |
| --- | --- |

16.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé a Parlament és a szociális partnerek számára, hogy részt vehessenek a foglalkoztatási és szociális mutatók meghatározásában;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a szociális szellemű vállalkozói készségben az uniós szintű szociális innováció valamennyi aspektusa tekintetében rejlő óriási lehetőséget támogatni kell annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban és régióban segítsük a nemzeti szociális rendszereket, fokozzuk a növekedést és új munkahelyeket teremtsünk a fehér és zöld gazdaságban, különösen a fiatalok számára; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a szociális szellemű vállalkozói készségben az uniós szintű szociális innováció valamennyi aspektusa tekintetében rejlő óriási lehetőséget támogatni kell annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban és régióban segítsük a nemzeti szociális rendszereket, fokozzuk a növekedést és új munkahelyeket teremtsünk a fehér és zöld gazdaságban, különösen a fiatalok számára;

| 18. | rámutat arra, hogy biztosítani kell, hogy a foglalkoztatási és szociális fejlemények nyomon követése hozzá tudjon járulni a jobb megértéshez, és célja a tagállamok közötti szociális különbségek csökkentése és a szociális dömping megelőzése legyen; |
| --- | --- |

18.

rámutat arra, hogy biztosítani kell, hogy a foglalkoztatási és szociális fejlemények nyomon követése hozzá tudjon járulni a jobb megértéshez, és célja a tagállamok közötti szociális különbségek csökkentése és a szociális dömping megelőzése legyen;

| 19. | felszólítja a Bizottságot, hogy ellenőrizze, vajon minden tagállami jelentés megfelel-e az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek, azaz a szegénység csökkentésével és a foglalkoztatással kapcsolatos céloknak, valamint gondosan vizsgálja meg a szakpolitikák közötti kapcsolatokat és összefüggéseket; |
| --- | --- |

19.

felszólítja a Bizottságot, hogy ellenőrizze, vajon minden tagállami jelentés megfelel-e az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek, azaz a szegénység csökkentésével és a foglalkoztatással kapcsolatos céloknak, valamint gondosan vizsgálja meg a szakpolitikák közötti kapcsolatokat és összefüggéseket;

| 20. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság fent említett, 2013. október 2-i közleménye nem foglalkozik a stabilizátorok szerepével és módozataival; |
| --- | --- |

20.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság fent említett, 2013. október 2-i közleménye nem foglalkozik a stabilizátorok szerepével és módozataival;

| 21. | üdvözli, hogy a tervek szerint – többek között a szociális párbeszédért felelős bizottság keretében – a szociális partnereket minden évben bevonják az európai szemeszter folyamatába az éves növekedési jelentés elfogadása előtt; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy a tervek szerint – többek között a szociális párbeszédért felelős bizottság keretében – a szociális partnereket minden évben bevonják az európai szemeszter folyamatába az éves növekedési jelentés elfogadása előtt;

| 22. | üdvözli az uniós költségvetés optimális felhasználására vonatkozó felhívást a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának fejlesztése és a munkavállalók önkéntes mobilitásának további támogatása céljából, az Unió foglalkoztatási potenciáljának maximális kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az uniós költségvetés optimális felhasználására vonatkozó felhívást a gazdasági és monetáris unió szociális dimenziójának fejlesztése és a munkavállalók önkéntes mobilitásának további támogatása céljából, az Unió foglalkoztatási potenciáljának maximális kihasználása érdekében;

| 23. | kéri, hogy a szociális partnerek játsszanak még tevékenyebb szerepet az európai szemeszter során; sajnálatosnak tartja, hogy a makrogazdasági párbeszéd túlságosan formális jellegű; |
| --- | --- |

23.

kéri, hogy a szociális partnerek játsszanak még tevékenyebb szerepet az európai szemeszter során; sajnálatosnak tartja, hogy a makrogazdasági párbeszéd túlságosan formális jellegű;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy építse be jobban a 2014. évi éves növekedési jelentés szövegezésébe a Parlament fent említett, 2013. október 23-i állásfoglalását, a Bizottság fent említett, 2013. október 2-i közleményét és a Parlament erre vonatkozó állásfoglalását; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy építse be jobban a 2014. évi éves növekedési jelentés szövegezésébe a Parlament fent említett, 2013. október 23-i állásfoglalását, a Bizottság fent említett, 2013. október 2-i közleményét és a Parlament erre vonatkozó állásfoglalását;

| 25. | emlékeztet arra, hogy a GMU jó kormányzása és annak eredményei csak akkor lehetnek hatékonyak, ha az összes érintett – beleértve a szociális partnereket is – részt vesz benne; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák valamennyi érintett fél – köztük a szociális partnerek – bevonását a gazdasági kormányzásban, és különösen az európai szemeszter folyamatában; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy a GMU jó kormányzása és annak eredményei csak akkor lehetnek hatékonyak, ha az összes érintett – beleértve a szociális partnereket is – részt vesz benne; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák valamennyi érintett fél – köztük a szociális partnerek – bevonását a gazdasági kormányzásban, és különösen az európai szemeszter folyamatában;

| 26. | kéri az Európai Tanácsot, hogy 2013. decemberi ülésén határozza meg a GMU szociális aspektusának erősítésére irányuló lépéseket; |
| --- | --- |

26.

kéri az Európai Tanácsot, hogy 2013. decemberi ülésén határozza meg a GMU szociális aspektusának erősítésére irányuló lépéseket;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Tanácsnak. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Tanácsnak.

---

(1)  EUCO 00120/2012.

(2)  EUCO 00205/2012.

(3)  EUCO 00023/2013.

(4)  EUCO 00104/2/2013.

(5)  EUCO 00169/2013.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0430.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0266.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0447.

(9)  SDN/13/09.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0328.

(11)  A foglalkoztatásról és társadalmi helyzetről szóló uniós negyedéves áttekintés (2013. október).

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/39

---

P7_TA(2013)0516

Banglades: emberi jogok és a küszöbönálló választások

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása Bangladesről: emberi jogok és a küszöbönálló választások (2013/2951(RSP))

(2016/C 436/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bangladesről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2013. május 23-i (1), 2013. március 14-i (2), 2013. január 17-i (3), 2008. július 10-i (4) és 2007. szeptember 6-i (5) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bangladesről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2013. május 23-i (1), 2013. március 14-i (2), 2013. január 17-i (3), 2008. július 10-i (4) és 2007. szeptember 6-i (5) állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Unió külképviseleti vezetői által a halálbüntetés elleni európai nap alkalmából 2013. október 10-én küldött levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió külképviseleti vezetői által a halálbüntetés elleni európai nap alkalmából 2013. október 10-én küldött levélre,

| — | tekintettel a Bangladesbe indított uniós küldöttség 2013. augusztus 12-i nyilatkozatára Adilur Rahman Khan fogva tartásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bangladesbe indított uniós küldöttség 2013. augusztus 12-i nyilatkozatára Adilur Rahman Khan fogva tartásáról,

| — | tekintettel Navi Pillaynak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2013. november 6-i nyilatkozatára, amelynek témája, hogy Banglades 152 katonát ítélt halálra a 2009-es véres lázadásban való részvételük miatt; |
| --- | --- |

—

tekintettel Navi Pillaynak, az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2013. november 6-i nyilatkozatára, amelynek témája, hogy Banglades 152 katonát ítélt halálra a 2009-es véres lázadásban való részvételük miatt;

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1998. december 9-én elfogadott, az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1998. december 9-én elfogadott, az emberi jogok védelmezőiről szóló ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bangladesről szóló 2013. évi, egyetemes időszaki felülvizsgálatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bangladesről szóló 2013. évi, egyetemes időszaki felülvizsgálatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU-nak jó és régóta tartó kapcsolata van Bangladessel, többek között a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás révén; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-nak jó és régóta tartó kapcsolata van Bangladessel, többek között a partnerségről és a fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás révén;

| B. | mivel Bangladesben a választásokkal hatalomra jutott, öt évig hivatalban lévő polgári kormány irányítását követően 2014. január 25. előtt parlamenti választásokra kerül sor; mivel az elmúlt öt év során az országban kialakult viszonylag stabil és demokratikus kormányzás megerősítése érdekében alapvető fontosságú, hogy szabad, tisztességes és átlátható választásokat tartsanak; |
| --- | --- |

B.

mivel Bangladesben a választásokkal hatalomra jutott, öt évig hivatalban lévő polgári kormány irányítását követően 2014. január 25. előtt parlamenti választásokra kerül sor; mivel az elmúlt öt év során az országban kialakult viszonylag stabil és demokratikus kormányzás megerősítése érdekében alapvető fontosságú, hogy szabad, tisztességes és átlátható választásokat tartsanak;

| C. | mivel a Begum Khaleda Zia, volt miniszterelnök vezette Bangladesi Nacionalista Párt (BNP), illetve szövetségese, a Dzsamáat e-Iszlámi párt által meghirdetett általános sztrájkok („hartal”) során a politikai erőszak miatt idáig 30 bangladesit öltek meg és több száz ember megsebesült, továbbá azt követelték, hogy a közelgő választásokat egy „nem pártokhoz köthető” ügyvivő kormány felügyelje, illetve lemondásra szólították fel Sheikh Hasina miniszterelnököt; |
| --- | --- |

C.

mivel a Begum Khaleda Zia, volt miniszterelnök vezette Bangladesi Nacionalista Párt (BNP), illetve szövetségese, a Dzsamáat e-Iszlámi párt által meghirdetett általános sztrájkok („hartal”) során a politikai erőszak miatt idáig 30 bangladesit öltek meg és több száz ember megsebesült, továbbá azt követelték, hogy a közelgő választásokat egy „nem pártokhoz köthető” ügyvivő kormány felügyelje, illetve lemondásra szólították fel Sheikh Hasina miniszterelnököt;

| D. | mivel a megmozdulások során a kormány öt magas rangú ellenzéki vezetőt tartoztatott le, és – a BNP-hoz közeli források szerint – 2013. november 8., péntek óta a vidéki területeken a BNP mintegy 1 000 hívének letartóztatására került sor; |
| --- | --- |

D.

mivel a megmozdulások során a kormány öt magas rangú ellenzéki vezetőt tartoztatott le, és – a BNP-hoz közeli források szerint – 2013. november 8., péntek óta a vidéki területeken a BNP mintegy 1 000 hívének letartóztatására került sor;

| E. | mivel a hivatalban lévő miniszterek hivatalukról lemondtak, és az Awami Liga párti Hasina miniszterelnök felajánlotta az „összes pártot magában foglaló” kormány megalakítását; mivel az ajánlatot a legfőbb ellenzéki párt nem fogadta még el; |
| --- | --- |

E.

mivel a hivatalban lévő miniszterek hivatalukról lemondtak, és az Awami Liga párti Hasina miniszterelnök felajánlotta az „összes pártot magában foglaló” kormány megalakítását; mivel az ajánlatot a legfőbb ellenzéki párt nem fogadta még el;

| F. | mivel az évek során az ügyvivő kormány előnyeiről a BNP és az Awami Liga párt is ellentmondásos és változó álláspontot képviselt, mivel 2011. májusban a legfelső bíróság törvénytelennek nyilvánította a 15 éve érvényben lévő alkotmányos rendelkezést, amely a választott kormányt azzal bízza meg, hogy hivatali ideje lejártával a kinevezett, pártoktól független ügyvivő kormánynak adja át a hatalmat, hogy az felügyelje az új parlamenti választásokat; mivel azonban a legfelső bíróság kijelentette, hogy az érvénytelenített rendszer az „állam és az emberek biztonsága érdekében” két további parlamenti ciklusban is fennmaradhat; mivel a rendszer 2007–2008-ban a katonaság által is támogatott ügyvivő kormány miatt hitelét vesztette, amikor mintegy két évig megtagadta a választások megtartását, és a két legnagyobb párt vezetőjét, Sheikh Hasinát és Begum Khaleda Ziát (fiával, Tarique Rahmannal együtt) börtönbe küldte; |
| --- | --- |

F.

mivel az évek során az ügyvivő kormány előnyeiről a BNP és az Awami Liga párt is ellentmondásos és változó álláspontot képviselt, mivel 2011. májusban a legfelső bíróság törvénytelennek nyilvánította a 15 éve érvényben lévő alkotmányos rendelkezést, amely a választott kormányt azzal bízza meg, hogy hivatali ideje lejártával a kinevezett, pártoktól független ügyvivő kormánynak adja át a hatalmat, hogy az felügyelje az új parlamenti választásokat; mivel azonban a legfelső bíróság kijelentette, hogy az érvénytelenített rendszer az „állam és az emberek biztonsága érdekében” két további parlamenti ciklusban is fennmaradhat; mivel a rendszer 2007–2008-ban a katonaság által is támogatott ügyvivő kormány miatt hitelét vesztette, amikor mintegy két évig megtagadta a választások megtartását, és a két legnagyobb párt vezetőjét, Sheikh Hasinát és Begum Khaleda Ziát (fiával, Tarique Rahmannal együtt) börtönbe küldte;

| G. | mivel az ítéletet követően az Awami Liga párt bevezette az alkotmánymódosításra vonatkozó törvényjavaslatot, felszámolta az ügyvivői rendszert annak ellenére, hogy az ellenzéki BNP visszautasította a reformmal kapcsolatos együttműködést; |
| --- | --- |

G.

mivel az ítéletet követően az Awami Liga párt bevezette az alkotmánymódosításra vonatkozó törvényjavaslatot, felszámolta az ügyvivői rendszert annak ellenére, hogy az ellenzéki BNP visszautasította a reformmal kapcsolatos együttműködést;

| H. | mivel amióta Sheikh Hasina van hatalmon, Bangladesben öt, az Awami Liga párt vereségével végződő regionális választásra került sor, amelyek során nem merültek fel szabálytalanságra vonatkozó kifogások; |
| --- | --- |

H.

mivel amióta Sheikh Hasina van hatalmon, Bangladesben öt, az Awami Liga párt vereségével végződő regionális választásra került sor, amelyek során nem merültek fel szabálytalanságra vonatkozó kifogások;

| I. | mivel a sztrájkok súlyosan érintik a bangladesi lakosságnak a túléléshez szükséges napi fizetéstől függő, elszegényedett részét, és mivel Banglades törékeny gazdasága – amelynek meg kellett birkóznia a ruházati ágazatban bekövetkezett közelmúltbeli, súlyos traumát okozó balesetekkel – valószínűleg tovább fog gyengülni; |
| --- | --- |

I.

mivel a sztrájkok súlyosan érintik a bangladesi lakosságnak a túléléshez szükséges napi fizetéstől függő, elszegényedett részét, és mivel Banglades törékeny gazdasága – amelynek meg kellett birkóznia a ruházati ágazatban bekövetkezett közelmúltbeli, súlyos traumát okozó balesetekkel – valószínűleg tovább fog gyengülni;

| J. | mivel állítólag a Dzsamáat e-Iszlámi Párt azért támogatja a sztrájkokat, hogy hátráltassa a háborús bűntettek ügyében a párt vezetői ellen indított eljárásokat; |
| --- | --- |

J.

mivel állítólag a Dzsamáat e-Iszlámi Párt azért támogatja a sztrájkokat, hogy hátráltassa a háborús bűntettek ügyében a párt vezetői ellen indított eljárásokat;

| K. | mivel 2013. november 5-én, a történelem egyik legnagyobb perében, a 2009-es lázadás során elkövetett bűncselekmények – 74 ember, köztük 57 katonatiszt brutális meggyilkolásának – kivizsgálására felállított különbíróság 152 katonát ítélt halálra; mivel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa azt követően fejezte ki aggodalmát e halálos ítéletek miatt, hogy a vádlottak megkínzásáról és a tömeges perek során az emberi jogi normák megsértéséről szóló jelentések láttak napvilágot; |
| --- | --- |

K.

mivel 2013. november 5-én, a történelem egyik legnagyobb perében, a 2009-es lázadás során elkövetett bűncselekmények – 74 ember, köztük 57 katonatiszt brutális meggyilkolásának – kivizsgálására felállított különbíróság 152 katonát ítélt halálra; mivel Navi Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa azt követően fejezte ki aggodalmát e halálos ítéletek miatt, hogy a vádlottak megkínzásáról és a tömeges perek során az emberi jogi normák megsértéséről szóló jelentések láttak napvilágot;

| L. | mivel a polgári jogokat védő nem kormányzati szervezetek munkatársai, jogászok, újságírók és szakszervezeti aktivisták továbbra is nyomásnak vannak kitéve, és mivel a hatóságok nem indítottak eredményes vizsgálatot a bírósági tárgyalás nélküli kivégzések, kínzások és eltűnések ügyében, továbbá Aminul Islam szakszervezeti vezető és emberi jogi jogvédő esetében sem; |
| --- | --- |

L.

mivel a polgári jogokat védő nem kormányzati szervezetek munkatársai, jogászok, újságírók és szakszervezeti aktivisták továbbra is nyomásnak vannak kitéve, és mivel a hatóságok nem indítottak eredményes vizsgálatot a bírósági tárgyalás nélküli kivégzések, kínzások és eltűnések ügyében, továbbá Aminul Islam szakszervezeti vezető és emberi jogi jogvédő esetében sem;

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot, amiért a BNP és a Dzsamáat e-Iszlámi ellenzéki párt – az Awami Liga és az ellenzék- által szervezett általános sztrájkok és az parlamenti választásokat megelőző időszak során a két politikai tábor közötti konfrontáció folyamatosan megbénítja a bangladesiek mindennapjait; |
| --- | --- |

1.

súlyos aggodalmának ad hangot, amiért a BNP és a Dzsamáat e-Iszlámi ellenzéki párt – az Awami Liga és az ellenzék- által szervezett általános sztrájkok és az parlamenti választásokat megelőző időszak során a két politikai tábor közötti konfrontáció folyamatosan megbénítja a bangladesiek mindennapjait;

| 2. | sajnálja, hogy a bangladesi parlamentnek nem sikerült a választásokat megelőző időszakban a hatalmat gyakorló kormány kérdésében az összes pártra kiterjedő konszenzusra jutnia, figyelembe véve, hogy ezt az időszakot a legtöbb demokráciában sikerül ügyvivő kormány nélkül átvészelni, és sürgeti a bangladesi kormányt és az ellenzéket, hogy Banglades érdekeit szem előtt tartva jussanak olyan kompromisszumra, amely esélyt ad a bangladesi népnek, hogy kinyilváníthassa a demokrácia iránti akaratát; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy a bangladesi parlamentnek nem sikerült a választásokat megelőző időszakban a hatalmat gyakorló kormány kérdésében az összes pártra kiterjedő konszenzusra jutnia, figyelembe véve, hogy ezt az időszakot a legtöbb demokráciában sikerül ügyvivő kormány nélkül átvészelni, és sürgeti a bangladesi kormányt és az ellenzéket, hogy Banglades érdekeit szem előtt tartva jussanak olyan kompromisszumra, amely esélyt ad a bangladesi népnek, hogy kinyilváníthassa a demokrácia iránti akaratát;

| 3. | elismeri, hogy a bangladesi társadalom ismert toleranciájáról, ahol több felekezet békésen él egymás mellett, elítéli azokat a csoportokat és frakciókat, amelyek saját céljaikra fokozni próbálják a közösségen belüli feszültségeket; felszólítja az összes csoportot és személyt, hogy gyakoroljanak önmérsékletet és toleranciát elsősorban a választások előtti, alatti és az azt követő időszak során; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy a bangladesi társadalom ismert toleranciájáról, ahol több felekezet békésen él egymás mellett, elítéli azokat a csoportokat és frakciókat, amelyek saját céljaikra fokozni próbálják a közösségen belüli feszültségeket; felszólítja az összes csoportot és személyt, hogy gyakoroljanak önmérsékletet és toleranciát elsősorban a választások előtti, alatti és az azt követő időszak során;

| 4. | felszólítja az összes pártot, hogy a választásokat ne bojkottálják, mivel ezáltal megfosztanák a polgárokat a politikai választástól és aláásnák Banglades társadalmi és gazdasági stabilitását, valamint az ország által elsősorban a millenniumi fejlesztési célok, a katasztrófakezelés, a munkajog és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése terén megtett jelentős előrehaladást; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az összes pártot, hogy a választásokat ne bojkottálják, mivel ezáltal megfosztanák a polgárokat a politikai választástól és aláásnák Banglades társadalmi és gazdasági stabilitását, valamint az ország által elsősorban a millenniumi fejlesztési célok, a katasztrófakezelés, a munkajog és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése terén megtett jelentős előrehaladást;

| 5. | felszólítja a Bangladesi Választási Bizottságot, hogy teljesen átlátható módon szervezze meg és felügyelje a következő választásokat; támogatja az olyan új politikai pártok elismerését, amelyek részt kívánnak venni a következő általános választásokon, és amelyek megfelelnek a politikai részvétel és képviselet ésszerű követelményeinek; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bangladesi Választási Bizottságot, hogy teljesen átlátható módon szervezze meg és felügyelje a következő választásokat; támogatja az olyan új politikai pártok elismerését, amelyek részt kívánnak venni a következő általános választásokon, és amelyek megfelelnek a politikai részvétel és képviselet ésszerű követelményeinek;

| 6. | felszólítja az összes politikai pártot, hogy a választási folyamat során tartózkodjanak az erőszak bármely formájától vagy annak szításától, és előzzék meg a 2013 első felében kitört politikai indíttatású, erőszakos összecsapások megismétlődését; e tekintetben súlyos aggodalmának ad hangot, hogy a politikai indíttatású erőszak közelmúltbeli fellángolása 2013. október végén több tucat ember halálát okozta; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az összes politikai pártot, hogy a választási folyamat során tartózkodjanak az erőszak bármely formájától vagy annak szításától, és előzzék meg a 2013 első felében kitört politikai indíttatású, erőszakos összecsapások megismétlődését; e tekintetben súlyos aggodalmának ad hangot, hogy a politikai indíttatású erőszak közelmúltbeli fellángolása 2013. október végén több tucat ember halálát okozta;

| 7. | elismeri a megbékélés és az 1971-es függetlenségi háború során elkövetett bűntettekkel kapcsolatos igazságtétel és elszámoltathatóság szükségességét; hangsúlyozza és támogatja a Nemzetközi Büntetőtörvényszék e téren betöltött fontos szerepét; |
| --- | --- |

7.

elismeri a megbékélés és az 1971-es függetlenségi háború során elkövetett bűntettekkel kapcsolatos igazságtétel és elszámoltathatóság szükségességét; hangsúlyozza és támogatja a Nemzetközi Büntetőtörvényszék e téren betöltött fontos szerepét;

| 8. | azonban sajnálattal veszi tudomásul, hogy egyre több embert ítélnek halálra Bangladesben, valamint azt, hogy a határőrök 2009-es lázadásában részt vevők pereiben tömeges halálos ítéletekre került sor; ragaszkodik a tisztességes és jogszerű bírósági eljárásra irányadó nemzeti és nemzetközi normák alkalmazásához; |
| --- | --- |

8.

azonban sajnálattal veszi tudomásul, hogy egyre több embert ítélnek halálra Bangladesben, valamint azt, hogy a határőrök 2009-es lázadásában részt vevők pereiben tömeges halálos ítéletekre került sor; ragaszkodik a tisztességes és jogszerű bírósági eljárásra irányadó nemzeti és nemzetközi normák alkalmazásához;

| 9. | megismétli, hogy minden esetben és minden körülmények között határozottan ellenzi a halálbüntetést, és felszólítja az illetékes bangladesi hatóságokat, hogy a halálbüntetés eltörlése felé tett első lépésként vezessenek be hivatalos moratóriumot a kivégzésekre; |
| --- | --- |

9.

megismétli, hogy minden esetben és minden körülmények között határozottan ellenzi a halálbüntetést, és felszólítja az illetékes bangladesi hatóságokat, hogy a halálbüntetés eltörlése felé tett első lépésként vezessenek be hivatalos moratóriumot a kivégzésekre;

| 10. | felszólítja a bangladesi kormányt, hogy alakítson ki újból olyan környezetet, amely lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek – köztük a Banglades fejlődéséhez nagyban hozzájáruló emberi jogi jogvédők – számára, hogy tevékenységüket szabadon kifejthessék; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a bangladesi kormányt, hogy alakítson ki újból olyan környezetet, amely lehetővé teszi a civil társadalmi szervezetek – köztük a Banglades fejlődéséhez nagyban hozzájáruló emberi jogi jogvédők – számára, hogy tevékenységüket szabadon kifejthessék;

| 11. | sürgeti a bangladesi hatóságokat, hogy a felelősök megnevezése és bírósági felelősségre vonása érdekében az emberi jogi jogvédők jogainak megsértésével kapcsolatos eseteket – köztük a fenyegetéseket, támadásokat, gyilkosságokat, kínzásokat és a rossz bánásmódot – független és átlátható módon azonnal vizsgálják ki; hangsúlyozza elsősorban Aminul Islam szakszervezeti vezető, de Sagar Sarowar és Meherun Runi újságírók esetét is; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a bangladesi hatóságokat, hogy a felelősök megnevezése és bírósági felelősségre vonása érdekében az emberi jogi jogvédők jogainak megsértésével kapcsolatos eseteket – köztük a fenyegetéseket, támadásokat, gyilkosságokat, kínzásokat és a rossz bánásmódot – független és átlátható módon azonnal vizsgálják ki; hangsúlyozza elsősorban Aminul Islam szakszervezeti vezető, de Sagar Sarowar és Meherun Runi újságírók esetét is;

| 12. | üdvözli a bangladesi kormány és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) közös kezdeményezését, amelynek célkitűzése, hogy a kormány, a munkaadók és a dolgozók képviselőinek együttműködésével javítsák a bangladesi konfekcióipar munkakörülményeit; sürgeti az európai és más nemzetközi ruházati márkákat, hogy teljesítsék a Rana Plaza épület leomlását követően tett ígéreteiket és fogadalmaikat, köztük a bangladesi tűz- és épületbiztonsági megállapodást, |
| --- | --- |

12.

üdvözli a bangladesi kormány és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) közös kezdeményezését, amelynek célkitűzése, hogy a kormány, a munkaadók és a dolgozók képviselőinek együttműködésével javítsák a bangladesi konfekcióipar munkakörülményeit; sürgeti az európai és más nemzetközi ruházati márkákat, hogy teljesítsék a Rana Plaza épület leomlását követően tett ígéreteiket és fogadalmaikat, köztük a bangladesi tűz- és épületbiztonsági megállapodást,

| 13. | felszólítja a bangladesi kormányt, hogy szüntesse meg a szakszervezetek bejegyzésével kapcsolatos 30 %-os képviseletre vonatkozó követelményt, terjessze ki a munka törvénykönyvének hatályát az export-feldolgozási övezetekre, valamint biztosítson a munkavállalói jóléti egyesületeknek a kollektív tárgyalásokhoz való jogot, ugyanakkor biztosítsa a munkavállalói jóléti egyesületek gördülékenyebb bejegyzését; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a bangladesi kormányt, hogy szüntesse meg a szakszervezetek bejegyzésével kapcsolatos 30 %-os képviseletre vonatkozó követelményt, terjessze ki a munka törvénykönyvének hatályát az export-feldolgozási övezetekre, valamint biztosítson a munkavállalói jóléti egyesületeknek a kollektív tárgyalásokhoz való jogot, ugyanakkor biztosítsa a munkavállalói jóléti egyesületek gördülékenyebb bejegyzését;

| 14. | várakozással tekint az elé, hogy Banglades teljes mértékben együtt fog működni az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületekkel, és állandó meghívást ad az ENSZ emberi jogi tanácsi külön eljárásai számára; |
| --- | --- |

14.

várakozással tekint az elé, hogy Banglades teljes mértékben együtt fog működni az ENSZ-egyezmény alapján létrehozott testületekkel, és állandó meghívást ad az ENSZ emberi jogi tanácsi külön eljárásai számára;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint Banglades kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió emberi jogokkal foglalkozó különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint Banglades kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0230.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0100.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0027.

(4)  HL C 294. E, 2009.12.3., 77. o.

(5)  HL C 187. E, 2008.7.24., 240. o.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/42

---

P7_TA(2013)0517

Katar: a migráns munkavállalók helyzete

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása Katarról: a migráns munkavállalók helyzete (2013/2952(RSP))

(2016/C 436/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a 2013. június 30-án Manámában, Bahreinben megtartott EU–Öböl-menti Együttműködési Tanács vegyes tanácsi és miniszteri értekezletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. június 30-án Manámában, Bahreinben megtartott EU–Öböl-menti Együttműködési Tanács vegyes tanácsi és miniszteri értekezletre,

| — | tekintettel a migráns dolgozók és családjaik jogairól és védelméről szóló, 1990. december 18-i ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns dolgozók és családjaik jogairól és védelméről szóló, 1990. december 18-i ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Labdarúgó-szövetség (FIFA) 2010. december 2-i bejelentésére, hogy a 2022-es labdarúgó-világbajnokság helyszínéül Katart jelöli ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Labdarúgó-szövetség (FIFA) 2010. december 2-i bejelentésére, hogy a 2022-es labdarúgó-világbajnokság helyszínéül Katart jelöli ki,

| — | tekintettel arra, hogy Katar 1998. március 12-én ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a kényszer- vagy kötelező munkáról szóló 29. sz. egyezményét, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy Katar 1998. március 12-én ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a kényszer- vagy kötelező munkáról szóló 29. sz. egyezményét,

| — | tekintettel a katari közszolgálattal és lakásügyekkel foglalkozó miniszternek a külföldi munkavállalókat foglalkoztatni szándékozó katari állampolgárok számára kiállítandó engedélyekre vonatkozó feltételekről és eljárásokról szóló 14/2004. sz. munkaügyi jogszabály alkalmazására vonatkozó 2005. augusztus 22-i határozataira, és a vízumok szponzorálásáról szóló, 4/2009. sz. katari jogszabályra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a katari közszolgálattal és lakásügyekkel foglalkozó miniszternek a külföldi munkavállalókat foglalkoztatni szándékozó katari állampolgárok számára kiállítandó engedélyekre vonatkozó feltételekről és eljárásokról szóló 14/2004. sz. munkaügyi jogszabály alkalmazására vonatkozó 2005. augusztus 22-i határozataira, és a vízumok szponzorálásáról szóló, 4/2009. sz. katari jogszabályra,

| — | tekintettel François Crépeau, az ENSZ migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadójának 2013. november 10-i küldetésnyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel François Crépeau, az ENSZ migránsok emberi jogaival foglalkozó különleges előadójának 2013. november 10-i küldetésnyilatkozatára,

| — | tekintettel a Human Rights Watch és az Amnesty International (AI) jelentéseire a katari építőmunkások világbajnokság előtti helyzetéről, és az Amnesty International főtitkárának közelmúltbeli katari látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Human Rights Watch és az Amnesty International (AI) jelentéseire a katari építőmunkások világbajnokság előtti helyzetéről, és az Amnesty International főtitkárának közelmúltbeli katari látogatására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Katarban a becslések szerint 1,35 millió külföldi állampolgár él, és ők teszik ki a munkaerő csaknem 90 %-át; mivel a migránsokat főként az építőiparban, a szolgáltatási ágazatban és háztartási munkásként alkalmazzák; mivel ezen adatokra tekintettel Katarban a világon a legmagasabb a migráns munkavállalóknak a hazai népességhez viszonyított aránya; mivel legalább 500 000 vagy ennél több migráns munkavállalót várnak Katarba a 2022-es labdarúgó-világbajnokság előkészítő építési munkáinak felgyorsítására; mivel a migráns munkavállalók többsége Indiából és Nepálból, de ezen kívül Bangladesből, Pakisztánból, a Fülöp-szigetekről és Srí Lankáról is érkezik; |
| --- | --- |

A.

mivel Katarban a becslések szerint 1,35 millió külföldi állampolgár él, és ők teszik ki a munkaerő csaknem 90 %-át; mivel a migránsokat főként az építőiparban, a szolgáltatási ágazatban és háztartási munkásként alkalmazzák; mivel ezen adatokra tekintettel Katarban a világon a legmagasabb a migráns munkavállalóknak a hazai népességhez viszonyított aránya; mivel legalább 500 000 vagy ennél több migráns munkavállalót várnak Katarba a 2022-es labdarúgó-világbajnokság előkészítő építési munkáinak felgyorsítására; mivel a migráns munkavállalók többsége Indiából és Nepálból, de ezen kívül Bangladesből, Pakisztánból, a Fülöp-szigetekről és Srí Lankáról is érkezik;

| B. | mivel a Nemzetközi Szakszervezeti Szövetség (ITUC) szerint a katari indiai és nepáli nagykövetségétől származó számadatok alapján az e két országból származó munkavállalók közül minden évben átlagosan 200 munkavállaló veszíti életét Katarban, mely helyzet a 2022-es világbajnokság előkészületei során tovább romolhat; |
| --- | --- |

B.

mivel a Nemzetközi Szakszervezeti Szövetség (ITUC) szerint a katari indiai és nepáli nagykövetségétől származó számadatok alapján az e két országból származó munkavállalók közül minden évben átlagosan 200 munkavállaló veszíti életét Katarban, mely helyzet a 2022-es világbajnokság előkészületei során tovább romolhat;

| C. | mivel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) figyelmeztetett arra, hogy Katar még nem hajtotta végre teljes egészében az általa 1998-ban ratifikált, a kényszer- vagy kötelező munka alkalmazását megtiltó nemzetközi egyezményt; mivel az ILO létrehozott egy tripartit bizottságot a bizonyítékok megvizsgálására, és hogy ajánlásokat tegyen a katari kormánynak arra vonatkozóan, hogy nemzetközi kötelezettségeinek miként tehet eleget; |
| --- | --- |

C.

mivel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) figyelmeztetett arra, hogy Katar még nem hajtotta végre teljes egészében az általa 1998-ban ratifikált, a kényszer- vagy kötelező munka alkalmazását megtiltó nemzetközi egyezményt; mivel az ILO létrehozott egy tripartit bizottságot a bizonyítékok megvizsgálására, és hogy ajánlásokat tegyen a katari kormánynak arra vonatkozóan, hogy nemzetközi kötelezettségeinek miként tehet eleget;

| D. | mivel a katari nemzeti emberi jogi bizottság elnöke elismerte, hogy „volt néhány probléma” és ígéretet tett, hogy ő és kormánya megtesznek minden tőlük telhetőt ezek megoldására, mivel a katari hatóságok bejelentették, hogy módosítani fogják a munkajogi jogszabályokat, és hogy folyamatban van munkások számára szállások építése; |
| --- | --- |

D.

mivel a katari nemzeti emberi jogi bizottság elnöke elismerte, hogy „volt néhány probléma” és ígéretet tett, hogy ő és kormánya megtesznek minden tőlük telhetőt ezek megoldására, mivel a katari hatóságok bejelentették, hogy módosítani fogják a munkajogi jogszabályokat, és hogy folyamatban van munkások számára szállások építése;

| E. | mivel a szponzoráláson alapuló, „kafála” rendszerként is ismert vízumszabályok azt jelentik, hogy a munkavállalók nem tudnak munkáltatójuk engedélye nélkül munkahelyet váltani, és nem hagyhatják el az országot, ha munkáltatójuk nem ír alá kilépési engedélyt; mivel a kafála rendszerrel gyakran visszaélnek akként, hogy a munkáltatók visszatartják a munkavállalók útleveleit és munkabérét, valamint a munkavállalókra akár 3 500 dollárnyi díjat szabnak ki azért, hogy a „kafíl”-tól vagy szponzortól vízumot kapjanak, ami miatt a migráns munkavállalóknak rendkívül magas adóssága keletkezik; |
| --- | --- |

E.

mivel a szponzoráláson alapuló, „kafála” rendszerként is ismert vízumszabályok azt jelentik, hogy a munkavállalók nem tudnak munkáltatójuk engedélye nélkül munkahelyet váltani, és nem hagyhatják el az országot, ha munkáltatójuk nem ír alá kilépési engedélyt; mivel a kafála rendszerrel gyakran visszaélnek akként, hogy a munkáltatók visszatartják a munkavállalók útleveleit és munkabérét, valamint a munkavállalókra akár 3 500 dollárnyi díjat szabnak ki azért, hogy a „kafíl”-tól vagy szponzortól vízumot kapjanak, ami miatt a migráns munkavállalóknak rendkívül magas adóssága keletkezik;

| F. | mivel a Nemzetközi Szakszervezeti Szövetség (ITUC) 2013 márciusában egyes katari vállalkozásokkal szemben panaszt nyújtott be a munkaügyi minisztériumhoz; mivel a katari munkaügyi minisztérium munkaügyi kapcsolatokkal foglalkozó osztályához 2012-ben 6 000 munkavállalói panasz érkezett; mivel az ITUC és a Nemzetközi Építő- és Faipari Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége (BWI) kifogásolták ezt a helyzetet és közös panaszt terjesztettek az ILO elé a katari munkakörülményekkel és az egyesülési szabadsággal kapcsolatban; |
| --- | --- |

F.

mivel a Nemzetközi Szakszervezeti Szövetség (ITUC) 2013 márciusában egyes katari vállalkozásokkal szemben panaszt nyújtott be a munkaügyi minisztériumhoz; mivel a katari munkaügyi minisztérium munkaügyi kapcsolatokkal foglalkozó osztályához 2012-ben 6 000 munkavállalói panasz érkezett; mivel az ITUC és a Nemzetközi Építő- és Faipari Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége (BWI) kifogásolták ezt a helyzetet és közös panaszt terjesztettek az ILO elé a katari munkakörülményekkel és az egyesülési szabadsággal kapcsolatban;

| 1. | sajnálatát fejezi ki a Katarban elhunyt migráns munkavállalók halála miatt és kinyilvánítja részvétét az elhunytak családjainak; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki a Katarban elhunyt migráns munkavállalók halála miatt és kinyilvánítja részvétét az elhunytak családjainak;

| 2. | aggodalmát fejezi ki a Katarban dolgozó migráns munkavállalók körülményeivel kapcsolatban, többek közt a hosszú munkaidő, a veszélyes munkakörülmények, a munkabérek hónapokon keresztüli ki nem fizetése, az útleveleik elkobzása, a túlzsúfolt táborokban élés kényszere, a szakszervezetek létrehozásához való jog megtagadása és a rendkívüli hőségben a tiszta ivóvízhez való hozzáférés hiánya miatt; |
| --- | --- |

2.

aggodalmát fejezi ki a Katarban dolgozó migráns munkavállalók körülményeivel kapcsolatban, többek közt a hosszú munkaidő, a veszélyes munkakörülmények, a munkabérek hónapokon keresztüli ki nem fizetése, az útleveleik elkobzása, a túlzsúfolt táborokban élés kényszere, a szakszervezetek létrehozásához való jog megtagadása és a rendkívüli hőségben a tiszta ivóvízhez való hozzáférés hiánya miatt;

| 3. | felismeri azokat a kihívásokat, amelyekkel a katari hatóságok szembenéznek a csaknem 90 %-ban migráns munkavállalókból álló nemzeti munkaerő kezelése terén, és azokat a gyakorlati kihívásokat, amelyek e tekintetben a jogszabályok végrehajtásához kapcsolódnak; |
| --- | --- |

3.

felismeri azokat a kihívásokat, amelyekkel a katari hatóságok szembenéznek a csaknem 90 %-ban migráns munkavállalókból álló nemzeti munkaerő kezelése terén, és azokat a gyakorlati kihívásokat, amelyek e tekintetben a jogszabályok végrehajtásához kapcsolódnak;

| 4. | üdvözli a katari kormány azon bejelentését, hogy fekete listára teszi azokat a vállalkozásokat, amelyek a migráns munkavállalókkal szemben visszaéléseket követnek el; üdvözli a kormány, és különösen a katari nemzeti emberi jogi bizottság erőfeszítéseit aziránt, hogy a migráns munkavállalók körében a nemzetközi jog szerinti jogaikra és kötelezettségeikre vonatkozó tudatosságot növeljék; elismerését fejezi ki ezzel kapcsolatban a nemzeti emberi jogi bizottságnak a migráns munkavállalók panaszaival és ezek megoldásával foglalkozó új központ létrehozására vonatkozó döntéséért; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a katari kormány azon bejelentését, hogy fekete listára teszi azokat a vállalkozásokat, amelyek a migráns munkavállalókkal szemben visszaéléseket követnek el; üdvözli a kormány, és különösen a katari nemzeti emberi jogi bizottság erőfeszítéseit aziránt, hogy a migráns munkavállalók körében a nemzetközi jog szerinti jogaikra és kötelezettségeikre vonatkozó tudatosságot növeljék; elismerését fejezi ki ezzel kapcsolatban a nemzeti emberi jogi bizottságnak a migráns munkavállalók panaszaival és ezek megoldásával foglalkozó új központ létrehozására vonatkozó döntéséért;

| 5. | felszólítja a katari hatóságokat, hogy ténylegesen hajtsák végre az e területre vonatkozó meglévő jogszabályokat, ideértve az útlevelek elkobzására vonatkozó tilalom érvényesítését, a jogsértések miatt büntető eljárások indítását, és a migránsok jogainak védelmét szolgáló jogszabályokat megsértő vállalkozásokkal és személyekkel szemben érdemi szankciók alkalmazását; üdvözli a katari hatóságok elkötelezettségét amellett, hogy a háztartási alkalmazottakra vonatkozóan olyan jogszabályokat fogadjanak el, amelyek többek közt biztosítják a munkavállalói jogok érdemi védelmét és a jogszabályoknak való megfelelést szolgáló hatékony mechanizmusokat; kéri ezzel összefüggésben a Családi Ügyek Legfőbb Tanácsa által jelenleg tárgyalt, a háztartási alkalmazottakról szóló jogszabály tervezetének gyors elfogadását; megjegyzi, hogy a háztartási alkalmazottak többsége nő; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a katari hatóságokat, hogy ténylegesen hajtsák végre az e területre vonatkozó meglévő jogszabályokat, ideértve az útlevelek elkobzására vonatkozó tilalom érvényesítését, a jogsértések miatt büntető eljárások indítását, és a migránsok jogainak védelmét szolgáló jogszabályokat megsértő vállalkozásokkal és személyekkel szemben érdemi szankciók alkalmazását; üdvözli a katari hatóságok elkötelezettségét amellett, hogy a háztartási alkalmazottakra vonatkozóan olyan jogszabályokat fogadjanak el, amelyek többek közt biztosítják a munkavállalói jogok érdemi védelmét és a jogszabályoknak való megfelelést szolgáló hatékony mechanizmusokat; kéri ezzel összefüggésben a Családi Ügyek Legfőbb Tanácsa által jelenleg tárgyalt, a háztartási alkalmazottakról szóló jogszabály tervezetének gyors elfogadását; megjegyzi, hogy a háztartási alkalmazottak többsége nő;

| 6. | üdvözli az érintett kormányzati hatóságok arra irányuló javaslatát, hogy kivizsgálnak minden vádat, és a katari hatóságok arra vonatkozó ígéretét, hogy megnövelik a munkajogi szabályok végrehajtásának nyomon követésével megbízott munkaügyi felügyelők számát; elvárja, hogy a munkaügyi felügyelők az emberi jogi normákról megfelelő képzésben részesüljenek, és reméli, hogy munkájukat tolmácsok fogják segíteni; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az érintett kormányzati hatóságok arra irányuló javaslatát, hogy kivizsgálnak minden vádat, és a katari hatóságok arra vonatkozó ígéretét, hogy megnövelik a munkajogi szabályok végrehajtásának nyomon követésével megbízott munkaügyi felügyelők számát; elvárja, hogy a munkaügyi felügyelők az emberi jogi normákról megfelelő képzésben részesüljenek, és reméli, hogy munkájukat tolmácsok fogják segíteni;

| 7. | aggodalommal tölti el, hogy pusztán azon az alapon vesznek őrizetbe személyeket, hogy munkáltatójuktól „megszöktek”, és felszólítja a katari hatóságokat, hogy ezt a gyakorlatot szüntessék meg; sürgeti továbbá, hogy minden szabadságától megfosztott migránsnak tegyék lehetővé, hogy családjukkal és konzuli szolgálatukkal kapcsolatba lépjenek, álljon rendelkezésükre jogász és tolmács, valamint biztosítsák számukra az őrizetbe vételük haladéktalan megtámadásának jogát; |
| --- | --- |

7.

aggodalommal tölti el, hogy pusztán azon az alapon vesznek őrizetbe személyeket, hogy munkáltatójuktól „megszöktek”, és felszólítja a katari hatóságokat, hogy ezt a gyakorlatot szüntessék meg; sürgeti továbbá, hogy minden szabadságától megfosztott migránsnak tegyék lehetővé, hogy családjukkal és konzuli szolgálatukkal kapcsolatba lépjenek, álljon rendelkezésükre jogász és tolmács, valamint biztosítsák számukra az őrizetbe vételük haladéktalan megtámadásának jogát;

| 8. | üdvözli az arra vonatkozó híreket, hogy a Zahir Belounis és Stéphane Morello francia labdarúgókat érintő probléma ügyében – akik összeütközésbe kerültek a szponzori rendszerrel és emiatt megakadályozták őket az ország elhagyásában – elmozdulás történt a megoldás felé, és felszólítja a katari hatóságokat és a FIFA-t, hogy gondoskodjanak arról, hogy ilyen eset többé ne történjen meg; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az arra vonatkozó híreket, hogy a Zahir Belounis és Stéphane Morello francia labdarúgókat érintő probléma ügyében – akik összeütközésbe kerültek a szponzori rendszerrel és emiatt megakadályozták őket az ország elhagyásában – elmozdulás történt a megoldás felé, és felszólítja a katari hatóságokat és a FIFA-t, hogy gondoskodjanak arról, hogy ilyen eset többé ne történjen meg;

| 9. | felszólítja Katart, hogy ratifikálja a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát; |
| --- | --- |

9.

felszólítja Katart, hogy ratifikálja a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát;

| 10. | felszólítja Katart, hogy ratifikálja az ILO-egyezményeket, köztük a migráns munkavállalókról, az egyesülési szabadságról, a szervezkedési jogról és a kollektív tárgyalási jogról, a háztartási alkalmazottakról és a magán-munkaközvetítő ügynökségekről szóló egyezményeket, továbbá hogy fontolja meg az ILO-tól technikai segítségkérését annak biztosítása érdekében, hogy a katari jogszabályok és gyakorlat megfeleljen ezen egyezményeknek; |
| --- | --- |

10.

felszólítja Katart, hogy ratifikálja az ILO-egyezményeket, köztük a migráns munkavállalókról, az egyesülési szabadságról, a szervezkedési jogról és a kollektív tárgyalási jogról, a háztartási alkalmazottakról és a magán-munkaközvetítő ügynökségekről szóló egyezményeket, továbbá hogy fontolja meg az ILO-tól technikai segítségkérését annak biztosítása érdekében, hogy a katari jogszabályok és gyakorlat megfeleljen ezen egyezményeknek;

| 11. | kéri több menedékhely létrehozását a migráns munkavállalók számára, különös figyelemmel a nők és gyermekek számára létesített, az ő szükségleteiknek megfelelő menedékhelyekre; üdvözli a 2013. november 9-i bejelentést egy 2013. decemberében megnyitandó, 60 000 munkavállalót befogadására képes szálláshely építéséről; |
| --- | --- |

11.

kéri több menedékhely létrehozását a migráns munkavállalók számára, különös figyelemmel a nők és gyermekek számára létesített, az ő szükségleteiknek megfelelő menedékhelyekre; üdvözli a 2013. november 9-i bejelentést egy 2013. decemberében megnyitandó, 60 000 munkavállalót befogadására képes szálláshely építéséről;

| 12. | ismételten hangsúlyozza, hogy a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezménynek az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) tagállamai, köztük Katar általi ratifikálását és teljes végrehajtását az EU–ÖET kapcsolatokban kulcskérdésnek kell tekinteni; |
| --- | --- |

12.

ismételten hangsúlyozza, hogy a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezménynek az Öböl-menti Együttműködési Tanács (ÖET) tagállamai, köztük Katar általi ratifikálását és teljes végrehajtását az EU–ÖET kapcsolatokban kulcskérdésnek kell tekinteni;

| 13. | kéri a stadionokat építő vagy más katari infrastrukturális projektben részt vevő európai nagyvállalatokat, hogy vállaljanak felelősséget a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelő munkakörülmények biztosításáért, és ösztönzi az Unió tagállamait lépések megtételére annak érdekében, hogy mérnöki, építő és tanácsadó vállalkozásaik megfeleljenek a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet iránymutatásainak és a Ruggie-elveknek; |
| --- | --- |

13.

kéri a stadionokat építő vagy más katari infrastrukturális projektben részt vevő európai nagyvállalatokat, hogy vállaljanak felelősséget a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelő munkakörülmények biztosításáért, és ösztönzi az Unió tagállamait lépések megtételére annak érdekében, hogy mérnöki, építő és tanácsadó vállalkozásaik megfeleljenek a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet iránymutatásainak és a Ruggie-elveknek;

| 14. | felhívja a katari hatóságokat, hogy szorosan működjenek együtt a migráns munkavállalók származási országainak érintett hatóságaival, melyeknek felügyelniük kell a Katarba migráns munkavállalókat közvetítő toborzó ügynökségek szerepét; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy támogassa a küldő – nevezetesen ázsiai – kormányokat abban, hogy jobb bánásmódot biztosítsanak a migráns munkaerő számára; |
| --- | --- |

14.

felhívja a katari hatóságokat, hogy szorosan működjenek együtt a migráns munkavállalók származási országainak érintett hatóságaival, melyeknek felügyelniük kell a Katarba migráns munkavállalókat közvetítő toborzó ügynökségek szerepét; kéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy támogassa a küldő – nevezetesen ázsiai – kormányokat abban, hogy jobb bánásmódot biztosítsanak a migráns munkaerő számára;

| 15. | üdvözli a nemzetközi labdarúgók szövetsége, a FIFPro azon felhívását, hogy a nemzetközi munkaügyi követelmények katari tiszteletben tartásának biztosítása érdekében független, a FIFA és az ILO által kinevezett munkahelyi szakértők számára biztosítsanak hozzáférést minden helyszínhez, és ruházzák fel őket a kötelező erejű ajánlások megtételének jogával; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a nemzetközi labdarúgók szövetsége, a FIFPro azon felhívását, hogy a nemzetközi munkaügyi követelmények katari tiszteletben tartásának biztosítása érdekében független, a FIFA és az ILO által kinevezett munkahelyi szakértők számára biztosítsanak hozzáférést minden helyszínhez, és ruházzák fel őket a kötelező erejű ajánlások megtételének jogával;

| 16. | emlékezteti a FIFA-t, hogy felelőssége túlterjed a labdarúgás fejlesztésén és versenyek szervezésén, és kéri, hogy európai tagjainak aktív támogatásával küldjön világos és határozott üzenetet Katarnak annak megakadályozása érdekében, hogy a 2022-es labdarúgó-világbajnokság előkészületeit a kényszermunka vádja árnyékolja be; |
| --- | --- |

16.

emlékezteti a FIFA-t, hogy felelőssége túlterjed a labdarúgás fejlesztésén és versenyek szervezésén, és kéri, hogy európai tagjainak aktív támogatásával küldjön világos és határozott üzenetet Katarnak annak megakadályozása érdekében, hogy a 2022-es labdarúgó-világbajnokság előkészületeit a kényszermunka vádja árnyékolja be;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Katari Állam kormányának és parlamentjének, az Öböl-menti Együttműködési Tanács tagok kormányainak és parlamentjeinek, a Nemzetközi Labdarúgó-szövetségnek (FIFA), az Európai Labdarúgó-szövetségnek (UEFA), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) és az ENSZ emberi jogi főbiztosának. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Katari Állam kormányának és parlamentjének, az Öböl-menti Együttműködési Tanács tagok kormányainak és parlamentjeinek, a Nemzetközi Labdarúgó-szövetségnek (FIFA), az Európai Labdarúgó-szövetségnek (UEFA), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) és az ENSZ emberi jogi főbiztosának.

---

(1)  HL C 247. E, 2012.8.17, 1. o.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/45

---

P7_TA(2013)0518

Tisztességes igazságszolgáltatás Bolíviában, különös tekintettel Tóásó Előd és Mario Tadić ügyére

Az Európai Parlament 2013. november 21-i állásfoglalása a tisztességes igazságszolgáltatásról Bolíviában, különös tekintettel Tóásó Előd és Mario Tadić ügyére (2013/2953(RSP))

(2016/C 436/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, és különösen annak 9. és 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, és különösen annak 9. és 10. cikkére,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyet Bolívia is aláírt és ratifikált, és különösen annak 9., 10., 14., 15. és 16. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyet Bolívia is aláírt és ratifikált, és különösen annak 9., 10., 14., 15. és 16. cikkére,

| — | tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, amelyet Bolívia is aláírt és ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, amelyet Bolívia is aláírt és ratifikált,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, és különösen annak 1., 2., 3., 5., 6. és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére, és különösen annak 1., 2., 3., 5., 6. és 7. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 47. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 47. és 48. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok amerikai egyezményére, amelyet Bolívia is aláírt és ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok amerikai egyezményére, amelyet Bolívia is aláírt és ratifikált,

| — | tekintettel a kínzás megelőzéséről és büntetéséről szóló Amerika-közi egyezményre, amelyet Bolívia is aláírt és ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kínzás megelőzéséről és büntetéséről szóló Amerika-közi egyezményre, amelyet Bolívia is aláírt és ratifikált,

| — | tekintettel a bolíviai alkotmányra és büntető törvénykönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bolíviai alkotmányra és büntető törvénykönyvre,

| — | tekintettel a Magyar Országgyűlés emberi jogi, kisebbségi, civil- és vallásügyi bizottságának és külügyi bizottságának 2012. május 23-i nyilatkozatára; tekintettel a bolíviai képviselőház által a magyar nyilatkozatra adott válaszként 2012. június 12-én elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Magyar Országgyűlés emberi jogi, kisebbségi, civil- és vallásügyi bizottságának és külügyi bizottságának 2012. május 23-i nyilatkozatára; tekintettel a bolíviai képviselőház által a magyar nyilatkozatra adott válaszként 2012. június 12-én elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a bolíviai helyzettel kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bolíviai helyzettel kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2009. április 16-án a bolíviai Santa Cruz de la Sierra városában a bolíviai különleges erők letartóztatták Tóásó Előd magyar és Mario Tadić horvát állampolgárt; mivel a lövöldözés során három másik személy, Magyarósi Árpád román, Michael Martin Dwyer ír és Rózsa-Flores Eduardo magyar állampolgár életét vesztette; |
| --- | --- |

A.

mivel 2009. április 16-án a bolíviai Santa Cruz de la Sierra városában a bolíviai különleges erők letartóztatták Tóásó Előd magyar és Mario Tadić horvát állampolgárt; mivel a lövöldözés során három másik személy, Magyarósi Árpád román, Michael Martin Dwyer ír és Rózsa-Flores Eduardo magyar állampolgár életét vesztette;

| B. | mivel azóta Tóásó Elődöt és Mario Tadićot vádemelés nélkül tartják előzetes letartóztatásban, megszegve ezzel a bolíviai jogot, amely az előzetes letartóztatás időtartamát legfeljebb 36 hónapban határozza meg, amely a fenti esetben 2012. április 16-án lejárt; |
| --- | --- |

B.

mivel azóta Tóásó Elődöt és Mario Tadićot vádemelés nélkül tartják előzetes letartóztatásban, megszegve ezzel a bolíviai jogot, amely az előzetes letartóztatás időtartamát legfeljebb 36 hónapban határozza meg, amely a fenti esetben 2012. április 16-án lejárt;

| C. | mivel Tóásó Előd és Mario Tadić alapvető emberi jogait állítólag mind letartóztatásuk, mind a büntetőügyi eljárás során megsértették; |
| --- | --- |

C.

mivel Tóásó Előd és Mario Tadić alapvető emberi jogait állítólag mind letartóztatásuk, mind a büntetőügyi eljárás során megsértették;

| D. | mivel 2010. május 18-án, miután Tóásó Elődöt és Mario Tadićot már őrizetbe vették, a bolíviai büntető törvénykönyvnek az előzetes letartóztatás időtartamára vonatkozó 239. cikkét visszamenőleges hatállyal úgy módosították, hogy azt 12 hónapról 36 hónapra meghosszabbították; |
| --- | --- |

D.

mivel 2010. május 18-án, miután Tóásó Elődöt és Mario Tadićot már őrizetbe vették, a bolíviai büntető törvénykönyvnek az előzetes letartóztatás időtartamára vonatkozó 239. cikkét visszamenőleges hatállyal úgy módosították, hogy azt 12 hónapról 36 hónapra meghosszabbították;

| E. | mivel 2010. december 17-én nyilvánosságra hozták a terrorizmus vádját; |
| --- | --- |

E.

mivel 2010. december 17-én nyilvánosságra hozták a terrorizmus vádját;

| F. | mivel az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportjának 63/2011. sz. véleménye (Többnemzetiségű Bolíviai Állam) kijelentette, hogy Bolívia több ponton megsérti az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatát és ismételten megerősítette, hogy Tóásó Elődöt letartóztatási parancs nélkül tartóztatták le, és fogva tartása jogellenes; mivel az ENSZ-munkacsoport ennek megfelelően felszólította a bolíviai kormányt, hogy haladéktalanul engedje szabadon Tóásó Elődöt; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ önkényes fogva tartással foglalkozó munkacsoportjának 63/2011. sz. véleménye (Többnemzetiségű Bolíviai Állam) kijelentette, hogy Bolívia több ponton megsérti az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatát és ismételten megerősítette, hogy Tóásó Elődöt letartóztatási parancs nélkül tartóztatták le, és fogva tartása jogellenes; mivel az ENSZ-munkacsoport ennek megfelelően felszólította a bolíviai kormányt, hogy haladéktalanul engedje szabadon Tóásó Elődöt;

| 1. | sürgeti a bolíviai hatóságokat, hogy biztosítsanak független és tisztességes tárgyalást Tóásó Előd és Mario Tadić ügyében; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a bolíviai hatóságokat, hogy biztosítsanak független és tisztességes tárgyalást Tóásó Előd és Mario Tadić ügyében;

| 2. | tudomásul veszi a bolíviai parlament által, az üggyel kapcsolatban folytatott saját politikai nyomozása alapján elfogadott jelentést, amelyet később széles körben terjesztett; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a bolíviai parlament által, az üggyel kapcsolatban folytatott saját politikai nyomozása alapján elfogadott jelentést, amelyet később széles körben terjesztett;

| 3. | nemzetközi szakértők bevonásával független vizsgálatot sürget Magyarósi Árpád, Michael Martin Dwyer és Rózsa-Flores Eduardo halálával kapcsolatban; |
| --- | --- |

3.

nemzetközi szakértők bevonásával független vizsgálatot sürget Magyarósi Árpád, Michael Martin Dwyer és Rózsa-Flores Eduardo halálával kapcsolatban;

| 4. | sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a bolíviai kormánnyal fenntartott kapcsolataiban tartsa kiemelten napirenden az ügyet és azzal kapcsolatban tegyen konkrét intézkedéseket és lépéseket; |
| --- | --- |

4.

sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a bolíviai kormánnyal fenntartott kapcsolataiban tartsa kiemelten napirenden az ügyet és azzal kapcsolatban tegyen konkrét intézkedéseket és lépéseket;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Bolíviai Köztársaság kormányának és parlamentjének, az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Bolíviai Köztársaság kormányának és parlamentjének, az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2013. november 19., kedd

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/47

---

P7_TA(2013)0456

Intézményközi megállapodás a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról

Az Európai Parlament 2013. november 19-i határozata az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről (2011/2152(ACI))

(2016/C 436/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás tervezetére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310., 311., 312. és 323. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310., 311., 312. és 323. cikkére,

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítendően elfogadott 2012. október 23-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítendően elfogadott 2012. október 23-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. február 8-án elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. február 8-án elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó február 7–8-i következtetéseiről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó február 7–8-i következtetéseiről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2013. június 28-án elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2013. június 28-án elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodással kapcsolatos 2013. július 3-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodással kapcsolatos 2013. július 3-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 127. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 127. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0337/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0337/2013),

| A. | mivel 2013. június 27-én az Európai Parlament, a Tanács ír elnöksége és a Bizottság között a legmagasabb politikai szinten politikai megállapodás jött létre a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és egy új intézményközi megállapodásról; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013. június 27-én az Európai Parlament, a Tanács ír elnöksége és a Bizottság között a legmagasabb politikai szinten politikai megállapodás jött létre a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és egy új intézményközi megállapodásról;

| B. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos új rendelkezései, különösen az Európai Parlamentnek biztosított nagyobb szerep és előjogok tekintetében, első alkalommal kerültek alkalmazásra; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos új rendelkezései, különösen az Európai Parlamentnek biztosított nagyobb szerep és előjogok tekintetében, első alkalommal kerültek alkalmazásra;

| C. | mivel a többéves pénzügyi kerettel összefüggésben helyénvaló egy intézményközi megállapodás elfogadása a költségvetési fegyelem megvalósítása és az éves költségvetési eljárás működésének javítása, valamint a költségvetési kérdésekben való intézményközi együttműködés javítása érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel a többéves pénzügyi kerettel összefüggésben helyénvaló egy intézményközi megállapodás elfogadása a költségvetési fegyelem megvalósítása és az éves költségvetési eljárás működésének javítása, valamint a költségvetési kérdésekben való intézményközi együttműködés javítása érdekében;

| 1. | elfogadja a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és az új intézményközi megállapodásról elért politikai megállapodást; eltökélt szándéka a következő költségvetési eljárás során az újonnan létrehozott eszközök teljes körű alkalmazása, különösen a rugalmasság tekintetében; |
| --- | --- |

1.

elfogadja a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről és az új intézményközi megállapodásról elért politikai megállapodást; eltökélt szándéka a következő költségvetési eljárás során az újonnan létrehozott eszközök teljes körű alkalmazása, különösen a rugalmasság tekintetében;

| 2. | úgy véli, hogy a végső politikai megállapodáshoz vezető hosszadalmas és fáradságos tárgyalási folyamat, mind a Tanácsban, mind intézményközi szinten, annak eredményével együtt elégtelenül hajtja végre a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új rendelkezéseket, különösen az Európai Parlamentnek biztosított nagyobb szerep és előjogok tekintetében; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a végső politikai megállapodáshoz vezető hosszadalmas és fáradságos tárgyalási folyamat, mind a Tanácsban, mind intézményközi szinten, annak eredményével együtt elégtelenül hajtja végre a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatban a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új rendelkezéseket, különösen az Európai Parlamentnek biztosított nagyobb szerep és előjogok tekintetében;

| 3. | elítéli a Tanács tárgyalási stratégiáját, amely alapján tárgyaló feleit kötötték az Európai Tanács 2013. február 8-i következtetései a rendes jogalkotási eljárásra tartozó ügyekben, úgymint az elosztás módjára vonatkozó részletes kritériumok, programok illetve kedvezményezettek szerint meghatározott pénzügyi keretösszegek, valamint diszkrecionális pénzügyi előirányzatok, melyek módosítják az uniós költségvetésből származó nemzeti visszatérítések szintjét; meggátolva ezáltal a jogalkotási hatóság mindkét ágát abban, hogy megfelelő tárgyalásokat folytassanak; |
| --- | --- |

3.

elítéli a Tanács tárgyalási stratégiáját, amely alapján tárgyaló feleit kötötték az Európai Tanács 2013. február 8-i következtetései a rendes jogalkotási eljárásra tartozó ügyekben, úgymint az elosztás módjára vonatkozó részletes kritériumok, programok illetve kedvezményezettek szerint meghatározott pénzügyi keretösszegek, valamint diszkrecionális pénzügyi előirányzatok, melyek módosítják az uniós költségvetésből származó nemzeti visszatérítések szintjét; meggátolva ezáltal a jogalkotási hatóság mindkét ágát abban, hogy megfelelő tárgyalásokat folytassanak;

| 4. | sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy a parlamenti delegáció és az egymást követő tanácsi elnökségek között az elmúlt pár évben történt számos kapcsolatfelvétel és találkozó nem volt hatással a tárgyalások hangvételére, ütemezésére és tartalmára, sem pedig a Tanács álláspontjára, ideértve a költségvetési megállapodás jogalkotási és költségvetési aspektusai megkülönböztetésének szükségességét; |
| --- | --- |

4.

sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy a parlamenti delegáció és az egymást követő tanácsi elnökségek között az elmúlt pár évben történt számos kapcsolatfelvétel és találkozó nem volt hatással a tárgyalások hangvételére, ütemezésére és tartalmára, sem pedig a Tanács álláspontjára, ideértve a költségvetési megállapodás jogalkotási és költségvetési aspektusai megkülönböztetésének szükségességét;

| 5. | összegzésképpen megállapítja, hogy az EUMSZ 312. cikkének (5) bekezdésével összhangban alternatív munkamódszereket kell meghatározni a jövőre nézve a többéves pénzügyi keret elfogadásának megkönnyítése érdekében, melyek biztosítják, hogy a Parlamentnek az EUMSZ által biztosított, jogalkotással és költségvetéssel kapcsolatos jogait teljes mértékben tiszteletben tartsák, továbbá hogy a Tanács valóban folytasson tárgyalásokat a programok jogalapjainak minden úgynevezett, a „többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos” részéről, valamint hogy az Európai Tanács tartózkodjon attól, hogy az EUMSZ-t megsértve jogalkotóként lépjen fel; |
| --- | --- |

5.

összegzésképpen megállapítja, hogy az EUMSZ 312. cikkének (5) bekezdésével összhangban alternatív munkamódszereket kell meghatározni a jövőre nézve a többéves pénzügyi keret elfogadásának megkönnyítése érdekében, melyek biztosítják, hogy a Parlamentnek az EUMSZ által biztosított, jogalkotással és költségvetéssel kapcsolatos jogait teljes mértékben tiszteletben tartsák, továbbá hogy a Tanács valóban folytasson tárgyalásokat a programok jogalapjainak minden úgynevezett, a „többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos” részéről, valamint hogy az Európai Tanács tartózkodjon attól, hogy az EUMSZ-t megsértve jogalkotóként lépjen fel;

| 6. | felkéri a Parlament Költségvetési Bizottságát, hogy az Alkotmányügyi Bizottsággal együttműködve vonja le a szükséges következtetéseket és dolgozzon ki új javaslatokat még megfelelő időben a 2016-os, választásokat követő felülvizsgálat előtt a tárgyalások módjára vonatkozóan annak biztosítsa érdekében, hogy a költségvetés megállapítására demokratikus és átlátható eljárásban kerüljön sor. |
| --- | --- |

6.

felkéri a Parlament Költségvetési Bizottságát, hogy az Alkotmányügyi Bizottsággal együttműködve vonja le a szükséges következtetéseket és dolgozzon ki új javaslatokat még megfelelő időben a 2016-os, választásokat követő felülvizsgálat előtt a tárgyalások módjára vonatkozóan annak biztosítsa érdekében, hogy a költségvetés megállapítására demokratikus és átlátható eljárásban kerüljön sor.

| 7. | jóváhagyja a mellékelt megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a mellékelt megállapodás megkötését;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével és a Bizottság elnökével közösen írja alá a megállapodást, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével és a Bizottság elnökével közösen írja alá a megállapodást, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot, mellékletével együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot, mellékletével együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0360.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0078.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0304.

---

MELLÉKLET

Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelmről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről áés a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mivel az megegyezik a Hivatalos Lapban közzétett intézményközi megállapodással (HL C 373., 2013.12.20., 1. o.).)

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. november 19., kedd

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/49

---

P7_TA(2013)0455

A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret ***

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet tervezetéről (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

(Különleges jogalkotási eljárás – egyetértés)

(2016/C 436/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a COM(2012)0388 javaslattal módosított COM(2011)0398 tanácsi rendeletre irányuló javaslatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a COM(2012)0388 javaslattal módosított COM(2011)0398 tanácsi rendeletre irányuló javaslatra,

| — | tekintettel a Tanács 11791/2013. sz. rendelettervezetére, és az arra vonatkozó, 2013. november 14-i helyesbítésére (11791/2013 COR 1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 11791/2013. sz. rendelettervezetére, és az arra vonatkozó, 2013. november 14-i helyesbítésére (11791/2013 COR 1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkével, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkével, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0238/2013),

| — | tekintettel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítő 2012. október 23-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítő 2012. október 23-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó 2013. február 7–8-i következtetéseiről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács többéves pénzügyi keretre vonatkozó 2013. február 7–8-i következtetéseiről szóló, 2013. március 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodással kapcsolatos 2013. július 3-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodással kapcsolatos 2013. július 3-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkére és 81. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkére és 81. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság ajánlására, a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság levelére (A7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság ajánlására, a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság levelére (A7-0389/2013),

| 1. | egyetért a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet jelen állásfoglaláshoz mellékelt tervezetével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet jelen állásfoglaláshoz mellékelt tervezetével;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság jelen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság jelen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0360.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0078.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0304.

---

1. MELLÉKLET

A TANÁCS RENDELETTERVEZETE A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERETRŐL

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet.)

---

2. MELLÉKLET

NYILATKOZATOK

Együttes nyilatkozat a saját forrásokról

| 1. | Az EUMSZ 311. cikkének értelmében az Unió gondoskodik a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről; e cikk azt is előírja, hogy az egyéb bevételek sérelme nélkül, a költségvetést teljes egészében saját forrásokból kell finanszírozni. A 311. cikk harmadik bekezdése jelzi, hogy a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően különleges jogalkotási eljárás keretében, egyhangúlag elfogadja az Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó rendelkezéseket megállapító határozatot, és hogy e vonatkozásban a Tanács a saját források újabb típusait teremtheti meg, illetve meglévő típusokat szüntethet meg. |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 311. cikkének értelmében az Unió gondoskodik a céljai eléréséhez és politikái megvalósításához szükséges eszközökről; e cikk azt is előírja, hogy az egyéb bevételek sérelme nélkül, a költségvetést teljes egészében saját forrásokból kell finanszírozni. A 311. cikk harmadik bekezdése jelzi, hogy a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően különleges jogalkotási eljárás keretében, egyhangúlag elfogadja az Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó rendelkezéseket megállapító határozatot, és hogy e vonatkozásban a Tanács a saját források újabb típusait teremtheti meg, illetve meglévő típusokat szüntethet meg.

| 2. | A fentiek alapján a Bizottság 2011. júniusban javaslatokat nyújtott be az Unió saját forrásai rendszerének megreformálására vonatkozóan. Az Európai Tanács a 2013. február 7–8-i ülésén megállapodott abban, hogy a saját forrásokra vonatkozó szabályokat az egyszerűségi, az átláthatósági és a méltányossági célkitűzések figyelembevételével kell megállapítani. Emellett az Európai Tanács felhívta a Tanácsot, hogy folytassa a munkát az új héaalapú saját forrás kialakításáról szóló bizottsági javaslat ügyében. Felkérte továbbá a pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozott megerősített együttműködésben részt vevő tagállamokat annak vizsgálatára, hogy ez az adófajta képezhetné-e az uniós költségvetés új saját forrásának alapját. |
| --- | --- |

2.

A fentiek alapján a Bizottság 2011. júniusban javaslatokat nyújtott be az Unió saját forrásai rendszerének megreformálására vonatkozóan. Az Európai Tanács a 2013. február 7–8-i ülésén megállapodott abban, hogy a saját forrásokra vonatkozó szabályokat az egyszerűségi, az átláthatósági és a méltányossági célkitűzések figyelembevételével kell megállapítani. Emellett az Európai Tanács felhívta a Tanácsot, hogy folytassa a munkát az új héaalapú saját forrás kialakításáról szóló bizottsági javaslat ügyében. Felkérte továbbá a pénzügyi tranzakciós adó területén létrehozott megerősített együttműködésben részt vevő tagállamokat annak vizsgálatára, hogy ez az adófajta képezhetné-e az uniós költségvetés új saját forrásának alapját.

| 3. | A saját források kérdése további munkát igényel. Ennek érdekében magas szintű munkacsoport kerül összehívásra, amely a három intézmény által kijelölt tagokból áll. A munkacsoport figyelembe fogja fenni mindazokat a már meglévő vagy később rendelkezésre bocsátott információkat, amelyek a három európai intézménytől és a nemzeti parlamentektől származnak. A munkacsoportnak megfelelő szakértelemre, többek között a tagállami költségvetési hatóságok és független szakértők szakértelmére kell támaszkodnia. |
| --- | --- |

3.

A saját források kérdése további munkát igényel. Ennek érdekében magas szintű munkacsoport kerül összehívásra, amely a három intézmény által kijelölt tagokból áll. A munkacsoport figyelembe fogja fenni mindazokat a már meglévő vagy később rendelkezésre bocsátott információkat, amelyek a három európai intézménytől és a nemzeti parlamentektől származnak. A munkacsoportnak megfelelő szakértelemre, többek között a tagállami költségvetési hatóságok és független szakértők szakértelmére kell támaszkodnia.

| 4. | A munkacsoport az egyszerűségre, az átláthatóságra, a méltányosságra és a demokratikus elszámoltathatóságra vonatkozó célkitűzések figyelembevételével megkezdi a saját források rendszerének általános felülvizsgálatát. Az első értékelés eredményei 2014 végén lesznek hozzáférhetők. A munka előrehaladását rendszeres időközönként, legalább hathavonta tartott politikai szintű üléseken kell értékelni. |
| --- | --- |

4.

A munkacsoport az egyszerűségre, az átláthatóságra, a méltányosságra és a demokratikus elszámoltathatóságra vonatkozó célkitűzések figyelembevételével megkezdi a saját források rendszerének általános felülvizsgálatát. Az első értékelés eredményei 2014 végén lesznek hozzáférhetők. A munka előrehaladását rendszeres időközönként, legalább hathavonta tartott politikai szintű üléseken kell értékelni.

| 5. | A nemzeti parlamentek részvételével 2016-ban intézményközi konferencia keretében értékelik e munka eredményét. |
| --- | --- |

5.

A nemzeti parlamentek részvételével 2016-ban intézményközi konferencia keretében értékelik e munka eredményét.

| 6. | A Bizottság e munka eredménye alapján megvizsgálja, hogy a saját forrásokra irányuló új kezdeményezések megfelelőek-e. Ezt az értékelést a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 1a. cikkében említett felülvizsgálattal párhuzamosan fogják végezni annak érdekében, hogy reformelképzeléseket lehessen megfontolni a következő többéves pénzügyi keret által lefedett időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

6.

A Bizottság e munka eredménye alapján megvizsgálja, hogy a saját forrásokra irányuló új kezdeményezések megfelelőek-e. Ezt az értékelést a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 1a. cikkében említett felülvizsgálattal párhuzamosan fogják végezni annak érdekében, hogy reformelképzeléseket lehessen megfontolni a következő többéves pénzügyi keret által lefedett időszakra vonatkozóan.

Együttes nyilatkozat a közkiadások eredményességének az uniós hatáskörbe tartozó kérdések tekintetében való fokozásáról

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy egymással együttműködve törekedni fognak a költségmegtakarításra és a jobb szinergiák kialakítására tagállami és európai szinten, annak érdekében, hogy az uniós hatáskörbe tartozó kérdések tekintetében fokozódjon a közkiadások eredményessége. Ebből a célból az intézmények az általuk legmegfelelőbbnek vélt módon támaszkodni fognak a legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos ismeretekre, az információmegosztásra és a rendelkezésre álló független értékelésekre. Az eredményeket rendelkezésre kell bocsátani, hogy azok a következő többéves pénzügyi tervre vonatkozó bizottsági javaslat kidolgozásának egyik alapjául szolgálhassanak.

Együttes nyilatkozat

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy a 2014–2020-as időszak során alkalmazandó éves költségvetési eljárások adott esetben a nemek közötti egyenlőséget elősegítő olyan elemeket fognak tartalmazni, amelyek vonatkozásában figyelembe veszik, hogy az Unió átfogó pénzügyi kerete milyen módon járul hozzá a nemek közötti fokozottabb egyenlőséghez (, és hogyan biztosítja a nemek közötti egyenlőség érvényesítését).

Együttes nyilatkozat a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 15. cikkével kapcsolatban

Az intézmények megállapodnak abban, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet 15. cikkében említett összeget a következőképpen használják fel: 2 143 millió EUR-t fordítanak a fiatalok foglalkoztatására, 200 millió EUR-t a Horizont 2020 programra, 150 millió EUR-t az Erasmusra és 50 millió EUR-t a COSME programra.

Az Európai Bizottság nyilatkozata a tagállami irányítási nyilatkozatokról

Az Európai Parlament a 2013. április 17-i felmentvényében egy olyan formanyomtatvány létrehozását kérte, amely a tagállamok által megfelelő politikai szinten kiadott tagállami irányítási nyilatkozatokra vonatkozik. A Bizottság kész arra, hogy megvizsgálja ezt a kérdést és felkérje az Európai Parlamentet és a Tanácsot egy olyan munkacsoportban való részvételre, amelynek feladata az lenne, hogy ez év végéig ajánlásokat fogalmazzon meg.

Az Európai Bizottság nyilatkozata a felülvizsgálatról

A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 1a. cikkének rendelkezéseit illetően a Bizottság – figyelembe véve a felülvizsgálat eredményét – megerősíti, hogy jogalkotási javaslatokat kíván benyújtani a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet módosítására vonatkozóan. E tekintetben különös figyelmet fordít majd a kifizetésekre vonatkozó teljes tartaléksáv működésére annak biztosítása céljából, hogy az összes kifizetés felső határértéke a teljes időszakban fedezve legyen. Szintén meg fogja vizsgálni a kötelezettségvállalásokra vonatkozó teljes tartaléksáv alakulását. A Bizottság emellett figyelembe veszi majd a „Horizont 2020” programmal kapcsolatos sajátos szükségleteket is. A Bizottság meg fogja vizsgálni annak lehetőségét is, hogy miképpen tudja összehangolni a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatait az intézmények politikai ciklusaival.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/52

---

P7_TA(2013)0457

7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet – Az Európai Szociális Alap (ESZA) növelése a fiatalok munkanélkülisége, a szegénység és a társadalmi kirekesztés enyhítése érdekében Franciaországban, Olaszországban és Spanyolországban

Az Európai Parlament 2013. november 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

(2016/C 436/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1)

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel a Bizottság által 2013. július 25-én elfogadott, 7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2013. július 25-én elfogadott, 7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0557),

| — | tekintettel a Tanács által 2013. október 7-én elfogadott és a Parlamentnek 2013. október 14-én továbbított, 7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről alkotott álláspontra (14180/2013 – C7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2013. október 7-én elfogadott és a Parlamentnek 2013. október 14-én továbbított, 7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről alkotott álláspontra (14180/2013 – C7-0350/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0367/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0367/2013),

| A. | mivel a 2013. évre vonatkozó 7. számú költségvetés-módosítási tervezet (DAB 7/2013) a kötelezettségvállalási előirányzatoknak a többéves pénzügyi keret 1b. alfejezete alatti 150 millió eurós összegű növelését tartalmazza, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó tárgyalások végeredményéből következő, Franciaországot, Olaszországot és Spanyolországot érintő „bizonyos kérdések” kezelése érdekében. |
| --- | --- |

A.

mivel a 2013. évre vonatkozó 7. számú költségvetés-módosítási tervezet (DAB 7/2013) a kötelezettségvállalási előirányzatoknak a többéves pénzügyi keret 1b. alfejezete alatti 150 millió eurós összegű növelését tartalmazza, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó tárgyalások végeredményéből következő, Franciaországot, Olaszországot és Spanyolországot érintő „bizonyos kérdések” kezelése érdekében.

| B. | mivel a pótlólagos előirányzatoknak hozzá kell járulniuk a munkanélküliség – különösen az ifjúsági munkanélküliség –, a szegénység, és a társadalmi kirekesztés egyedi helyzeteinek kezeléséhez az adott tagállamokban, |
| --- | --- |

B.

mivel a pótlólagos előirányzatoknak hozzá kell járulniuk a munkanélküliség – különösen az ifjúsági munkanélküliség –, a szegénység, és a társadalmi kirekesztés egyedi helyzeteinek kezeléséhez az adott tagállamokban,

| C. | mivel a Bizottság úgy véli, hogy a tagállamok támogatásának legmegfelelőbb módja az Európai Szociális Alap (ESZA) növelése, |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság úgy véli, hogy a tagállamok támogatásának legmegfelelőbb módja az Európai Szociális Alap (ESZA) növelése,

| D. | mivel a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó 150 millió eurós összegű többlet-előirányzatot az 1b. alfejezet kiadásainak felső határértéke alatti kerettartalék összege (16 millió euró), valamint a Rugalmassági Eszköz igénybevétele (134 millió euró) fedezi, |
| --- | --- |

D.

mivel a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó 150 millió eurós összegű többlet-előirányzatot az 1b. alfejezet kiadásainak felső határértéke alatti kerettartalék összege (16 millió euró), valamint a Rugalmassági Eszköz igénybevétele (134 millió euró) fedezi,

| 1. | tudomásul veszi a 2013. évre vonatkozó 7. számú költségvetés-módosítási tervezetet (DAB 7/2013), amelyet a Bizottság 2013. július 25-én terjesztett elő, és amely a kötelezettségvállalási előirányzatok 150 millió eurós összegű növelését foglalja magában a többéves pénzügyi keret 1b. alfejezete alatt, az Európai Tanácsban a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó tárgyalások végeredményei nyomán felmerült, Franciaországot, Olaszországot és Spanyolországot érintő „bizonyos kérdések” kezelése érdekében; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 2013. évre vonatkozó 7. számú költségvetés-módosítási tervezetet (DAB 7/2013), amelyet a Bizottság 2013. július 25-én terjesztett elő, és amely a kötelezettségvállalási előirányzatok 150 millió eurós összegű növelését foglalja magában a többéves pénzügyi keret 1b. alfejezete alatt, az Európai Tanácsban a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó tárgyalások végeredményei nyomán felmerült, Franciaországot, Olaszországot és Spanyolországot érintő „bizonyos kérdések” kezelése érdekében;

| 2. | támogatja a Bizottság javaslatát az érintett tagállamok jelenlegi ESZA programjaira szánt pótlólagos juttatás elkülönítéséről, a munkanélküliség, különösen az ifjúsági munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés egyedi helyzetének kezelése érdekében; elvárja, hogy a Bizottság a megfelelő időpontban nyújtson be jelentést a Parlament számára az elkülönített összegből finanszírozott konkrét intézkedésekről és fellépésekről; |
| --- | --- |

2.

támogatja a Bizottság javaslatát az érintett tagállamok jelenlegi ESZA programjaira szánt pótlólagos juttatás elkülönítéséről, a munkanélküliség, különösen az ifjúsági munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés egyedi helyzetének kezelése érdekében; elvárja, hogy a Bizottság a megfelelő időpontban nyújtson be jelentést a Parlament számára az elkülönített összegből finanszírozott konkrét intézkedésekről és fellépésekről;

| 3. | megjegyzi továbbá, hogy a pótlólagos 150 millió eurós összeg nagy részének finanszírozása a Rugalmassági Eszköz igénybevétele révén történik; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi továbbá, hogy a pótlólagos 150 millió eurós összeg nagy részének finanszírozása a Rugalmassági Eszköz igénybevétele révén történik;

| 4. | jóváhagyja a 7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

4.

jóváhagyja a 7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 5. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 7/2013. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 7/2013. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek..

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 66., 2013.3.8.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/54

---

P7_TA(2013)0458

A 8/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezet (KMT 2a.) – A többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti kifizetések növelése és a 2013. évi költségvetés kifizetési előirányzatainak csökkentése

Az Európai Parlament 2013. november 19-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 8/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

(2016/C 436/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (4),

| — | tekintettel a Bizottság által 2013. szeptember 25-én elfogadott, 8/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0669), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2013. szeptember 25-én elfogadott, 8/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0669),

| — | tekintettel a Tanács által 2013. október 30-án elfogadott és a Parlamentnek 2013. október 31-én továbbított, 8/2013. számú költségvetés-módosítás tervezetről alkotott álláspontra (14871/2013 – C7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2013. október 30-án elfogadott és a Parlamentnek 2013. október 31-én továbbított, 8/2013. számú költségvetés-módosítás tervezetről alkotott álláspontra (14871/2013 – C7-0387/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0371/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0371/2013),

| A. | mivel a 2013. évi 8. sz. költségvetés-módosítás tervezete (DAB 8/2013) a kifizetési előirányzatok 3,9 milliárd eurós növelésére vonatkozik a többéves pénzügyi keret 1a., 1b., 2., 3a., 3b. és 4. fejezeteiben, az év végén még fennálló igények fedezése érdekében, hogy teljesíteni lehessen a múltbeli és jelenlegi kötelezettségvállalásokat, és el lehessen kerülni a pénzbírságokat, és hogy a kedvezményezettek részesülhessenek az elfogadott uniós politikák – amelyek számára a Parlament és a Tanács a korábbi éves költségvetésekben jóváhagyta a vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatokat – által előírt alapokból; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2013. évi 8. sz. költségvetés-módosítás tervezete (DAB 8/2013) a kifizetési előirányzatok 3,9 milliárd eurós növelésére vonatkozik a többéves pénzügyi keret 1a., 1b., 2., 3a., 3b. és 4. fejezeteiben, az év végén még fennálló igények fedezése érdekében, hogy teljesíteni lehessen a múltbeli és jelenlegi kötelezettségvállalásokat, és el lehessen kerülni a pénzbírságokat, és hogy a kedvezményezettek részesülhessenek az elfogadott uniós politikák – amelyek számára a Parlament és a Tanács a korábbi éves költségvetésekben jóváhagyta a vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatokat – által előírt alapokból;

| B. | mivel a kért további kifizetési előirányzatok csökkentik a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) szintjét, akárcsak annak kockázatát, hogy 2014-re a szokásosnál jóval több kifizetetlen számla kerüljön átvitelre; |
| --- | --- |

B.

mivel a kért további kifizetési előirányzatok csökkentik a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) szintjét, akárcsak annak kockázatát, hogy 2014-re a szokásosnál jóval több kifizetetlen számla kerüljön átvitelre;

| C. | mivel a DAB 8/2013-at, amely a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet teszi naprakésszé, a Bizottság 2013 márciusában terjesztette elő 11,2 milliárd euróról, és amelyet a költségvetési hatóság 2013 szeptemberében csak részben, 7,3 milliárd euró összegig hagyott jóvá; |
| --- | --- |

C.

mivel a DAB 8/2013-at, amely a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet teszi naprakésszé, a Bizottság 2013 márciusában terjesztette elő 11,2 milliárd euróról, és amelyet a költségvetési hatóság 2013 szeptemberében csak részben, 7,3 milliárd euró összegig hagyott jóvá;

| D. | mivel a 2007–2013 közötti kohéziós politika céljaira szolgáló, 2012 végén még teljesítetlen kifizetési kérelmek 16,2 milliárd eurós összegét át kellett 2013-ra vinni, és következésképpen csökkent a 2013-as költségvetésben a kifizetési igények fedezése céljából rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok szintje; mivel ennek az összegnek 2013 végére el kellene érnie a 20 milliárd eurót, amennyiben a DAB 8/2013 teljes egészében elfogadásra kerül; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2007–2013 közötti kohéziós politika céljaira szolgáló, 2012 végén még teljesítetlen kifizetési kérelmek 16,2 milliárd eurós összegét át kellett 2013-ra vinni, és következésképpen csökkent a 2013-as költségvetésben a kifizetési igények fedezése céljából rendelkezésre álló kifizetési előirányzatok szintje; mivel ennek az összegnek 2013 végére el kellene érnie a 20 milliárd eurót, amennyiben a DAB 8/2013 teljes egészében elfogadásra kerül;

| E. | mivel a 2013. június 27-én a Parlament, a Tanács elnöksége és a Bizottság között a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről a legmagasabb politikai szinten elért politikai megállapodás tanácsi kötelezettségvállalást tartalmaz arra nézve, hogy a 2013-ban fennálló 7,3 milliárd eurós kötelezettségeket maradéktalanul teljesítik, hogy a 7,3 milliárd eurós 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet (DAB 2/2013) hivatalosan elfogadják, valamint hogy késlekedés nélkül elfogadják a Bizottság által kora ősszel előterjesztendő további, a jogos kifizetési előirányzatok terén felmerülő bármilyen hiány elkerülését célzó költségvetés-módosítási tervezetet; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2013. június 27-én a Parlament, a Tanács elnöksége és a Bizottság között a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről a legmagasabb politikai szinten elért politikai megállapodás tanácsi kötelezettségvállalást tartalmaz arra nézve, hogy a 2013-ban fennálló 7,3 milliárd eurós kötelezettségeket maradéktalanul teljesítik, hogy a 7,3 milliárd eurós 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet (DAB 2/2013) hivatalosan elfogadják, valamint hogy késlekedés nélkül elfogadják a Bizottság által kora ősszel előterjesztendő további, a jogos kifizetési előirányzatok terén felmerülő bármilyen hiány elkerülését célzó költségvetés-módosítási tervezetet;

| F. | mivel a költségvetési rendelet 41. cikkének (2) bekezdésével összhangban, az év végi kifizetési igények átfogó felülvizsgálata során a Bizottság megvizsgálta a belső átcsoportosítások lehetőségét, és 509,8 millió euró átcsoportosítására tett javaslatot az úgynevezett „globális átcsoportosítás” keretében; |
| --- | --- |

F.

mivel a költségvetési rendelet 41. cikkének (2) bekezdésével összhangban, az év végi kifizetési igények átfogó felülvizsgálata során a Bizottság megvizsgálta a belső átcsoportosítások lehetőségét, és 509,8 millió euró átcsoportosítására tett javaslatot az úgynevezett „globális átcsoportosítás” keretében;

| G. | mivel a Parlament 2013. július 3-i állásfoglalásában összeköti az újabb költségvetés-módosítási tervezet Tanács általi kora őszi elfogadását a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet vagy a 2014. évi költségvetés elfogadásával; |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament 2013. július 3-i állásfoglalásában összeköti az újabb költségvetés-módosítási tervezet Tanács általi kora őszi elfogadását a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet vagy a 2014. évi költségvetés elfogadásával;

| 1. | örömmel veszi tudomásul, hogy 2013. szeptember 25-én a Bizottság előterjesztette a 2013. évi 8. sz. költségvetés-módosítás tervezetét (DAB 8/2013), amely a kifizetési előirányzatok (a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetben már javasolt általános szintre történő) 3,9 milliárd eurós növelésére vonatkozik a többéves pénzügyi keret 1a., 1b., 2., 3a., 3b. és 4. fejezeteiben; hangsúlyozza, hogy a DAB 8/2013 teljes mértékű elfogadása elérjük a 2013-as kifizetések felső határának elérését jelenti; |
| --- | --- |

1.

örömmel veszi tudomásul, hogy 2013. szeptember 25-én a Bizottság előterjesztette a 2013. évi 8. sz. költségvetés-módosítás tervezetét (DAB 8/2013), amely a kifizetési előirányzatok (a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetben már javasolt általános szintre történő) 3,9 milliárd eurós növelésére vonatkozik a többéves pénzügyi keret 1a., 1b., 2., 3a., 3b. és 4. fejezeteiben; hangsúlyozza, hogy a DAB 8/2013 teljes mértékű elfogadása elérjük a 2013-as kifizetések felső határának elérését jelenti;

| 2. | emlékeztet, hogy a DAB 8/2013 a három intézmény korábbi kötelezettségvállalásaival összhangban a DAB 2/2013 második részét teszi ki, és az Unió jogi kötelezettségeinek és múltbeli kötelezettségvállalásainak 2013 végéig történő teljesítéséhez szükséges minimumot jelenti a pénzbüntetések elkerülése és a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) szintjének csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet, hogy a DAB 8/2013 a három intézmény korábbi kötelezettségvállalásaival összhangban a DAB 2/2013 második részét teszi ki, és az Unió jogi kötelezettségeinek és múltbeli kötelezettségvállalásainak 2013 végéig történő teljesítéséhez szükséges minimumot jelenti a pénzbüntetések elkerülése és a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) szintjének csökkentése érdekében;

| 3. | úgy véli, hogy a DAB 8/2013 teljes mértékű elfogadása révén – ahogyan azt a Bizottság többször is kijelentette – 2013 végéig az Unió teljes mértékben eleget tud tenni jogi kötelezettségeinek; ugyanakkor aggódik amiatt, hogy a kifizetések 11,2 milliárd euróval történő átfogó megnövelése (DAB 2 és DAB 8/2013) ellenére a becslések szerint még mindig jelentős összeg – mintegy 20 milliárd eurónyi kifizetési igény – kerül átvitelre a következő évre a még csak ezután megvalósuló 2007–2013-as kohéziós programokkal kapcsolatosan, ahogyan ezt a Bizottság a kifizetésekről tartott legutóbbi intézményközi találkozón, 2013. szeptember 26-án elismerte; hangsúlyozza, hogy a helyzet az 1b. alfejezeten kívül eső más programok esetében is kényes; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a DAB 8/2013 teljes mértékű elfogadása révén – ahogyan azt a Bizottság többször is kijelentette – 2013 végéig az Unió teljes mértékben eleget tud tenni jogi kötelezettségeinek; ugyanakkor aggódik amiatt, hogy a kifizetések 11,2 milliárd euróval történő átfogó megnövelése (DAB 2 és DAB 8/2013) ellenére a becslések szerint még mindig jelentős összeg – mintegy 20 milliárd eurónyi kifizetési igény – kerül átvitelre a következő évre a még csak ezután megvalósuló 2007–2013-as kohéziós programokkal kapcsolatosan, ahogyan ezt a Bizottság a kifizetésekről tartott legutóbbi intézményközi találkozón, 2013. szeptember 26-án elismerte; hangsúlyozza, hogy a helyzet az 1b. alfejezeten kívül eső más programok esetében is kényes;

| 4. | emlékeztet, hogy a DAB 8/2013 Tanács általi elfogadása a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről kötött politikai megállapodás része, és ezért csak egyet teljesíti abból a három feltételből, amely ahhoz szükséges, hogy a Parlament hozzájárulását adja a többéves pénzügyi keretről szóló rendelethez, ahogyan ez 2013. július 3-i állásfoglalásában szerepel; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet, hogy a DAB 8/2013 Tanács általi elfogadása a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről kötött politikai megállapodás része, és ezért csak egyet teljesíti abból a három feltételből, amely ahhoz szükséges, hogy a Parlament hozzájárulását adja a többéves pénzügyi keretről szóló rendelethez, ahogyan ez 2013. július 3-i állásfoglalásában szerepel;

| 5. | csak azért fogadja el a Tanács által szorgalmazott 14,8 millió eurós csökkentést, mert ez az összeg a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetben szereplő 11,2 milliárd euróhoz adódna; e tekintetben hangsúlyozza, hogy kitart elvi álláspontja mellett, mely szerint a speciális eszközök – mint például az Európai Unió Szolidaritási Alapja – finanszírozását új, kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokból kell végrehajtani a többéves pénzügyi keret felső határán felül és azon túlmenően; |
| --- | --- |

5.

csak azért fogadja el a Tanács által szorgalmazott 14,8 millió eurós csökkentést, mert ez az összeg a 2/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetben szereplő 11,2 milliárd euróhoz adódna; e tekintetben hangsúlyozza, hogy kitart elvi álláspontja mellett, mely szerint a speciális eszközök – mint például az Európai Unió Szolidaritási Alapja – finanszírozását új, kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokból kell végrehajtani a többéves pénzügyi keret felső határán felül és azon túlmenően;

| 6. | emlékeztet, hogy a Tanács álláspontja az EUMSZ 314. cikkének (3) pontja értelmében előkészítő jogi aktus, és elfogadása napjától hatályos; jelzi, hogy a 8/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről (DAB 8/2013) szóló tanácsi álláspontot – amelyet a Tanács soros elnöke 2013. október 31-én juttatott el számára – az EUMSZ 314. cikke (3) és (4) bekezdése szempontjából 2013. október 30-i elfogadása napjától érvényesnek tekinti; elutasítja, és figyelmen kívül hagyja a kísérő „határozatban” szereplő záradékot, amellyel a Tanács a DAB 8/2013-ról szóló álláspontjának érvényességét ahhoz a feltételhez igyekszik kötni, hogy a Parlament hagyja jóvá a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről kötött megállapodást, valamint a 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről alkotott tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet, hogy a Tanács álláspontja az EUMSZ 314. cikkének (3) pontja értelmében előkészítő jogi aktus, és elfogadása napjától hatályos; jelzi, hogy a 8/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről (DAB 8/2013) szóló tanácsi álláspontot – amelyet a Tanács soros elnöke 2013. október 31-én juttatott el számára – az EUMSZ 314. cikke (3) és (4) bekezdése szempontjából 2013. október 30-i elfogadása napjától érvényesnek tekinti; elutasítja, és figyelmen kívül hagyja a kísérő „határozatban” szereplő záradékot, amellyel a Tanács a DAB 8/2013-ról szóló álláspontjának érvényességét ahhoz a feltételhez igyekszik kötni, hogy a Parlament hagyja jóvá a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről kötött megállapodást, valamint a 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről alkotott tanácsi álláspontot;

| 7. | jóváhagyja a 8/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a 8/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 8. | utasítja elnökét annak kihirdetésére, hogy a 8/2013. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét annak kihirdetésére, hogy a 8/2013. sz. költségvetés-módosítás véglegesen elfogadásra került, továbbá arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1.o.

(2)  HL L 66., 2013.3.8.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/56

---

P7_TA(2013)0459

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (az „EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana – építőanyagok – Spanyolország” referenciaszámú kérelem)

Az Európai Parlament 2013. november 19-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Spanyolország „EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials” referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

(2016/C 436/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0635 – C7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0635 – C7-0269/2013),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (2006. május 17-i IIA) (1) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (2006. május 17-i IIA) (1) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (EGAA-rendelet) (2),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0341/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0341/2013),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1. és 2011. december 31. között benyújtott kérelmek tekintetében ideiglenesen kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1. és 2011. december 31. között benyújtott kérelmek tekintetében ideiglenesen kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i IIA-t az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i IIA-t az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Spanyolország a valenciai autonóm közösség NUTS II szintű régiójának 140 vállalatánál bekövetkezett, 630 munkavállalót érintő elbocsátásokat követően „EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 300 munkavállalóra vonatkozóan nyújtott be az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásra irányuló kérelmet a 2012. június 14. és 2013. március 14. közötti referencia-időszakban történt elbocsátásokkal összefüggésben; |
| --- | --- |

D.

mivel Spanyolország a valenciai autonóm közösség NUTS II szintű régiójának 140 vállalatánál bekövetkezett, 630 munkavállalót érintő elbocsátásokat követően „EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 300 munkavállalóra vonatkozóan nyújtott be az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásra irányuló kérelmet a 2012. június 14. és 2013. március 14. közötti referencia-időszakban történt elbocsátásokkal összefüggésben;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Spanyolország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének b) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Spanyolország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | megállapítja, hogy a spanyol hatóságok 2013. május 22-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2013. szeptember 16-án közzétette; üdvözli, hogy az értékelési folyamat gyorsan – négy hónap alatt – lezajlott; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a spanyol hatóságok 2013. május 22-én benyújtották az EGAA-ból folyósítandó pénzügyi hozzájárulásra irányuló kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2013. szeptember 16-án közzétette; üdvözli, hogy az értékelési folyamat gyorsan – négy hónap alatt – lezajlott;

| 3. | megállapítja, hogy a válság súlyosan érintette Valencia autonóm közösséget, ahol a munkanélküliségi ráta 2013 első negyedévében elérte a 29,19 %-ot; örömmel nyugtázza, hogy a régió a magas munkanélküliség kezelése érdekében ismét az EGAA-hoz fordul; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a válság súlyosan érintette Valencia autonóm közösséget, ahol a munkanélküliségi ráta 2013 első negyedévében elérte a 29,19 %-ot; örömmel nyugtázza, hogy a régió a magas munkanélküliség kezelése érdekében ismét az EGAA-hoz fordul;

| 4. | gratulál Valencia Autonóm Közösségnek, amiért EGAA-támogatást kér és kíván felhasználni a nagy arányú kkv-jelenléttel jellemzett munkaerőpiaca problémáinak megoldására; ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy Valencia Autonóm Közösség már négy alkalommal folyamodott EGAA-támogatásért, nevezetesen a textilágazattal, a kerámiaiparral, a terméskőgyártással és az építési ágazattal összefüggésben (3); |
| --- | --- |

4.

gratulál Valencia Autonóm Közösségnek, amiért EGAA-támogatást kér és kíván felhasználni a nagy arányú kkv-jelenléttel jellemzett munkaerőpiaca problémáinak megoldására; ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy Valencia Autonóm Közösség már négy alkalommal folyamodott EGAA-támogatásért, nevezetesen a textilágazattal, a kerámiaiparral, a terméskőgyártással és az építési ágazattal összefüggésben (3);

| 5. | megítélése szerint a NUTS II szintű (ES52) Valencia autonóm közösségben gyártással foglalkozó 140 vállalatnál bekövetkezett elbocsátások a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett jelentős strukturális változásokhoz kapcsolódnak, amelyek következtében nőtt az egyéb nemfém ásványi termékek Unióba irányuló behozatala, és világszinten csökkent az Unió részesedése az egyéb nemfém ásványi termékek előállításában; |
| --- | --- |

5.

megítélése szerint a NUTS II szintű (ES52) Valencia autonóm közösségben gyártással foglalkozó 140 vállalatnál bekövetkezett elbocsátások a világkereskedelem szerkezetében bekövetkezett jelentős strukturális változásokhoz kapcsolódnak, amelyek következtében nőtt az egyéb nemfém ásványi termékek Unióba irányuló behozatala, és világszinten csökkent az Unió részesedése az egyéb nemfém ásványi termékek előállításában;

| 6. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a spanyol hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2013. augusztus 22-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében a spanyol hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott szolgáltatások végrehajtását már 2013. augusztus 22-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 7. | nyugtázza a spanyol hatóságoktól kapott tájékoztatást, amely szerint az EGAA-támogatás iránti korábbi kérelmek tapasztalata alapján végzett értékelésük azt mutatja, hogy a támogatásra jogosult munkavállalók közül csak 300-an döntenek majd az intézkedésekben való részvétel mellett; felhívja a spanyol hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, különös tekintettel az eddig csak alapvető oktatásban részt vett munkavállalók továbbképzésére, akik a jogosultak 74,4 %-át alkotják; |
| --- | --- |

7.

nyugtázza a spanyol hatóságoktól kapott tájékoztatást, amely szerint az EGAA-támogatás iránti korábbi kérelmek tapasztalata alapján végzett értékelésük azt mutatja, hogy a támogatásra jogosult munkavállalók közül csak 300-an döntenek majd az intézkedésekben való részvétel mellett; felhívja a spanyol hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, különös tekintettel az eddig csak alapvető oktatásban részt vett munkavállalók továbbképzésére, akik a jogosultak 74,4 %-át alkotják;

| 8. | megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának részét képezik a 300 elbocsátott munkavállaló újbóli munkába állását elősegítő intézkedések, így a profilkészítés, a pályaválasztási (pályaorientációs) tanácsadás, a tanácsadás, a képzés, az intenzív álláskeresési támogatás, a vállalkozóvá válás támogatása, az ösztönzők – úgymint az álláskeresési ösztönzők, a munkába járás (ingázás) költségeihez való hozzájárulás, az elbocsátás előtt álló munkavállalók elhelyezkedését szolgáló ösztönzők, valamint támogatás a vállalkozás beindításához; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az EGAA-ból finanszírozandó személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának részét képezik a 300 elbocsátott munkavállaló újbóli munkába állását elősegítő intézkedések, így a profilkészítés, a pályaválasztási (pályaorientációs) tanácsadás, a tanácsadás, a képzés, az intenzív álláskeresési támogatás, a vállalkozóvá válás támogatása, az ösztönzők – úgymint az álláskeresési ösztönzők, a munkába járás (ingázás) költségeihez való hozzájárulás, az elbocsátás előtt álló munkavállalók elhelyezkedését szolgáló ösztönzők, valamint támogatás a vállalkozás beindításához;

| 9. | nyugtázza, hogy az összehangolt csomag pénzügyi ösztönzőket irányoz elő a munkakeresésre (300 euró átalányösszeg), a mobilitási támogatásra (400 euróig) és a kihelyezési támogatásra (700 euróig); örömmel látja, hogy a pénzügyi ösztönzők teljes összege korlátozott, így a hozzájárulás döntő részét képzésre, tanácsadásra, az álláskereséshez nyújtott segítségre és a vállalkozóvá válás támogatására fordítják; |
| --- | --- |

9.

nyugtázza, hogy az összehangolt csomag pénzügyi ösztönzőket irányoz elő a munkakeresésre (300 euró átalányösszeg), a mobilitási támogatásra (400 euróig) és a kihelyezési támogatásra (700 euróig); örömmel látja, hogy a pénzügyi ösztönzők teljes összege korlátozott, így a hozzájárulás döntő részét képzésre, tanácsadásra, az álláskereséshez nyújtott segítségre és a vállalkozóvá válás támogatására fordítják;

| 10. | örömmel látja, hogy az összehangolt EGAA-csomagban foglalt intézkedések kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, valamint különösen a helyi szakszervezetekkel (az UGT-PV-vel, a CCOO-PV-vel), és a nonprofit FESMAC szervezettel, és hogy az EGAA végrehajtásának különböző szakaszai és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét fogják alkalmazni; |
| --- | --- |

10.

örömmel látja, hogy az összehangolt EGAA-csomagban foglalt intézkedések kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, valamint különösen a helyi szakszervezetekkel (az UGT-PV-vel, a CCOO-PV-vel), és a nonprofit FESMAC szervezettel, és hogy az EGAA végrehajtásának különböző szakaszai és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét fogják alkalmazni;

| 11. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 12. | örömmel látja, hogy az összehangolt csomag szakképzést is tartalmaz, előtérbe helyezve azokat az ágazatokat, amelyek lehetőségeket kínálnak vagy fognak valószínűleg kínálni, és az elbocsátások által érintett ágazatban tevékenykedő gyártók jövőbeni igényeire szabott továbbképzéseket is magában foglal; |
| --- | --- |

12.

örömmel látja, hogy az összehangolt csomag szakképzést is tartalmaz, előtérbe helyezve azokat az ágazatokat, amelyek lehetőségeket kínálnak vagy fognak valószínűleg kínálni, és az elbocsátások által érintett ágazatban tevékenykedő gyártók jövőbeni igényeire szabott továbbképzéseket is magában foglal;

| 13. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy a spanyol hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy a spanyol hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 14. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesedik majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik; |
| --- | --- |

14.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesedik majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA az elbocsátott munkavállalók újbóli, stabil munkaviszony keretében történő munkába állását segítse; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok felelőssége a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA az elbocsátott munkavállalók újbóli, stabil munkaviszony keretében történő munkába állását segítse; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok felelőssége a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 16. | üdvözli a Tanácsban az EGAA-rendelet 2014-2020-as időszakra szóló, újbóli bevezetése tekintetében elért megállapodást, a válsághoz kapcsolódó igénybevételi kritériumát, amely lehetővé teszi, hogy a világkereskedelem szerkezetében bekövetkező változások következtében munkahelyüket elvesztők mellett olyan munkavállalók is pénzügyi támogatásban részesüljenek, akik a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság nyomán kerültek elbocsátásra. |
| --- | --- |

16.

üdvözli a Tanácsban az EGAA-rendelet 2014-2020-as időszakra szóló, újbóli bevezetése tekintetében elért megállapodást, a válsághoz kapcsolódó igénybevételi kritériumát, amely lehetővé teszi, hogy a világkereskedelem szerkezetében bekövetkező változások következtében munkahelyüket elvesztők mellett olyan munkavállalók is pénzügyi támogatásban részesüljenek, akik a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság nyomán kerültek elbocsátásra.

| 17. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

17.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 18. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

19.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  EGF/2009/0014 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana és EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana Building materials referenciaszámú kérelmek.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Spanyolország „EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana Building materials” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2013/708/EU határozat.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/59

---

P7_TA(2013)0460

Az „Erasmus mindenkinek” program ***I

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Unió oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramja, az „ERASMUS MINDENKINEK” létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0788),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 165. cikkének (4) bekezdésére és 166. cikkének (4) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0436/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 165. cikkének (4) bekezdésére és 166. cikkének (4) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0436/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 29-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 29-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 24-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0405/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0405/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 154. o.

(2)  HL C 225., 2012.7.27., 200. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0371

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra az „Erasmus+”: elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról, valamint az 1719/2006/EK, az 1720/2006/EK és az 1298/2008/EK határozat hatályon kívül helyezésérőlszóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1288/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/60 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/60

---

P7_TA(2013)0461

A Kreatív Európa program ***I

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a Kreatív Európa program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0785),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 166. cikkének (4) bekezdésére és 167. cikkének (5) cikkére valamint 173. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 166. cikkének (4) bekezdésére és 167. cikkének (5) cikkére valamint 173. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0435/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 18-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 18-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0011/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 35. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 156. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0370

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK, az 1855/2006/EK és az 1041/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1295/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/61

---

P7_TA(2013)0462

Az „Európa a polgárokért” program ***

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó „Európa a polgárokért” program létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló tervezetről (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

(Különleges jogalkotási eljárás – egyetértés)

(2016/C 436/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (12557/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendelet tervezetére (12557/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0307/2013),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (1) bekezdésére és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (1) bekezdésére és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0424/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0424/2012),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló tervezetet; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló tervezetet;

| 2. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

MELLÉKLET

Az Európai Parlament nyilatkozata

Az Európai Parlament ismételten megerősíti azon meggyőződését, hogy e rendelet az EUMSZ 167. cikkében rögzített, a kultúrával és a történelemmel kapcsolatos célkitűzések megvalósítására is törekszik. Ezért ebben a kérdésben a rendes jogalkotási eljárást maga után vonó kettős jogalapot kellett volna alkalmazni. Az egyetlen ok, ami miatt a Parlament feladta a kettős jogalapra vonatkozó álláspontját és abból fakadóan az együttdöntési eljárás igénylését, és elfogadta az egyetértési eljárás alkalmazását – az EUMSZ 352. cikke alapján a Bizottság által tett javaslattal összhangban –, az volt, hogy el kívánta kerülni az eljárás teljes elakadását és abból következően a program hatálybalépésének késedelmét. Az Európai Parlament felhívja a figyelmet eltökélt szándékára, hogy ilyen helyzet előfordulását a jövőben többé nem teszi lehetővé.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/62

---

P7_TA(2013)0463

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz ***I

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/18)

az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0665/3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0665/3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0374/2011),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók bizottságának 2012. július 19-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók bizottságának 2012. július 19-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. július 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. július 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság által az eljárási szabályzat 51. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság által az eljárási szabályzat 51. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, továbbá a Költségvetési Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményeire (A7-0021/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, továbbá a Költségvetési Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményeire (A7-0021/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 143., 2012.5.22., 116. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 125. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0302

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1316/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/63

---

P7_TA(2013)0464

A transzeurópai közlekedési hálózat ***I

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0650/3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0650/3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0375/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a francia Szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a francia Szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i véleményére, (1) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i véleményére, (1)

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 3-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 3-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. június 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0012/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0012/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 143., 2012.5.22., 130. o.

(2)  HL C 225., 2012.7.27., 150. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0294

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1315/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/64

---

P7_TA(2013)0465

Mezőgazdasági és halászati statisztikák ***I

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági és halászati statisztikákra vonatkozó egyes jogi aktusok módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0724), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0724),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0397/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a spanyol képviselőház és a spanyol szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) Jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a spanyol képviselőház és a spanyol szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) Jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 6-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 6-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0148/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0148/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2012)0343

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 19-én került elfogadásra a mezőgazdasági és halászati statisztikák területéhez tartozó egyes jogalkotási aktusok módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1350/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/65

---

P7_TA(2013)0466

Megállapodás a közbeszerzésről ***

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a közbeszerzésről szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 436/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07917/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07917/2013),

| — | tekintettel a közbeszerzésről szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (07918/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzésről szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (07918/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összefüggésben előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összefüggésben előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0180/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0339/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0339/2013),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/66

---

P7_TA(2013)0467

A határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelme és használata ***

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezmény 25. és 26. cikke módosításának Európai Unió általi elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 436/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12713/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12713/2013),

| — | tekintettel a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezmény 25. és 26. cikkének módosítására (12713/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló egyezmény 25. és 26. cikkének módosítására (12713/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0304/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikke (1) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0304/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság ajánlására (A7-0356/2013),

| 1. | egyetért a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló ENSZ-EGB-egyezmény 25. és 26. cikke módosításának Európai Unió általi elfogadásával, |
| --- | --- |

1.

egyetért a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló ENSZ-EGB-egyezmény 25. és 26. cikke módosításának Európai Unió általi elfogadásával,

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/67

---

P7_TA(2013)0468

Az ITER projektre vonatkozó kiegészítő kutatási program (2014–2018) *

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az ITER projektre vonatkozó kiegészítő kutatási program (2014–2018) elfogadásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

(Konzultáció)

(2016/C 436/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0931), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0931),

| — | tekintettel az Euratom-Szerződés 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euratom-Szerződés 7. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács vélemény iránti kérelmére (C7-0032/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács vélemény iránti kérelmére (C7-0032/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0211/2013),

| A. | mivel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés az Európai Parlamentet továbbra sem ruházza fel társjogalkotói hatáskörrel; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés az Európai Parlamentet továbbra sem ruházza fel társjogalkotói hatáskörrel;

| 1. | kedvező véleményt ad a Bizottság módosított javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt ad a Bizottság módosított javaslatáról;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésével és az Euratom-Szerződés 106a. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésével és az Euratom-Szerződés 106a. cikkével összhangban;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

- 1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | Az Unió megerősíti az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló nemzetközi megállapodás

   (1)

  iránti elkötelezettségét (a továbbiakban: ITER-megállapodás). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

Az Unió megerősíti az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló nemzetközi megállapodás

   (1)

  iránti elkötelezettségét (a továbbiakban: ITER-megállapodás).

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az ITER
  projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló nemzetközi
  megállapodást
  (a továbbiakban: ITER-megállapodás)
  2006. november 21-én írta alá az Európai Atomenergia-közösség (Euratom), az Amerikai Egyesült Államok, az Indiai Köztársaság, Japán, a Kínai Népköztársaság, a Koreai Köztársaság és az Oroszországi Föderáció. Az ITER-megállapodás létrehozza az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét (a továbbiakban: ITER Szervezete), amely teljes körű felelősséggel tartozik az ITER-hez kapcsolódó létesítmények építéséért, üzemeltetéséért, hasznosításáért és üzemen kívül helyezéséért. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az ITER
  projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló nemzetközi
  megállapodást
  (a továbbiakban: ITER-megállapodás)
  2006. november 21-én írta alá az Európai Atomenergia-közösség (Euratom), az Amerikai Egyesült Államok, az Indiai Köztársaság, Japán, a Kínai Népköztársaság, a Koreai Köztársaság és az Oroszországi Föderáció. Az ITER-megállapodás létrehozza az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét (a továbbiakban: ITER Szervezete), amely teljes körű felelősséggel tartozik az ITER-hez kapcsolódó létesítmények építéséért, üzemeltetéséért, hasznosításáért és üzemen kívül helyezéséért.

| (1) | Az ITER-megállapodást 2006. november 21-én írta alá az Európai Atomenergia-közösség (Euratom), az Amerikai Egyesült Államok, az Indiai Köztársaság, Japán, a Kínai Népköztársaság, a Koreai Köztársaság és az Oroszországi Föderáció. Az ITER-megállapodás létrehozza az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét (a továbbiakban: ITER Szervezete), amely teljes körű felelősséggel tartozik az ITER-hez kapcsolódó létesítmények építéséért, üzemeltetéséért, hasznosításáért és üzemen kívül helyezéséért. |
| --- | --- |

(1)

Az ITER-megállapodást 2006. november 21-én írta alá az Európai Atomenergia-közösség (Euratom), az Amerikai Egyesült Államok, az Indiai Köztársaság, Japán, a Kínai Népköztársaság, a Koreai Köztársaság és az Oroszországi Föderáció. Az ITER-megállapodás létrehozza az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét (a továbbiakban: ITER Szervezete), amely teljes körű felelősséggel tartozik az ITER-hez kapcsolódó létesítmények építéséért, üzemeltetéséért, hasznosításáért és üzemen kívül helyezéséért.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Azoknak a tárgyalásoknak a keretében, amelyek során az Unió meg kívánta szerezni a többi ITER-partner támogatását ahhoz, hogy az ITER Európában épülhessen meg, az Európai Atomenergia-közösség és Japán kormánya 2007-ben megállapodást kötött egymással a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról, amelyben a felek olyan, a magfúzió kutatása területén Japánban közösen végrehajtandó kiegészítő tevékenységeket határoztak meg, amelyek biztosítják az ITER hatékony üzemeltetésének gyors megkezdését. A tágabb megközelítés keretében folytatott és az ITER-rel összefüggő más tevékenységek mind a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozáson keresztül valósulnak meg. A tágabb megközelítés keretében folytatott tevékenységek finanszírozását az Euratom részéről elsősorban a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás egyes tagjai által természetben nyújtott hozzájárulások, másodsorban pedig az Euratom költségvetése biztosítja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Azoknak a tárgyalásoknak a keretében, amelyek során az Unió meg kívánta szerezni a többi ITER-partner támogatását ahhoz, hogy az ITER Európában épülhessen meg, az Európai Atomenergia-közösség és Japán kormánya 2007-ben megállapodást kötött egymással a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról, amelyben a felek olyan, a magfúzió kutatása területén Japánban közösen végrehajtandó kiegészítő tevékenységeket határoztak meg, amelyek biztosítják az ITER hatékony üzemeltetésének gyors megkezdését. A tágabb megközelítés keretében folytatott és az ITER-rel összefüggő más tevékenységek mind a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozáson keresztül valósulnak meg. A tágabb megközelítés keretében folytatott tevékenységek finanszírozását az Euratom részéről elsősorban a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás egyes tagjai által természetben nyújtott hozzájárulások, másodsorban pedig az Euratom költségvetése biztosítja.

| (3) | Azoknak a tárgyalásoknak a keretében, amelyek során az Unió meg kívánta szerezni a többi ITER-partner támogatását ahhoz, hogy az ITER Európában épülhessen meg, az Európai Atomenergia-közösség és Japán kormánya 2007-ben megállapodást kötött egymással a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról, amelyben a felek olyan, a magfúzió kutatása területén Japánban közösen végrehajtandó kiegészítő tevékenységeket határoztak meg, amelyek biztosítják az ITER hatékony üzemeltetésének gyors megkezdését. A tágabb megközelítés keretében folytatott és az ITER-rel összefüggő más tevékenységek mind a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozáson keresztül valósulnak meg. A tágabb megközelítés keretében folytatott tevékenységek finanszírozását az Euratom részéről elsősorban a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás egyes tagjai által természetben nyújtott hozzájárulások, másodsorban pedig az Euratom költségvetése biztosítja.
  A 2012. évi Európai Fúziós Fejlesztési Megállapodás (EFDA) részét képező, „Fúziós villamos energia – a fúziós energia megvalósítására vonatkozó útiterv” (a „2012. évi EFDA fúziós útiterv”) című dokumentum megállapítja, hogy az ITER működésbe lépésének napjáig szükséges a kulcsfontosságú projektek és a kulcsfontosságú területeken zajló kutatási és fejlesztési tevékenységek folyamatos pénzügyi támogatása annak érdekében, hogy a fúziós energia megvalósításához vezető tudományos és technológiai problémákat kezeljék. |
| --- | --- |

(3)

Azoknak a tárgyalásoknak a keretében, amelyek során az Unió meg kívánta szerezni a többi ITER-partner támogatását ahhoz, hogy az ITER Európában épülhessen meg, az Európai Atomenergia-közösség és Japán kormánya 2007-ben megállapodást kötött egymással a fúziós energia kutatása területén a tágabb megközelítés keretében folytatandó tevékenységek közös végrehajtásáról, amelyben a felek olyan, a magfúzió kutatása területén Japánban közösen végrehajtandó kiegészítő tevékenységeket határoztak meg, amelyek biztosítják az ITER hatékony üzemeltetésének gyors megkezdését. A tágabb megközelítés keretében folytatott és az ITER-rel összefüggő más tevékenységek mind a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozáson keresztül valósulnak meg. A tágabb megközelítés keretében folytatott tevékenységek finanszírozását az Euratom részéről elsősorban a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás egyes tagjai által természetben nyújtott hozzájárulások, másodsorban pedig az Euratom költségvetése biztosítja.
  A 2012. évi Európai Fúziós Fejlesztési Megállapodás (EFDA) részét képező, „Fúziós villamos energia – a fúziós energia megvalósítására vonatkozó útiterv” (a „2012. évi EFDA fúziós útiterv”) című dokumentum megállapítja, hogy az ITER működésbe lépésének napjáig szükséges a kulcsfontosságú projektek és a kulcsfontosságú területeken zajló kutatási és fejlesztési tevékenységek folyamatos pénzügyi támogatása annak érdekében, hogy a fúziós energia megvalósításához vezető tudományos és technológiai problémákat kezeljék.

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A 2013 utáni időszak vonatkozásában a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében azt javasolta, hogy az ITER projekt finanszírozása a többéves pénzügyi kereten kívül történjék
  .
  Ennek érdekében a 2014-től 2018-ig terjedő időszakra kiegészítő kutatási programot kell elfogadni az ITER projekt céljaira
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A 2013 utáni időszak vonatkozásában a Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében azt javasolta, hogy az ITER projekt finanszírozása a többéves pénzügyi kereten kívül történjék
  .
  Ennek érdekében a 2014-től 2018-ig terjedő időszakra kiegészítő kutatási programot kell elfogadni az ITER projekt céljaira
  .

| (5) | Az ITER projektnek a fúziós energia területén meg kell szilárdítania az Unió vezető szerepét azáltal, hogy időben befejeződik a tervezett építkezés és teljesülnek az üzemeltetési célok. |
| --- | --- |

(5)

Az ITER projektnek a fúziós energia területén meg kell szilárdítania az Unió vezető szerepét azáltal, hogy időben befejeződik a tervezett építkezés és teljesülnek az üzemeltetési célok.

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az ITER projektre vonatkozó kiegészítő kutatási programot az Európai Unió általános költségvetéséhez nyújtott GNI-alapú sajátforrás-hozzájárulás számításához meghatározott, az egyes tagállamok bruttó nemzeti jövedelmére (GNI) alkalmazott lehívási mérték alapján a tagállamok által rendelkezésre bocsátott hozzájárulásokból kell finanszírozni
  . A hozzájárulásokat az Európai Unió általános költségvetésébe kell befizettetni, és a program címzett bevételeként kell kezelni. Lehetővé kell továbbá tenni, hogy a programhoz azok a harmadik országok is nyújthassanak hozzájárulást, amelyek a szabályozott magfúzió területén saját kutatási programjaik és az Euratom programjai társulásának létrehozása céljából együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az ITER projektre vonatkozó kiegészítő kutatási programot az Európai Unió általános költségvetéséhez nyújtott GNI-alapú sajátforrás-hozzájárulás számításához meghatározott, az egyes tagállamok bruttó nemzeti jövedelmére (GNI) alkalmazott lehívási mérték alapján a tagállamok által rendelkezésre bocsátott hozzájárulásokból kell finanszírozni
  . A hozzájárulásokat az Európai Unió általános költségvetésébe kell befizettetni, és a program címzett bevételeként kell kezelni. Lehetővé kell továbbá tenni, hogy a programhoz azok a harmadik országok is nyújthassanak hozzájárulást, amelyek a szabályozott magfúzió területén saját kutatási programjaik és az Euratom programjai társulásának létrehozása céljából együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal.

| (6) | A költségek visszafogását célzó, továbbra is végrehajtandó intézkedések ellenére az ITER projekt esetében annak tudományos jellege, valamint nagysága és technológiai kockázatai miatt továbbra is sor kerülhet költségtúllépésekre. A 2. cikkben foglalt maximális összeget túllépő költségek nem lehetnek hatással az Unió költségvetéséből finanszírozott egyéb projektekre, különösen az 1A. fejezet alá tartozó kutatási költségvetésből finanszírozottakra (Horizont 2020), és azokat adott esetben a felső határokat meghaladva kiegészítő forrásokból kell finanszírozni
  . Lehetővé kell továbbá tenni, hogy a
  kiegészítő kutatási
  programhoz azok a harmadik országok is nyújthassanak hozzájárulást, amelyek a szabályozott magfúzió területén saját kutatási programjaik és az Euratom programjai társulásának létrehozása céljából együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal. |
| --- | --- |

(6)

A költségek visszafogását célzó, továbbra is végrehajtandó intézkedések ellenére az ITER projekt esetében annak tudományos jellege, valamint nagysága és technológiai kockázatai miatt továbbra is sor kerülhet költségtúllépésekre. A 2. cikkben foglalt maximális összeget túllépő költségek nem lehetnek hatással az Unió költségvetéséből finanszírozott egyéb projektekre, különösen az 1A. fejezet alá tartozó kutatási költségvetésből finanszírozottakra (Horizont 2020), és azokat adott esetben a felső határokat meghaladva kiegészítő forrásokból kell finanszírozni
  . Lehetővé kell továbbá tenni, hogy a
  kiegészítő kutatási
  programhoz azok a harmadik országok is nyújthassanak hozzájárulást, amelyek a szabályozott magfúzió területén saját kutatási programjaik és az Euratom programjai társulásának létrehozása céljából együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egyet kell értenie abban, hogy el kell kerülni az ITER projekttel kapcsolatos, nem teljesített kifizetési előirányzatok halasztását vagy átütemezését, és vállalniuk kell, hogy együttműködnek az ilyen helyzet megelőzése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egyet kell értenie abban, hogy el kell kerülni az ITER projekttel kapcsolatos, nem teljesített kifizetési előirányzatok halasztását vagy átütemezését, és vállalniuk kell, hogy együttműködnek az ilyen helyzet megelőzése érdekében.

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Az EFDA fúziós útitervben javasolt prioritásokban foglaltaknak megfelelően a közös európai tóruszra (JET) vonatkozó projektnek központi szerepet kell játszania a fenntartható energiaellátás felé való átmenetben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Az EFDA fúziós útitervben javasolt prioritásokban foglaltaknak megfelelően a közös európai tóruszra (JET) vonatkozó projektnek központi szerepet kell játszania a fenntartható energiaellátás felé való átmenetben.

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A programot legfeljebb 2 573  millió EUR (jelenlegi értéken) összegű hozzájárulás útján,
  a 3. cikkben meghatározott módon
  kell finanszírozni. | A programot legfeljebb 2 573  millió EUR (jelenlegi értéken) összegű hozzájárulás útján
  a többéves pénzügyi keret felső határait meghaladóan, a Horizont 2020 keretprogramra, az Euratom keretprogramra és egyéb uniós programokra vonatkozóan javasolt költségvetésen felül
  kell finanszírozni
  úgy
  ,
  hogy egyúttal az Európai Parlament és a Tanács maradéktalanul megőrizze hatásköreit
  .
  Ezért a program finanszírozásához elegendő pénzügyi forrást kell biztosítani, hogy az Unió teljesíteni tudja a programot, miközben a többéves pénzügyi keretben el kell különíteni egy maximális összeget a 2014 és a 2018 közötti időszakra vonatkozó uniós költségvetési hozzájárulásokhoz. Az ezen maximális összeget túllépő költségek nem lehetnek hatással a költségvetésből más projektek számára elkülönített forrásokra, és e költségeket adott esetben a felső határokat meghaladva kiegészítő forrásokból kell finanszírozni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A programot legfeljebb 2 573  millió EUR (jelenlegi értéken) összegű hozzájárulás útján,
  a 3. cikkben meghatározott módon
  kell finanszírozni.

A programot legfeljebb 2 573  millió EUR (jelenlegi értéken) összegű hozzájárulás útján
  a többéves pénzügyi keret felső határait meghaladóan, a Horizont 2020 keretprogramra, az Euratom keretprogramra és egyéb uniós programokra vonatkozóan javasolt költségvetésen felül
  kell finanszírozni
  úgy
  ,
  hogy egyúttal az Európai Parlament és a Tanács maradéktalanul megőrizze hatásköreit
  .
  Ezért a program finanszírozásához elegendő pénzügyi forrást kell biztosítani, hogy az Unió teljesíteni tudja a programot, miközben a többéves pénzügyi keretben el kell különíteni egy maximális összeget a 2014 és a 2018 közötti időszakra vonatkozó uniós költségvetési hozzájárulásokhoz. Az ezen maximális összeget túllépő költségek nem lehetnek hatással a költségvetésből más projektek számára elkülönített forrásokra, és e költségeket adott esetben a felső határokat meghaladva kiegészítő forrásokból kell finanszírozni
  .

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A programot a tagállamok által rendelkezésre bocsátott hozzájárulásokból kell finanszírozni, amelyek összegét az Európai Unió általános költségvetéséhez nyújtott GNI-alapú sajátforrás-hozzájárulás számításához meghatározott, az egyes tagállamok bruttó nemzeti jövedelmére (GNI) alkalmazott lehívási mérték alapján kell megállapítani. Ezeket a hozzájárulásokat a(z) XX/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (az új költségvetési rendelet) XX. cikke értelmében a program külső címzett bevételének kell tekinteni. | A programot
  az Unió saját forrásaiból
  kell finanszírozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A programot a tagállamok által rendelkezésre bocsátott hozzájárulásokból kell finanszírozni, amelyek összegét az Európai Unió általános költségvetéséhez nyújtott GNI-alapú sajátforrás-hozzájárulás számításához meghatározott, az egyes tagállamok bruttó nemzeti jövedelmére (GNI) alkalmazott lehívási mérték alapján kell megállapítani. Ezeket a hozzájárulásokat a(z) XX/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (az új költségvetési rendelet) XX. cikke értelmében a program külső címzett bevételének kell tekinteni.

A programot
  az Unió saját forrásaiból
  kell finanszírozni.

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A programhoz olyan harmadik országok
  is
  nyújthatnak hozzájárulást, amelyek a szabályozott magfúzió területén saját kutatási programjaik és az Euratom programjai társulásának létrehozása céljából együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal (a továbbiakban: társult országok). | A programhoz olyan harmadik országok nyújthatnak hozzájárulást, amelyek a szabályozott magfúzió területén saját kutatási programjaik és az Euratom programjai társulásának létrehozása céljából együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal (a továbbiakban: társult országok). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A programhoz olyan harmadik országok
  is
  nyújthatnak hozzájárulást, amelyek a szabályozott magfúzió területén saját kutatási programjaik és az Euratom programjai társulásának létrehozása céljából együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal (a továbbiakban: társult országok).

A programhoz olyan harmadik országok nyújthatnak hozzájárulást, amelyek a szabályozott magfúzió területén saját kutatási programjaik és az Euratom programjai társulásának létrehozása céljából együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal (a továbbiakban: társult országok).

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság 2016. június 30-ig véleményezésre benyújtja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a program alakulásáról készített félidős felülvizsgálatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság 2016. június 30-ig véleményezésre benyújtja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a program alakulásáról készített félidős felülvizsgálatát.

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Unió pénzügyi érdekei az e határozat alapján finanszírozott cselekvések végrehajtása során ne sérüljenek. | (1)   A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság
  vagy hibák
  feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Unió pénzügyi érdekei az e határozat alapján finanszírozott cselekvések végrehajtása során ne sérüljenek.
  A Bizottság meghozza a megfelelő kockázatkezelés és a költségtúllépések megelőzésének biztosításához szükséges intézkedéseket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Unió pénzügyi érdekei az e határozat alapján finanszírozott cselekvések végrehajtása során ne sérüljenek.

(1)   A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság
  vagy hibák
  feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Unió pénzügyi érdekei az e határozat alapján finanszírozott cselekvések végrehajtása során ne sérüljenek.
  A Bizottság meghozza a megfelelő kockázatkezelés és a költségtúllépések megelőzésének biztosításához szükséges intézkedéseket is.

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A
  Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék – dokumentumok vizsgálata, valamint helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok útján – jogosult ellenőrzéseket végezni az e határozat alapján uniós forrásból származó támogatásokban részesülő kedvezményezetteknél, valamint az e határozat alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál, alvállalkozóknál és más harmadik feleknél. | (2)   
  Az Európai Parlament, a
  Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék – dokumentumok vizsgálata, valamint helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok útján – jogosult ellenőrzéseket végezni az e határozat alapján uniós forrásból származó támogatásokban részesülő kedvezményezetteknél, valamint az e határozat alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál, alvállalkozóknál és más harmadik feleknél.
  Tekintettel az ITER projekt méretére és múltbeli jelentős hiányosságaira szükséges, hogy az Európai Parlament mint költségvetési és mentesítő hatóság e projektet szoros ellenőrzés alatt tartsa, és a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet a program, különösen a költségek és az ütemezés alakulásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   
  A
  Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék – dokumentumok vizsgálata, valamint helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok útján – jogosult ellenőrzéseket végezni az e határozat alapján uniós forrásból származó támogatásokban részesülő kedvezményezetteknél, valamint az e határozat alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál, alvállalkozóknál és más harmadik feleknél.

(2)   
  Az Európai Parlament, a
  Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék – dokumentumok vizsgálata, valamint helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok útján – jogosult ellenőrzéseket végezni az e határozat alapján uniós forrásból származó támogatásokban részesülő kedvezményezetteknél, valamint az e határozat alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál, alvállalkozóknál és más harmadik feleknél.
  Tekintettel az ITER projekt méretére és múltbeli jelentős hiányosságaira szükséges, hogy az Európai Parlament mint költségvetési és mentesítő hatóság e projektet szoros ellenőrzés alatt tartsa, és a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet a program, különösen a költségek és az ütemezés alakulásáról.

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első és a második albekezdés sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, valamint az e határozat végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat. | Az első és a második albekezdés sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, valamint az e határozat végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
  Az említett ellenőrzések, helyzíni szemlék és vizsgálatok eredményeit továbbítani kell az Európai Parlamenthez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az első és a második albekezdés sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, valamint az e határozat végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat.

Az első és a második albekezdés sérelme nélkül az e határozat végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, valamint az e határozat végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
  Az említett ellenőrzések, helyzíni szemlék és vizsgálatok eredményeit továbbítani kell az Európai Parlamenthez.

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – Tudományos és technológiai célkitűzés – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A célkitűzés teljesítését szolgáló stratégia első számú prioritása az ITER (nagyméretű kísérleti létesítmény a fúziós energiatermelés tudományos és műszaki megvalósíthatóságának demonstrálására), majd ezt követően egy demonstrációs fúziós erőmű megépítése. | A célkitűzés teljesítését szolgáló stratégia első számú prioritása az ITER (nagyméretű kísérleti létesítmény a fúziós energiatermelés tudományos és műszaki megvalósíthatóságának demonstrálására), majd ezt követően egy demonstrációs fúziós erőmű megépítése.
  A 2012. évi EFDA fúziós útitervben javasolt prioritásokat figyelembe kell venni annak biztosítása érdekében, hogy az ITER kulcsszerepet játsszon a fenntartható energiaellátás felé való átmenetben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A célkitűzés teljesítését szolgáló stratégia első számú prioritása az ITER (nagyméretű kísérleti létesítmény a fúziós energiatermelés tudományos és műszaki megvalósíthatóságának demonstrálására), majd ezt követően egy demonstrációs fúziós erőmű megépítése.

A célkitűzés teljesítését szolgáló stratégia első számú prioritása az ITER (nagyméretű kísérleti létesítmény a fúziós energiatermelés tudományos és műszaki megvalósíthatóságának demonstrálására), majd ezt követően egy demonstrációs fúziós erőmű megépítése.
  A 2012. évi EFDA fúziós útitervben javasolt prioritásokat figyelembe kell venni annak biztosítása érdekében, hogy az ITER kulcsszerepet játsszon a fenntartható energiaellátás felé való átmenetben.

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – Tudományos és technológiai célkitűzés – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2050-ig bizonyítani kell, hogy a villamosenergia-termelés versenyképes. E célkitűzésre adott válaszként a Bizottságnak rendszeresen értékelnie kell a programot, és a fizikai, technológiai, költségvetési és biztonsági kihívásokra reagálva évente jelentést kell készítenie az előrehaladásról. E jelentésben a Bizottságnak elemeznie kell a három fő szakaszra gyakorolt lehetséges hatásokat, emellett pedig készenléti tervet kell készítenie, amelyben meghatározza a haszon, a kockázatok és költségek szerinti prioritásokat a fúziós energia kereskedelmi hasznosítására vonatkozó célkitűzés elérése érdekében. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia egy korai figyelmeztető rendszer bevezetését a kockázatok azonosítása és kockázatmérséklés folyamatának felgyorsítása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2050-ig bizonyítani kell, hogy a villamosenergia-termelés versenyképes. E célkitűzésre adott válaszként a Bizottságnak rendszeresen értékelnie kell a programot, és a fizikai, technológiai, költségvetési és biztonsági kihívásokra reagálva évente jelentést kell készítenie az előrehaladásról. E jelentésben a Bizottságnak elemeznie kell a három fő szakaszra gyakorolt lehetséges hatásokat, emellett pedig készenléti tervet kell készítenie, amelyben meghatározza a haszon, a kockázatok és költségek szerinti prioritásokat a fúziós energia kereskedelmi hasznosítására vonatkozó célkitűzés elérése érdekében. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia egy korai figyelmeztető rendszer bevezetését a kockázatok azonosítása és kockázatmérséklés folyamatának felgyorsítása céljából.

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – Indoklás –1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A fúziós energia néhány évtizeden belül nagyban hozzájárulhat az Unió fenntartható és biztonságos energiaellátásának biztosításához. Sikeres fejlesztés esetén a fúziós energia biztonságos, fenntartható energiaforrást jelenthet. | A fúziós energia néhány évtizeden belül nagyban hozzájárulhat az Unió fenntartható és biztonságos energiaellátásának biztosításához. Sikeres fejlesztés esetén a fúziós energia biztonságos, fenntartható energiaforrást jelenthet.
  A fúziós energia hasznosítása nagyon ígéretes cél, azonban komoly kihívást is jelent, mivel a fizika és a mérnöki tudományok terén még mindig vannak olyan problémák, amelyek megoldása szükséges ahhoz, hogy továbblépjenek a magfúzió megvalósíthatóságának bizonyítása terén. Ahhoz, hogy e kihívások közül néhányra megtalálják a legjobb megoldásokat, az Uniónak minden erőfeszítést meg kell tennie a JET támogatása és kiaknázása érdekében, hogy elősegítse bármilyen tudásbeli vagy tapasztalatbeli szakadék áthidalását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A fúziós energia néhány évtizeden belül nagyban hozzájárulhat az Unió fenntartható és biztonságos energiaellátásának biztosításához. Sikeres fejlesztés esetén a fúziós energia biztonságos, fenntartható energiaforrást jelenthet.

A fúziós energia néhány évtizeden belül nagyban hozzájárulhat az Unió fenntartható és biztonságos energiaellátásának biztosításához. Sikeres fejlesztés esetén a fúziós energia biztonságos, fenntartható energiaforrást jelenthet.
  A fúziós energia hasznosítása nagyon ígéretes cél, azonban komoly kihívást is jelent, mivel a fizika és a mérnöki tudományok terén még mindig vannak olyan problémák, amelyek megoldása szükséges ahhoz, hogy továbblépjenek a magfúzió megvalósíthatóságának bizonyítása terén. Ahhoz, hogy e kihívások közül néhányra megtalálják a legjobb megoldásokat, az Uniónak minden erőfeszítést meg kell tennie a JET támogatása és kiaknázása érdekében, hogy elősegítse bármilyen tudásbeli vagy tapasztalatbeli szakadék áthidalását.

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – Tevékenység – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | rendelkezésre kell bocsátani az Euratom hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete részére, beleértve az ITER komponenseinek és tenyészköpeny-tesztmoduljainak beszerzésére irányuló eljárások megalapozásához szükséges K+F-tevékenység elvégzését is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

rendelkezésre kell bocsátani az Euratom hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete részére, beleértve az ITER komponenseinek és tenyészköpeny-tesztmoduljainak beszerzésére irányuló eljárások megalapozásához szükséges K+F-tevékenység elvégzését is;

| a) | rendelkezésre kell bocsátani az Euratom hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete részére, beleértve az ITER komponenseinek és tenyészköpeny-tesztmoduljainak beszerzésére irányuló eljárások megalapozásához szükséges K+F-tevékenység elvégzését is
  , valamint javaslatokat kell tennie a program irányításának lehetséges javításaira
  ; |
| --- | --- |

a)

rendelkezésre kell bocsátani az Euratom hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete részére, beleértve az ITER komponenseinek és tenyészköpeny-tesztmoduljainak beszerzésére irányuló eljárások megalapozásához szükséges K+F-tevékenység elvégzését is
  , valamint javaslatokat kell tennie a program irányításának lehetséges javításaira
  ;

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

1 melléklet – Tevékenység – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | szükség szerint egyéb, a demonstrációs reaktor és a kapcsolódó létesítmények tervezésének megalapozásához szükséges tevékenységeket kell végezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

szükség szerint egyéb, a demonstrációs reaktor és a kapcsolódó létesítmények tervezésének megalapozásához szükséges tevékenységeket kell végezni.

| c) | szükség szerint egyéb, a demonstrációs reaktor és a kapcsolódó létesítmények tervezésének megalapozásához szükséges tevékenységeket kell végezni
  , elsősorban olyanokat, amelyek a DEMO megépítésével és működtetésével kapcsolatos, még fennálló problémák megfelelő megoldásához szükségesek
  .
  Ezek közé tartozik a JET kiaknázása folytatásának biztosítása az ITER teljes körű működésének elindulásáig. Támogatni kell a szabványos megoldásokat a kereskedelmi rendeltetésű erőművek építése során a lehető legtöbb újrahasznosítás érdekében. |
| --- | --- |

c)

szükség szerint egyéb, a demonstrációs reaktor és a kapcsolódó létesítmények tervezésének megalapozásához szükséges tevékenységeket kell végezni
  , elsősorban olyanokat, amelyek a DEMO megépítésével és működtetésével kapcsolatos, még fennálló problémák megfelelő megoldásához szükségesek
  .
  Ezek közé tartozik a JET kiaknázása folytatásának biztosítása az ITER teljes körű működésének elindulásáig. Támogatni kell a szabványos megoldásokat a kereskedelmi rendeltetésű erőművek építése során a lehető legtöbb újrahasznosítás érdekében.

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – Tevékenység – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | olyan iparpolitikát kell végrehajtani, amely alkalmas az ipar, többek között a kis- és középvállalkozások bevonására a verseny elősegítése érdekében, továbbá azért, hogy felkészítse az európai rendszert a fúziós korszakra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

olyan iparpolitikát kell végrehajtani, amely alkalmas az ipar, többek között a kis- és középvállalkozások bevonására a verseny elősegítése érdekében, továbbá azért, hogy felkészítse az európai rendszert a fúziós korszakra.

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

1 melléklet – Tevékenység – 2 bekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | a lehető legszélesebb körben és a lehető legkorábbi szakaszban be kell vonni az iparágat, ideértve a szakosodott kis- és középvállalkozásokat, hogy kidolgozzák és validálják a szabványoknak megfelelő megbízható megoldásokat és berendezéseket. Ez segítséget nyújt majd a program költségvetésen belüli megvalósításában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cb)

a lehető legszélesebb körben és a lehető legkorábbi szakaszban be kell vonni az iparágat, ideértve a szakosodott kis- és középvállalkozásokat, hogy kidolgozzák és validálják a szabványoknak megfelelő megbízható megoldásokat és berendezéseket. Ez segítséget nyújt majd a program költségvetésen belüli megvalósításában.

Módosítás 22

Határozatra irányuló javaslat

1 melléklet – Tevékenység – 2 bekezdés – c c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cc) | támogatni kell a szakképzett és tapasztalt munkaerő és tudósok mint a magfúzió sikerének kulcsai rendelkezésre állását. Az ITER kibontakozásával párhuzamosan egyedi intézkedésekre van szükség, amelyek támogatják a magfúziós tudományos kutatás és technológia terén folyó oktatást és képzést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cc)

támogatni kell a szakképzett és tapasztalt munkaerő és tudósok mint a magfúzió sikerének kulcsai rendelkezésre állását. Az ITER kibontakozásával párhuzamosan egyedi intézkedésekre van szükség, amelyek támogatják a magfúziós tudományos kutatás és technológia terén folyó oktatást és képzést.

Módosítás 23

Határozatra irányuló javaslat

1 melléklet – Tevékenység – 2 bekezdés – c d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cd) | az uniós polgároknak szóló kommunikációs programot kell kidolgozni, hogy teljes körű tájékoztatást kapjanak, és konzultáljanak velük a magfúziós kihívásokkal, kockázatokkal és a biztonsággal kapcsolatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cd)

az uniós polgároknak szóló kommunikációs programot kell kidolgozni, hogy teljes körű tájékoztatást kapjanak, és konzultáljanak velük a magfúziós kihívásokkal, kockázatokkal és a biztonsággal kapcsolatban.

Módosítás 24

Határozatra irányuló javaslat

1 melléklet – Tevékenység – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A fentiekben felsorolt tevékenységek végrehajtását szolgáló részletes munkaprogramokat évenkénti gyakorisággal a „Fusion for Energy” közös vállalkozás igazgatótanácsa fogja elfogadni. | A fentiekben felsorolt tevékenységek végrehajtását szolgáló részletes munkaprogramokat évenkénti gyakorisággal a „Fusion for Energy” közös vállalkozás igazgatótanácsa fogja elfogadni
  és közölni az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és a Bizottsággal
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A fentiekben felsorolt tevékenységek végrehajtását szolgáló részletes munkaprogramokat évenkénti gyakorisággal a „Fusion for Energy” közös vállalkozás igazgatótanácsa fogja elfogadni.

A fentiekben felsorolt tevékenységek végrehajtását szolgáló részletes munkaprogramokat évenkénti gyakorisággal a „Fusion for Energy” közös vállalkozás igazgatótanácsa fogja elfogadni
  és közölni az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és a Bizottsággal
  .

---

(1)  

  HL L 358., 2006.12.16., 62. o.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/76

---

P7_TA(2013)0469

Az Európai Atomenergia-közösség kutatási és képzési programja *

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014–2018) szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

(Konzultáció)

(2016/C 436/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0812), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0812),

| — | tekintettel az Euratom-Szerződés 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euratom-Szerződés 7. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács vélemény iránti kérelmére (C7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács vélemény iránti kérelmére (C7-0009/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0407/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0407/2012),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésével és az Euratom-Szerződés 106a. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésével és az Euratom-Szerződés 106a. cikkével összhangban;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A nukleáris kutatás támogatása révén a Közösség kutatási és képzési programja (a továbbiakban: Euratom-program) hozzá fog járulni a [...]-(je)i XX/XXXX/EU rendelettel létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram) célkitűzéseinek eléréséhez, és elő fogja mozdítani az Európa 2020 stratégia végrehajtását, valamint az európai kutatási térség létrehozását és működését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A nukleáris kutatás támogatása révén a Közösség kutatási és képzési programja (a továbbiakban: Euratom-program) hozzá fog járulni a [...]-(je)i XX/XXXX/EU rendelettel létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram) célkitűzéseinek eléréséhez, és elő fogja mozdítani az Európa 2020 stratégia végrehajtását, valamint az európai kutatási térség létrehozását és működését.

| (3) | A nukleáris kutatás
  és innováció kiválóságának
  támogatása révén a Közösség kutatási és képzési programja (a továbbiakban: Euratom-program) hozzá fog járulni a [...]-(je)i .../.../EU rendelettel létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram) célkitűzéseinek eléréséhez, és elő fogja mozdítani az Európa 2020 stratégia végrehajtását, valamint az európai kutatási térség létrehozását és működését
  , és segíteni fogja a stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) végrehajtását
  ;
  az Euratom-programnak ezenkívül törekednie kell arra, hogy a kiválóság elvének sérelme nélkül fokozottan felhasználja a strukturális alapokat a nukleáris kutatás terén, valamint gondoskodjon az alapok és a közösségi kutatási prioritások összhangjáról. |
| --- | --- |

(3)

A nukleáris kutatás
  és innováció kiválóságának
  támogatása révén a Közösség kutatási és képzési programja (a továbbiakban: Euratom-program) hozzá fog járulni a [...]-(je)i .../.../EU rendelettel létrehozott „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram) célkitűzéseinek eléréséhez, és elő fogja mozdítani az Európa 2020 stratégia végrehajtását, valamint az európai kutatási térség létrehozását és működését
  , és segíteni fogja a stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) végrehajtását
  ;
  az Euratom-programnak ezenkívül törekednie kell arra, hogy a kiválóság elvének sérelme nélkül fokozottan felhasználja a strukturális alapokat a nukleáris kutatás terén, valamint gondoskodjon az alapok és a közösségi kutatási prioritások összhangjáról.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | A hetedik Euratom-keretprogramban (2007–2011) három jelentős európai együttműködési kezdeményezés indult útjára a nukleáris tudomány és technológia területén: az atomenergia fenntartható hasznosításával foglalkozó technológiai platform (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), a geológiai hulladékelhelyezés gyakorlati megvalósításával foglalkozó technológiai platform (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP) és az alacsony sugárdózisokra vonatkozó európai multidiszciplináris kezdeményezés (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI). Az SNETP és az IGDTP egyaránt összhangban áll a SET-terv célkitűzéseivel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

A hetedik Euratom-keretprogramban (2007–2011) három jelentős európai együttműködési kezdeményezés indult útjára a nukleáris tudomány és technológia területén: az atomenergia fenntartható hasznosításával foglalkozó technológiai platform (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform – SNETP), a geológiai hulladékelhelyezés gyakorlati megvalósításával foglalkozó technológiai platform (Implementing Geological Disposal Technology Platform – IGDTP) és az alacsony sugárdózisokra vonatkozó európai multidiszciplináris kezdeményezés (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative – MELODI). Az SNETP és az IGDTP egyaránt összhangban áll a SET-terv célkitűzéseivel.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A nukleáris energia által az energiaellátásra és a gazdasági fejlődésre potenciálisan gyakorolt hatás mellett a súlyos nukleáris szerencsétlenségek veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre. Ezért az Euratom kutatási és képzési programban a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítani a nukleáris biztonságra és – adott esetben – a biztonsági szempontokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A nukleáris energia által az energiaellátásra és a gazdasági fejlődésre potenciálisan gyakorolt hatás mellett a súlyos nukleáris szerencsétlenségek veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre. Ezért az Euratom kutatási és képzési programban a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítani a nukleáris biztonságra és – adott esetben – a biztonsági szempontokra.

| (4) | Bár a nukleáris energia potenciálisan kedvező hatást gyakorol az energiaellátásra és a gazdasági fejlődésre, a súlyos nukleáris szerencsétlenségek
  , a nukleáris fegyverek elterjedése és a nukleáris terrorizmust is magában foglaló rosszhiszemű cselekmények
  veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre. Ezért az Euratom kutatási és képzési programban a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítani a nukleáris biztonságra és – adott esetben
  , a Közös Kutatóközpont (JRC) munkájának részeként
   – a védelmi szempontokra.
  Egyúttal figyelmet kell fordítani az Unióval határos harmadik országokra, valamint a nukleáris biztonság határokon átívelő azon szempontjaira, amelyek az Unió hozzáadott értékét erősítik. |
| --- | --- |

(4)

Bár a nukleáris energia potenciálisan kedvező hatást gyakorol az energiaellátásra és a gazdasági fejlődésre, a súlyos nukleáris szerencsétlenségek
  , a nukleáris fegyverek elterjedése és a nukleáris terrorizmust is magában foglaló rosszhiszemű cselekmények
  veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre. Ezért az Euratom kutatási és képzési programban a lehető legnagyobb figyelmet kell fordítani a nukleáris biztonságra és – adott esetben
  , a Közös Kutatóközpont (JRC) munkájának részeként
   – a védelmi szempontokra.
  Egyúttal figyelmet kell fordítani az Unióval határos harmadik országokra, valamint a nukleáris biztonság határokon átívelő azon szempontjaira, amelyek az Unió hozzáadott értékét erősítik.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Az európai fenntartható atomipari kezdeményezés (ESNII) célja, hogy hozzájáruljon a zárt üzemanyag-ciklusú, IV. generációs gyorsneutronos reaktorok 2040-ig történő üzembe helyezéséhez. A kezdeményezés három jelentős projektet tartalmaz: a (nátriumhűtésű) ASTRID prototípust, a (gázhűtésű) ALLEGRO demonstrátort és az (ólomhűtésű) MYRRHA technológiai kutatóreaktort. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Az európai fenntartható atomipari kezdeményezés (ESNII) célja, hogy hozzájáruljon a zárt üzemanyag-ciklusú, IV. generációs gyorsneutronos reaktorok 2040-ig történő üzembe helyezéséhez. A kezdeményezés három jelentős projektet tartalmaz: a (nátriumhűtésű) ASTRID prototípust, a (gázhűtésű) ALLEGRO demonstrátort és az (ólomhűtésű) MYRRHA technológiai kutatóreaktort.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Mivel minden tagállam rendelkezik nukleáris létesítménnyel vagy (különösen orvosi célokra) felhasznál radioaktív anyagokat, 2008. december 2-i következtetéseiben a Tanács elismerte a nukleáris területhez tartozó készségek iránti folyamatos igényt, melynek különösen a kutatáshoz kapcsolódó, közösségi szinten összehangolt megfelelő oktatással és képzéssel kell eleget tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Mivel minden tagállam rendelkezik nukleáris létesítménnyel vagy (különösen orvosi célokra) felhasznál radioaktív anyagokat, 2008. december 2-i következtetéseiben a Tanács elismerte a nukleáris területhez tartozó készségek iránti folyamatos igényt, melynek különösen a kutatáshoz kapcsolódó, közösségi szinten összehangolt megfelelő oktatással és képzéssel kell eleget tenni.

| (5) | Mivel minden tagállam rendelkezik nukleáris létesítménnyel vagy (különösen orvosi célokra) felhasznál radioaktív anyagokat, 2008. december 2-i következtetéseiben a Tanács elismerte a nukleáris területhez tartozó készségek iránti folyamatos igényt, melynek különösen a kutatáshoz kapcsolódó, közösségi szinten összehangolt megfelelő oktatással és képzéssel
  , illetve jobb munkakörülményekkel
  kell eleget tenni. |
| --- | --- |

(5)

Mivel minden tagállam rendelkezik nukleáris létesítménnyel vagy (különösen orvosi célokra) felhasznál radioaktív anyagokat, 2008. december 2-i következtetéseiben a Tanács elismerte a nukleáris területhez tartozó készségek iránti folyamatos igényt, melynek különösen a kutatáshoz kapcsolódó, közösségi szinten összehangolt megfelelő oktatással és képzéssel
  , illetve jobb munkakörülményekkel
  kell eleget tenni.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A Közösség az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás aláírásával vállalta, hogy részt vesz az ITER megépítésében és majdani üzemében. A Közösség hozzájárulásának irányítása a 2007. március 27-i tanácsi határozattal létrehozott Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (a továbbiakban: Fusion for Energy) révén történik. A Fusion for Energy tevékenységét – beleértve az ITER-ét is – külön jogi aktus szabályozza. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A Közösség az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás aláírásával vállalta, hogy részt vesz az ITER megépítésében és majdani üzemében. A Közösség hozzájárulásának irányítása a 2007. március 27-i tanácsi határozattal létrehozott Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (a továbbiakban: Fusion for Energy) révén történik. A Fusion for Energy tevékenységét – beleértve az ITER-ét is – külön jogi aktus szabályozza.

| (6) | A Közösség az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás aláírásával vállalta, hogy részt vesz az ITER megépítésében és majdani üzemében. A Közösség hozzájárulásának irányítása a 2007. március 27-i tanácsi határozattal létrehozott Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (a továbbiakban: Fusion for Energy) révén történik. A Fusion for Energy tevékenységét – beleértve az ITER-ét is – külön jogi aktus szabályozza
  , amely biztosítani fogja, hogy az ITER finanszírozása a többéves pénzügyi keretből történjen, egyúttal szigorúan körülhatárolt maximális értéket fog meghatározni az Unió költségvetéséből a 2014–2018-as időszakban nyújtott hozzájárulás legmagasabb összegére
  . |
| --- | --- |

(6)

A Közösség az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás aláírásával vállalta, hogy részt vesz az ITER megépítésében és majdani üzemében. A Közösség hozzájárulásának irányítása a 2007. március 27-i tanácsi határozattal létrehozott Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (a továbbiakban: Fusion for Energy) révén történik. A Fusion for Energy tevékenységét – beleértve az ITER-ét is – külön jogi aktus szabályozza
  , amely biztosítani fogja, hogy az ITER finanszírozása a többéves pénzügyi keretből történjen, egyúttal szigorúan körülhatárolt maximális értéket fog meghatározni az Unió költségvetéséből a 2014–2018-as időszakban nyújtott hozzájárulás legmagasabb összegére
  .

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Az elkövetkező évtizedekre szóló egyéb uniós prioritások kiegészítése érdekében az Euratom-Program szerinti atommaghasadásra vonatkozó kutatások keretének támogatnia kell az Unió meglévő célkitűzéseit és javaslatait, így például a SET-terveket és a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervet. Ennek a keretnek az ESNII-t is támogatnia kell. A keretnek továbbá a harmadik országokkal folytatott együttműködés tekintetében a lehető legnagyobb mértékben ki kell egészítenie a tágabb uniós javaslatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Az elkövetkező évtizedekre szóló egyéb uniós prioritások kiegészítése érdekében az Euratom-Program szerinti atommaghasadásra vonatkozó kutatások keretének támogatnia kell az Unió meglévő célkitűzéseit és javaslatait, így például a SET-terveket és a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervet. Ennek a keretnek az ESNII-t is támogatnia kell. A keretnek továbbá a harmadik országokkal folytatott együttműködés tekintetében a lehető legnagyobb mértékben ki kell egészítenie a tágabb uniós javaslatokat.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Ahhoz, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldás legyen a tömeges energiatermelésre, először is arra van szükség, hogy az ITER sikeresen és határidőre megépüljön és üzembe álljon. Másodszor pedig olyan ambiciózus, de teljesíthető útitervet kell kijelölni, amely 2050-re elvezet az energiatermelésig. E kritériumok teljesítéséhez új irányt kell adni az európai magfúziós programnak. Nagyobb hangsúlyt kell helyezni az ITER-t támogató tevékenységekre.
  Ezen ésszerűsítés közben nem szabad kockára tenni a
  fúziós energia tudományos közösségében Európa által betöltött vezető
  szerepet
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Ahhoz, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldás legyen a tömeges energiatermelésre, először is arra van szükség, hogy az ITER sikeresen és határidőre megépüljön és üzembe álljon. Másodszor pedig olyan ambiciózus, de teljesíthető útitervet kell kijelölni, amely 2050-re elvezet az energiatermelésig. E kritériumok teljesítéséhez új irányt kell adni az európai magfúziós programnak. Nagyobb hangsúlyt kell helyezni az ITER-t támogató tevékenységekre.
  Ezen ésszerűsítés közben nem szabad kockára tenni a
  fúziós energia tudományos közösségében Európa által betöltött vezető
  szerepet
  .

| (7) | Ahhoz, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldás legyen a tömeges energiatermelésre, először is arra van szükség, hogy az ITER sikeresen és határidőre megépüljön és üzembe álljon
  , másrészt pedig arra, hogy folytatódjon a meglévő társult és kapcsolódó projektek, így például a Joint European Torus (JET) tevékenységeinek támogatása
  . Másodszor pedig olyan ambiciózus, de teljesíthető útitervet kell kijelölni, amely 2050-re elvezet az energiatermelésig. E kritériumok teljesítéséhez új irányt kell adni az európai magfúziós programnak. Nagyobb hangsúlyt kell helyezni az ITER-t támogató tevékenységekre
  , köztük arra is, hogy biztosítsák annak az MFF égisze alatt történő teljes körű és átlátható finanszírozását
  .
  A finanszírozás MFF-en belüli garantálása egyúttal garanciát jelent arra is, hogy a Bizottság elkötelezi magát a projekt hosszú távú sikere iránt, és megakadályozza a költségek későbbi, exponenciálisan növekvő felhalmozódását. A
  fúziós energia tudományos közösségében Európa által betöltött vezető
  szerep fenntartása az Euratom-program elengedhetetlen célja
  . |
| --- | --- |

(7)

Ahhoz, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldás legyen a tömeges energiatermelésre, először is arra van szükség, hogy az ITER sikeresen és határidőre megépüljön és üzembe álljon
  , másrészt pedig arra, hogy folytatódjon a meglévő társult és kapcsolódó projektek, így például a Joint European Torus (JET) tevékenységeinek támogatása
  . Másodszor pedig olyan ambiciózus, de teljesíthető útitervet kell kijelölni, amely 2050-re elvezet az energiatermelésig. E kritériumok teljesítéséhez új irányt kell adni az európai magfúziós programnak. Nagyobb hangsúlyt kell helyezni az ITER-t támogató tevékenységekre
  , köztük arra is, hogy biztosítsák annak az MFF égisze alatt történő teljes körű és átlátható finanszírozását
  .
  A finanszírozás MFF-en belüli garantálása egyúttal garanciát jelent arra is, hogy a Bizottság elkötelezi magát a projekt hosszú távú sikere iránt, és megakadályozza a költségek későbbi, exponenciálisan növekvő felhalmozódását. A
  fúziós energia tudományos közösségében Európa által betöltött vezető
  szerep fenntartása az Euratom-program elengedhetetlen célja
  .

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A Közös Kutatóközpontnak (JRC) továbbra is a felhasználó igényeire szabott független tudományos és technológiai támogatást kell biztosítania a közösségi szakpolitikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez, különösen a nukleáris biztonsági és védelmi kutatás és képzés területén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A Közös Kutatóközpontnak (JRC) továbbra is a felhasználó igényeire szabott független tudományos és technológiai támogatást kell biztosítania a közösségi szakpolitikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez, különösen a nukleáris biztonsági és védelmi kutatás és képzés területén.

| (8) | A Közös Kutatóközpontnak (JRC) továbbra is a felhasználó igényeire szabott független tudományos és technológiai támogatást kell biztosítania a közösségi szakpolitikák
  – és adott esetben a nemzetközi szakpolitikák –
  megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez, különösen a nukleáris biztonsági és védelmi kutatás és képzés területén.
  E támogatást az uniós intézmények által – különösen az atomerőműveken végzett stressztesztek eredményeinek fényében – elfogadandó iránymutatások alapján kell nyújtani. |
| --- | --- |

(8)

A Közös Kutatóközpontnak (JRC) továbbra is a felhasználó igényeire szabott független tudományos és technológiai támogatást kell biztosítania a közösségi szakpolitikák
  – és adott esetben a nemzetközi szakpolitikák –
  megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez, különösen a nukleáris biztonsági és védelmi kutatás és képzés területén.
  E támogatást az uniós intézmények által – különösen az atomerőműveken végzett stressztesztek eredményeinek fényében – elfogadandó iránymutatások alapján kell nyújtani.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Noha mindegyik tagállam maga dönthet arról, hogy a nukleáris energiát hasznosítja-e vagy sem, az Uniónak az a szerepe, hogy – valamennyi tagállama érdekében – keretet alakítson ki az atommag-hasadási technológiákról közösen folytatott, több területet érintő kutatás, tudáslétrehozás és tudásmegőrzés támogatására, különös tekintettel a biztonságra, a védelemre, a sugárvédelemre és a nonproliferációra. Ehhez független tudományos eredményekre van szükség, a JRC hozzájárulása pedig kulcsfontosságú ezen a területen. A Bizottság „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című közleményében ezt elismerte, és szándékát fejezte ki, hogy a politikai döntéshozatal tudományos alapjait a JRC révén megerősítse. A JRC e kihívásnak azzal kíván eleget tenni, hogy a nukleáris biztonságot és védelmet érintő kutatási tevékenységét az Unió politikai prioritásaira összpontosítja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Noha mindegyik tagállam maga dönthet arról, hogy a nukleáris energiát hasznosítja-e vagy sem, az Uniónak az a szerepe, hogy – valamennyi tagállama érdekében – keretet alakítson ki az atommag-hasadási technológiákról közösen folytatott, több területet érintő kutatás, tudáslétrehozás és tudásmegőrzés támogatására, különös tekintettel a biztonságra, a védelemre, a sugárvédelemre és a nonproliferációra. Ehhez független tudományos eredményekre van szükség, a JRC hozzájárulása pedig kulcsfontosságú ezen a területen. A Bizottság „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című közleményében ezt elismerte, és szándékát fejezte ki, hogy a politikai döntéshozatal tudományos alapjait a JRC révén megerősítse. A JRC e kihívásnak azzal kíván eleget tenni, hogy a nukleáris biztonságot és védelmet érintő kutatási tevékenységét az Unió politikai prioritásaira összpontosítja.

| (10) | Noha mindegyik tagállam maga dönthet arról, hogy a nukleáris energiát hasznosítja-e vagy sem, az Uniónak az a szerepe, hogy – valamennyi tagállama érdekében – keretet alakítson ki az atommag-hasadási technológiákról
  – különösen a maghasadás elvén működő újgenerációs reaktorokról –
  közösen folytatott, több területet érintő kutatás, tudáslétrehozás és tudásmegőrzés támogatására, különös tekintettel a biztonságra, a védelemre, a sugárvédelemre
  – ideértve a jobb munkakörülményeket is azok számára, akik közvetlenül nukleáris anyagokkal dolgoznak –, a nukleáris leszerelésre
  és a nonproliferációra. Ehhez független tudományos eredményekre van szükség, a JRC hozzájárulása pedig kulcsfontosságú ezen a területen. A Bizottság „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című közleményében ezt elismerte, és szándékát fejezte ki, hogy a politikai döntéshozatal tudományos alapjait a JRC révén megerősítse. A JRC e kihívásnak azzal kíván eleget tenni, hogy a nukleáris biztonságot és védelmet érintő kutatási tevékenységét az Unió politikai prioritásaira összpontosítja.
  E kutatás pontos természetét az uniós intézmények által – különösen az atomerőműveken végzett stressztesztek eredményeinek fényében – elfogadandó iránymutatások alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(10)

Noha mindegyik tagállam maga dönthet arról, hogy a nukleáris energiát hasznosítja-e vagy sem, az Uniónak az a szerepe, hogy – valamennyi tagállama érdekében – keretet alakítson ki az atommag-hasadási technológiákról
  – különösen a maghasadás elvén működő újgenerációs reaktorokról –
  közösen folytatott, több területet érintő kutatás, tudáslétrehozás és tudásmegőrzés támogatására, különös tekintettel a biztonságra, a védelemre, a sugárvédelemre
  – ideértve a jobb munkakörülményeket is azok számára, akik közvetlenül nukleáris anyagokkal dolgoznak –, a nukleáris leszerelésre
  és a nonproliferációra. Ehhez független tudományos eredményekre van szükség, a JRC hozzájárulása pedig kulcsfontosságú ezen a területen. A Bizottság „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című közleményében ezt elismerte, és szándékát fejezte ki, hogy a politikai döntéshozatal tudományos alapjait a JRC révén megerősítse. A JRC e kihívásnak azzal kíván eleget tenni, hogy a nukleáris biztonságot és védelmet érintő kutatási tevékenységét az Unió politikai prioritásaira összpontosítja.
  E kutatás pontos természetét az uniós intézmények által – különösen az atomerőműveken végzett stressztesztek eredményeinek fényében – elfogadandó iránymutatások alapján kell meghatározni.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Mivel továbbra is az európai polgároknak kell az uniós szinten folytatott viták középpontjában állniuk, az Európai Parlamentet szélesebb körben be kell vonni az Euratom-programról folytatott tanácskozásokba és a programmal kapcsolatos határozatok meghozatalába. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Mivel továbbra is az európai polgároknak kell az uniós szinten folytatott viták középpontjában állniuk, az Európai Parlamentet szélesebb körben be kell vonni az Euratom-programról folytatott tanácskozásokba és a programmal kapcsolatos határozatok meghozatalába.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A kutatás és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és a tudományba vetett közbizalom megerősítése érdekében az Euratom-programnak támogatnia kell a polgárok és a civil társadalom tájékozott részvételét a kutatási és innovációs ügyekben, ehhez pedig elő kell mozdítania a tudományos oktatást, hozzáférhetőbbé kell tennie a tudományos ismereteket, olyan, felelősségteljes kutatási és innovációs menetrendeket kell kidolgoznia, amelyek választ adnak a polgárok és a civil társadalom aggályaira és elvárásaira, és meg kell könnyítenie ez utóbbiak részvételét az Euratom-program tevékenységeiben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A kutatás és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és a tudományba vetett közbizalom megerősítése érdekében az Euratom-programnak támogatnia kell a polgárok és a civil társadalom tájékozott részvételét a kutatási és innovációs ügyekben, ehhez pedig elő kell mozdítania a tudományos oktatást, hozzáférhetőbbé kell tennie a tudományos ismereteket, olyan, felelősségteljes kutatási és innovációs menetrendeket kell kidolgoznia, amelyek választ adnak a polgárok és a civil társadalom aggályaira és elvárásaira, és meg kell könnyítenie ez utóbbiak részvételét az Euratom-program tevékenységeiben.

| (11) | A kutatás és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és a tudományba vetett közbizalom megerősítése érdekében az Euratom-programnak támogatnia kell a polgárok és a civil társadalom tájékozott részvételét a kutatási és innovációs ügyekben, ehhez pedig elő kell mozdítania a tudományos oktatást, hozzáférhetőbbé kell tennie a tudományos ismereteket, olyan, felelősségteljes kutatási és innovációs menetrendeket kell kidolgoznia, amelyek választ adnak a polgárok és a civil társadalom aggályaira és elvárásaira, és meg kell könnyítenie ez utóbbiak részvételét az Euratom-program tevékenységeiben.
  Ennek magában kell foglalnia a tudományos és kutatási pályák vonzóbbá tételét a kutatók következő generációja számára, különösen ha a kutatásban alulképviselt csoportok tagjairól van szó. A polgárok Euratom-programmal összefüggő ügyekben való tájékozott részvétele az európai polgárokat képviselő Európai Parlament szorosabb bevonását is feltételezi. |
| --- | --- |

(11)

A kutatás és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és a tudományba vetett közbizalom megerősítése érdekében az Euratom-programnak támogatnia kell a polgárok és a civil társadalom tájékozott részvételét a kutatási és innovációs ügyekben, ehhez pedig elő kell mozdítania a tudományos oktatást, hozzáférhetőbbé kell tennie a tudományos ismereteket, olyan, felelősségteljes kutatási és innovációs menetrendeket kell kidolgoznia, amelyek választ adnak a polgárok és a civil társadalom aggályaira és elvárásaira, és meg kell könnyítenie ez utóbbiak részvételét az Euratom-program tevékenységeiben.
  Ennek magában kell foglalnia a tudományos és kutatási pályák vonzóbbá tételét a kutatók következő generációja számára, különösen ha a kutatásban alulképviselt csoportok tagjairól van szó. A polgárok Euratom-programmal összefüggő ügyekben való tájékozott részvétele az európai polgárokat képviselő Európai Parlament szorosabb bevonását is feltételezi.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az Euratom-programnak
  hozzá kell járulnia ahhoz, hogy nagyobb legyen
  a kutatói életpályának az Unión belüli
  vonzereje
  . Megfelelő figyelmet kell fordítani – önkéntes jellegük tiszteletben tartása mellett – a Kutatók Európai Chartájára és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexére, valamint az európai kutatási térséggel összefüggésben meghatározott egyéb referenciakeretekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az Euratom-programnak
  hozzá kell járulnia ahhoz, hogy nagyobb legyen
  a kutatói életpályának az Unión belüli
  vonzereje
  . Megfelelő figyelmet kell fordítani – önkéntes jellegük tiszteletben tartása mellett – a Kutatók Európai Chartájára és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexére, valamint az európai kutatási térséggel összefüggésben meghatározott egyéb referenciakeretekre.

| (13) | Az Euratom-programnak
  törekednie kell arra, hogy előmozdítsa
  a kutatói életpályának az Unión belüli
  vonzerejét, azt az általános célt követve, hogy növelje a tudomány ismertségét a társadalomban, másrészt pedig megakadályozza az uniós készséghiányt, illetve az Unióból harmadik országokba irányuló „agyelszívást”
  .
  Miközben az Unión belül jelenleg komoly szakértelem halmozódott fel, elengedhetetlenül fontos, hogy a nukleáris kutatók új generációja a nukleáris kutatás valamennyi területén képzésben részesüljön. Az Euratom-programnak egyúttal minden szinten arra kell törekednie, hogy európai hozzáadott értékkel szolgáljon mindazok számára, akik nukleáris kutatásban kívánnak részt venni.
  Megfelelő figyelmet kell fordítani – önkéntes jellegük tiszteletben tartása mellett – a Kutatók Európai Chartájára és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexére, valamint az európai kutatási térséggel összefüggésben meghatározott egyéb referenciakeretekre. |
| --- | --- |

(13)

Az Euratom-programnak
  törekednie kell arra, hogy előmozdítsa
  a kutatói életpályának az Unión belüli
  vonzerejét, azt az általános célt követve, hogy növelje a tudomány ismertségét a társadalomban, másrészt pedig megakadályozza az uniós készséghiányt, illetve az Unióból harmadik országokba irányuló „agyelszívást”
  .
  Miközben az Unión belül jelenleg komoly szakértelem halmozódott fel, elengedhetetlenül fontos, hogy a nukleáris kutatók új generációja a nukleáris kutatás valamennyi területén képzésben részesüljön. Az Euratom-programnak egyúttal minden szinten arra kell törekednie, hogy európai hozzáadott értékkel szolgáljon mindazok számára, akik nukleáris kutatásban kívánnak részt venni.
  Megfelelő figyelmet kell fordítani – önkéntes jellegük tiszteletben tartása mellett – a Kutatók Európai Chartájára és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexére, valamint az európai kutatási térséggel összefüggésben meghatározott egyéb referenciakeretekre.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Az Euratom-program által támogatott kutatási és innovációs tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az etikai
  alapelveket
  . A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit figyelembe kell venni. A kutatási tevékenységeknek továbbá figyelembe kell venniük az EUMSZ 13. cikkét,
  és
  csökkenteniük kell az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását
  , végcélként az állatfelhasználás helyettesítését szem előtt tartva
  . Minden tevékenységet az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosításával kell végrehajtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Az Euratom-program által támogatott kutatási és innovációs tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az etikai
  alapelveket
  . A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit figyelembe kell venni. A kutatási tevékenységeknek továbbá figyelembe kell venniük az EUMSZ 13. cikkét,
  és
  csökkenteniük kell az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását
  , végcélként az állatfelhasználás helyettesítését szem előtt tartva
  . Minden tevékenységet az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosításával kell végrehajtani.

| (15) | Az Euratom-program által támogatott kutatási és innovációs tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az etikai
  elveket
  . A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit figyelembe kell venni. A kutatási tevékenységeknek továbbá figyelembe kell venniük az EUMSZ 13. cikkét,
  valamint helyettesíteniük
  , csökkenteniük
  és tökéletesíteniük
  kell az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását. Minden tevékenységet az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosításával kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(15)

Az Euratom-program által támogatott kutatási és innovációs tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az etikai
  elveket
  . A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit figyelembe kell venni. A kutatási tevékenységeknek továbbá figyelembe kell venniük az EUMSZ 13. cikkét,
  valamint helyettesíteniük
  , csökkenteniük
  és tökéletesíteniük
  kell az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását. Minden tevékenységet az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosításával kell végrehajtani.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A hatás növelése érdekében továbbá az Euratom-programból és a magánforrásokból származó finanszírozást köz-magán társulások keretében kell együttesen mozgósítani olyan területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljaihoz. Különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások részvételére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A hatás növelése érdekében továbbá az Euratom-programból és a magánforrásokból származó finanszírozást köz-magán társulások keretében kell együttesen mozgósítani olyan területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljaihoz. Különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások részvételére.

| (16) | A hatás növelése érdekében továbbá az Euratom-programból és a magánforrásokból származó finanszírozást köz-magán társulások keretében kell együttesen mozgósítani olyan területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljaihoz. Különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások
  (kkv-k)
  részvételére.
  A rendelkezésre álló közösségi finanszírozás kkv-k részéről történő növekvő felhasználásának szükségességét a nukleáris ágazat szereplőire nézve ugyanúgy érvényesnek kell tekinteni, mint más területeken. Az Euratom-programnak az innovációs lánc minden szakaszában támogatnia kell a kkv-ket, különösen a piachoz közelebb álló tevékenységeket, többek között innovatív pénzügyi eszközök alkalmazása révén. E támogatásnak magában kell foglalnia a célzott kkv-támogató eszközt, valamint az összes felülvizsgált pénzügyi eszközt, amelyek várhatóan megfelelő intézkedéseket biztosítanak a kkv-kben rejlő teljes innovációs potenciál kibontakoztatásához, és amelyek a „Horizont 2020” keretprogram, illetve hasonló programok révén válnak elérhetővé, amilyen például a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) (COSME). |
| --- | --- |

(16)

A hatás növelése érdekében továbbá az Euratom-programból és a magánforrásokból származó finanszírozást köz-magán társulások keretében kell együttesen mozgósítani olyan területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat az Unió tágabb versenyképességi céljaihoz. Különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások
  (kkv-k)
  részvételére.
  A rendelkezésre álló közösségi finanszírozás kkv-k részéről történő növekvő felhasználásának szükségességét a nukleáris ágazat szereplőire nézve ugyanúgy érvényesnek kell tekinteni, mint más területeken. Az Euratom-programnak az innovációs lánc minden szakaszában támogatnia kell a kkv-ket, különösen a piachoz közelebb álló tevékenységeket, többek között innovatív pénzügyi eszközök alkalmazása révén. E támogatásnak magában kell foglalnia a célzott kkv-támogató eszközt, valamint az összes felülvizsgált pénzügyi eszközt, amelyek várhatóan megfelelő intézkedéseket biztosítanak a kkv-kben rejlő teljes innovációs potenciál kibontakoztatásához, és amelyek a „Horizont 2020” keretprogram, illetve hasonló programok révén válnak elérhetővé, amilyen például a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) (COSME).

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az Euratom-programnak
  elő
  kell
  mozdítania a közös érdeken és a kölcsönös előnyökön alapuló –
  különösen
  a biztonság területét érintő – együttműködést harmadik országokkal
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Az Euratom-programnak
  elő
  kell
  mozdítania a közös érdeken és a kölcsönös előnyökön alapuló –
  különösen
  a biztonság területét érintő – együttműködést harmadik országokkal
  .

| (17) | Az Euratom-programnak
  mindenekelőtt figyelembe
  kell
  vennie az Unióval szomszédos harmadik országokban működő valamennyi nukleáris létesítményt,
  különösen
  , ha azok olyan térségben helyezkednek el, amely fokozottan ki van téve a természeti katasztrófák veszélyének
  .
  A nukleáris energiával kapcsolatos nemzetközi együttműködésnek megfelelő eszközökkel kell rendelkeznie a kölcsönös pénzügyi kötelezettségek biztosításához. Ennek együttműködési szerződéseket és viszonos kötelezettségeket is magában kell foglalnia. |
| --- | --- |

(17)

Az Euratom-programnak
  mindenekelőtt figyelembe
  kell
  vennie az Unióval szomszédos harmadik országokban működő valamennyi nukleáris létesítményt,
  különösen
  , ha azok olyan térségben helyezkednek el, amely fokozottan ki van téve a természeti katasztrófák veszélyének
  .
  A nukleáris energiával kapcsolatos nemzetközi együttműködésnek megfelelő eszközökkel kell rendelkeznie a kölcsönös pénzügyi kötelezettségek biztosításához. Ennek együttműködési szerződéseket és viszonos kötelezettségeket is magában kell foglalnia.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | 2011. február 4-i ülésén az Európai Tanács elismerte, hogy az uniós kutatás finanszírozásában az ellenőrzés és a kockázatkezelés újfajta megközelítésére van szükség, és új egyensúly megteremtését szorgalmazta a bizalom és az ellenőrzés, illetve a kockázatvállalás és a kockázatkerülés között. A kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló 2010. november 11-i állásfoglalásában az Európai Parlament az adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítés irányába történő elmozdulásra szólított fel, és megállapította, hogy az uniós kutatásfinanszírozásnak bizalomalapúbbnak és kockázattűrőbbnek kellene lennie a résztvevőkkel szemben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

2011. február 4-i ülésén az Európai Tanács elismerte, hogy az uniós kutatás finanszírozásában az ellenőrzés és a kockázatkezelés újfajta megközelítésére van szükség, és új egyensúly megteremtését szorgalmazta a bizalom és az ellenőrzés, illetve a kockázatvállalás és a kockázatkerülés között. A kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló 2010. november 11-i állásfoglalásában az Európai Parlament az adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítés irányába történő elmozdulásra szólított fel, és megállapította, hogy az uniós kutatásfinanszírozásnak bizalomalapúbbnak és kockázattűrőbbnek kellene lennie a résztvevőkkel szemben.

| (19) | 2011. február 4-i ülésén az Európai Tanács elismerte, hogy az uniós kutatás finanszírozásában az ellenőrzés és a kockázatkezelés újfajta megközelítésére van szükség, és új egyensúly megteremtését szorgalmazta a bizalom és az ellenőrzés, illetve a kockázatvállalás és a kockázatkerülés között.
  Az Európai Parlament felszólított az uniós kutatás- és innovációfinanszírozás gyökeres egyszerűsítésére, és számos alkalommal felszólított már a jóval nagyobb fokú adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítés irányába történő elmozdulásra is.
   A kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló 2010. november 11-i állásfoglalásában (1) az Európai Parlament az adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítés irányába történő elmozdulásra szólított fel, és megállapította, hogy az uniós kutatásfinanszírozásnak bizalomalapúbbnak és kockázattűrőbbnek kellene lennie a résztvevőkkel szemben.
  A „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalásában

   (2)

  az Európai Parlament ismét az adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítés irányába történő elmozdulásra szólított fel, és azt is hangsúlyozta, hogy az alapok megnövelését a finanszírozási eljárások radikális egyszerűsítésével kell összekapcsolni. Az Euratom-programnak egyúttal kellőképpen figyelembe kell vennie a kutatói közösség aggályait és ajánlásait, amelyeket a hetedik keretprogram időközi értékelésével foglalkozó szakértői csoport 2010. november 12-i zárójelentése, valamint a Bizottság „Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai kerete felé” című, 2011. február 9-i zöld könyve is ismertet. |
| --- | --- |

(19)

2011. február 4-i ülésén az Európai Tanács elismerte, hogy az uniós kutatás finanszírozásában az ellenőrzés és a kockázatkezelés újfajta megközelítésére van szükség, és új egyensúly megteremtését szorgalmazta a bizalom és az ellenőrzés, illetve a kockázatvállalás és a kockázatkerülés között.
  Az Európai Parlament felszólított az uniós kutatás- és innovációfinanszírozás gyökeres egyszerűsítésére, és számos alkalommal felszólított már a jóval nagyobb fokú adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítés irányába történő elmozdulásra is.
   A kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló 2010. november 11-i állásfoglalásában (1) az Európai Parlament az adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítés irányába történő elmozdulásra szólított fel, és megállapította, hogy az uniós kutatásfinanszírozásnak bizalomalapúbbnak és kockázattűrőbbnek kellene lennie a résztvevőkkel szemben.
  A „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalásában

   (2)

  az Európai Parlament ismét az adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítés irányába történő elmozdulásra szólított fel, és azt is hangsúlyozta, hogy az alapok megnövelését a finanszírozási eljárások radikális egyszerűsítésével kell összekapcsolni. Az Euratom-programnak egyúttal kellőképpen figyelembe kell vennie a kutatói közösség aggályait és ajánlásait, amelyeket a hetedik keretprogram időközi értékelésével foglalkozó szakértői csoport 2010. november 12-i zárójelentése, valamint a Bizottság „Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai kerete felé” című, 2011. február 9-i zöld könyve is ismertet.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben a bírságokat. A résztvevőkre háruló ellenőrzési terhen enyhíteni fog az ellenőrzési stratégia olyan értelmű felülvizsgálata, amely a hangsúlyt a hibaarányok minimalizálásáról a kockázatértékelésen alapuló ellenőrzésre és a csalások felderítésére helyezi át. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben a bírságokat. A résztvevőkre háruló ellenőrzési terhen enyhíteni fog az ellenőrzési stratégia olyan értelmű felülvizsgálata, amely a hangsúlyt a hibaarányok minimalizálásáról a kockázatértékelésen alapuló ellenőrzésre és a csalások felderítésére helyezi át.

| (20) | Az Unió pénzügyi érdekeit
  szükséges
  , arányos
  és hatékony
  intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben a bírságokat. A résztvevőkre háruló ellenőrzési terhen enyhíteni fog az ellenőrzési stratégia olyan értelmű felülvizsgálata, amely a hangsúlyt a hibaarányok minimalizálásáról a kockázatértékelésen alapuló ellenőrzésre és a csalások felderítésére helyezi át. |
| --- | --- |

(20)

Az Unió pénzügyi érdekeit
  szükséges
  , arányos
  és hatékony
  intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben a bírságokat. A résztvevőkre háruló ellenőrzési terhen enyhíteni fog az ellenőrzési stratégia olyan értelmű felülvizsgálata, amely a hangsúlyt a hibaarányok minimalizálásáról a kockázatértékelésen alapuló ellenőrzésre és a csalások felderítésére helyezi át.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Az Euratom-Szerződés 7. cikke a Bizottságra ruházza rá az Euratom-program végrehajtásának feladatát. Az Euratom-program végrehajtása céljából – kivéve a program közvetlen cselekvései tekintetében – a Bizottságot egy tagállami képviseletű tanácsadó bizottságnak kell segítenie, amely az e kutatási és képzési program hatókörébe tartozó területeken folytatott nemzeti politikák megfelelő
  összehangolását hivatott biztosítani
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Az Euratom-Szerződés 7. cikke a Bizottságra ruházza rá az Euratom-program végrehajtásának feladatát. Az Euratom-program végrehajtása céljából – kivéve a program közvetlen cselekvései tekintetében – a Bizottságot egy tagállami képviseletű tanácsadó bizottságnak kell segítenie, amely az e kutatási és képzési program hatókörébe tartozó területeken folytatott nemzeti politikák megfelelő
  összehangolását hivatott biztosítani
  .

| (25) | Az Euratom-Szerződés 7. cikke a Bizottságra ruházza rá az Euratom-program végrehajtásának feladatát. Az Euratom-program végrehajtása céljából – kivéve a program közvetlen fellépései tekintetében – a Bizottságot egy tagállamokat képviselő tanácsadó bizottságnak kell segítenie, az e kutatási és képzési program hatókörébe tartozó területeken folytatott nemzeti politikák megfelelő
  összehangolásának biztosítása, valamint az európai, nemzeti és regionális alapok kiegészítő jellege és a köztük kialakuló erős szinergiák előmozdítása érdekében
  .
  Az Európai Parlamentet be kell vonni az Euratom-program Bizottság általi végrehajtásába. |
| --- | --- |

(25)

Az Euratom-Szerződés 7. cikke a Bizottságra ruházza rá az Euratom-program végrehajtásának feladatát. Az Euratom-program végrehajtása céljából – kivéve a program közvetlen fellépései tekintetében – a Bizottságot egy tagállamokat képviselő tanácsadó bizottságnak kell segítenie, az e kutatási és képzési program hatókörébe tartozó területeken folytatott nemzeti politikák megfelelő
  összehangolásának biztosítása, valamint az európai, nemzeti és regionális alapok kiegészítő jellege és a köztük kialakuló erős szinergiák előmozdítása érdekében
  .
  Az Európai Parlamentet be kell vonni az Euratom-program Bizottság általi végrehajtásába.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | Az EU és a tagállamok által kutatási és innovációs célokra fordított kiadásokat jobban kell koordinálni egymást kiegészítő jellegük, hatékonyságuk és láthatóságuk fokozása, valamint jobb költségvetési szinergiák biztosítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

29 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (29a) | A lisszaboni szerződés hatálybalépését követően és az Európai Parlamentnek a költségvetési eljáráshoz fűződő kibővített szerepköre nyomán meg kell vitatni az aktuális jogi keretet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29a)

A lisszaboni szerződés hatálybalépését követően és az Európai Parlamentnek a költségvetési eljáráshoz fűződő kibővített szerepköre nyomán meg kell vitatni az aktuális jogi keretet.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | „kis- és közepes vállalkozások (kkv)”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban

   (3)

  meghatározott kritériumoknak eleget tevő jogalany. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

„kis- és közepes vállalkozások (kkv)”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásban

   (3)

  meghatározott kritériumoknak eleget tevő jogalany.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Euratom-program általános célkitűzése az, hogy előmozdítsa a nukleáris biztonság, védelem és sugárvédelem javítását, valamint az energiarendszer biztonságos, hatékony és zavartalan módon történő hosszú távú széntelenítését. Ez az általános célkitűzés az I. mellékletben részletezett tevékenységek útján, az e cikk (2) és (3) bekezdése szerinti különös célkitűzések elérését szolgáló közvetlen és közvetett cselekvések formájában valósul meg. | (1)   Az Euratom-program általános célkitűzése az, hogy előmozdítsa a nukleáris biztonság, védelem és sugárvédelem javítását, valamint az energiarendszer biztonságos, hatékony és zavartalan módon történő hosszú távú széntelenítését
  , továbbá hozzájáruljon a nukleáris kutatáshoz kapcsolódó egyéb kutatási területekhez, így például az orvosi kutatáshoz, valamint garantálja az európai nukleáris kutatás hosszú távú jövőjét
  . Ez az általános célkitűzés az I. mellékletben részletezett tevékenységek útján, az e cikk (2) és (3) bekezdése szerinti különös célkitűzések elérését szolgáló közvetlen és közvetett cselekvések formájában valósul meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az Euratom-program általános célkitűzése az, hogy előmozdítsa a nukleáris biztonság, védelem és sugárvédelem javítását, valamint az energiarendszer biztonságos, hatékony és zavartalan módon történő hosszú távú széntelenítését. Ez az általános célkitűzés az I. mellékletben részletezett tevékenységek útján, az e cikk (2) és (3) bekezdése szerinti különös célkitűzések elérését szolgáló közvetlen és közvetett cselekvések formájában valósul meg.

(1)   Az Euratom-program általános célkitűzése az, hogy előmozdítsa a nukleáris biztonság, védelem és sugárvédelem javítását, valamint az energiarendszer biztonságos, hatékony és zavartalan módon történő hosszú távú széntelenítését
  , továbbá hozzájáruljon a nukleáris kutatáshoz kapcsolódó egyéb kutatási területekhez, így például az orvosi kutatáshoz, valamint garantálja az európai nukleáris kutatás hosszú távú jövőjét
  . Ez az általános célkitűzés az I. mellékletben részletezett tevékenységek útján, az e cikk (2) és (3) bekezdése szerinti különös célkitűzések elérését szolgáló közvetlen és közvetett cselekvések formájában valósul meg.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a nukleáris
  rendszerek
  biztonságos üzemének támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a nukleáris
  rendszerek
  biztonságos üzemének támogatása;

| a) | valamennyi meglévő és jövőbeli polgári
  nukleáris
  rendszer
  biztonságos üzemének támogatása; |
| --- | --- |

a)

valamennyi meglévő és jövőbeli polgári
  nukleáris
  rendszer
  biztonságos üzemének támogatása;

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a nukleáris kompetenciák fejlesztésének és fenntarthatóságának támogatása az Unió szintjén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a nukleáris kompetenciák fejlesztésének és fenntarthatóságának támogatása az Unió szintjén;

| c) | a
  megfelelően képzett humánerőforrás biztosításához szükséges intézkedések valamint a
  nukleáris kompetenciák fejlesztésének és fenntarthatóságának támogatása az Unió szintjén; |
| --- | --- |

c)

a
  megfelelően képzett humánerőforrás biztosításához szükséges intézkedések valamint a
  nukleáris kompetenciák fejlesztésének és fenntarthatóságának támogatása az Unió szintjén;

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a sugárvédelem
  ügyének előmozdítása
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a sugárvédelem
  ügyének előmozdítása
  ;

| d) | a
  K+F tevékenységek támogatása a
  sugárvédelem
  területén
  ;
  valamint a legmagasabb szintű munkakörülmények fenntartása azok számára, akik közvetlenül nukleáris anyagokkal dolgoznak; |
| --- | --- |

d)

a
  K+F tevékenységek támogatása a
  sugárvédelem
  területén
  ;
  valamint a legmagasabb szintű munkakörülmények fenntartása azok számára, akik közvetlenül nukleáris anyagokkal dolgoznak;

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | hozzájárul az uniós stressztesztek következtetéseiben felsorolt (például a szeizmikus mozgások modellezésével vagy az aktív zóna megolvadása esetén tanúsítandó magatartással stb. kapcsolatos) ajánlások alapján megállapított K+F menetrendhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

hozzájárul az uniós stressztesztek következtetéseiben felsorolt (például a szeizmikus mozgások modellezésével vagy az aktív zóna megolvadása esetén tanúsítandó magatartással stb. kapcsolatos) ajánlások alapján megállapított K+F menetrendhez;

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | a reaktorok működési idejének meghosszabbítása vagy az új reaktortípusok tervezése területén eszközölt javítások révén támogatja az atommag-hasadási technológia hosszú távú fenntarthatóságát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

db)

a reaktorok működési idejének meghosszabbítása vagy az új reaktortípusok tervezése területén eszközölt javítások révén támogatja az atommag-hasadási technológia hosszú távú fenntarthatóságát;

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a leendő fúziós erőművek megalapozása anyagok és technológiák fejlesztésével, valamint koncepciótervek készítésével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

a leendő fúziós erőművek megalapozása anyagok és technológiák fejlesztésével, valamint koncepciótervek készítésével;

| f) | a leendő fúziós
  és maghasadásos
  erőművek megalapozása anyagok és technológiák fejlesztésével, valamint koncepciótervek készítésével; |
| --- | --- |

f)

a leendő fúziós
  és maghasadásos
  erőművek megalapozása anyagok és technológiák fejlesztésével, valamint koncepciótervek készítésével;

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | az innováció és az ipari
  versenyképesség ügyének
  előmozdítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

az innováció és az ipari
  versenyképesség ügyének
  előmozdítása;

| g) | az innováció és az
  európai
  ipari
  vezető szerep
  előmozdítása
  a maghasadás és magfúzió terén
  ; |
| --- | --- |

g)

az innováció és az
  európai
  ipari
  vezető szerep
  előmozdítása
  a maghasadás és magfúzió terén
  ;

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ga) | a „Horizont 2020” három prioritásának támogatása: kiváló tudomány, ipari vezető szerep és társadalmi kihívások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ga)

a „Horizont 2020” három prioritásának támogatása: kiváló tudomány, ipari vezető szerep és társadalmi kihívások;

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | a páneurópai jelentőségű kutatási infrastruktúra rendelkezésre állásának és igénybevételének biztosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

h)

a páneurópai jelentőségű kutatási infrastruktúra rendelkezésre állásának és igénybevételének biztosítása;

| h) | páneurópai jelentőségű
  új
  kutatási infrastruktúra rendelkezésre állásának és igénybevételének biztosítása
  , valamint továbbfejlesztésének előmozdítása
  ; |
| --- | --- |

h)

páneurópai jelentőségű
  új
  kutatási infrastruktúra rendelkezésre állásának és igénybevételének biztosítása
  , valamint továbbfejlesztésének előmozdítása
  ;

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre,
  valamint
  a veszélyhelyzeti készültségre is kiterjedően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre,
  valamint
  a veszélyhelyzeti készültségre is kiterjedően;

| a) | a nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre, a veszélyhelyzeti készültségre
  , a közvetlenül nukleáris anyagokkal dolgozók munkakörülményeire, valamint – előfordulásuk kis valószínűségétől függetlenül – a nukleáris biztonságot érintő üzemzavarok közvetlen következményeinek kezelésére
  is kiterjedően; |
| --- | --- |

a)

a nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre, a veszélyhelyzeti készültségre
  , a közvetlenül nukleáris anyagokkal dolgozók munkakörülményeire, valamint – előfordulásuk kis valószínűségétől függetlenül – a nukleáris biztonságot érintő üzemzavarok közvetlen következményeinek kezelésére
  is kiterjedően;

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a tudásmenedzsment, az oktatás és a képzés ügyének előmozdítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

a tudásmenedzsment, az oktatás és a képzés ügyének előmozdítása;

| d) | a tudásmenedzsment, az oktatás és a képzés ügyének előmozdítása
  , ideértve az európai tudósok nagyobb fokú részvételét a nukleáris kutatásban, valamint az Unión kívül tevékenykedők idevonzását is
  ; |
| --- | --- |

d)

a tudásmenedzsment, az oktatás és a képzés ügyének előmozdítása
  , ideértve az európai tudósok nagyobb fokú részvételét a nukleáris kutatásban, valamint az Unión kívül tevékenykedők idevonzását is
  ;

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | az Unió szapolitikáinak támogatása a nukleáris biztonság és védelem területén, valamint a kapcsolódó uniós jogalkotásban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

az Unió szapolitikáinak támogatása a nukleáris biztonság és védelem területén, valamint a kapcsolódó uniós jogalkotásban.

| e) | az Unió szakpolitikáinak támogatása a nukleáris biztonság és védelem területén, valamint a kapcsolódó uniós jogalkotásban
  , ideértve a nemzetközileg elismert nukleáris biztonsági szabványok kialakítására irányuló törekvéseket is a maghasadáson alapuló erőművek számára
  ; |
| --- | --- |

e)

az Unió szakpolitikáinak támogatása a nukleáris biztonság és védelem területén, valamint a kapcsolódó uniós jogalkotásban
  , ideértve a nemzetközileg elismert nukleáris biztonsági szabványok kialakítására irányuló törekvéseket is a maghasadáson alapuló erőművek számára
  ;

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a nukleáris szakértelemhez kapcsolódó készséghiány kezelése, valamint a különféle készségekkel rendelkező szakemberek távozásának vagy az Unión kívülre irányuló „agyelszívásnak” a megakadályozása az atomtudósok körében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

a nukleáris szakértelemhez kapcsolódó készséghiány kezelése, valamint a különféle készségekkel rendelkező szakemberek távozásának vagy az Unión kívülre irányuló „agyelszívásnak” a megakadályozása az atomtudósok körében;

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – e b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | eb) | valamennyi előírt biztonsági javítás kiegészítése, amelyeket az Unió területén és az Unióval határos harmadik országokban működő valamennyi atomerőművön végzett stresszteszteket követően javasoltak; Ennek során arra kell összpontosítani, hogy hozzájáruljanak az ajánlásaik alapján megállapított kutatási és fejlesztési menetrendhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

eb)

valamennyi előírt biztonsági javítás kiegészítése, amelyeket az Unió területén és az Unióval határos harmadik országokban működő valamennyi atomerőművön végzett stresszteszteket követően javasoltak; Ennek során arra kell összpontosítani, hogy hozzájáruljanak az ajánlásaik alapján megállapított kutatási és fejlesztési menetrendhez;

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés – e c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ec) | a „Horizont 2020” egyszerűsítési menetrendjének támogatása, csökkentve a korábbi keretprogramok adminisztratív terheit, különösen ami a kkv-kat, az egyetemeket és a kisebb kutatóintézeteket illeti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ec)

a „Horizont 2020” egyszerűsítési menetrendjének támogatása, csökkentve a korábbi keretprogramok adminisztratív terheit, különösen ami a kkv-kat, az egyetemeket és a kisebb kutatóintézeteket illeti.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az Euratom-programot olyan módon kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a támogatott prioritások és tevékenységek megfeleljenek a változó igényeknek, és amely számol a tudomány, a technológia, az innováció, a piacok és a társadalom állandó fejlődésével. | (4)   Az Euratom-programot olyan módon kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a támogatott prioritások és tevékenységek megfeleljenek a változó igényeknek, és amely számol a tudomány, a technológia, az innováció, a piacok és a társadalom állandó fejlődésével
  , valamint a nukleáris biztonságot érintő incidensek következményeivel, bármily csekély is ezek valószínűsége
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   Az Euratom-programot olyan módon kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a támogatott prioritások és tevékenységek megfeleljenek a változó igényeknek, és amely számol a tudomány, a technológia, az innováció, a piacok és a társadalom állandó fejlődésével.

(4)   Az Euratom-programot olyan módon kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a támogatott prioritások és tevékenységek megfeleljenek a változó igényeknek, és amely számol a tudomány, a technológia, az innováció, a piacok és a társadalom állandó fejlődésével
  , valamint a nukleáris biztonságot érintő incidensek következményeivel, bármily csekély is ezek valószínűsége
  .

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Az Euratom program hozzájárul a SET-terv végrehajtásához. Közvetett és közvetlen fellépéseinek összhangban kell állnia a nukleáris energiával foglalkozó három európai technológiai platform, az SNETP, az IGDTP és a MELODI stratégiai kutatási menetrendjével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)
     
  Az Euratom program hozzájárul a SET-terv végrehajtásához. Közvetett és közvetlen fellépéseinek összhangban kell állnia a nukleáris energiával foglalkozó három európai technológiai platform, az SNETP, az IGDTP és a MELODI stratégiai kutatási menetrendjével.

Módosítás 101/rev2

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az Euratom-program végrehajtására vonatkozó pénzügyi keret
  1.788,889
   millió EUR. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg: | (1)   
  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, ...-i intézményközi megállapodás

   (4)

  (a „IIA”) 18. pontjában foglaltak értelmében az
  Euratom-program végrehajtására vonatkozó pénzügyi keret
  1.603,329
   millió EUR.
  Az éves költségvetési eljárás során ez az összeg jelenti az Európai Parlament és
  a
  Tanács számára az elsődleges referenciát.
  Ez az összeg a következőképpen oszlik meg: |
| a) | a fúziós kutatási és fejlesztési programhoz kapcsolódó közvetett cselekvések:
  709,713
   millió EUR; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Az Euratom-program végrehajtására vonatkozó pénzügyi keret
  1.788,889
   millió EUR. Ez az összeg a következőképpen oszlik meg:

(1)   
  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, ...-i intézményközi megállapodás

   (4)

  (a „IIA”) 18. pontjában foglaltak értelmében az
  Euratom-program végrehajtására vonatkozó pénzügyi keret
  1.603,329
   millió EUR.
  Az éves költségvetési eljárás során ez az összeg jelenti az Európai Parlament és
  a
  Tanács számára az elsődleges referenciát.
  Ez az összeg a következőképpen oszlik meg:

a)

a fúziós kutatási és fejlesztési programhoz kapcsolódó közvetett cselekvések:
  709,713
   millió EUR;

| a) | a fúziós kutatási és fejlesztési programhoz kapcsolódó közvetett cselekvések:
  636,095
   millió EUR; |
| --- | --- |

a)

a fúziós kutatási és fejlesztési programhoz kapcsolódó közvetett cselekvések:
  636,095
   millió EUR;

| b) | az atommaghasadáshoz, a biztonsághoz és a sugárvédelemhez kapcsolódó közvetett cselekvések:
  354,857
   millió EUR; |
| --- | --- |

b)

az atommaghasadáshoz, a biztonsághoz és a sugárvédelemhez kapcsolódó közvetett cselekvések:
  354,857
   millió EUR;

| b) | az atommaghasadáshoz, a biztonsághoz és a sugárvédelemhez kapcsolódó közvetett cselekvések:
  318,048
   millió EUR; |
| --- | --- |

b)

az atommaghasadáshoz, a biztonsághoz és a sugárvédelemhez kapcsolódó közvetett cselekvések:
  318,048
   millió EUR;

| c) | közvetlen tevékenységek:
  724,319  millió
  EUR. |
| --- | --- |

c)

közvetlen tevékenységek:
  724,319  millió
  EUR.

| c) | közvetlen tevékenységek:
  649,186  millió
  EUR. |
| --- | --- |

c)

közvetlen tevékenységek:
  649,186  millió
  EUR.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Euratom-program közvetett cselekvéseinek végrehajtása esetében legfeljebb
  13,5  %
  fordítható a Bizottság igazgatási kiadásaira. | Az Euratom-program közvetett cselekvéseinek végrehajtása esetében legfeljebb
  7 %
  fordítható a Bizottság igazgatási kiadásaira. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Euratom-program közvetett cselekvéseinek végrehajtása esetében legfeljebb
  13,5  %
  fordítható a Bizottság igazgatási kiadásaira.

Az Euratom-program közvetett cselekvéseinek végrehajtása esetében legfeljebb
  7 %
  fordítható a Bizottság igazgatási kiadásaira.

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az ITER-projekt is felvételt nyer az Euratom-programba, annak finanszírozására pedig – teljes körűen és átlátható módon – az MFF-ből kerül sor. |
| | A projekt kutatáshoz és képzéshez közvetlenül nem kapcsolódó aspektusai nem részesülnek az Euratom-program finanszírozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Az ITER-projekt is felvételt nyer az Euratom-programba, annak finanszírozására pedig – teljes körűen és átlátható módon – az MFF-ből kerül sor.

A projekt kutatáshoz és képzéshez közvetlenül nem kapcsolódó aspektusai nem részesülnek az Euratom-program finanszírozásában.

Módosítás
  47

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Az éves előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács engedélyezi a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet megállapító rendelet és az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek sérelme nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)
     
  Az éves előirányzatokat az Európai Parlament és a Tanács engedélyezi a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretet megállapító rendelet és az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek sérelme nélkül.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Közösségnek a nukleáris kutatás terén a strukturális alapok szélesebb körű és rendszeresebb felhasználására kell törekednie, és biztosítania kell, hogy az alapokat a Közösség kutatási prioritásaival összhangban hajtsák végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  A Közösségnek a nukleáris kutatás terén a strukturális alapok szélesebb körű és rendszeresebb felhasználására kell törekednie, és biztosítania kell, hogy az alapokat a Közösség kutatási prioritásaival összhangban hajtsák végre.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A(z) XX/2012/EU rendelet [részvételi és terjesztési szabályok] alapján létrehozott Alap az 1908/2006/Euratom rendelet és
  a(z) XX/XX/Euratom
  rendelet
  [az Euratom részvételi szabályai (2012–2013)]
  alapján létrehozott résztvevői garanciaalapok helyett működik és annak jogutódjának minősül. | (3)   A(z) XX/2012/EU rendelet [részvételi és terjesztési szabályok] alapján létrehozott Alap az 1908/2006/Euratom rendelet és
  a 139/2012/Euratom
  rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalapok helyett működik és annak jogutódjának minősül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A(z) XX/2012/EU rendelet [részvételi és terjesztési szabályok] alapján létrehozott Alap az 1908/2006/Euratom rendelet és
  a(z) XX/XX/Euratom
  rendelet
  [az Euratom részvételi szabályai (2012–2013)]
  alapján létrehozott résztvevői garanciaalapok helyett működik és annak jogutódjának minősül.

(3)   A(z) XX/2012/EU rendelet [részvételi és terjesztési szabályok] alapján létrehozott Alap az 1908/2006/Euratom rendelet és
  a 139/2012/Euratom
  rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalapok helyett működik és annak jogutódjának minősül.

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1908/2006/Euratom rendelet és
  a(z) XX/XX/Euratom
  rendelet
  [az Euratom részvételi szabályai (2012–2013)]
  alapján létrehozott résztvevői garanciaalapokban lévő összegeket 2013. december 31-i hatállyal át kell vezetni az Alap javára. Az Alapba fizetik be hozzájárulásukat
  a(z) XX/XX
  határozat
  [Euratom-program 2012–2013]

  cselekvéseinek azon résztvevői, amelyek 2013. december 31. után írják alá a támogatási megállapodást. | Az 1908/2006/Euratom rendelet és
  a 139/2012/Euratom
  rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalapokban lévő összegeket 2013. december 31-i hatállyal át kell vezetni az Alap javára. Az Alapba fizetik be hozzájárulásukat
  a 2012/94/Euratom
  határozat fellépéseinek azon résztvevői, amelyek 2013. december 31. után írják alá a támogatási megállapodást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az 1908/2006/Euratom rendelet és
  a(z) XX/XX/Euratom
  rendelet
  [az Euratom részvételi szabályai (2012–2013)]
  alapján létrehozott résztvevői garanciaalapokban lévő összegeket 2013. december 31-i hatállyal át kell vezetni az Alap javára. Az Alapba fizetik be hozzájárulásukat
  a(z) XX/XX
  határozat
  [Euratom-program 2012–2013]

  cselekvéseinek azon résztvevői, amelyek 2013. december 31. után írják alá a támogatási megállapodást.

Az 1908/2006/Euratom rendelet és
  a 139/2012/Euratom
  rendelet alapján létrehozott résztvevői garanciaalapokban lévő összegeket 2013. december 31-i hatállyal át kell vezetni az Alap javára. Az Alapba fizetik be hozzájárulásukat
  a 2012/94/Euratom
  határozat fellépéseinek azon résztvevői, amelyek 2013. december 31. után írják alá a támogatási megállapodást.

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az aktuális és tervezett innovatív kutatások fokozását célzó programokat meg kell nyitni annak érdekében, hogy a nukleáris kutatás is szerepelhessen az aktív kutatási kategóriákat tartalmazó jegyzékükben. Az Eureka Eurostars program és a Marie Curie-cselekvések esetében tágítani kell a részvételi szabályokat annak érdekében, hogy azokban a nukleáris kutatásban érintett kkv-k is részt vehessenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Az aktuális és tervezett innovatív kutatások fokozását célzó programokat meg kell nyitni annak érdekében, hogy a nukleáris kutatás is szerepelhessen az aktív kutatási kategóriákat tartalmazó jegyzékükben. Az Eureka Eurostars program és a Marie Curie-cselekvések esetében tágítani kell a részvételi szabályokat annak érdekében, hogy azokban a nukleáris kutatásban érintett kkv-k is részt vehessenek.

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A „Horizont 2020” keretprogram keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint
  – a kutatás és az innováció tartalmát illetően –
  a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének eredményes előmozdítását. | Az Euratom-program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének eredményes előmozdítását
  , továbbá támogatni kell a „Horizont 2020” arra irányuló célját, hogy a nemek ügyével több területen átívelő kérdésként foglalkozzon a nők és férfiak közötti egyenlőtlenségek orvoslása érdekében
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A „Horizont 2020” keretprogram keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint
  – a kutatás és az innováció tartalmát illetően –
  a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének eredményes előmozdítását.

Az Euratom-program keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének eredményes előmozdítását
  , továbbá támogatni kell a „Horizont 2020” arra irányuló célját, hogy a nemek ügyével több területen átívelő kérdésként foglalkozzon a nők és férfiak közötti egyenlőtlenségek orvoslása érdekében
  .

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra,
  a személyeknek a
  testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. | Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére,
  az emberi méltóság védelmére, az emberi élet elsőbbségére,
  a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra,
  az emberek
  testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra,
  a személyeknek a
  testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére,
  az emberi méltóság védelmére, az emberi élet elsőbbségére,
  a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra,
  az emberek
  testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét.

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A szóban forgó többéves munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult országok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket
  is
  . A munkaprogramokat szükség szerint aktualizálni kell. | A szóban forgó többéves
  munkaprogramot a Közös Kutatóközpont kormányzótanácsa elé kell terjeszteni, valamint be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  .
  Az európai kutatási erőfeszítések pazarlásának elkerülése és a pénzügyi források lehető legjobb felhasználása érdekében
  a munkaprogramnak figyelembe kell vennie a tagállamok, a társult országok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A szóban forgó többéves munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult országok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket
  is
  . A munkaprogramokat szükség szerint aktualizálni kell.

A szóban forgó többéves
  munkaprogramot a Közös Kutatóközpont kormányzótanácsa elé kell terjeszteni, valamint be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  .
  Az európai kutatási erőfeszítések pazarlásának elkerülése és a pénzügyi források lehető legjobb felhasználása érdekében
  a munkaprogramnak figyelembe kell vennie a tagállamok, a társult országok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A munkaprogramokban figyelembe kell venni a tudomány, a technológia és az innováció nemzeti, uniós és nemzetközi szintű állását, valamint a vonatkozó szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményeket. A munkaprogramokat szükség szerint aktualizálni kell. | (3)   A munkaprogramokban figyelembe kell venni a tudomány, a technológia és az innováció nemzeti, uniós és nemzetközi szintű állását, valamint a vonatkozó szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményeket. A munkaprogramokat szükség szerint aktualizálni kell
  , szem előtt tartva a „Horizont 2020” céljait és célkitűzéseit
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A munkaprogramokban figyelembe kell venni a tudomány, a technológia és az innováció nemzeti, uniós és nemzetközi szintű állását, valamint a vonatkozó szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményeket. A munkaprogramokat szükség szerint aktualizálni kell.

(3)   A munkaprogramokban figyelembe kell venni a tudomány, a technológia és az innováció nemzeti, uniós és nemzetközi szintű állását, valamint a vonatkozó szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményeket. A munkaprogramokat szükség szerint aktualizálni kell
  , szem előtt tartva a „Horizont 2020” céljait és célkitűzéseit
  .

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Euratom-programon belül különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások (kkv-k) megfelelő részvételére és az innováció rájuk gyakorolt hatásaira. Az értékelési és a nyomonkövetési intézkedések részeként a kkv-k részvételét kvantitatív és kvalitatív szempontból értékelni kell. | (1)
     Az Euratom-programon belül különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások (kkv-k) megfelelő részvételére és az innováció rájuk gyakorolt hatásaira. Az értékelési és a nyomonkövetési intézkedések részeként a kkv-k részvételét kvantitatív és kvalitatív szempontból értékelni kell. |
| | (2)
     
  Tekintettel a kkv-ágazat fontosságára az európai gazdaság szempontjából, valamint a kkv-k jelenlegi alulreprezentáltságára a nukleáris iparágban, az Euratom-programnak támogatnia kell minden olyan erőfeszítést, amelynek célja a kkv-kra háruló adminisztratív teher csökkentése, a „Horizont 2020” célkitűzéseivel összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Euratom-programon belül különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások (kkv-k) megfelelő részvételére és az innováció rájuk gyakorolt hatásaira. Az értékelési és a nyomonkövetési intézkedések részeként a kkv-k részvételét kvantitatív és kvalitatív szempontból értékelni kell.

(1)
     Az Euratom-programon belül különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások (kkv-k) megfelelő részvételére és az innováció rájuk gyakorolt hatásaira. Az értékelési és a nyomonkövetési intézkedések részeként a kkv-k részvételét kvantitatív és kvalitatív szempontból értékelni kell.

(2)
     
  Tekintettel a kkv-ágazat fontosságára az európai gazdaság szempontjából, valamint a kkv-k jelenlegi alulreprezentáltságára a nukleáris iparágban, az Euratom-programnak támogatnia kell minden olyan erőfeszítést, amelynek célja a kkv-kra háruló adminisztratív teher csökkentése, a „Horizont 2020” célkitűzéseivel összhangban.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a nukleáris fegyverek elterjedése és csempészete minden formájának megakadályozása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

a nukleáris fegyverek elterjedése és csempészete minden formájának megakadályozása;

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | a közös nemzetközi biztonsági szabványok kialakítására irányuló nemzetközi erőfeszítések támogatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cb)

a közös nemzetközi biztonsági szabványok kialakítására irányuló nemzetközi erőfeszítések támogatása;

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cc) | az ismeretcsere javításához való hozzájárulás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cc)

az ismeretcsere javításához való hozzájárulás.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Különös figyelmet kell fordítani mindazon erőművekre és nukleáris létesítményekre, amelyek bár harmadik ország területén fekszenek, földrajzilag igen közel esnek a tagállamok területéhez, kiváltképp, ha az ilyen reaktorok és létesítmények veszélyes földrajzi vagy geológiai helyszínek közelében helyezkednek el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Különös figyelmet kell fordítani mindazon erőművekre és nukleáris létesítményekre, amelyek bár harmadik ország területén fekszenek, földrajzilag igen közel esnek a tagállamok területéhez, kiváltképp, ha az ilyen reaktorok és létesítmények veszélyes földrajzi vagy geológiai helyszínek közelében helyezkednek el.

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az Euratom-program szerinti finanszírozás szélesebb körű megismertetésére és igénybevételének megkönnyítésére irányuló – különösen az alulreprezentált térségeket és résztvevőtípusokat érintő – kezdeményezések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

az Euratom-program szerinti finanszírozás szélesebb körű megismertetésére és igénybevételének megkönnyítésére irányuló – különösen az alulreprezentált térségeket és résztvevőtípusokat érintő – kezdeményezések;

| a) | az Euratom-program szerinti finanszírozás szélesebb körű megismertetésére és igénybevételének megkönnyítésére irányuló – különösen az alulreprezentált térségeket és résztvevőtípusokat érintő –kezdeményezések,
  és különösen a kkv-kat, hogy esetükben növeljék a rendelkezésre álló források felhasználását és a megfelelő programokban való részvételt. |
| --- | --- |

a)

az Euratom-program szerinti finanszírozás szélesebb körű megismertetésére és igénybevételének megkönnyítésére irányuló – különösen az alulreprezentált térségeket és résztvevőtípusokat érintő –kezdeményezések,
  és különösen a kkv-kat, hogy esetükben növeljék a rendelkezésre álló források felhasználását és a megfelelő programokban való részvételt.

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A részvétel tekintetében a nagyobb fokú egyszerűsítésre irányuló törekvésekről minden résztvevőt tájékoztatnak, a kkv-kat és tudományos intézeteket is ideértve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A részvétel tekintetében a nagyobb fokú egyszerűsítésre irányuló törekvésekről minden résztvevőt tájékoztatnak, a kkv-kat és tudományos intézeteket is ideértve.

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során ne sérüljenek. | (1)   A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során ne sérüljenek.
  Az Európai Parlamentet tájékoztatni kell ezekről az intézkedésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során ne sérüljenek.

(1)   A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során ne sérüljenek.
  Az Európai Parlamentet tájékoztatni kell ezekről az intézkedésekről.

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e rendelet alapján uniós forrásból származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e rendelet alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál. | (2)   
  Az Európai Parlament,
  a Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e rendelet alapján uniós forrásból származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e rendelet alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e rendelet alapján uniós forrásból származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e rendelet alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.

(2)   
  Az Európai Parlament,
  a Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e rendelet alapján uniós forrásból származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e rendelet alapján uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat. | (4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
  Az Európai Parlamentet késedelem nélkül tájékoztatni kell ezen ellenőrzések eredményéről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat.

(4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
  Az Európai Parlamentet késedelem nélkül tájékoztatni kell ezen ellenőrzések eredményéről.

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság legkésőbb
  2017.
  május 31-ig, figyelemmel a 2006/970/Euratom határozattal létrehozott hetedik Euratom-keretprogram és a 20XX/XX/Euratom határozattal létrehozott Euratom-program (2012–2013) 2015-ben lezáruló utólagos értékelésére, az Euratom-programról független szakértők segítségével időközi értékelést készít, melyben beszámol a célkitűzéseknek – az eredményekben és a kívánt hatás felé tett előrelépésben mérhető – eléréséről, az intézkedések relevanciájának fennállásáról, a források hatékonyságáról és felhasználásáról, a további egyszerűsítési lehetőségekről és az európai hozzáadott értékről. Az értékelésnek ezenkívül ki kell terjednie arra, hogy az intézkedések mennyiben járultak hozzá az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós prioritásaihoz, és hogyan befolyásolták a korábbi intézkedések hosszú távú hatásait. | A Bizottság legkésőbb
  2016.
  május 31-ig, figyelemmel a 2006/970/Euratom határozattal létrehozott hetedik Euratom-keretprogram és a 2012/93/Euratom határozattal létrehozott Euratom-program (2012–2013) 2015-ben lezáruló utólagos értékelésére, az Euratom-programról független szakértők segítségével időközi értékelést készít, melyben beszámol a célkitűzéseknek – az eredményekben és a kívánt hatás felé tett előrelépésben mérhető – eléréséről, az intézkedések relevanciájának fennállásáról, a források hatékonyságáról és felhasználásáról, a további egyszerűsítési lehetőségekről és az európai hozzáadott értékről.
  Az értékelés során szempontként figyelembe kell venni az Unió tudományos és innovációs bázisa kiválóságának bővítését célzó finanszírozási lehetőségek hozzáférhetőségét is a kkv-k és a nemek közötti egyensúly érvényre jutása tekintetében.
  Az értékelésnek ezenkívül ki kell terjednie arra, hogy az intézkedések mennyiben járultak hozzá az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós prioritásaihoz, és hogyan befolyásolták a korábbi intézkedések hosszú távú hatásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság legkésőbb
  2017.
  május 31-ig, figyelemmel a 2006/970/Euratom határozattal létrehozott hetedik Euratom-keretprogram és a 20XX/XX/Euratom határozattal létrehozott Euratom-program (2012–2013) 2015-ben lezáruló utólagos értékelésére, az Euratom-programról független szakértők segítségével időközi értékelést készít, melyben beszámol a célkitűzéseknek – az eredményekben és a kívánt hatás felé tett előrelépésben mérhető – eléréséről, az intézkedések relevanciájának fennállásáról, a források hatékonyságáról és felhasználásáról, a további egyszerűsítési lehetőségekről és az európai hozzáadott értékről. Az értékelésnek ezenkívül ki kell terjednie arra, hogy az intézkedések mennyiben járultak hozzá az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós prioritásaihoz, és hogyan befolyásolták a korábbi intézkedések hosszú távú hatásait.

A Bizottság legkésőbb
  2016.
  május 31-ig, figyelemmel a 2006/970/Euratom határozattal létrehozott hetedik Euratom-keretprogram és a 2012/93/Euratom határozattal létrehozott Euratom-program (2012–2013) 2015-ben lezáruló utólagos értékelésére, az Euratom-programról független szakértők segítségével időközi értékelést készít, melyben beszámol a célkitűzéseknek – az eredményekben és a kívánt hatás felé tett előrelépésben mérhető – eléréséről, az intézkedések relevanciájának fennállásáról, a források hatékonyságáról és felhasználásáról, a további egyszerűsítési lehetőségekről és az európai hozzáadott értékről.
  Az értékelés során szempontként figyelembe kell venni az Unió tudományos és innovációs bázisa kiválóságának bővítését célzó finanszírozási lehetőségek hozzáférhetőségét is a kkv-k és a nemek közötti egyensúly érvényre jutása tekintetében.
  Az értékelésnek ezenkívül ki kell terjednie arra, hogy az intézkedések mennyiben járultak hozzá az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós prioritásaihoz, és hogyan befolyásolták a korábbi intézkedések hosszú távú hatásait.

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok az érintett intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges adatokat és információkat a Bizottság rendelkezésére bocsátják. | (4)   A tagállamok az érintett intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges adatokat és információkat
  az Európai Parlament és
  a Bizottság rendelkezésére bocsátják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A tagállamok az érintett intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges adatokat és információkat a Bizottság rendelkezésére bocsátják.

(4)   A tagállamok az érintett intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges adatokat és információkat
  az Európai Parlament és
  a Bizottság rendelkezésére bocsátják.

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Euratom-program megszilárdítja a nukleáris területet érintő kutatás és innováció keretszabályozását és összehangolja a tagállamok kutatási erőfeszítéseit, s ezáltal kiküszöbölhetők az indokolatlan átfedések, kulcsfontosságú területeken
  fenntartható
  a kritikus tömeg, és optimálisan használható fel a közfinanszírozás. | Az Euratom-program megszilárdítja a nukleáris területet érintő kutatás és innováció keretszabályozását és összehangolja a tagállamok kutatási erőfeszítéseit, s ezáltal kiküszöbölhetők az indokolatlan átfedések,
  uniós hozzáadott érték biztosítható,
  kulcsfontosságú területeken
  fenntarthatók a kulcsfontosságú készségek és
  a kritikus tömeg, és optimálisan használható fel a közfinanszírozás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Euratom-program megszilárdítja a nukleáris területet érintő kutatás és innováció keretszabályozását és összehangolja a tagállamok kutatási erőfeszítéseit, s ezáltal kiküszöbölhetők az indokolatlan átfedések, kulcsfontosságú területeken
  fenntartható
  a kritikus tömeg, és optimálisan használható fel a közfinanszírozás.

Az Euratom-program megszilárdítja a nukleáris területet érintő kutatás és innováció keretszabályozását és összehangolja a tagállamok kutatási erőfeszítéseit, s ezáltal kiküszöbölhetők az indokolatlan átfedések,
  uniós hozzáadott érték biztosítható,
  kulcsfontosságú területeken
  fenntarthatók a kulcsfontosságú készségek és
  a kritikus tömeg, és optimálisan használható fel a közfinanszírozás.

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az arra irányuló stratégiának, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldássá váljon a tömeges szén-dioxid-mentes energiatermelésre, mérföldköveket tartalmazó útitervet kell követnie, mely 2050-re elvezet az energiatermelésig. E stratégia véghezviteléhez az Unióban folytatott magfúziós vonatkozású munkát – beleértve az irányítást
  , a finanszírozást
  és a pénzgazdálkodást is –
  gyökeresen
  át kell szervezni annak érdekében, hogy a hangsúly az alapkutatásról a leendő létesítmények – például az ITER, a DEMO és a későbbi létesítmények – tervezésére, megépítésére és üzemére helyeződjék át. Ehhez szoros együttműködésre van szükség a magfúzióval foglalkozók uniós közösségének egésze, a Bizottság és a
  nemzeti finanszírozó hivatalok
  között. | Az arra irányuló stratégiának, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldássá váljon a tömeges szén-dioxid-mentes energiatermelésre, mérföldköveket tartalmazó útitervet kell követnie, mely 2050-re elvezet az energiatermelésig. E stratégia véghezviteléhez az Unióban folytatott magfúziós vonatkozású munkát – beleértve az irányítást és a pénzgazdálkodást is – át kell szervezni annak érdekében, hogy a hangsúly az alapkutatásról a leendő létesítmények – például az ITER, a DEMO és a későbbi létesítmények – tervezésére, megépítésére és üzemére helyeződjék át. Ehhez szoros együttműködésre van szükség a magfúzióval foglalkozók uniós közösségének egésze, a Bizottság és a
  tagállamok
  között. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az arra irányuló stratégiának, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldássá váljon a tömeges szén-dioxid-mentes energiatermelésre, mérföldköveket tartalmazó útitervet kell követnie, mely 2050-re elvezet az energiatermelésig. E stratégia véghezviteléhez az Unióban folytatott magfúziós vonatkozású munkát – beleértve az irányítást
  , a finanszírozást
  és a pénzgazdálkodást is –
  gyökeresen
  át kell szervezni annak érdekében, hogy a hangsúly az alapkutatásról a leendő létesítmények – például az ITER, a DEMO és a későbbi létesítmények – tervezésére, megépítésére és üzemére helyeződjék át. Ehhez szoros együttműködésre van szükség a magfúzióval foglalkozók uniós közösségének egésze, a Bizottság és a
  nemzeti finanszírozó hivatalok
  között.

Az arra irányuló stratégiának, hogy a magfúzió hitelt érdemlő megoldássá váljon a tömeges szén-dioxid-mentes energiatermelésre, mérföldköveket tartalmazó útitervet kell követnie, mely 2050-re elvezet az energiatermelésig. E stratégia véghezviteléhez az Unióban folytatott magfúziós vonatkozású munkát – beleértve az irányítást és a pénzgazdálkodást is – át kell szervezni annak érdekében, hogy a hangsúly az alapkutatásról a leendő létesítmények – például az ITER, a DEMO és a későbbi létesítmények – tervezésére, megépítésére és üzemére helyeződjék át. Ehhez szoros együttműködésre van szükség a magfúzióval foglalkozók uniós közösségének egésze, a Bizottság és a
  tagállamok
  között.

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 rész – 2.1 pont – d pont – címsor

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | A sugárvédelem
  ügyének előmozdítása
  (Kiváló tudomány, Társadalmi kihívások) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

A sugárvédelem
  ügyének előmozdítása
  (Kiváló tudomány, Társadalmi kihívások)

| d) | A
  K+F támogatása a
  sugárvédelem
  területén
  (Kiváló tudomány, Társadalmi kihívások) |
| --- | --- |

d)

A
  K+F támogatása a
  sugárvédelem
  területén
  (Kiváló tudomány, Társadalmi kihívások)

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 rész – 2.1 pont – e pont – – 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az ITER – mint nemzetközi kutatási infrastruktúra – közös megvalósítására irányuló tevékenységek támogatása. A Közösségnek projektfelelősként különleges hatásköre van az ITER-szervezeten belül, és vezető szerepet tölt be a telephely előkészítése, az ITER-szervezet felállítása, az igazgatás és a munkaerő-felvétel, az általános műszaki és igazgatási támogatás tekintetében. |
| | A projekt igazgatása érdekében [az ITER projekttel kapcsolatos kiegészítő kutatási program (2014–2018) elfogadásáról szóló] XXXX/XXX/EU keretében megállapodott tevékenységek támogatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az ITER – mint nemzetközi kutatási infrastruktúra – közös megvalósítására irányuló tevékenységek támogatása. A Közösségnek projektfelelősként különleges hatásköre van az ITER-szervezeten belül, és vezető szerepet tölt be a telephely előkészítése, az ITER-szervezet felállítása, az igazgatás és a munkaerő-felvétel, az általános műszaki és igazgatási támogatás tekintetében.

A projekt igazgatása érdekében [az ITER projekttel kapcsolatos kiegészítő kutatási program (2014–2018) elfogadásáról szóló] XXXX/XXX/EU keretében megállapodott tevékenységek támogatása.

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 rész – 2.1 pont – i pont – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A jogi személy támogat minden arra irányuló erőfeszítést, hogy a JET munkája a kísérleti szakasz 2015. évi befejezését követően is folytatódjon, és lehetőség szerint minden olyan erőfeszítést, amelynek célja, hogy a további finanszírozás elősegítése érdekében nemzetközi partnereket vonzzanak. Ezen erőfeszítéseknek magukban kell foglalniuk a DEMO-ban és egyéb tervezett fúziós erőművekben való jövőbeni uniós közreműködésre vonatkozó viszonossági megállapodásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A jogi személy támogat minden arra irányuló erőfeszítést, hogy a JET munkája a kísérleti szakasz 2015. évi befejezését követően is folytatódjon, és lehetőség szerint minden olyan erőfeszítést, amelynek célja, hogy a további finanszírozás elősegítése érdekében nemzetközi partnereket vonzzanak. Ezen erőfeszítéseknek magukban kell foglalniuk a DEMO-ban és egyéb tervezett fúziós erőművekben való jövőbeni uniós közreműködésre vonatkozó viszonossági megállapodásokat.

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 rész – 2.2 pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A JRC nukleáris tevékenységei a 2009/71/Euratom tanácsi irányelv és a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv, valamint a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és védelem uniós és nemzetközi szintű érvényre jutását prioritásként megjelölő tanácsi következtetések végrehajtásának támogatására irányulnak. A JRC így különösen mozgósítja az ahhoz szükséges kapacitást és szakértelmet, hogy hozzájáruljon a nukleáris létesítmények
  biztonságának, valamint
  a nukleáris energia és egyéb, nem maghasadásos alkalmazások békés célú
  hasznosításának értékeléséhez és javításához
  , hogy tudományosan megalapozza a vonatkozó uniós szabályozást, és hogy – szükség esetén – feladat- és hatáskörén belül reagáljon a nukleáris üzemzavarokra és balesetekre. Ennek érdekében a JRC kutatást folytat és értékeléseket végez, referenciákat és szabványokat bocsát rendelkezésre, valamint célzott képzést és oktatást biztosít. A JRC a Fenntartható Nukleáris Energia Technológiai Platformmal (SNETP) és az egyéb, több területet érintő kezdeményezésekkel
  megfelelő
  szinergiára törekszik. | A JRC nukleáris tevékenységei a 2009/71/Euratom tanácsi irányelv és a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv, valamint a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és védelem uniós és nemzetközi szintű érvényre jutását prioritásként megjelölő tanácsi következtetések végrehajtásának támogatására irányulnak. A JRC így különösen mozgósítja az ahhoz szükséges kapacitást és szakértelmet, hogy hozzájáruljon a nukleáris létesítmények
  biztonságával kapcsolatos K+F-hez,
  a nukleáris energia és egyéb, nem maghasadásos alkalmazások békés célú
  hasznosításához
  , hogy tudományosan megalapozza a vonatkozó uniós szabályozást, és hogy – szükség esetén – feladat- és hatáskörén belül reagáljon a nukleáris üzemzavarokra és balesetekre. Ennek érdekében a JRC kutatást folytat és értékeléseket végez, referenciákat és szabványokat bocsát rendelkezésre, valamint célzott képzést és oktatást biztosít. A JRC a Fenntartható Nukleáris Energia Technológiai Platformmal (SNETP) és az egyéb, több területet érintő kezdeményezésekkel szinergiára törekszik
  , ami elengedhetetlen a nukleáris területen Európában folytatott K+F rendelkezésére álló humán- és pénzügyi erőforrások optimalizálásához
  .
  A JRC szem előtt tartja az összes meglévő atomerőművön 2011 során az uniós szabályozással összhangban elvégzett stressztesztek közzétett eredményeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A JRC nukleáris tevékenységei a 2009/71/Euratom tanácsi irányelv és a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv, valamint a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és védelem uniós és nemzetközi szintű érvényre jutását prioritásként megjelölő tanácsi következtetések végrehajtásának támogatására irányulnak. A JRC így különösen mozgósítja az ahhoz szükséges kapacitást és szakértelmet, hogy hozzájáruljon a nukleáris létesítmények
  biztonságának, valamint
  a nukleáris energia és egyéb, nem maghasadásos alkalmazások békés célú
  hasznosításának értékeléséhez és javításához
  , hogy tudományosan megalapozza a vonatkozó uniós szabályozást, és hogy – szükség esetén – feladat- és hatáskörén belül reagáljon a nukleáris üzemzavarokra és balesetekre. Ennek érdekében a JRC kutatást folytat és értékeléseket végez, referenciákat és szabványokat bocsát rendelkezésre, valamint célzott képzést és oktatást biztosít. A JRC a Fenntartható Nukleáris Energia Technológiai Platformmal (SNETP) és az egyéb, több területet érintő kezdeményezésekkel
  megfelelő
  szinergiára törekszik.

A JRC nukleáris tevékenységei a 2009/71/Euratom tanácsi irányelv és a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv, valamint a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és védelem uniós és nemzetközi szintű érvényre jutását prioritásként megjelölő tanácsi következtetések végrehajtásának támogatására irányulnak. A JRC így különösen mozgósítja az ahhoz szükséges kapacitást és szakértelmet, hogy hozzájáruljon a nukleáris létesítmények
  biztonságával kapcsolatos K+F-hez,
  a nukleáris energia és egyéb, nem maghasadásos alkalmazások békés célú
  hasznosításához
  , hogy tudományosan megalapozza a vonatkozó uniós szabályozást, és hogy – szükség esetén – feladat- és hatáskörén belül reagáljon a nukleáris üzemzavarokra és balesetekre. Ennek érdekében a JRC kutatást folytat és értékeléseket végez, referenciákat és szabványokat bocsát rendelkezésre, valamint célzott képzést és oktatást biztosít. A JRC a Fenntartható Nukleáris Energia Technológiai Platformmal (SNETP) és az egyéb, több területet érintő kezdeményezésekkel szinergiára törekszik
  , ami elengedhetetlen a nukleáris területen Európában folytatott K+F rendelkezésére álló humán- és pénzügyi erőforrások optimalizálásához
  .
  A JRC szem előtt tartja az összes meglévő atomerőművön 2011 során az uniós szabályozással összhangban elvégzett stressztesztek közzétett eredményeit.

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 rész – 2.2 pont – a pont – címsor

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | A nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre, valamint a veszélyhelyzeti készültségre is kiterjedően |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

A nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre, valamint a veszélyhelyzeti készültségre is kiterjedően

| a) | A nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre,
  a nukleáris anyagokkal dolgozók munkakörülményeinek javítására,
  valamint a veszélyhelyzeti készültségre is kiterjedően |
| --- | --- |

a)

A nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre,
  a nukleáris anyagokkal dolgozók munkakörülményeinek javítására,
  valamint a veszélyhelyzeti készültségre is kiterjedően

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 rész – 2.2 pont – a pont – – 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A vonatkozó új tudományos eredményekre és a biztonsági előírásokra tekintettel a leszerelés és a leállítás ígéretes piaci területek. Az Uniónak a lehető legjobb technológiákkal kell rendelkeznie e munka elvégzésére, amelyhez egyre kifinomultabb technikákra lesz szükség (pl. a víz alatti és lézervágás, az emberi beavatkozást kiküszöbölő korszerű robotok). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A vonatkozó új tudományos eredményekre és a biztonsági előírásokra tekintettel a leszerelés és a leállítás ígéretes piaci területek. Az Uniónak a lehető legjobb technológiákkal kell rendelkeznie e munka elvégzésére, amelyhez egyre kifinomultabb technikákra lesz szükség (pl. a víz alatti és lézervágás, az emberi beavatkozást kiküszöbölő korszerű robotok).

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 rész – 2.2 pont – a pont – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A JRC hozzájárul az Európa szempontjából lényeges nukleáris erőművek és üzemanyagciklusok magas biztonsági szintjének elérését szolgáló eszközök és módszerek kifejlesztéséhez. Ezek az eszközök és módszerek magukban foglalják a következőket: | A JRC
  a megfelelő uniós kutatóintézetekkel szorosan együttműködve
  hozzájárul az Európa szempontjából lényeges nukleáris erőművek és üzemanyagciklusok magas biztonsági szintjének elérését szolgáló eszközök és módszerek kifejlesztéséhez. Ezek az eszközök és módszerek magukban foglalják a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A JRC hozzájárul az Európa szempontjából lényeges nukleáris erőművek és üzemanyagciklusok magas biztonsági szintjének elérését szolgáló eszközök és módszerek kifejlesztéséhez. Ezek az eszközök és módszerek magukban foglalják a következőket:

A JRC
  a megfelelő uniós kutatóintézetekkel szorosan együttműködve
  hozzájárul az Európa szempontjából lényeges nukleáris erőművek és üzemanyagciklusok magas biztonsági szintjének elérését szolgáló eszközök és módszerek kifejlesztéséhez. Ezek az eszközök és módszerek magukban foglalják a következőket:

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 rész – 2.2 pont – a pont – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | súlyos balesetek elemzése a nukleáris létesítmények operatív biztonsági tűréshatárainak modellezése céljából, valamint módszerek e tűréshatárok felmérésére; a fejlett üzemanyagciklusok és -tervek értékelésére vonatkozó egységes európai megközelítés kialakításának támogatása; valamint az operatív tapasztalat tanulságainak vizsgálata és terjesztése. A JRC a fukusimai szerencsétlenség nyomán megnyilvánuló nukleáris biztonsági kihívásokra válaszképpen még jobban
  megerősíti
  az Atomerőművek Üzemi Tapasztalatainak Európai Visszajelzési
  Rendszerét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.

súlyos balesetek elemzése a nukleáris létesítmények operatív biztonsági tűréshatárainak modellezése céljából, valamint módszerek e tűréshatárok felmérésére; a fejlett üzemanyagciklusok és -tervek értékelésére vonatkozó egységes európai megközelítés kialakításának támogatása; valamint az operatív tapasztalat tanulságainak vizsgálata és terjesztése. A JRC a fukusimai szerencsétlenség nyomán megnyilvánuló nukleáris biztonsági kihívásokra válaszképpen még jobban
  megerősíti
  az Atomerőművek Üzemi Tapasztalatainak Európai Visszajelzési
  Rendszerét
  .

| 1. | súlyos balesetek elemzése a nukleáris létesítmények operatív biztonsági tűréshatárainak modellezése céljából, valamint módszerek e tűréshatárok felmérésére; a fejlett üzemanyagciklusok és -tervek értékelésére vonatkozó egységes európai megközelítés kialakításának támogatása; valamint az operatív tapasztalat tanulságainak vizsgálata és terjesztése. A JRC a fukusimai szerencsétlenség nyomán megnyilvánuló nukleáris biztonsági kihívásokra válaszképpen
  folytatja
  az Atomerőművek Üzemi Tapasztalatainak Európai Visszajelzési
  Rendszerének munkáját, és továbbra is épít a tagállamok e területen szerzett tapasztalataira
  . |
| --- | --- |

1.

súlyos balesetek elemzése a nukleáris létesítmények operatív biztonsági tűréshatárainak modellezése céljából, valamint módszerek e tűréshatárok felmérésére; a fejlett üzemanyagciklusok és -tervek értékelésére vonatkozó egységes európai megközelítés kialakításának támogatása; valamint az operatív tapasztalat tanulságainak vizsgálata és terjesztése. A JRC a fukusimai szerencsétlenség nyomán megnyilvánuló nukleáris biztonsági kihívásokra válaszképpen
  folytatja
  az Atomerőművek Üzemi Tapasztalatainak Európai Visszajelzési
  Rendszerének munkáját, és továbbra is épít a tagállamok e területen szerzett tapasztalataira
  .

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 rész – 2.2 pont – c pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A JRC továbbfejleszti a nukleáris biztonság és védelem tudományos alapjait. Kiemelt figyelmet kap az aktinidák, a szerkezeti anyagok és a nukleáris anyagok alapvető jellemzőinek és viselkedésének kutatása. A JRC az uniós szabványosítást a legkorszerűbb nukleáris szabványok, referenciaadatok és referenciamérések rendelkezésre bocsátásával fogja támogatni, beleértve a kapcsolódó adatbázisok és értékelő eszközök kifejlesztését és megvalósítását is. A JRC támogatja az orvosi alkalmazásoknak – az alfa-sugárzás rákgyógyászati felhasználásának – a továbbfejlesztését. | A JRC továbbfejleszti a nukleáris biztonság és védelem tudományos alapjait. Kiemelt figyelmet kap az aktinidák, a szerkezeti anyagok és a nukleáris anyagok alapvető jellemzőinek és viselkedésének kutatása. A JRC az uniós szabványosítást a legkorszerűbb nukleáris szabványok, referenciaadatok és referenciamérések rendelkezésre bocsátásával fogja támogatni, beleértve a kapcsolódó adatbázisok és értékelő eszközök kifejlesztését és megvalósítását is. A JRC támogatja az orvosi alkalmazásoknak – köztük az alfa-sugárzás rákgyógyászati felhasználásának – a továbbfejlesztését.
  A JRC szem előtt tartja a „Horizont 2020” céljait, valamint az európai készséghiány, illetve „agyelszívás” elkerülésének szükségességét is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A JRC továbbfejleszti a nukleáris biztonság és védelem tudományos alapjait. Kiemelt figyelmet kap az aktinidák, a szerkezeti anyagok és a nukleáris anyagok alapvető jellemzőinek és viselkedésének kutatása. A JRC az uniós szabványosítást a legkorszerűbb nukleáris szabványok, referenciaadatok és referenciamérések rendelkezésre bocsátásával fogja támogatni, beleértve a kapcsolódó adatbázisok és értékelő eszközök kifejlesztését és megvalósítását is. A JRC támogatja az orvosi alkalmazásoknak – az alfa-sugárzás rákgyógyászati felhasználásának – a továbbfejlesztését.

A JRC továbbfejleszti a nukleáris biztonság és védelem tudományos alapjait. Kiemelt figyelmet kap az aktinidák, a szerkezeti anyagok és a nukleáris anyagok alapvető jellemzőinek és viselkedésének kutatása. A JRC az uniós szabványosítást a legkorszerűbb nukleáris szabványok, referenciaadatok és referenciamérések rendelkezésre bocsátásával fogja támogatni, beleértve a kapcsolódó adatbázisok és értékelő eszközök kifejlesztését és megvalósítását is. A JRC támogatja az orvosi alkalmazásoknak – köztük az alfa-sugárzás rákgyógyászati felhasználásának – a továbbfejlesztését.
  A JRC szem előtt tartja a „Horizont 2020” céljait, valamint az európai készséghiány, illetve „agyelszívás” elkerülésének szükségességét is.

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 2 rész – 2.2 pont – e pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A nukleáris biztonság és védelem állandó fejlődésben lévő uniós szabályozásának alátámasztásához szükséges független tudományos és technikai eredmények rendelkezésre bocsátása érdekében a JRC fejleszteni kívánja az általa felölelt szakértelmet. | A nukleáris biztonság és védelem állandó fejlődésben lévő uniós szabályozásának alátámasztásához szükséges független tudományos és technikai eredmények rendelkezésre bocsátása
  , valamint a magasabb szintű előírások nemzetközi támogatása
  érdekében a JRC fejleszteni kívánja az általa felölelt szakértelmet.
  E kutatás pontos természetét az uniós intézmények által – különösen az atomerőműveken végzett stressztesztek eredményeinek fényében – elfogadandó iránymutatások alapján kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A nukleáris biztonság és védelem állandó fejlődésben lévő uniós szabályozásának alátámasztásához szükséges független tudományos és technikai eredmények rendelkezésre bocsátása érdekében a JRC fejleszteni kívánja az általa felölelt szakértelmet.

A nukleáris biztonság és védelem állandó fejlődésben lévő uniós szabályozásának alátámasztásához szükséges független tudományos és technikai eredmények rendelkezésre bocsátása
  , valamint a magasabb szintű előírások nemzetközi támogatása
  érdekében a JRC fejleszteni kívánja az általa felölelt szakértelmet.
  E kutatás pontos természetét az uniós intézmények által – különösen az atomerőműveken végzett stressztesztek eredményeinek fényében – elfogadandó iránymutatások alapján kell meghatározni.

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 3 rész – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Általános célkitűzései elérése érdekében az Euratom-programnak támogatnia kell olyan kiegészítő (közvetlen és közvetett, koordinációs és a közös programozást elősegítő) tevékenységeket, amelyek biztosítják a kutatási erőfeszítések szinergiáját a (például az anyagokat, a hűtőközeg-technológiákat, a nukleáris referenciaadatokat, a modellezést és a szimulációt, a távműködtetést, a hulladékkezelést és a sugárvédelmet érintő) közös kihívások kezelésében. | Általános célkitűzései elérése érdekében az Euratom-programnak támogatnia kell olyan kiegészítő (közvetlen és közvetett,
  a munkavállalók védelmére irányuló,
  koordinációs és a közös programozást elősegítő) tevékenységeket, amelyek biztosítják a kutatási erőfeszítések szinergiáját a (például az anyagokat, a hűtőközeg-technológiákat, a nukleáris referenciaadatokat, a modellezést és a szimulációt, a távműködtetést, a hulladékkezelést és a sugárvédelmet érintő) közös kihívások kezelésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Általános célkitűzései elérése érdekében az Euratom-programnak támogatnia kell olyan kiegészítő (közvetlen és közvetett, koordinációs és a közös programozást elősegítő) tevékenységeket, amelyek biztosítják a kutatási erőfeszítések szinergiáját a (például az anyagokat, a hűtőközeg-technológiákat, a nukleáris referenciaadatokat, a modellezést és a szimulációt, a távműködtetést, a hulladékkezelést és a sugárvédelmet érintő) közös kihívások kezelésében.

Általános célkitűzései elérése érdekében az Euratom-programnak támogatnia kell olyan kiegészítő (közvetlen és közvetett,
  a munkavállalók védelmére irányuló,
  koordinációs és a közös programozást elősegítő) tevékenységeket, amelyek biztosítják a kutatási erőfeszítések szinergiáját a (például az anyagokat, a hűtőközeg-technológiákat, a nukleáris referenciaadatokat, a modellezést és a szimulációt, a távműködtetést, a hulladékkezelést és a sugárvédelmet érintő) közös kihívások kezelésében.

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 4 rész – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Euratom-program hozzájárulhat a „Horizont 2020” keretprogram keretében kifejlesztésre kerülő, a 3. cikk szerinti célkitűzésekre kiterjesztendő adósságfinanszírozó eszköz és tőkefinanszírozási eszköz. | Az Euratom-program hozzájárulhat a „Horizont 2020” keretprogram keretében kifejlesztésre kerülő, a 3. cikk szerinti célkitűzésekre kiterjesztendő adósságfinanszírozó eszközhöz és tőkefinanszírozási eszközhöz
  , valamint a kkv-k láthatóságának és részvételének növeléséhez
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Euratom-program hozzájárulhat a „Horizont 2020” keretprogram keretében kifejlesztésre kerülő, a 3. cikk szerinti célkitűzésekre kiterjesztendő adósságfinanszírozó eszköz és tőkefinanszírozási eszköz.

Az Euratom-program hozzájárulhat a „Horizont 2020” keretprogram keretében kifejlesztésre kerülő, a 3. cikk szerinti célkitűzésekre kiterjesztendő adósságfinanszírozó eszközhöz és tőkefinanszírozási eszközhöz
  , valamint a kkv-k láthatóságának és részvételének növeléséhez
  .

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 4 rész – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Azok az alapkutatások is részesülhetnek az Európai Kutatási Tanács programfinanszírozásában, amelyeket potenciálisan nemcsak a nukleáris kérdésekkel kapcsolatos, hanem a Horizont 2020 keretprogram által lefedett más kutatási területeken végeznek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Azok az alapkutatások is részesülhetnek az Európai Kutatási Tanács programfinanszírozásában, amelyeket potenciálisan nemcsak a nukleáris kérdésekkel kapcsolatos, hanem a Horizont 2020 keretprogram által lefedett más kutatási területeken végeznek.

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 rész – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | Hozzájárulás az uniós stressztesztek következtetéseiben felsorolt – például a szeizmikus mozgások modellezésével vagy az aktív zóna megolvadásának esetén tanúsítandó magatartással kapcsolatos – ajánlások alapján megállapított K+F menetrendhez |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

Hozzájárulás az uniós stressztesztek következtetéseiben felsorolt – például a szeizmikus mozgások modellezésével vagy az aktív zóna megolvadásának esetén tanúsítandó magatartással kapcsolatos – ajánlások alapján megállapított K+F menetrendhez

| — | Az említett ajánlások alkalmazását várhatóan elősegítő, finanszírozásban részesülő projektek százalékaránya. |
| --- | --- |

—

Az említett ajánlások alkalmazását várhatóan elősegítő, finanszírozásban részesülő projektek százalékaránya.

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 rész – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | A reaktorok működési idejének meghosszabbítása vagy az új reaktortípusok tervezése területén eszközölt javítások révén az atommag-hasadási technológia hosszú távú fenntarthatóságának támogatása |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

db)

A reaktorok működési idejének meghosszabbítása vagy az új reaktortípusok tervezése területén eszközölt javítások révén az atommag-hasadási technológia hosszú távú fenntarthatóságának támogatása

| — | A reaktorok működési idejének meghosszabbítása vagy az új reaktortípusok tervezése területén várhatóan kimutatható hatást gyakorló, finanszírozásban részesülő projektek százalékaránya. |
| --- | --- |

—

A reaktorok működési idejének meghosszabbítása vagy az új reaktortípusok tervezése területén várhatóan kimutatható hatást gyakorló, finanszírozásban részesülő projektek százalékaránya.

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 rész – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | Előrelépés a magfúzió energiaforrásként való alkalmazhatóságának demonstrálása felé a meglévő és leendő magfúziós létesítmények hasznosítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

Előrelépés a magfúzió energiaforrásként való alkalmazhatóságának demonstrálása felé a meglévő és leendő magfúziós létesítmények hasznosítása.

| e) | Előrelépés a magfúzió energiaforrásként való alkalmazhatóságának demonstrálása felé a meglévő és leendő magfúziós létesítmények hasznosítása
  , valamint anyagok és technológiák kifejlesztése, illetve koncepciós tervek kidolgozása
  révén |
| --- | --- |

e)

Előrelépés a magfúzió energiaforrásként való alkalmazhatóságának demonstrálása felé a meglévő és leendő magfúziós létesítmények hasznosítása
  , valamint anyagok és technológiák kifejlesztése, illetve koncepciós tervek kidolgozása
  révén

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 rész – 2 bekezdés – 1 számozatlan alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre, valamint a veszélyhelyzeti készültségre is kiterjedően; | a nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre,
  a munkavállalók védelmére,
  valamint a veszélyhelyzeti készültségre is kiterjedően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre, valamint a veszélyhelyzeti készültségre is kiterjedően;

a nukleáris biztonság javítása a fűtőelem- és reaktorbiztonságra, a hulladékkezelésre és a leszerelésre,
  a munkavállalók védelmére,
  valamint a veszélyhelyzeti készültségre is kiterjedően;

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 rész – 1 bekezdés – 5 számozatlan alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | a készséghiány megakadályozása a legfontosabb tudományos és műszaki területeken. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a készséghiány megakadályozása a legfontosabb tudományos és műszaki területeken.

---

(1)  

  HL C 74. E, 2012.3.13., 34. o.

(2)  

  HL C 380. E, 2012.12.11., 89. o.

(3)  

  HL L 124., 2003.5.30., 36. o.

(4)  
  HL ...

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/106

---

P7_TA(2013)0470

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz *

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2016/C 436/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0841), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0841),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0014/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0014/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0327/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0327/2012),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | E rendelet meghatároz az eszköz számára egy- az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. XX-i intézményközi megállapodás

   (*1)

  18. pontja értelmében vett – pénzügyi referenciaösszeget, anélkül, hogy az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott költségvetési hatásköreit ezáltal érintené.. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

E rendelet meghatároz az eszköz számára egy- az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. XX-i intézményközi megállapodás

   (*1)

  18. pontja értelmében vett – pénzügyi referenciaösszeget, anélkül, hogy az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott költségvetési hatásköreit ezáltal érintené..

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b) | A kiadások végrehajtásának és minőségének javítását az eszköz célkitűzéseinek elérése érdekében irányadó elvnek kell tekinteni, ugyanakkor biztosítani kell a pénzügyi erőforrások optimális felhasználását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1b)

A kiadások végrehajtásának és minőségének javítását az eszköz célkitűzéseinek elérése érdekében irányadó elvnek kell tekinteni, ugyanakkor biztosítani kell a pénzügyi erőforrások optimális felhasználását.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

1 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c) | Fontos biztosítani az eszköz pénzgazdálkodásának hatékonyságát és eredményességét, továbbá a lehető leghatékonyabb és a leginkább felhasználóbarát módon kell végrehajtani azt, ugyanakkor biztosítani kell valamennyi résztvevő számára a jogbiztonságot és az eszközhöz való hozzáférést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1c)

Fontos biztosítani az eszköz pénzgazdálkodásának hatékonyságát és eredményességét, továbbá a lehető leghatékonyabb és a leginkább felhasználóbarát módon kell végrehajtani azt, ugyanakkor biztosítani kell valamennyi résztvevő számára a jogbiztonságot és az eszközhöz való hozzáférést.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az 1986. évi csernobili baleset rávilágított a nukleáris biztonság világméretű jelentőségére. A 2011-es Fukusima-Daiichi baleset megerősítette, hogy további erőfeszítéseket
  kell
  tenni a nukleáris biztonság javítására annak érdekében, hogy
  megfeleljünk a
  legmagasabb szintű
  előírásoknak
  . A lakosság életét és egészségét fenyegető veszélyek kiküszöböléséhez szükséges biztonsági feltételek megteremtése érdekében az Európai Atomenergia-közösségnek (a továbbiakban: a Közösség) képesnek kell lennie harmadik országok nukleáris biztonságának támogatására |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az 1986. évi csernobili baleset rávilágított a nukleáris biztonság világméretű jelentőségére. A 2011-es Fukusima-Daiichi baleset megerősítette, hogy további erőfeszítéseket
  kell
  tenni a nukleáris biztonság javítására annak érdekében, hogy
  megfeleljünk a
  legmagasabb szintű
  előírásoknak
  . A lakosság életét és egészségét fenyegető veszélyek kiküszöböléséhez szükséges biztonsági feltételek megteremtése érdekében az Európai Atomenergia-közösségnek (a továbbiakban: a Közösség) képesnek kell lennie harmadik országok nukleáris biztonságának támogatására

| (3) | Az 1986. évi csernobili baleset rávilágított a nukleáris biztonság világméretű jelentőségére. A 2011-es Fukusima-Daiichi baleset megerősítette, hogy
  minden egyes atomreaktor nukleáris kockázatokkal jár és ezért helyénvaló
  további erőfeszítéseket tenni a nukleáris biztonság javítására annak érdekében, hogy
  teljesítsük a legkorszerűbb gyakorlatokat tükröző
  legmagasabb szintű
  előírásokat, különösen az irányítás és a szabályozói függetlenség tekintetében
  .
  Ameddig a meglévő atomerőművek üzemelnek, továbbá újabbakat építenek, ennek az eszköznek annak biztosítására kell irányulnia, hogy a nukleáris biztonság szintje a segítségben részesített országokban tükrözze az uniós biztonsági előírásokat, ezeket fenntartsák, illetve, hogy a független felügyelő hatóságok támogatása prioritást kapjon.
   A lakosság életét és egészségét fenyegető veszélyek kiküszöböléséhez szükséges biztonsági feltételek megteremtése érdekében az Európai Atomenergia-közösségnek (a továbbiakban: a Közösség) képesnek kell lennie harmadik országok nukleáris biztonságának támogatására. |
| --- | --- |

(3)

Az 1986. évi csernobili baleset rávilágított a nukleáris biztonság világméretű jelentőségére. A 2011-es Fukusima-Daiichi baleset megerősítette, hogy
  minden egyes atomreaktor nukleáris kockázatokkal jár és ezért helyénvaló
  további erőfeszítéseket tenni a nukleáris biztonság javítására annak érdekében, hogy
  teljesítsük a legkorszerűbb gyakorlatokat tükröző
  legmagasabb szintű
  előírásokat, különösen az irányítás és a szabályozói függetlenség tekintetében
  .
  Ameddig a meglévő atomerőművek üzemelnek, továbbá újabbakat építenek, ennek az eszköznek annak biztosítására kell irányulnia, hogy a nukleáris biztonság szintje a segítségben részesített országokban tükrözze az uniós biztonsági előírásokat, ezeket fenntartsák, illetve, hogy a független felügyelő hatóságok támogatása prioritást kapjon.
   A lakosság életét és egészségét fenyegető veszélyek kiküszöböléséhez szükséges biztonsági feltételek megteremtése érdekében az Európai Atomenergia-közösségnek (a továbbiakban: a Közösség) képesnek kell lennie harmadik országok nukleáris biztonságának támogatására.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A közös szakpolitikák és stratégiák terén a tagállamaival együtt fellépő Európai Unió rendelkezik
  egyedül
  a globális kihívások kezeléséhez szükséges
  kritikus tömeggel
  és a harmadik országokkal folytatott együttműködés koordinációja szempontjából
  legjobb
  pozícióval. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A közös szakpolitikák és stratégiák terén a tagállamaival együtt fellépő Európai Unió rendelkezik
  egyedül
  a globális kihívások kezeléséhez szükséges
  kritikus tömeggel
  és a harmadik országokkal folytatott együttműködés koordinációja szempontjából
  legjobb
  pozícióval.

| (4) | A világ számos országában fontolgatják vagy tervezik atomerőművek építését, ami számos vonatkozásban jelent kihívást, továbbá felveti a megfelelő nukleáris biztonsági kultúra és irányítási rendszerek létrehozásának szükségességét. Szükségszerű módot találni az Unió határainak közvetlen közelében létrejövő atomerőművek biztonságának és védelmének javítására, különösen az Unióval folytatott politikai együttműködés hiánya esetén. E tekintetben stresszteszteket kell végrehajtani valamennyi tagállamban és érintett harmadik országban, a lehetséges biztonsági veszélyek beazonosítása, és az ezek elhárításához szükséges intézkedések azonnali végrehajtása érdekében.
   A közös szakpolitikák és stratégiák terén a tagállamaival együtt fellépő
  és a nemzetközi és regionális szervezetekkel együttműködő
  Európai Unió rendelkezik a globális kihívások kezeléséhez szükséges és a harmadik országokkal folytatott együttműködés koordinációja szempontjából
  megfelelő
  pozícióval.
  Prioritást kell biztosítani a független felügyeleti hatóságok támogatása biztosításának, valamint az érintett szabályozók, illetve a többoldalú regionális és nemzetközi struktúrák támogatásának, amelyek szakértői értékelési mechanizmusok révén erősíthetik a bizalmat és az normák alkalmazását. E tekintetben az Európai Parlamentet a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell a harmadik országok nukleáris biztonsággal kapcsolatos terveiről ezen irányelvvel összhangban
  . |
| --- | --- |

(4)

A világ számos országában fontolgatják vagy tervezik atomerőművek építését, ami számos vonatkozásban jelent kihívást, továbbá felveti a megfelelő nukleáris biztonsági kultúra és irányítási rendszerek létrehozásának szükségességét. Szükségszerű módot találni az Unió határainak közvetlen közelében létrejövő atomerőművek biztonságának és védelmének javítására, különösen az Unióval folytatott politikai együttműködés hiánya esetén. E tekintetben stresszteszteket kell végrehajtani valamennyi tagállamban és érintett harmadik országban, a lehetséges biztonsági veszélyek beazonosítása, és az ezek elhárításához szükséges intézkedések azonnali végrehajtása érdekében.
   A közös szakpolitikák és stratégiák terén a tagállamaival együtt fellépő
  és a nemzetközi és regionális szervezetekkel együttműködő
  Európai Unió rendelkezik a globális kihívások kezeléséhez szükséges és a harmadik országokkal folytatott együttműködés koordinációja szempontjából
  megfelelő
  pozícióval.
  Prioritást kell biztosítani a független felügyeleti hatóságok támogatása biztosításának, valamint az érintett szabályozók, illetve a többoldalú regionális és nemzetközi struktúrák támogatásának, amelyek szakértői értékelési mechanizmusok révén erősíthetik a bizalmat és az normák alkalmazását. E tekintetben az Európai Parlamentet a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell a harmadik országok nukleáris biztonsággal kapcsolatos terveiről ezen irányelvvel összhangban
  .

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A Tanácsa azzal a céllal fogadta el a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2009. június 25-i 2009/71/Euratom irányelvet, hogy biztosítsa és elősegítse a nukleáris biztonságnak, valamint annak szabályozásának folyamatos javítását. A Tanács elfogadta a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról szóló, 2011. július 19-i 2011/70/Euratom irányelvet is. Ezen irányelvek, továbbá a nukleáris biztonságnak, valamint a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek kezelésének az Unióban alkalmazott szigorú normái szolgálnak példaként a harmadik országok számára, ösztönözve őket arra, hogy hasonlóan szigorú normákat vezessenek be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A Tanácsa azzal a céllal fogadta el a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2009. június 25-i 2009/71/Euratom irányelvet, hogy biztosítsa és elősegítse a nukleáris biztonságnak, valamint annak szabályozásának folyamatos javítását. A Tanács elfogadta a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról szóló, 2011. július 19-i 2011/70/Euratom irányelvet is. Ezen irányelvek, továbbá a nukleáris biztonságnak, valamint a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek kezelésének az Unióban alkalmazott szigorú normái szolgálnak példaként a harmadik országok számára, ösztönözve őket arra, hogy hasonlóan szigorú normákat vezessenek be.

| (6) | A Tanácsa azzal a céllal fogadta el a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2009. június 25-i 2009/71/Euratom irányelvet, hogy biztosítsa és elősegítse a nukleáris biztonságnak, valamint annak szabályozásának folyamatos javítását.
  Az Európai Unióban működő atomerőművek átfogó kockázat- és biztonsági értékeléséről (ellenálló-képességi próbájáról) szóló 2012. október 4-i bizottsági jelentés és a kapcsolódó tevékenységek kiemelik e keretrendszer megerősítésének szükségességét.
   A Tanács elfogadta a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról szóló, 2011. július 19-i 2011/70/Euratom irányelvet is. Ezen irányelvek, továbbá a nukleáris biztonságnak, valamint a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek kezelésének az Unióban alkalmazott szigorú normái szolgálnak példaként a harmadik országok számára, ösztönözve őket arra, hogy hasonlóan szigorú normákat vezessenek be., |
| --- | --- |

(6)

A Tanácsa azzal a céllal fogadta el a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2009. június 25-i 2009/71/Euratom irányelvet, hogy biztosítsa és elősegítse a nukleáris biztonságnak, valamint annak szabályozásának folyamatos javítását.
  Az Európai Unióban működő atomerőművek átfogó kockázat- és biztonsági értékeléséről (ellenálló-képességi próbájáról) szóló 2012. október 4-i bizottsági jelentés és a kapcsolódó tevékenységek kiemelik e keretrendszer megerősítésének szükségességét.
   A Tanács elfogadta a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról szóló, 2011. július 19-i 2011/70/Euratom irányelvet is. Ezen irányelvek, továbbá a nukleáris biztonságnak, valamint a radioaktív hulladékok és a kiégett fűtőelemek kezelésének az Unióban alkalmazott szigorú normái szolgálnak példaként a harmadik országok számára, ösztönözve őket arra, hogy hasonlóan szigorú normákat vezessenek be.,

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A Közösség számára különösen szükséges – az Unión belüli, saját biztosítéki tevékenységéből származó tapasztalatokra építve – a harmadik országokbeli, a nukleáris anyagokra vonatkozó hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazását támogató erőfeszítések folytatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A Közösség számára különösen szükséges – az Unión belüli, saját biztosítéki tevékenységéből származó tapasztalatokra építve – a harmadik országokbeli, a nukleáris anyagokra vonatkozó hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazását támogató erőfeszítések folytatása.

| (10) | A Közösség számára különösen szükséges – az Unión belüli, saját biztosítéki tevékenységéből származó tapasztalatokra építve – a harmadik országokbeli, a nukleáris anyagokra vonatkozó hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazását támogató erőfeszítések folytatása.
  Az uniós szakértők által nukleáris területen a harmadik országoknak nyújtott segítség ugyancsak fontos az Unión belüli szaktudás magas szintjének fenntartásához. |
| --- | --- |

(10)

A Közösség számára különösen szükséges – az Unión belüli, saját biztosítéki tevékenységéből származó tapasztalatokra építve – a harmadik országokbeli, a nukleáris anyagokra vonatkozó hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazását támogató erőfeszítések folytatása.
  Az uniós szakértők által nukleáris területen a harmadik országoknak nyújtott segítség ugyancsak fontos az Unión belüli szaktudás magas szintjének fenntartásához.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Horizont 2020 – a 2014–2020 közötti új kutatási és innovációs keretprogram (Horizont 2020)

   (1)

  és az Európai Atomenergia-közösségnek a Horizont 2020-t kiegészítő kutatási és képzési programja

   (2)

  (2014–2018) kiemelt figyelmet fordít a nemzetközi együttműködésre és az Unió harmadik országokkal fenntartott kapcsolataira. E tekintetben különös figyelmet kell fordítani az emberi erőforrások fejlesztésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Horizont 2020 – a 2014–2020 közötti új kutatási és innovációs keretprogram (Horizont 2020)

   (1)

  és az Európai Atomenergia-közösségnek a Horizont 2020-t kiegészítő kutatási és képzési programja

   (2)

  (2014–2018) kiemelt figyelmet fordít a nemzetközi együttműködésre és az Unió harmadik országokkal fenntartott kapcsolataira. E tekintetben különös figyelmet kell fordítani az emberi erőforrások fejlesztésére.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

12 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12b) | A nukleáris biztonság területén jobban össze kell hangolni az egyes tagállamok és más nemzetközi, regionális és helyi szervezetek erőfeszítéseit az uniós támogatással, következetesebbé kell tenni azokat és gondoskodni kell egymást kiegészítő jellegükről, hogy el lehessen kerülni az átfedéseket és a kettős finanszírozást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12b)

A nukleáris biztonság területén jobban össze kell hangolni az egyes tagállamok és más nemzetközi, regionális és helyi szervezetek erőfeszítéseit az uniós támogatással, következetesebbé kell tenni azokat és gondoskodni kell egymást kiegészítő jellegükről, hogy el lehessen kerülni az átfedéseket és a kettős finanszírozást.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| Tárgy és hatály | Tárgy és hatály |
| Az Európai Unió e rendelet rendelkezéseivel összhangban finanszírozást nyújt harmadik országokban a magas szintű nukleáris biztonság és a sugárvédelem előmozdítását, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazását támogató intézkedésekhez. | Az Európai Unió e rendelet rendelkezéseivel összhangban finanszírozást nyújt harmadik országokban a magas szintű nukleáris biztonság és a sugárvédelem előmozdítását, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazását támogató intézkedésekhez.
  Ez fogja biztosítani, hogy a nukleáris anyagokat kizárólag rendeltetésszerűen, azaz polgári célokra használják. |
| (1)   Az elérendő konkrét célok a következők lesznek: | (1)   Az elérendő konkrét célok a következők lesznek: |
| a) | hatékony nukleáris biztonsági kultúra és a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1. cikk

1. cikk

Tárgy és hatály

Tárgy és hatály

Az Európai Unió e rendelet rendelkezéseivel összhangban finanszírozást nyújt harmadik országokban a magas szintű nukleáris biztonság és a sugárvédelem előmozdítását, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazását támogató intézkedésekhez.

Az Európai Unió e rendelet rendelkezéseivel összhangban finanszírozást nyújt harmadik országokban a magas szintű nukleáris biztonság és a sugárvédelem előmozdítását, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazását támogató intézkedésekhez.
  Ez fogja biztosítani, hogy a nukleáris anyagokat kizárólag rendeltetésszerűen, azaz polgári célokra használják.

(1)   Az elérendő konkrét célok a következők lesznek:

(1)   Az elérendő konkrét célok a következők lesznek:

a)

hatékony nukleáris biztonsági kultúra és a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítása;

| a) | hatékony nukleáris biztonsági kultúra és
  irányítás, valamint
  a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítása; |
| --- | --- |

a)

hatékony nukleáris biztonsági kultúra és
  irányítás, valamint
  a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítása;

| b) | a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelése, a korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények leszerelése és helyreállítása; |
| --- | --- |

b)

a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelése, a korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények leszerelése és helyreállítása;

| b) | a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelése, a
  harmadik országokban található
  korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények leszerelése és helyreállítása; |
| --- | --- |

b)

a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelése, a
  harmadik országokban található
  korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények leszerelése és helyreállítása;

| c) | a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazására vonatkozó keretrendszerek és módszertanok létrehozása a harmadik országokban. |
| --- | --- |

c)

a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazására vonatkozó keretrendszerek és módszertanok létrehozása a harmadik országokban.

| c) | a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazására vonatkozó keretrendszerek és módszertanok létrehozása a harmadik országokban. |
| --- | --- |

c)

a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazására vonatkozó keretrendszerek és módszertanok létrehozása a harmadik országokban.

(2)   A fent említett konkrét célkitűzések elérése terén tett általános előrelépéseket az egyes alábbi teljesítménymutatók alapján értékelni kell:

(2)   A fent említett konkrét célkitűzések elérése terén tett általános előrelépéseket az egyes alábbi teljesítménymutatók alapján értékelni kell:

| a) | a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség vonatkozó szakértői látogatásai során azonosított kérdések száma és fontossága; |
| --- | --- |

a)

a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség vonatkozó szakértői látogatásai során azonosított kérdések száma és fontossága;

| a) | a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség vonatkozó szakértői látogatásai során azonosított kérdések száma és fontossága; |
| --- | --- |

a)

a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség vonatkozó szakértői látogatásai során azonosított kérdések száma és fontossága;

| aa) | az a szint, amelyet a segítségben részesített országok által kialakított legmagasabb és az Unióban technikai, szabályozási és operatív tekintetben megkövetelt nukleáris biztonsági normák elérnek; |
| --- | --- |

aa)

az a szint, amelyet a segítségben részesített országok által kialakított legmagasabb és az Unióban technikai, szabályozási és operatív tekintetben megkövetelt nukleáris biztonsági normák elérnek;

| b) | a kiégett üzemanyagra, nukleáris hulladékra és a leszerelésre vonatkozó stratégiák, a vonatkozó jogszabályi és szabályozási keret, és a projektek végrehajtása terén történt fejlődés állapota; |
| --- | --- |

b)

a kiégett üzemanyagra, nukleáris hulladékra és a leszerelésre vonatkozó stratégiák, a vonatkozó jogszabályi és szabályozási keret, és a projektek végrehajtása terén történt fejlődés állapota;

| b) | a kiégett üzemanyagra, nukleáris hulladékra és a leszerelésre vonatkozó stratégiák
  , a korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények helyreállításának száma és jelentősége
  , a vonatkozó jogszabályi és szabályozási keret, és a projektek végrehajtása terén történt fejlődés állapota; |
| --- | --- |

b)

a kiégett üzemanyagra, nukleáris hulladékra és a leszerelésre vonatkozó stratégiák
  , a korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények helyreállításának száma és jelentősége
  , a vonatkozó jogszabályi és szabályozási keret, és a projektek végrehajtása terén történt fejlődés állapota;

| c) | a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség nukleáris biztosítéki jelentéseiben azonosított kérdések száma és fontossága. |
| --- | --- |

c)

a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség nukleáris biztosítéki jelentéseiben azonosított kérdések száma és fontossága.

| c) | a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség nukleáris biztosítéki jelentéseiben azonosított kérdések száma és fontossága. |
| --- | --- |

c)

a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség nukleáris biztosítéki jelentéseiben azonosított kérdések száma és fontossága.

| ca) | a környezetre hosszú távon kifejtett hatás; |
| --- | --- |

ca)

a környezetre hosszú távon kifejtett hatás;

(3)   A Bizottság gondoskodik róla, hogy az elfogadott intézkedések összhangban állnak az Európai Uniónak a partnerországra vonatkozó átfogó stratégiai politikai keretével, különösen az Unió fejlesztési és gazdasági együttműködési politikáinak és programjainak célkitűzéseivel.

(3)   A Bizottság gondoskodik róla, hogy az elfogadott intézkedések összhangban állnak az Európai Uniónak a partnerországra vonatkozó átfogó stratégiai politikai keretével, különösen az Unió fejlesztési és gazdasági együttműködési politikáinak és programjainak célkitűzéseivel.

(3a)
     
  A fenti (1) bekezdésben foglalt célkitűzéseket elsősorban a következő intézkedésekkel kell elérni:

| a) | a szabályozó testületek támogatása függetlenségük, kompetenciájuk és fejlődésük biztosítása érdekében, valamint az emberi erőforrásokba való beruházás céljából; |
| --- | --- |

a)

a szabályozó testületek támogatása függetlenségük, kompetenciájuk és fejlődésük biztosítása érdekében, valamint az emberi erőforrásokba való beruházás céljából;

| b) | a jogszabályi keretek erősítését és végrehajtását célzó intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

b)

a jogszabályi keretek erősítését és végrehajtását célzó intézkedések támogatása;

| c) | az Európai Unióban alkalmazottakhoz hasonló normákon alapuló biztonságértékelési rendszer kialakításának és megvalósításának támogatása; |
| --- | --- |

c)

az Európai Unióban alkalmazottakhoz hasonló normákon alapuló biztonságértékelési rendszer kialakításának és megvalósításának támogatása;

| d) | együttműködés a következő területeken: a szaktudás fejlesztése, a tapasztalatszerzés és a készségek fejlesztése, balesetkezelési eljárások és balesetmegelőzés, a kiégett nukleáris fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelésére vonatkozó stratégiák, valamint leszerelési stratégiák. |
| --- | --- |

d)

együttműködés a következő területeken: a szaktudás fejlesztése, a tapasztalatszerzés és a készségek fejlesztése, balesetkezelési eljárások és balesetmegelőzés, a kiégett nukleáris fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelésére vonatkozó stratégiák, valamint leszerelési stratégiák.

Az elért eredmények fenntarthatóságának megerősítése érdekében az intézkedéseknek számottevő ismeretátadást (a nukleáris biztonság terén szerzett szaktudás megosztása, meglévő vagy új oktatási és szakképzési programok támogatása) is magukban kell foglalniuk.

(4)   Az e rendelet által támogatott konkrét intézkedéseket és a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködés kritériumait a melléklet részletezi.

(4)   Az e rendelet által támogatott konkrét intézkedéseket és a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködés kritériumait a melléklet részletezi.

(5)   Az e rendelet által biztosított pénzügyi, gazdasági és technikai segítségnyújtásnak ki kell egészítenie azt az együttműködést, amelyet az Európai Unió egyéb fejlesztési együttműködési eszközök keretében biztosít.

(5)   Az e rendelet által biztosított pénzügyi, gazdasági és technikai segítségnyújtásnak ki kell egészítenie azt az együttműködést, amelyet az Európai Unió egyéb fejlesztési együttműködési eszközök
  , a Horizont 2020 és az Európai Atomenergia-közösségnek a Horizont 2020-t kiegészítő kutatási és képzési programja (2014–2018)
  keretében biztosít.

(5a)
     
  Az eszköz keretében nyújtott támogatások vonatkozásában prioritást kell adni a .../.../EU

   (3)

  és a .../.../EU

   (4)

  európai parlamenti és tanácsi rendeletek alapján kedvezményezett országoknak.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A stratégiai dokumentumok célja, hogy az Unió átfogó céljával és alkalmazási körével, célkitűzéseivel, alapelveivel és szakpolitikáival összhangban összefüggő keretet biztosítsanak az Unió és az érintett partnerország vagy -régió közötti együttműködéshez. | (3)   A stratégiai dokumentumok célja, hogy az Unió átfogó céljával és alkalmazási körével, célkitűzéseivel, alapelveivel és
  külső és belső
  szakpolitikáival összhangban összefüggő keretet biztosítsanak az Unió
  , a tagállamok
  és az érintett partnerország vagy -régió közötti együttműködéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A stratégiai dokumentumok célja, hogy az Unió átfogó céljával és alkalmazási körével, célkitűzéseivel, alapelveivel és szakpolitikáival összhangban összefüggő keretet biztosítsanak az Unió és az érintett partnerország vagy -régió közötti együttműködéshez.

(3)   A stratégiai dokumentumok célja, hogy az Unió átfogó céljával és alkalmazási körével, célkitűzéseivel, alapelveivel és
  külső és belső
  szakpolitikáival összhangban összefüggő keretet biztosítsanak az Unió
  , a tagállamok
  és az érintett partnerország vagy -régió közötti együttműködéshez.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Ezeket a stratégiai dokumentumokat a Bizottság a közös végrehajtási rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban hagyja jóvá. A stratégiai dokumentumokat az időtartam felénél, vagy bármely szükséges esetben felül lehet vizsgálni ugyanazon eljárás szerint. A stratégia olyan jellegű frissítéséhez, amely nem befolyásolja a dokumentumban meghatározott eredeti prioritási területeket és célkitűzéseket, nem szükséges ezen eljárás alkalmazása. | (5)   Ezeket a stratégiai dokumentumokat a Bizottság a közös végrehajtási rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban hagyja jóvá. A stratégiai dokumentumokat az időtartam felénél, vagy bármely szükséges esetben felül
  kell
  vizsgálni ugyanazon eljárás szerint. A stratégia olyan jellegű frissítéséhez, amely nem befolyásolja a dokumentumban meghatározott eredeti prioritási területeket és célkitűzéseket, nem szükséges ezen eljárás alkalmazása
  , hacsak nem jár a közös végrehajtási rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében megszabott küszöbértékeket meghaladó pénzügyi hatással
  . |
| | A stratégiai dokumentumot be kell nyújtani a Parlamenthez, amely arról a félidős értékelésben ad elemzést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Ezeket a stratégiai dokumentumokat a Bizottság a közös végrehajtási rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban hagyja jóvá. A stratégiai dokumentumokat az időtartam felénél, vagy bármely szükséges esetben felül lehet vizsgálni ugyanazon eljárás szerint. A stratégia olyan jellegű frissítéséhez, amely nem befolyásolja a dokumentumban meghatározott eredeti prioritási területeket és célkitűzéseket, nem szükséges ezen eljárás alkalmazása.

(5)   Ezeket a stratégiai dokumentumokat a Bizottság a közös végrehajtási rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban hagyja jóvá. A stratégiai dokumentumokat az időtartam felénél, vagy bármely szükséges esetben felül
  kell
  vizsgálni ugyanazon eljárás szerint. A stratégia olyan jellegű frissítéséhez, amely nem befolyásolja a dokumentumban meghatározott eredeti prioritási területeket és célkitűzéseket, nem szükséges ezen eljárás alkalmazása
  , hacsak nem jár a közös végrehajtási rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében megszabott küszöbértékeket meghaladó pénzügyi hatással
  .

A stratégiai dokumentumot be kell nyújtani a Parlamenthez, amely arról a félidős értékelésben ad elemzést.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A többéves indikatív programoknak meg kell határozniuk a finanszírozásra kiválasztott, elsőbbséget évező területeket, a konkrét célkitűzéseket, a várt eredményeket, a teljesítménymutatókat és az indikatív keretösszegeket, mind az átfogóan, mind pedig a prioritásterületek szerint, valamint magukban kell foglalniuk a felhasználatlan pénzeszközök ésszerű tartalékkeretét; e keretösszegek adott esetben tartományként vagy minimumként is megadhatók. | (2)   A többéves indikatív programoknak meg kell határozniuk a finanszírozásra kiválasztott, elsőbbséget évező területeket, a konkrét célkitűzéseket, a várt eredményeket,
  egyértelmű, egyedi és átlátható
  teljesítménymutatókat és az indikatív keretösszegeket, mind az átfogóan, mind pedig a prioritásterületek szerint, valamint magukban kell foglalniuk a felhasználatlan pénzeszközök ésszerű tartalékkeretét
  , a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül
  ; e keretösszegek adott esetben tartományként vagy minimumként is megadhatók.
  A többéves indikatív programoknak szabályokat kell tartalmazniuk arra vonatkozóan, hogy miként lehet elkerülni az átfedéseket, valamint biztosítani a rendelkezésre álló források megfelelő felhasználását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A többéves indikatív programoknak meg kell határozniuk a finanszírozásra kiválasztott, elsőbbséget évező területeket, a konkrét célkitűzéseket, a várt eredményeket, a teljesítménymutatókat és az indikatív keretösszegeket, mind az átfogóan, mind pedig a prioritásterületek szerint, valamint magukban kell foglalniuk a felhasználatlan pénzeszközök ésszerű tartalékkeretét; e keretösszegek adott esetben tartományként vagy minimumként is megadhatók.

(2)   A többéves indikatív programoknak meg kell határozniuk a finanszírozásra kiválasztott, elsőbbséget évező területeket, a konkrét célkitűzéseket, a várt eredményeket,
  egyértelmű, egyedi és átlátható
  teljesítménymutatókat és az indikatív keretösszegeket, mind az átfogóan, mind pedig a prioritásterületek szerint, valamint magukban kell foglalniuk a felhasználatlan pénzeszközök ésszerű tartalékkeretét
  , a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül
  ; e keretösszegek adott esetben tartományként vagy minimumként is megadhatók.
  A többéves indikatív programoknak szabályokat kell tartalmazniuk arra vonatkozóan, hogy miként lehet elkerülni az átfedéseket, valamint biztosítani a rendelkezésre álló források megfelelő felhasználását
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Annak érdekében, hogy az érintett ország vagy régió megfelelő mértékben felelősséget vállaljon az eljárás iránt és a nemzeti fejlesztési stratégiákra ösztönzőleg hassanak, a többéves indikatív programokat
  alapvetően
  a partnerországokkal vagy -régiókkal folytatott párbeszédre kell alapozni, amelyben részt vesznek az érintett felek. | (3)   Annak érdekében, hogy az érintett ország vagy régió megfelelő mértékben felelősséget vállaljon az eljárás iránt és a nemzeti fejlesztési stratégiákra ösztönzőleg hassanak, a többéves indikatív programokat
  a lehető legnagyobb mértékben
  a partnerországokkal vagy -régiókkal folytatott párbeszédre kell alapozni, amelyben részt vesznek az érintett felek.
  E többéves indikatív programoknak figyelembe kell venniük a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség munkaprogramját a nukleáris biztonság és hulladékkezelés területén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Annak érdekében, hogy az érintett ország vagy régió megfelelő mértékben felelősséget vállaljon az eljárás iránt és a nemzeti fejlesztési stratégiákra ösztönzőleg hassanak, a többéves indikatív programokat
  alapvetően
  a partnerországokkal vagy -régiókkal folytatott párbeszédre kell alapozni, amelyben részt vesznek az érintett felek.

(3)   Annak érdekében, hogy az érintett ország vagy régió megfelelő mértékben felelősséget vállaljon az eljárás iránt és a nemzeti fejlesztési stratégiákra ösztönzőleg hassanak, a többéves indikatív programokat
  a lehető legnagyobb mértékben
  a partnerországokkal vagy -régiókkal folytatott párbeszédre kell alapozni, amelyben részt vesznek az érintett felek.
  E többéves indikatív programoknak figyelembe kell venniük a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség munkaprogramját a nukleáris biztonság és hulladékkezelés területén.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A többéves indikatív programokat szükség szerint frissíteni kell, figyelembe véve a vonatkozó stratégiai dokumentum felülvizsgálatát ugyanezen eljárás szerint. A vizsgálóbizottsági eljárásra azonban nincs szükség a többéves indikatív programok olyan módosításaikor, amelyek technikai kiigazításokat tesznek, átcsoportosítják a forrásokat a prioritásterületenkénti allokációkon belül, vagy
  kevesebb mint 20 %-kal
  növelik, illetve csökkentik az eredeti indikatív allokációt, feltéve, hogy e módosítások nem befolyásolják a dokumentumban meghatározott eredeti prioritási területeket és célkitűzéseket. A Bizottság bármely technikai kiigazításról egy hónapon belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot. | (5)   A többéves indikatív programokat szükség szerint frissíteni kell, figyelembe véve a vonatkozó stratégiai dokumentum felülvizsgálatát ugyanezen eljárás szerint. A vizsgálóbizottsági eljárásra azonban nincs szükség a többéves indikatív programok olyan módosításaikor, amelyek technikai kiigazításokat tesznek, átcsoportosítják a forrásokat a prioritásterületenkénti allokációkon belül, vagy
  a közös végrehajtási rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott vonatkozó százalékos határértéket meg nem haladó mértékben
  növelik, illetve csökkentik az eredeti indikatív allokációt, feltéve, hogy e módosítások nem befolyásolják a dokumentumban meghatározott eredeti prioritási területeket és célkitűzéseket. A Bizottság bármely technikai kiigazításról egy hónapon belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |
| | Amennyiben a nem lényegi módosítások teljes összege vagy azok költségvetésre gyakorolt hatása meghaladja a kismértékű finanszírozásnak a közös végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésében meghatározott küszöbértékét, az említett rendelet 15. cikke (3) bekezdése szerinti eljárás alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A többéves indikatív programokat szükség szerint frissíteni kell, figyelembe véve a vonatkozó stratégiai dokumentum felülvizsgálatát ugyanezen eljárás szerint. A vizsgálóbizottsági eljárásra azonban nincs szükség a többéves indikatív programok olyan módosításaikor, amelyek technikai kiigazításokat tesznek, átcsoportosítják a forrásokat a prioritásterületenkénti allokációkon belül, vagy
  kevesebb mint 20 %-kal
  növelik, illetve csökkentik az eredeti indikatív allokációt, feltéve, hogy e módosítások nem befolyásolják a dokumentumban meghatározott eredeti prioritási területeket és célkitűzéseket. A Bizottság bármely technikai kiigazításról egy hónapon belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A többéves indikatív programokat szükség szerint frissíteni kell, figyelembe véve a vonatkozó stratégiai dokumentum felülvizsgálatát ugyanezen eljárás szerint. A vizsgálóbizottsági eljárásra azonban nincs szükség a többéves indikatív programok olyan módosításaikor, amelyek technikai kiigazításokat tesznek, átcsoportosítják a forrásokat a prioritásterületenkénti allokációkon belül, vagy
  a közös végrehajtási rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott vonatkozó százalékos határértéket meg nem haladó mértékben
  növelik, illetve csökkentik az eredeti indikatív allokációt, feltéve, hogy e módosítások nem befolyásolják a dokumentumban meghatározott eredeti prioritási területeket és célkitűzéseket. A Bizottság bármely technikai kiigazításról egy hónapon belül tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

Amennyiben a nem lényegi módosítások teljes összege vagy azok költségvetésre gyakorolt hatása meghaladja a kismértékű finanszírozásnak a közös végrehajtási rendelet 2. cikke (2) bekezdésében meghatározott küszöbértékét, az említett rendelet 15. cikke (3) bekezdése szerinti eljárás alkalmazandó.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. cikk |
| | Jelentéstétel |
| | (1)
     
  A Bizottság felülvizsgálja az e rendeletnek megfelelően hozott intézkedések végrehajtásával elért eredményeket, és az együttműködési segítségnyújtás végrehajtásáról szóló kétéves jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé. |
| | (2)
     
  A jelentésben tájékoztatást nyújt az előző két évre vonatkozóan a finanszírozott intézkedésekről, a megfigyelési és értékelési tevékenység eredményeiről, valamint a költségvetési kötelezettségvállalások és a kifizetések végrehajtásáról, országokra, régiókra és együttműködés-típusokra lebontva, a harmadik országok nukleáris biztonsággal kapcsolatos terveiről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a. cikk

Jelentéstétel

(1)
     
  A Bizottság felülvizsgálja az e rendeletnek megfelelően hozott intézkedések végrehajtásával elért eredményeket, és az együttműködési segítségnyújtás végrehajtásáról szóló kétéves jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

(2)
     
  A jelentésben tájékoztatást nyújt az előző két évre vonatkozóan a finanszírozott intézkedésekről, a megfigyelési és értékelési tevékenység eredményeiről, valamint a költségvetési kötelezettségvállalások és a kifizetések végrehajtásáról, országokra, régiókra és együttműködés-típusokra lebontva, a harmadik országok nukleáris biztonsággal kapcsolatos terveiről.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

5 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. cikk |
| | Az uniós támogatás koherenciája és kiegészítő jellege |
| | (1)
     
  E rendelet végrehajtása során koherenciát biztosítanak az Unió külső fellépéseinek más területeivel és eszközeivel, valamint a többi kapcsolódó uniós szakpolitikával. |
| | (2)
     
  Az Unió és a tagállamok biztosítják az érintett támogatási programok összehangolását annak érdekében, hogy a külső támogatások terén az operatív koordináció megerősítése, valamint a politikák és eljárások harmonizálása céljából megállapított alapelvekkel összhangban javuljon a támogatásnyújtás és a szakpolitikai párbeszéd hatékonysága és eredményessége. A koordináció magában foglalja a támogatási ciklus különböző szakaszaiban folytatott rendszeres konzultációkat és a lényeges információk gyakori cseréjét. |
| | (3)
     
  Az Unió a tagállamokkal kapcsolatot tartva megteszi a szükséges lépéseket a multilaterális és regionális szervezetekkel és testületekkel, többek között, de nem kizárólag az európai pénzügyi szervezetekkel, a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel, az Egyesült Nemzetek Szervezete ügynökségeivel, alapjaival és programjaival, magán- és politikai alapítványokkal, és a nem európai uniós donorokkal kialakítandó megfelelő koordináció és együttműködés biztosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5a. cikk

Az uniós támogatás koherenciája és kiegészítő jellege

(1)
     
  E rendelet végrehajtása során koherenciát biztosítanak az Unió külső fellépéseinek más területeivel és eszközeivel, valamint a többi kapcsolódó uniós szakpolitikával.

(2)
     
  Az Unió és a tagállamok biztosítják az érintett támogatási programok összehangolását annak érdekében, hogy a külső támogatások terén az operatív koordináció megerősítése, valamint a politikák és eljárások harmonizálása céljából megállapított alapelvekkel összhangban javuljon a támogatásnyújtás és a szakpolitikai párbeszéd hatékonysága és eredményessége. A koordináció magában foglalja a támogatási ciklus különböző szakaszaiban folytatott rendszeres konzultációkat és a lényeges információk gyakori cseréjét.

(3)
     
  Az Unió a tagállamokkal kapcsolatot tartva megteszi a szükséges lépéseket a multilaterális és regionális szervezetekkel és testületekkel, többek között, de nem kizárólag az európai pénzügyi szervezetekkel, a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel, az Egyesült Nemzetek Szervezete ügynökségeivel, alapjaival és programjaival, magán- és politikai alapítványokkal, és a nem európai uniós donorokkal kialakítandó megfelelő koordináció és együttműködés biztosítására.

Módosítás 33/rev

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   E rendelet 2014–2020-as időszakban történő végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege
  631 100 000  EUR
  . | (1)   E rendelet 2014–2020-as időszakban történő végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege
  225 321 000  EUR
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   E rendelet 2014–2020-as időszakban történő végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege
  631 100 000  EUR
  .

(1)   E rendelet 2014–2020-as időszakban történő végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege
  225 321 000  EUR
  .

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az éves előirányzatokat
  a többéves pénzügyi kereten belül
  a költségvetési hatóság engedélyezi. | (2)   Az éves előirányzatokat
  a többéves pénzügyi kereten belül az Európai Parlament és a Tanács
  engedélyezi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az éves előirányzatokat
  a többéves pénzügyi kereten belül
  a költségvetési hatóság engedélyezi.

(2)   Az éves előirányzatokat
  a többéves pénzügyi kereten belül az Európai Parlament és a Tanács
  engedélyezi.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – Konkrét támogatási intézkedések

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| Az alábbi intézkedések támogathatók az e rendelet 1. cikkében foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében. | Az alábbi intézkedések támogathatók az e rendelet 1. cikkében foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében. |
| a) | A hatékony nukleáris biztonsági kultúra és a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítása minden szinten, különösen a következők révén: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az alábbi intézkedések támogathatók az e rendelet 1. cikkében foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében.

Az alábbi intézkedések támogathatók az e rendelet 1. cikkében foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében.

a)

A hatékony nukleáris biztonsági kultúra és a legmagasabb szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem előmozdítása minden szinten, különösen a következők révén:

| a) | A hatékony nukleáris biztonsági kultúra és a legmagasabb szintű
  , a legkorszerűbb gyakorlatokat tükröző
  nukleáris biztonság és sugárvédelem
  megteremtése és
  előmozdítása minden szinten, különösen a következők révén: |
| --- | --- |

a)

A hatékony nukleáris biztonsági kultúra és a legmagasabb szintű
  , a legkorszerűbb gyakorlatokat tükröző
  nukleáris biztonság és sugárvédelem
  megteremtése és
  előmozdítása minden szinten, különösen a következők révén:

| | — | a szabályozó hatóságok és a technikai támogatást nyújtó szervezetek, valamint a szabályozási keretrendszer megerősítésének folyamatos támogatása, különösen az engedélyező tevékenységek, köztük
  a hatékony és átfogó kockázat- és biztonsági értékelések (úgynevezett ellenálló-képességi próbák)
  felülvizsgálata és
  nyomon követése
  tekintetében; |
| --- | --- | --- |

—

a szabályozó hatóságok és a technikai támogatást nyújtó szervezetek, valamint a szabályozási keretrendszer megerősítésének folyamatos támogatása, különösen az engedélyező tevékenységek, köztük
  a hatékony és átfogó kockázat- és biztonsági értékelések (úgynevezett ellenálló-képességi próbák)
  felülvizsgálata és
  nyomon követése
  tekintetében;

| | — | a szabályozó hatóságok és a technikai támogatást nyújtó szervezetek, valamint a szabályozási keretrendszer megerősítésének folyamatos támogatása, különösen az engedélyező tevékenységek, köztük
  a nukleáris létesítményekben kialakított és az Unióban meglévő technikai, szabályozási és operációs vonatkozású legkorszerűbb gyakorlatokat tükröző nukleáris biztonsági normákhoz viszonyított legmagasabb biztonsági szint biztosításához szükséges intézkedések
  felülvizsgálata és
  végrehajtása
  tekintetében, |
| --- | --- | --- |

—

a szabályozó hatóságok és a technikai támogatást nyújtó szervezetek, valamint a szabályozási keretrendszer megerősítésének folyamatos támogatása, különösen az engedélyező tevékenységek, köztük
  a nukleáris létesítményekben kialakított és az Unióban meglévő technikai, szabályozási és operációs vonatkozású legkorszerűbb gyakorlatokat tükröző nukleáris biztonsági normákhoz viszonyított legmagasabb biztonsági szint biztosításához szükséges intézkedések
  felülvizsgálata és
  végrehajtása
  tekintetében,

| | — | hatékony szabályozási keretek, eljárások és rendszerek támogatása a radioaktív anyagok – különösen a nagy aktivitású sugárforrások – ionizáló sugárzásával szembeni megfelelő védelem biztosítása és a biztonságos elhelyezés céljából; |
| --- | --- | --- |

—

hatékony szabályozási keretek, eljárások és rendszerek támogatása a radioaktív anyagok – különösen a nagy aktivitású sugárforrások – ionizáló sugárzásával szembeni megfelelő védelem biztosítása és a biztonságos elhelyezés céljából;

| | — | hatékony
  és átlátható
  szabályozási keretek, eljárások és rendszerek támogatása a radioaktív anyagok – különösen a nagy aktivitású sugárforrások – ionizáló sugárzásával szembeni megfelelő védelem biztosítása és a biztonságos elhelyezés céljából; |
| --- | --- | --- |

—

hatékony
  és átlátható
  szabályozási keretek, eljárások és rendszerek támogatása a radioaktív anyagok – különösen a nagy aktivitású sugárforrások – ionizáló sugárzásával szembeni megfelelő védelem biztosítása és a biztonságos elhelyezés céljából;

| | — | olyan hatékony nukleáris biztonsági irányítási rendszerek kialakításának elősegítése, amelyek biztosítják a szabályozó hatóságok függetlenségét, felelősségét és hatáskörét, valamint az ilyen hatóságok közötti regionális és nemzetközi együttműködési struktúrák kialakításának elősegítése; |
| --- | --- | --- |

—

olyan hatékony nukleáris biztonsági irányítási rendszerek kialakításának elősegítése, amelyek biztosítják a szabályozó hatóságok függetlenségét, felelősségét és hatáskörét, valamint az ilyen hatóságok közötti regionális és nemzetközi együttműködési struktúrák kialakításának elősegítése;

| | — | a radiológiai következményekkel járó balesetek megelőzése, és azok esetleges előfordulása esetén a következmények enyhítése (például a radioaktív kibocsátás esetén a környezet figyelemmel kísérése, a hatáscsökkentő és helyreállító tevékenységek megtervezése és végrehajtása) továbbá a vészhelyzeti tervezés, felkészültség és reagálás, a polgári védelem és a helyreállítási intézkedések tekintetében hatékony szabályozás kialakítása; |
| --- | --- | --- |

—

a radiológiai következményekkel járó balesetek megelőzése, és azok esetleges előfordulása esetén a következmények enyhítése (például a radioaktív kibocsátás esetén a környezet figyelemmel kísérése, a hatáscsökkentő és helyreállító tevékenységek megtervezése és végrehajtása) továbbá a vészhelyzeti tervezés, felkészültség és reagálás, a polgári védelem és a helyreállítási intézkedések tekintetében hatékony szabályozás kialakítása;

| | — | a radiológiai következményekkel járó balesetek megelőzése, és azok esetleges előfordulása esetén a következmények enyhítése (például a radioaktív kibocsátás esetén a környezet figyelemmel kísérése, a hatáscsökkentő és helyreállító tevékenységek megtervezése és végrehajtása) továbbá a vészhelyzeti tervezés, felkészültség és reagálás, a polgári védelem és a helyreállítási intézkedések tekintetében hatékony szabályozás kialakítása; |
| --- | --- | --- |

—

a radiológiai következményekkel járó balesetek megelőzése, és azok esetleges előfordulása esetén a következmények enyhítése (például a radioaktív kibocsátás esetén a környezet figyelemmel kísérése, a hatáscsökkentő és helyreállító tevékenységek megtervezése és végrehajtása) továbbá a vészhelyzeti tervezés, felkészültség és reagálás, a polgári védelem és a helyreállítási intézkedések tekintetében hatékony szabályozás kialakítása;

| | — | különleges esetekben a nukleáris
  üzemeltetők támogatása
   – konkrét és alaposan indokolt körülmények között – az átfogó kockázat- és biztonsági értékeléseket (ellenálló-képességi próbákat) nyomon követő intézkedések keretében; |
| --- | --- | --- |

—

különleges esetekben a nukleáris
  üzemeltetők támogatása
   – konkrét és alaposan indokolt körülmények között – az átfogó kockázat- és biztonsági értékeléseket (ellenálló-képességi próbákat) nyomon követő intézkedések keretében;

| | — | különleges esetekben a nukleáris
  üzemeltetőkkel való együttműködés
  támogatása – konkrét és alaposan indokolt körülmények között – az átfogó kockázat- és biztonsági értékeléseket (ellenálló-képességi próbákat) nyomon követő intézkedések keretében; |
| --- | --- | --- |

—

különleges esetekben a nukleáris
  üzemeltetőkkel való együttműködés
  támogatása – konkrét és alaposan indokolt körülmények között – az átfogó kockázat- és biztonsági értékeléseket (ellenálló-képességi próbákat) nyomon követő intézkedések keretében;

| | — | az atomenergia területét érintő és a nukleárisüzemanyag-ciklushoz, a nukleáris hulladék kezeléséhez és a sugárzásvédelemhez kapcsolódó tájékoztatási, oktatási és szakképzési politikák előmozdítása. |
| --- | --- | --- |

—

az atomenergia területét érintő és a nukleárisüzemanyag-ciklushoz, a nukleáris hulladék kezeléséhez és a sugárzásvédelemhez kapcsolódó tájékoztatási, oktatási és szakképzési politikák előmozdítása.

| b) | A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelése, a korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények leszerelése és helyreállítása különösen a következők révén: |
| --- | --- |

b)

A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelése, a korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények leszerelése és helyreállítása különösen a következők révén:

| b) | A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelése, a korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények leszerelése és helyreállítása különösen a következők révén: |
| --- | --- |

b)

A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelése, a korábbi nukleáris telephelyek és létesítmények leszerelése és helyreállítása különösen a következők révén:

| | — | a harmadik országokkal a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelése (pl. szállítás, előkészítés, kezelés, feldolgozás, tárolás és ártalmatlanítás) terén folytatott együttműködés, ideértve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelésére vonatkozó konkrét stratégiák és keretrendszerek kidolgozását; |
| --- | --- | --- |

—

a harmadik országokkal a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelése (pl. szállítás, előkészítés, kezelés, feldolgozás, tárolás és ártalmatlanítás) terén folytatott együttműködés, ideértve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelésére vonatkozó konkrét stratégiák és keretrendszerek kidolgozását;

| | — | a harmadik országokkal a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelése (pl. szállítás, előkészítés, kezelés, feldolgozás, tárolás és ártalmatlanítás) terén folytatott együttműködés, ideértve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelésére vonatkozó konkrét stratégiák és keretrendszerek kidolgozását; |
| --- | --- | --- |

—

a harmadik országokkal a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladék kezelése (pl. szállítás, előkészítés, kezelés, feldolgozás, tárolás és ártalmatlanítás) terén folytatott együttműködés, ideértve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelésére vonatkozó konkrét stratégiák és keretrendszerek kidolgozását;

| | — | a meglévő létesítmények leszerelésére, a korábbi nukleáris telephelyek és az uránbányászat után fennmaradt helyszínek helyreállítására, valamint a tengerben elsüllyedt radioaktív tárgyak és anyagok felkutatására és kezelésére vonatkozó konkrét stratégiák és keretrendszerek kidolgozása; |
| --- | --- | --- |

—

a meglévő létesítmények leszerelésére, a korábbi nukleáris telephelyek és az uránbányászat után fennmaradt helyszínek helyreállítására, valamint a tengerben elsüllyedt radioaktív tárgyak és anyagok felkutatására és kezelésére vonatkozó konkrét stratégiák és keretrendszerek kidolgozása;

| | — | a meglévő létesítmények leszerelésére, a korábbi nukleáris telephelyek és az uránbányászat után fennmaradt helyszínek helyreállítására, valamint a tengerben elsüllyedt radioaktív tárgyak és anyagok felkutatására és kezelésére vonatkozó konkrét stratégiák és keretrendszerek kidolgozása; |
| --- | --- | --- |

—

a meglévő létesítmények leszerelésére, a korábbi nukleáris telephelyek és az uránbányászat után fennmaradt helyszínek helyreállítására, valamint a tengerben elsüllyedt radioaktív tárgyak és anyagok felkutatására és kezelésére vonatkozó konkrét stratégiák és keretrendszerek kidolgozása;

| | — | a nukleáris biztosítéki intézkedések végrehajtásához szükséges szabályozási keret és módszerek (köztük a nukleáris kriminalisztikai módszerek) létrehozása, beleértve a hasadóanyagok állami és üzemeltetői szintű, megfelelő nyilvántartását és ellenőrzését is; |
| --- | --- | --- |

—

a nukleáris biztosítéki intézkedések végrehajtásához szükséges szabályozási keret és módszerek (köztük a nukleáris kriminalisztikai módszerek) létrehozása, beleértve a hasadóanyagok állami és üzemeltetői szintű, megfelelő nyilvántartását és ellenőrzését is;

| | — | a nukleáris biztosítéki intézkedések végrehajtásához szükséges szabályozási keret és módszerek (köztük a nukleáris kriminalisztikai módszerek) létrehozása, beleértve a hasadóanyagok állami és üzemeltetői szintű, megfelelő nyilvántartását és ellenőrzését is; |
| --- | --- | --- |

—

a nukleáris biztosítéki intézkedések végrehajtásához szükséges szabályozási keret és módszerek (köztük a nukleáris kriminalisztikai módszerek) létrehozása, beleértve a hasadóanyagok állami és üzemeltetői szintű, megfelelő nyilvántartását és ellenőrzését is;

| | — | a fenti területeken (többek között a meglevő nemzetközi szervezetek, különösen a NAÜ keretében) folytatott nemzetközi együttműködést előmozdító intézkedések, beleértve a nemzetközi egyezmények és szerződések végrehajtását és nyomon követését, az információcserét, a kapacitásépítést és képzést a nukleáris biztonság és a kutatás terén; |
| --- | --- | --- |

—

a fenti területeken (többek között a meglevő nemzetközi szervezetek, különösen a NAÜ keretében) folytatott nemzetközi együttműködést előmozdító intézkedések, beleértve a nemzetközi egyezmények és szerződések végrehajtását és nyomon követését, az információcserét, a kapacitásépítést és képzést a nukleáris biztonság és a kutatás terén;

| | — | a fenti területeken (többek között a meglevő nemzetközi szervezetek, különösen a NAÜ keretében) folytatott
  regionális és
  nemzetközi együttműködést előmozdító intézkedések, beleértve a nemzetközi egyezmények és szerződések végrehajtását és nyomon követését, az információcserét, a kapacitásépítést és képzést a nukleáris biztonság és a kutatás terén; |
| --- | --- | --- |

—

a fenti területeken (többek között a meglevő nemzetközi szervezetek, különösen a NAÜ keretében) folytatott
  regionális és
  nemzetközi együttműködést előmozdító intézkedések, beleértve a nemzetközi egyezmények és szerződések végrehajtását és nyomon követését, az információcserét, a kapacitásépítést és képzést a nukleáris biztonság és a kutatás terén;

| ba) | A szabályozók, a technikai támogatást nyújtó szervezetek és az üzemeltetők magas szintű szaktudását és szakértelmét biztosító (versenyt nem torzító) segítségnyújtás az e rendelet hatálya alá tartozó területeken, különösen a következők révén: |
| --- | --- |

ba)

A szabályozók, a technikai támogatást nyújtó szervezetek és az üzemeltetők magas szintű szaktudását és szakértelmét biztosító (versenyt nem torzító) segítségnyújtás az e rendelet hatálya alá tartozó területeken, különösen a következők révén:

| | — | a szabályozó hatóságok, a technikai támogatást nyújtó szervezetek és a nukleáris üzemeltetők személyzetének oktatásának és szakképzésének folyamatos támogatása (a verseny torzítása nélkül); |
| --- | --- | --- |

—

a szabályozó hatóságok, a technikai támogatást nyújtó szervezetek és a nukleáris üzemeltetők személyzetének oktatásának és szakképzésének folyamatos támogatása (a verseny torzítása nélkül);

| | — | a megfelelő szakképzési létesítmények kialakításának előmozdítása. |
| --- | --- | --- |

—

a megfelelő szakképzési létesítmények kialakításának előmozdítása.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – Kritériumok – 1 Általános szempontok

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Általános szempontok |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.

Általános szempontok

| 1. | Általános szempontok |
| --- | --- |

1.

Általános szempontok

| — | Az együttműködés
  kiterjedhet
  valamennyi harmadik országra (nem uniós tagállamra)
  világszerte
  . |
| --- | --- |

—

Az együttműködés
  kiterjedhet
  valamennyi harmadik országra (nem uniós tagállamra)
  világszerte
  .

| — | Az
  együttműködésnek ki kell terjednie
  valamennyi harmadik országra (nem uniós tagállamra)
  az e rendelet 1. cikkében foglalt célkitűzésekkel összhangban
  . |
| --- | --- |

—

Az
  együttműködésnek ki kell terjednie
  valamennyi harmadik országra (nem uniós tagállamra)
  az e rendelet 1. cikkében foglalt célkitűzésekkel összhangban
  .

| — | A csatlakozó országok és az európai szomszédságpolitika régiójába tartozó országok elsőbbséget élveznek. Előnyben részesülnek a regionális megközelítések. |
| --- | --- |

—

A csatlakozó országok és az európai szomszédságpolitika régiójába tartozó országok elsőbbséget élveznek. Előnyben részesülnek a regionális megközelítések.

| — | A csatlakozó országok és az európai szomszédságpolitika régiójába tartozó országok elsőbbséget élveznek. Előnyben részesülnek a regionális megközelítések. |
| --- | --- |

—

A csatlakozó országok és az európai szomszédságpolitika régiójába tartozó országok elsőbbséget élveznek. Előnyben részesülnek a regionális megközelítések.

| — | A magas jövedelmű országok csak kivételes intézkedések lehetővé tétele érdekében – például egy jelentős nukleáris balesetet követően – vonhatók be az együttműködésbe, amennyiben ez szükséges és helyénvaló. |
| --- | --- |

—

A magas jövedelmű országok csak kivételes intézkedések lehetővé tétele érdekében – például egy jelentős nukleáris balesetet követően – vonhatók be az együttműködésbe, amennyiben ez szükséges és helyénvaló.

| — | A magas jövedelmű országok csak kivételes intézkedések lehetővé tétele érdekében – például egy jelentős nukleáris balesetet követően – vonhatók be az együttműködésbe, amennyiben ez szükséges és helyénvaló.
  E rendelet alkalmazásában a magas jövedelmű országok az 1934/2006/EK tanácsi rendelet

   (5)

  I. mellékletében felsorolt országok és területek; |
| --- | --- |

—

A magas jövedelmű országok csak kivételes intézkedések lehetővé tétele érdekében – például egy jelentős nukleáris balesetet követően – vonhatók be az együttműködésbe, amennyiben ez szükséges és helyénvaló.
  E rendelet alkalmazásában a magas jövedelmű országok az 1934/2006/EK tanácsi rendelet

   (5)

  I. mellékletében felsorolt országok és területek;

| — | A harmadik ország és az Európai Unió közötti viszonossági szerződést és az egységes értelmezést a Bizottsághoz benyújtott, az adott kormány számára kötelezettséget jelentő hivatalos kérelemmel kell megerősíteni. |
| --- | --- |

—

A harmadik ország és az Európai Unió közötti viszonossági szerződést és az egységes értelmezést a Bizottsághoz benyújtott, az adott kormány számára kötelezettséget jelentő hivatalos kérelemmel kell megerősíteni.

| — | A harmadik ország és az Európai Unió közötti viszonossági szerződést és az egységes értelmezést a Bizottsághoz benyújtott, az adott kormány számára kötelezettséget jelentő hivatalos kérelemmel kell megerősíteni. |
| --- | --- |

—

A harmadik ország és az Európai Unió közötti viszonossági szerződést és az egységes értelmezést a Bizottsághoz benyújtott, az adott kormány számára kötelezettséget jelentő hivatalos kérelemmel kell megerősíteni.

| — | Az Európai Unióval együttműködni kívánó harmadik országoknak teljes mértékben el kell kötelezniük magukat az atomsorompó-elvek mellett. Ezen országoknak a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség nukleáris biztonságról és védelemről szóló megfelelő egyezményeinek részes feleivé is kell válniuk, illetve az ezen egyezményekhez való csatlakozás iránti szilárd elkötelezettségüket bizonyító lépéseket kell tenniük. Az Európai Unióval folyatott együttműködés feltételévé
  lehetne
  tenni a vonatkozó egyezményekhez történő csatlakozást
  vagy az egyezmények részes felévé válás érdekében tett lépéseket
  . Vészhelyzetekben ezen elvet kivételes esetben rugalmasan kell alkalmazni. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unióval együttműködni kívánó harmadik országoknak teljes mértékben el kell kötelezniük magukat az atomsorompó-elvek mellett. Ezen országoknak a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség nukleáris biztonságról és védelemről szóló megfelelő egyezményeinek részes feleivé is kell válniuk, illetve az ezen egyezményekhez való csatlakozás iránti szilárd elkötelezettségüket bizonyító lépéseket kell tenniük. Az Európai Unióval folyatott együttműködés feltételévé
  lehetne
  tenni a vonatkozó egyezményekhez történő csatlakozást
  vagy az egyezmények részes felévé válás érdekében tett lépéseket
  . Vészhelyzetekben ezen elvet kivételes esetben rugalmasan kell alkalmazni.

| — | Az Európai Unióval együttműködni kívánó harmadik országoknak teljes mértékben el kell kötelezniük magukat az atomsorompó-elvek mellett. Ezen országoknak a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség nukleáris biztonságról és védelemről szóló megfelelő egyezményeinek részes feleivé is kell válniuk, illetve az ezen egyezményekhez való csatlakozás iránti szilárd elkötelezettségüket bizonyító lépéseket kell tenniük. Az Európai Unióval folyatott együttműködés feltételévé
  kell
  tenni a vonatkozó egyezményekhez történő csatlakozást
  és ezek végrehajtását
  . Vészhelyzetekben ezen elvet kivételes esetben rugalmasan kell alkalmazni
  , amennyiben a válaszlépés hiánya valószínűsíthetően növelné az Unió és polgárai számára fennálló kockázat szintjét
  . |
| --- | --- |

—

Az Európai Unióval együttműködni kívánó harmadik országoknak teljes mértékben el kell kötelezniük magukat az atomsorompó-elvek mellett. Ezen országoknak a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség nukleáris biztonságról és védelemről szóló megfelelő egyezményeinek részes feleivé is kell válniuk, illetve az ezen egyezményekhez való csatlakozás iránti szilárd elkötelezettségüket bizonyító lépéseket kell tenniük. Az Európai Unióval folyatott együttműködés feltételévé
  kell
  tenni a vonatkozó egyezményekhez történő csatlakozást
  és ezek végrehajtását
  . Vészhelyzetekben ezen elvet kivételes esetben rugalmasan kell alkalmazni
  , amennyiben a válaszlépés hiánya valószínűsíthetően növelné az Unió és polgárai számára fennálló kockázat szintjét
  .

| — | Annak érdekében, hogy biztosítva legyen az együttműködés célkitűzéseinek tiszteletben tartása és nyomon követése, a kedvezményezett harmadik országnak el kell fogadnia a végrehajtott tevékenységek értékelésének elvét.
  Ez az értékelés lehetővé teszi az elfogadott célkitűzések tiszteletben tartásának nyomon követését és ellenőrzését, továbbá
  feltétele
  lehet
  a közösségi hozzájárulás folyósítása folytatásának. |
| --- | --- |

—

Annak érdekében, hogy biztosítva legyen az együttműködés célkitűzéseinek tiszteletben tartása és nyomon követése, a kedvezményezett harmadik országnak el kell fogadnia a végrehajtott tevékenységek értékelésének elvét.
  Ez az értékelés lehetővé teszi az elfogadott célkitűzések tiszteletben tartásának nyomon követését és ellenőrzését, továbbá
  feltétele
  lehet
  a közösségi hozzájárulás folyósítása folytatásának.

| — | Annak érdekében, hogy biztosítva legyen az együttműködés célkitűzéseinek tiszteletben tartása és nyomon követése, a kedvezményezett harmadik országnak el kell fogadnia a végrehajtott tevékenységek értékelésének elvét.
  Az elfogadott célkitűzéseknek való ellenőrizhető és folyamatos megfelelés legyen
  feltétele a közösségi hozzájárulás folyósítása folytatásának. |
| --- | --- |

—

Annak érdekében, hogy biztosítva legyen az együttműködés célkitűzéseinek tiszteletben tartása és nyomon követése, a kedvezményezett harmadik országnak el kell fogadnia a végrehajtott tevékenységek értékelésének elvét.
  Az elfogadott célkitűzéseknek való ellenőrizhető és folyamatos megfelelés legyen
  feltétele a közösségi hozzájárulás folyósítása folytatásának.

| — | Az e rendelet alapján a nukleáris biztonság és biztosítékok terén zajló együttműködés nem az atomenergia felhasználásának előmozdítására irányul. |
| --- | --- |

—

Az e rendelet alapján a nukleáris biztonság és biztosítékok terén zajló együttműködés nem az atomenergia felhasználásának előmozdítására irányul.

| — | Az e rendelet alapján a nukleáris biztonság és biztosítékok terén zajló együttműködés nem az atomenergia felhasználásának
  vagy a meglévő atomerőművek élettartama kibővítésének
  előmozdítására irányul. |
| --- | --- |

—

Az e rendelet alapján a nukleáris biztonság és biztosítékok terén zajló együttműködés nem az atomenergia felhasználásának
  vagy a meglévő atomerőművek élettartama kibővítésének
  előmozdítására irányul.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – Kritériumok – 2 Kiépített atomenergia-termelő kapacitással rendelkező országok – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Azon országok esetében, amelyek már részesültek közösségi finanszírozásban, a további együttműködés a közösségi költségvetésből finanszírozott fellépések értékelésétől és az új szükségletek megfelelő indoklásától függ. Az értékelésnek lehetővé kell tennie az együttműködés természetének, valamint az ezen országok számára a jövőben megítélt összegeknek a pontosabb meghatározását. | Azon országok esetében, amelyek már részesültek közösségi finanszírozásban, a további együttműködés a közösségi költségvetésből finanszírozott fellépések értékelésétől és az új szükségletek megfelelő indoklásától függ. Az értékelésnek lehetővé kell tennie az együttműködés természetének, valamint az ezen országok számára a jövőben megítélt összegeknek a pontosabb meghatározását.
  Az Uniónak ösztönöznie kell a regionális együttműködés és a szakértői értékelési mechanizmusok kialakítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Azon országok esetében, amelyek már részesültek közösségi finanszírozásban, a további együttműködés a közösségi költségvetésből finanszírozott fellépések értékelésétől és az új szükségletek megfelelő indoklásától függ. Az értékelésnek lehetővé kell tennie az együttműködés természetének, valamint az ezen országok számára a jövőben megítélt összegeknek a pontosabb meghatározását.

Azon országok esetében, amelyek már részesültek közösségi finanszírozásban, a további együttműködés a közösségi költségvetésből finanszírozott fellépések értékelésétől és az új szükségletek megfelelő indoklásától függ. Az értékelésnek lehetővé kell tennie az együttműködés természetének, valamint az ezen országok számára a jövőben megítélt összegeknek a pontosabb meghatározását.
  Az Uniónak ösztönöznie kell a regionális együttműködés és a szakértői értékelési mechanizmusok kialakítását.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – Kritériumok – 3 Kiépített atomenergia-termelő kapacitással nem rendelkező országok – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Azon országok esetében, amelyek atomenergia-termelő kapacitást kívánnak kiépíteni, függetlenül attól, hogy rendelkeznek-e kutatóreaktorokkal, és amelyek esetében felmerül a megfelelő pillanatban történő, azt célzó fellépés, hogy e fejlesztéssel együtt erősödhessen a nukleáris biztonsági és védelmi kultúra, különösen a szabályozó hatóságok és a technikai segítséget nyújtó szervezetek megerősítése tekintetében,
  az
  együttműködés figyelembe veszi az atomenergia-fejlesztési programok hitelességét, az atomenergia felhasználásáról szóló kormányhatározat létezését, valamint előzetes ütemterv elkészítését. | Azon országok esetében, amelyek atomenergia-termelő kapacitást kívánnak kiépíteni, függetlenül attól, hogy rendelkeznek-e kutatóreaktorokkal, és amelyek esetében felmerül a megfelelő pillanatban történő, azt célzó fellépés, hogy e fejlesztéssel együtt erősödhessen a nukleáris biztonsági és védelmi kultúra, különösen
  a nukleáris biztonsági irányítás,
  a szabályozó hatóságok és a technikai segítséget nyújtó szervezetek
  függetlenségének és kapacitásainak
  megerősítése tekintetében.
  Az
  együttműködés figyelembe veszi az atomenergia-fejlesztési programok hitelességét, az atomenergia felhasználásáról szóló kormányhatározat létezését, valamint előzetes ütemterv elkészítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Azon országok esetében, amelyek atomenergia-termelő kapacitást kívánnak kiépíteni, függetlenül attól, hogy rendelkeznek-e kutatóreaktorokkal, és amelyek esetében felmerül a megfelelő pillanatban történő, azt célzó fellépés, hogy e fejlesztéssel együtt erősödhessen a nukleáris biztonsági és védelmi kultúra, különösen a szabályozó hatóságok és a technikai segítséget nyújtó szervezetek megerősítése tekintetében,
  az
  együttműködés figyelembe veszi az atomenergia-fejlesztési programok hitelességét, az atomenergia felhasználásáról szóló kormányhatározat létezését, valamint előzetes ütemterv elkészítését.

Azon országok esetében, amelyek atomenergia-termelő kapacitást kívánnak kiépíteni, függetlenül attól, hogy rendelkeznek-e kutatóreaktorokkal, és amelyek esetében felmerül a megfelelő pillanatban történő, azt célzó fellépés, hogy e fejlesztéssel együtt erősödhessen a nukleáris biztonsági és védelmi kultúra, különösen
  a nukleáris biztonsági irányítás,
  a szabályozó hatóságok és a technikai segítséget nyújtó szervezetek
  függetlenségének és kapacitásainak
  megerősítése tekintetében.
  Az
  együttműködés figyelembe veszi az atomenergia-fejlesztési programok hitelességét, az atomenergia felhasználásáról szóló kormányhatározat létezését, valamint előzetes ütemterv elkészítését.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – Prioritások – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az együttműködés elsősorban a nukleáris szabályozó hatóságokra (és a technikai támogatást nyújtó szervezeteikre) irányul
  annak érdekében, hogy megteremtsék a lakosság élete és egészsége veszélyeztetésének kiküszöböléséhez szükséges biztonsági feltételeket, és a nukleáris anyagokat ne használják a rendeltetésüktől eltérő célok elérésére
  .
  A célkitűzés
  műszaki szakértelmük és függetlenségük biztosítása, a szabályozási keretrendszer megerősítése, különösen az engedélyező tevékenységek, köztük a hatékony és átfogó kockázat- és biztonsági értékelések (úgynevezett ellenálló-képességi próbák) felülvizsgálata és nyomon követése tekintetében. | Ezen eszköz keretében az
  együttműködés elsősorban a nukleáris szabályozó hatóságokra (és a technikai támogatást nyújtó szervezeteikre) irányul
  , az eszköz célkitűzése pedig
  a műszaki szakértelmük és függetlenségük biztosítása, a szabályozási keretrendszer megerősítése, különösen az engedélyező tevékenységek, köztük a hatékony és átfogó kockázat- és biztonsági értékelések (úgynevezett ellenálló-képességi próbák) felülvizsgálata és nyomon követése tekintetében.
  Ennek meg kell teremtenie a lakosság élete és egészsége veszélyeztetésének kiküszöböléséhez szükséges biztonsági feltételeket, és biztosítania kell, hogy a nukleáris anyagokat ne használják a rendeltetésüktől eltérő célok elérésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az együttműködés elsősorban a nukleáris szabályozó hatóságokra (és a technikai támogatást nyújtó szervezeteikre) irányul
  annak érdekében, hogy megteremtsék a lakosság élete és egészsége veszélyeztetésének kiküszöböléséhez szükséges biztonsági feltételeket, és a nukleáris anyagokat ne használják a rendeltetésüktől eltérő célok elérésére
  .
  A célkitűzés
  műszaki szakértelmük és függetlenségük biztosítása, a szabályozási keretrendszer megerősítése, különösen az engedélyező tevékenységek, köztük a hatékony és átfogó kockázat- és biztonsági értékelések (úgynevezett ellenálló-képességi próbák) felülvizsgálata és nyomon követése tekintetében.

Ezen eszköz keretében az
  együttműködés elsősorban a nukleáris szabályozó hatóságokra (és a technikai támogatást nyújtó szervezeteikre) irányul
  , az eszköz célkitűzése pedig
  a műszaki szakértelmük és függetlenségük biztosítása, a szabályozási keretrendszer megerősítése, különösen az engedélyező tevékenységek, köztük a hatékony és átfogó kockázat- és biztonsági értékelések (úgynevezett ellenálló-képességi próbák) felülvizsgálata és nyomon követése tekintetében.
  Ennek meg kell teremtenie a lakosság élete és egészsége veszélyeztetésének kiküszöböléséhez szükséges biztonsági feltételeket, és biztosítania kell, hogy a nukleáris anyagokat ne használják a rendeltetésüktől eltérő célok elérésére.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – Prioritások – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az e rendelettel összefüggésben kialakítandó együttműködési programok egyéb prioritásai között szerepel: | Az e rendelettel összefüggésben kialakítandó együttműködési programok egyéb prioritásai között szerepel: |
| | — | engedélyezési tevékenységek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az e rendelettel összefüggésben kialakítandó együttműködési programok egyéb prioritásai között szerepel:

Az e rendelettel összefüggésben kialakítandó együttműködési programok egyéb prioritásai között szerepel:

—

engedélyezési tevékenységek;

| — | a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelésére vonatkozó stratégiák és keretrendszerek kidolgozása; |
| --- | --- |

—

a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelésére vonatkozó stratégiák és keretrendszerek kidolgozása;

| — | a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelésére vonatkozó stratégiák és keretrendszerek kidolgozása; |
| --- | --- |

—

a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes kezelésére vonatkozó stratégiák és keretrendszerek kidolgozása;

| — | a meglévő létesítmények leszerelése, a korábbi nukleáris telephelyek és az uránbányászat után fennmaradt helyszínek helyreállítása, valamint a tengerben elsüllyedt radioaktív tárgyak és anyagok felkutatása és kezelése, amennyiben ezek veszélyeztetik a népességet. |
| --- | --- |

—

a meglévő létesítmények leszerelése, a korábbi nukleáris telephelyek és az uránbányászat után fennmaradt helyszínek helyreállítása, valamint a tengerben elsüllyedt radioaktív tárgyak és anyagok felkutatása és kezelése, amennyiben ezek veszélyeztetik a népességet.

| — | a meglévő létesítmények leszerelése, a korábbi nukleáris telephelyek és az uránbányászat után fennmaradt helyszínek helyreállítása, valamint a tengerben elsüllyedt radioaktív tárgyak és anyagok felkutatása és kezelése, amennyiben ezek veszélyeztetik a népességet; |
| --- | --- |

—

a meglévő létesítmények leszerelése, a korábbi nukleáris telephelyek és az uránbányászat után fennmaradt helyszínek helyreállítása, valamint a tengerben elsüllyedt radioaktív tárgyak és anyagok felkutatása és kezelése, amennyiben ezek veszélyeztetik a népességet;

| — | annak biztosítása, hogy a nukleáris anyagokat ne használják a rendeltetésüktől eltérő célok elérésére. |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a nukleáris anyagokat ne használják a rendeltetésüktől eltérő célok elérésére.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Melléklet – Prioritások – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ellenálló-képességi próbákat nyomon követő intézkedések keretében felmerülő konkrét helyzetekben megfontolásra kerül a harmadik országokbeli nukleáris létesítmények üzemeltetőivel folytatott együttműködés. A nukleáris létesítmények üzemeltetőivel folytatott ilyen együttműködés kizárja a berendezések rendelkezésre bocsátását. | Az ellenálló-képességi próbákat nyomon követő intézkedések keretében felmerülő konkrét helyzetekben megfontolásra kerül a harmadik országokbeli nukleáris létesítmények üzemeltetőivel folytatott együttműködés. A nukleáris létesítmények üzemeltetőivel folytatott ilyen együttműködés kizárja a berendezések rendelkezésre bocsátását
  , valamint olyan egyéb tevékenységeket vagy segítségnyújtást, amelyet az üzemeltető kereskedelmi alapon beszerezhet és be kell szereznie a szabályozói biztonsági normák teljesítéséhez
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az ellenálló-képességi próbákat nyomon követő intézkedések keretében felmerülő konkrét helyzetekben megfontolásra kerül a harmadik országokbeli nukleáris létesítmények üzemeltetőivel folytatott együttműködés. A nukleáris létesítmények üzemeltetőivel folytatott ilyen együttműködés kizárja a berendezések rendelkezésre bocsátását.

Az ellenálló-képességi próbákat nyomon követő intézkedések keretében felmerülő konkrét helyzetekben megfontolásra kerül a harmadik országokbeli nukleáris létesítmények üzemeltetőivel folytatott együttműködés. A nukleáris létesítmények üzemeltetőivel folytatott ilyen együttműködés kizárja a berendezések rendelkezésre bocsátását
  , valamint olyan egyéb tevékenységeket vagy segítségnyújtást, amelyet az üzemeltető kereskedelmi alapon beszerezhet és be kell szereznie a szabályozói biztonsági normák teljesítéséhez
  .

---

(*1)  
  HL ...

(1)  
  A Horizont 2020 – a 2014–2020 közötti kutatási és innovációs keretprogram megalapításáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló ...-i .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL ...)

(2)  
  Az Európai Atomenergia-közösségnek a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014-2018) szóló ...-i .../.../Euratom tanácsi rendelet(HL ...)

(3)  
  Az Előcsatlakozási Támogatási Eszközről (IPA II) szóló ...-i .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L ...)

(4)  
  Az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközről szóló ...- i .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L ...)

(5)  
  A Tanács 1934/2006/EK rendelete (2006. december 21.) az iparosodott és egyéb, magas jövedelmű országokkal és területekkel, valamint az 1905/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó fejlődő országokkal folytatott együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról olyan tevékenységek tekintetében, amelyek nem tartoznak a hivatalos fejlesztési támogatások közé (HL L 405., 2006.12.30.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/122

---

P7_TA(2013)0471

A bulgáriai, litvániai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programok *

Az Európai Parlament 2013. november 19-i jogalkotási állásfoglalása a bulgáriai, litvániai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programokhoz nyújtott uniós támogatásról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

(Konzultáció)

(2016/C 436/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0783), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0783),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0514/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0514/2011),

| — | tekintettel a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozási okmányának 56. cikkére és 4. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozási okmányának 56. cikkére és 4. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0119/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi módosításokkal; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az alábbi módosításokkal;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A csatlakozási szerződésben vállalt kötelezettségeiknek megfelelően Bulgária, Litvánia és Szlovákia közösségi támogatással leállították az atomerőműveket, és jelentős előrelépést tettek a leszerelésük felé. A tényleges bontási műveletek folytatásához
  addig, amíg a biztonságos
  leszerelési folyamat
  egy
  visszafordíthatatlan
  állapotot ér el,
  még további munkára van szükség, amelynek során biztosítani kell a legmagasabb szintű biztonsági előírások alkalmazását. A rendelkezésre álló becslések szerint a leszerelési munkálatok befejezése jelentős mértékű további pénzügyi forrásokat igényel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A csatlakozási szerződésben vállalt kötelezettségeiknek megfelelően Bulgária, Litvánia és Szlovákia közösségi támogatással leállították az atomerőműveket, és jelentős előrelépést tettek a leszerelésük felé. A tényleges bontási műveletek folytatásához
  addig, amíg a biztonságos
  leszerelési folyamat
  egy
  visszafordíthatatlan
  állapotot ér el,
  még további munkára van szükség, amelynek során biztosítani kell a legmagasabb szintű biztonsági előírások alkalmazását. A rendelkezésre álló becslések szerint a leszerelési munkálatok befejezése jelentős mértékű további pénzügyi forrásokat igényel.

| (4) | A csatlakozási szerződésben vállalt kötelezettségeiknek megfelelően Bulgária, Litvánia és Szlovákia közösségi támogatással leállították az atomerőműveket,
  vagy a megfelelő blokkokat,
  és jelentős előrelépést tettek a leszerelésük felé. A tényleges
  leszerelési, sugármentesítési és
  bontási
  , továbbá a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos
  műveletek folytatásához
  , valamint a
  leszerelési folyamat visszafordíthatatlan
  végső állapotának elérése felé vezető stabil folyamat végrehajtásához
  még további munkára van szükség, amelynek során biztosítani kell a legmagasabb szintű biztonsági előírások alkalmazását. A rendelkezésre álló becslések szerint a leszerelési munkálatok befejezése jelentős mértékű további pénzügyi forrásokat igényel
  , de ennek kapcsán figyelembe kell venni az Unió és az érintett tagállamok megosztott pénzügyi felelősségét
  . |
| --- | --- |

(4)

A csatlakozási szerződésben vállalt kötelezettségeiknek megfelelően Bulgária, Litvánia és Szlovákia közösségi támogatással leállították az atomerőműveket,
  vagy a megfelelő blokkokat,
  és jelentős előrelépést tettek a leszerelésük felé. A tényleges
  leszerelési, sugármentesítési és
  bontási
  , továbbá a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos
  műveletek folytatásához
  , valamint a
  leszerelési folyamat visszafordíthatatlan
  végső állapotának elérése felé vezető stabil folyamat végrehajtásához
  még további munkára van szükség, amelynek során biztosítani kell a legmagasabb szintű biztonsági előírások alkalmazását. A rendelkezésre álló becslések szerint a leszerelési munkálatok befejezése jelentős mértékű további pénzügyi forrásokat igényel
  , de ennek kapcsán figyelembe kell venni az Unió és az érintett tagállamok megosztott pénzügyi felelősségét
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A két 1 500 MW teljesítményű RBMK-reaktorral rendelkező Ignalina atomerőmű, a Kozloduj atomerőmű 1760 MW összteljesítményű négy blokkjának és a Bohunice V1 atomerőmű két 880 MW teljesítményű blokkjának idő előtti leállítása és az azt követő leszerelése hosszú ideig súlyos terhet jelent a három ország polgárai számára az energiaügy és a pénzügyi, gazdasági, környezeti és társadalmi hatások tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A két 1 500 MW teljesítményű RBMK-reaktorral rendelkező Ignalina atomerőmű, a Kozloduj atomerőmű 1760 MW összteljesítményű négy blokkjának és a Bohunice V1 atomerőmű két 880 MW teljesítményű blokkjának idő előtti leállítása és az azt követő leszerelése hosszú ideig súlyos terhet jelent a három ország polgárai számára az energiaügy és a pénzügyi, gazdasági, környezeti és társadalmi hatások tekintetében.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | Az Ignalina atomerőmű leszerelése hosszú távú művelet, és Litvánia számára kivételes pénzügyi terhet jelent, amely az ország méretével és gazdasági erejével nem áll arányban. A 2003. évi csatlakozási okmány 4. jegyzőkönyve leszögezi, hogy „Ezen célból az Ignalina-program megszakítás nélkül folytatódik és meghosszabbodik 2006-ot követően is”, hozzátéve, hogy „.A következő pénzügyi terv időszakára vonatkozó, meghosszabbított Ignalina-program alapján meghatározott átlagos előirányzatoknak összességükben megfelelőnek kell lenniük”. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

Az Ignalina atomerőmű leszerelése hosszú távú művelet, és Litvánia számára kivételes pénzügyi terhet jelent, amely az ország méretével és gazdasági erejével nem áll arányban. A 2003. évi csatlakozási okmány 4. jegyzőkönyve leszögezi, hogy „Ezen célból az Ignalina-program megszakítás nélkül folytatódik és meghosszabbodik 2006-ot követően is”, hozzátéve, hogy „.A következő pénzügyi terv időszakára vonatkozó, meghosszabbított Ignalina-program alapján meghatározott átlagos előirányzatoknak összességükben megfelelőnek kell lenniük”.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4c) | Bulgária esetében a 2005. évi csatlakozási okmány 30. cikke csak a 2007–2009-es időszakot említi, Szlovákia esetében pedig a 2003. évi csatlakozási szerződés csupán a 2004–2006-os időszakot. Ennélfogva a Bulgáriának és Szlovákiának szóló további finanszírozás vonatkozásában az Euratom-Szerződés 203. cikkét kell alkalmazni, míg Litvánia esetében a megszakítás nélküli támogatás jogalapjául a 2003. évi csatlakozási okmány 56. cikkének és 4. számú jegyzőkönyvének kell szolgálnia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4c)

Bulgária esetében a 2005. évi csatlakozási okmány 30. cikke csak a 2007–2009-es időszakot említi, Szlovákia esetében pedig a 2003. évi csatlakozási szerződés csupán a 2004–2006-os időszakot. Ennélfogva a Bulgáriának és Szlovákiának szóló további finanszírozás vonatkozásában az Euratom-Szerződés 203. cikkét kell alkalmazni, míg Litvánia esetében a megszakítás nélküli támogatás jogalapjául a 2003. évi csatlakozási okmány 56. cikkének és 4. számú jegyzőkönyvének kell szolgálnia.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A 2007–2013-as időszak folyamán létrehozott programok keretében a Bizottság felülvizsgálata a pénzügyi előirányzatok költségvetési végrehajtására és a projektek végrehajtására összpontosított, és nem arra, hogy általánosságban mekkora előrelépés történt a programok célkitűzéseinek megvalósítása felé. A programok célkitűzéseinek megvalósítása terén elért előrelépés elégtelen felmérése, illetve a forrásfelhasználás hatékonyságának nem megfelelő nyomon követése azt eredményezte, hogy senki sem volt igazán elszámoltatható a program átfogó teljesítménye vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A 2007–2013-as időszak folyamán létrehozott programok keretében a Bizottság felülvizsgálata a pénzügyi előirányzatok költségvetési végrehajtására és a projektek végrehajtására összpontosított, és nem arra, hogy általánosságban mekkora előrelépés történt a programok célkitűzéseinek megvalósítása felé. A programok célkitűzéseinek megvalósítása terén elért előrelépés elégtelen felmérése, illetve a forrásfelhasználás hatékonyságának nem megfelelő nyomon követése azt eredményezte, hogy senki sem volt igazán elszámoltatható a program átfogó teljesítménye vonatkozásában.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | Megfelelően figyelembe kell venni „Az atomerőművek leszereléséhez Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának nyújtott uniós pénzügyi támogatás: eredmények és jövő kihívásai” című, ajánlásokat is tartalmazó 16/2011. sz. számvevőszéki különjelentést. A Számvevőszék megállapította, hogy Bulgáriában, Litvániában és Szlovákiában a legfontosabb leszerelési folyamat még hátra van és a befejezése jelentős (körülbelül 2,5  milliárd eurós) finanszírozási hiánnyal szembesül. Különösen a főbb infrastrukturális projektek szenvedtek késedelmeket, és a legfontosabb leszerelési folyamat során a költségeket túllépték, a radioaktív hulladékkal és/vagy a kezeléséhez szükséges létesítményekkel és technológiákkal kapcsolatos kulcsfontosságú információk hiányában pedig nem teljesek a költségbecslések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

Megfelelően figyelembe kell venni „Az atomerőművek leszereléséhez Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának nyújtott uniós pénzügyi támogatás: eredmények és jövő kihívásai” című, ajánlásokat is tartalmazó 16/2011. sz. számvevőszéki különjelentést. A Számvevőszék megállapította, hogy Bulgáriában, Litvániában és Szlovákiában a legfontosabb leszerelési folyamat még hátra van és a befejezése jelentős (körülbelül 2,5  milliárd eurós) finanszírozási hiánnyal szembesül. Különösen a főbb infrastrukturális projektek szenvedtek késedelmeket, és a legfontosabb leszerelési folyamat során a költségeket túllépték, a radioaktív hulladékkal és/vagy a kezeléséhez szükséges létesítményekkel és technológiákkal kapcsolatos kulcsfontosságú információk hiányában pedig nem teljesek a költségbecslések.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5c) | Bár valamennyi érintett blokk leállítása a megadott határidőkön belül megtörtént, egyes leszerelési programok továbbra is késedelmeket szenvednek, melyek gazdaságilag károsak és politikailag elfogadhatatlanok. A felülvizsgált részletes leszerelési terveknek megoldást kell nyújtaniuk e késedelmekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5c)

Bár valamennyi érintett blokk leállítása a megadott határidőkön belül megtörtént, egyes leszerelési programok továbbra is késedelmeket szenvednek, melyek gazdaságilag károsak és politikailag elfogadhatatlanok. A felülvizsgált részletes leszerelési terveknek megoldást kell nyújtaniuk e késedelmekre.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

5 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5d) | Mivel egyes programok még nem váltották ki a hatékony leszereléshez szükséges szervezeti változásokat, el kell végezni a szervezeti struktúrák szükséges átalakítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5d)

Mivel egyes programok még nem váltották ki a hatékony leszereléshez szükséges szervezeti változásokat, el kell végezni a szervezeti struktúrák szükséges átalakítását.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Bulgária, Litvánia és Szlovákia további támogatás iránti kérelmét követően a
  Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében a
  2014–2020 időszakra vonatkozó
  következő több éves
  pénzügyi
  keretet illetően megfogalmazott javaslatában 700 millió EUR összeget különített el az Európai Unió általános költségvetéséből a nukleáris biztonság és az atomerőművek leszerelése céljára. Ebből az összegből 2011-es árakon számítva 500 millió EUR – jelenlegi árakon számítva mintegy 553 millió EUR – jut a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkja és az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkja leszerelésének 2014–2017. időszakban történő, valamint a Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkja leszerelésének 2014–2020. időszakban történő további támogatását szolgáló új program számára. Az új program keretében nyújtott támogatást fokozatosan csökkenő mértékben kell folyósítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Bulgária, Litvánia és Szlovákia további támogatás iránti kérelmét követően a
  Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében a
  2014–2020 időszakra vonatkozó
  következő több éves
  pénzügyi
  keretet illetően megfogalmazott javaslatában 700 millió EUR összeget különített el az Európai Unió általános költségvetéséből a nukleáris biztonság és az atomerőművek leszerelése céljára. Ebből az összegből 2011-es árakon számítva 500 millió EUR – jelenlegi árakon számítva mintegy 553 millió EUR – jut a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkja és az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkja leszerelésének 2014–2017. időszakban történő, valamint a Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkja leszerelésének 2014–2020. időszakban történő további támogatását szolgáló új program számára. Az új program keretében nyújtott támogatást fokozatosan csökkenő mértékben kell folyósítani.

| (6) | Bulgária, Litvánia és Szlovákia további támogatás iránti kérelmét követően a 2014–2020 időszakra vonatkozó
  program végrehajtására szolgáló
  pénzügyi
  keretösszegnek minden egyes leszerelési terv tekintetében megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell magában foglalnia. |
| --- | --- |

(6)

Bulgária, Litvánia és Szlovákia további támogatás iránti kérelmét követően a 2014–2020 időszakra vonatkozó
  program végrehajtására szolgáló
  pénzügyi
  keretösszegnek minden egyes leszerelési terv tekintetében megfelelő uniós pénzügyi támogatást kell magában foglalnia.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A program számára juttatott előirányzatokat, valamint a programozási időszakot és a Kozloduj-, Ignalina- és Bohunice-program közötti felosztást az időközi és végső értékelő jelentés eredményei alapján lehet felülvizsgálni, feltéve, hogy nem kerülnek veszélybe a legmagasabb szintű biztonsági előírások és a vonatkozó leszerelési terveknek megfelelő, stabil leszerelési folyamat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A program számára juttatott előirányzatokat, valamint a programozási időszakot és a Kozloduj-, Ignalina- és Bohunice-program közötti felosztást az időközi és végső értékelő jelentés eredményei alapján lehet felülvizsgálni, feltéve, hogy nem kerülnek veszélybe a legmagasabb szintű biztonsági előírások és a vonatkozó leszerelési terveknek megfelelő, stabil leszerelési folyamat.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A rendelet hatálya alá tartozó támogatás célja, hogy a leszerelés zökkenőmentesen folytatódjék, és elsősorban olyan rendelkezésekre irányul, amelyek elősegítik
  egy
  visszafordíthatatlan
  állapot elérését
  a
  biztonságos leszerelési folyamatban, és ekként a
  legnagyobb uniós hozzáadott
  érték teremtését teszik lehetővé, miközben a leszerelés végrehajtásának tagállami finanszírozására való átmenetet is biztosítják
  . A nukleáris biztonságért és annak finanszírozásáért való felelősség – a leszerelés finanszírozásáért vállalt felelősséget is beleértve – azonban végső soron továbbra is az érintett tagállamokat terheli. Ez a rendelet nem vetíti előre
  a
  Szerződés 107. és 108. cikke alapján lefolytatott, esetleges jövőbeni állami támogatásokkal kapcsolatos eljárások eredményét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A rendelet hatálya alá tartozó támogatás célja, hogy a leszerelés zökkenőmentesen folytatódjék, és elsősorban olyan rendelkezésekre irányul, amelyek elősegítik
  egy
  visszafordíthatatlan
  állapot elérését
  a
  biztonságos leszerelési folyamatban, és ekként a
  legnagyobb uniós hozzáadott
  érték teremtését teszik lehetővé, miközben a leszerelés végrehajtásának tagállami finanszírozására való átmenetet is biztosítják
  . A nukleáris biztonságért és annak finanszírozásáért való felelősség – a leszerelés finanszírozásáért vállalt felelősséget is beleértve – azonban végső soron továbbra is az érintett tagállamokat terheli. Ez a rendelet nem vetíti előre
  a
  Szerződés 107. és 108. cikke alapján lefolytatott, esetleges jövőbeni állami támogatásokkal kapcsolatos eljárások eredményét.

| (7) | A rendelet hatálya alá tartozó támogatás célja, hogy a leszerelés zökkenőmentesen folytatódjék, és elsősorban olyan rendelkezésekre irányul, amelyek elősegítik
  a leszerelési folyamat
  visszafordíthatatlan
  végső állapotának elérése felé vezető stabil folyamat végrehajtását, miközben biztosítják
  a
  legmagasabb szintű biztonsági előírások alkalmazását, mivel ezek a rendelkezések teremtik a
  legnagyobb uniós hozzáadott
  értéket
  . A nukleáris biztonságért és annak finanszírozásáért való felelősség – a leszerelés finanszírozásáért vállalt felelősséget is beleértve – azonban végső soron továbbra is az érintett tagállamokat terheli.
  E kötelezettség teljesítésének elmulasztása veszélynek teszi ki az uniós polgárokat.
  Ez a rendelet nem vetíti előre
  az Európai Unió működéséről szóló
  szerződés 107. és 108. cikke alapján lefolytatott, esetleges jövőbeli állami támogatásokkal kapcsolatos eljárások eredményét. |
| --- | --- |

(7)

A rendelet hatálya alá tartozó támogatás célja, hogy a leszerelés zökkenőmentesen folytatódjék, és elsősorban olyan rendelkezésekre irányul, amelyek elősegítik
  a leszerelési folyamat
  visszafordíthatatlan
  végső állapotának elérése felé vezető stabil folyamat végrehajtását, miközben biztosítják
  a
  legmagasabb szintű biztonsági előírások alkalmazását, mivel ezek a rendelkezések teremtik a
  legnagyobb uniós hozzáadott
  értéket
  . A nukleáris biztonságért és annak finanszírozásáért való felelősség – a leszerelés finanszírozásáért vállalt felelősséget is beleértve – azonban végső soron továbbra is az érintett tagállamokat terheli.
  E kötelezettség teljesítésének elmulasztása veszélynek teszi ki az uniós polgárokat.
  Ez a rendelet nem vetíti előre
  az Európai Unió működéséről szóló
  szerződés 107. és 108. cikke alapján lefolytatott, esetleges jövőbeli állami támogatásokkal kapcsolatos eljárások eredményét.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A rendelet hatálya alá tartozó atomerőművek leszereléséhez – a lehető legnagyobb hatékonyság biztosítása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni, kellő figyelmet fordítva a bezárandó blokkok természetére és technológiai jellemzőire. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A rendelet hatálya alá tartozó atomerőművek leszereléséhez – a lehető legnagyobb hatékonyság biztosítása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni, kellő figyelmet fordítva a bezárandó blokkok természetére és technológiai jellemzőire.

| (9) | A rendelet hatálya alá tartozó atomerőművek leszereléséhez – a lehető legnagyobb hatékonyság biztosítása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni, kellő figyelmet fordítva a bezárandó blokkok természetére és technológiai jellemzőire
  , és átfogó értékelést nyújtva a leszerelési és kárenyhítési folyamatok előrehaladásáról
  . |
| --- | --- |

(9)

A rendelet hatálya alá tartozó atomerőművek leszereléséhez – a lehető legnagyobb hatékonyság biztosítása érdekében – az elérhető legjobb műszaki szakértői hátteret kell igénybe venni, kellő figyelmet fordítva a bezárandó blokkok természetére és technológiai jellemzőire
  , és átfogó értékelést nyújtva a leszerelési és kárenyhítési folyamatok előrehaladásáról
  .

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | Az e rendelet hatálya alá tartozó leszerelési tevékenységek költségeit a leszerelési költségek becslésére vonatkozó, nemzetközileg elismert szabványok – mint például a Nukleáris Energia Ügynökség, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség és a Bizottság által közösen közzétett, a leszereléssel kapcsolatos költségszámításra vonatkozó nemzetközi struktúra – szerint kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Az e rendelet hatálya alá tartozó leszerelési tevékenységek költségeit a leszerelési költségek becslésére vonatkozó, nemzetközileg elismert szabványok – mint például a Nukleáris Energia Ügynökség, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség és a Bizottság által közösen közzétett, a leszereléssel kapcsolatos költségszámításra vonatkozó nemzetközi struktúra – szerint kell meghatározni.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A Bizottság annak érdekében, hogy az e rendeletben odaítélt uniós támogatás a legnagyobb hozzáadott értéket teremtse, gondoskodni fog a leszerelési folyamat alakulásának hatékony ellenőrzéséről, jóllehet a leszerelésért végső soron a tagállamok felelnek. Ez magában foglalja a hatékony teljesítménymérést és a korrekciós intézkedések értékelését a program során. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A Bizottság annak érdekében, hogy az e rendeletben odaítélt uniós támogatás a legnagyobb hozzáadott értéket teremtse, gondoskodni fog a leszerelési folyamat alakulásának hatékony ellenőrzéséről, jóllehet a leszerelésért végső soron a tagállamok felelnek. Ez magában foglalja a hatékony teljesítménymérést és a korrekciós intézkedések értékelését a program során.

| (11) | A Bizottság annak érdekében, hogy az e rendeletben odaítélt uniós támogatás a legnagyobb hozzáadott értéket teremtse, gondoskodni fog a leszerelési folyamat alakulásának hatékony ellenőrzéséről, jóllehet a leszerelésért végső soron a tagállamok felelnek. Ez magában foglalja a hatékony teljesítménymérést és a korrekciós intézkedések értékelését a program során.
  Az ellenőrzésnek olyan lényegi minőségi és mennyiségi mutatók kialakításán kell alapulnia, amelyek könnyen nyomon követhetők és szükség esetén könnyen jelentést lehet tenni róluk. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság annak érdekében, hogy az e rendeletben odaítélt uniós támogatás a legnagyobb hozzáadott értéket teremtse, gondoskodni fog a leszerelési folyamat alakulásának hatékony ellenőrzéséről, jóllehet a leszerelésért végső soron a tagállamok felelnek. Ez magában foglalja a hatékony teljesítménymérést és a korrekciós intézkedések értékelését a program során.
  Az ellenőrzésnek olyan lényegi minőségi és mennyiségi mutatók kialakításán kell alapulnia, amelyek könnyen nyomon követhetők és szükség esetén könnyen jelentést lehet tenni róluk.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | A Bizottságnak biztosítania kell a lehető legnagyobb mértékű átláthatóságot, elszámoltathatóságot és az uniós források felhasználásának demokratikus ellenőrzését, különösen ami a program általános céljainak teljesítéséhez való – mind várható, mind megvalósult – hozzájárulásukat illeti. Különösen a kritikus irányítási, jogi, pénzügyi és műszaki problémákat kell megoldani, vagy intézkedéseket kell tenni megoldásuk érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

A Bizottságnak biztosítania kell a lehető legnagyobb mértékű átláthatóságot, elszámoltathatóságot és az uniós források felhasználásának demokratikus ellenőrzését, különösen ami a program általános céljainak teljesítéséhez való – mind várható, mind megvalósult – hozzájárulásukat illeti. Különösen a kritikus irányítási, jogi, pénzügyi és műszaki problémákat kell megoldani, vagy intézkedéseket kell tenni megoldásuk érdekében.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Törekedni kell a Litvánia leszerelési erőfeszítéseivel kapcsolatosan nyújtott előcsatlakozási támogatás és a 2007–2013-as időszakban nyújtott támogatás részeként kialakított társfinanszírozási gyakorlat folytatására, és adott esetben egyéb forrásoknak a társfinanszírozásba történő bevonására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Törekedni kell a Litvánia leszerelési erőfeszítéseivel kapcsolatosan nyújtott előcsatlakozási támogatás és a 2007–2013-as időszakban nyújtott támogatás részeként kialakított társfinanszírozási gyakorlat folytatására, és adott esetben egyéb forrásoknak a társfinanszírozásba történő bevonására.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a 2014 – 2020 időszakra szóló több éves atomerőmű leszerelést támogató programot („a Program”) létrehozó rendelet az Unió által a Kozloduj atomerőmű (1–4. blokk; a Kozloduj-program), az Ignalina atomerőmű (1. és 2. blokk; az Ignalina-program) és a Bohunice V1 atomerőmű (1. és 2. blokk; a Bohunice-program) leszereléséhez kapcsolódó intézkedésekhez nyújtott pénzügyi támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat határozza meg. | Ez a 2014–2020-as időszakra szóló több éves atomerőmű leszerelést támogató programot („a Program”) létrehozó rendelet az Unió által a Kozloduj atomerőmű (1–4. blokk; a Kozloduj-program), az Ignalina atomerőmű (1. és 2. blokk; az Ignalina-program) és a Bohunice V1 atomerőmű (1. és 2. blokk; a Bohunice-program)
  visszafordíthatatlan
  leszereléséhez kapcsolódó intézkedésekhez nyújtott pénzügyi támogatás
  további
  végrehajtására vonatkozó szabályokat határozza meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a 2014 – 2020 időszakra szóló több éves atomerőmű leszerelést támogató programot („a Program”) létrehozó rendelet az Unió által a Kozloduj atomerőmű (1–4. blokk; a Kozloduj-program), az Ignalina atomerőmű (1. és 2. blokk; az Ignalina-program) és a Bohunice V1 atomerőmű (1. és 2. blokk; a Bohunice-program) leszereléséhez kapcsolódó intézkedésekhez nyújtott pénzügyi támogatás végrehajtására vonatkozó szabályokat határozza meg.

Ez a 2014–2020-as időszakra szóló több éves atomerőmű leszerelést támogató programot („a Program”) létrehozó rendelet az Unió által a Kozloduj atomerőmű (1–4. blokk; a Kozloduj-program), az Ignalina atomerőmű (1. és 2. blokk; az Ignalina-program) és a Bohunice V1 atomerőmű (1. és 2. blokk; a Bohunice-program)
  visszafordíthatatlan
  leszereléséhez kapcsolódó intézkedésekhez nyújtott pénzügyi támogatás
  további
  végrehajtására vonatkozó szabályokat határozza meg.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

1 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. cikk |
| | Fogalommeghatározás |
| | E rendelet alkalmazásában a leszerelés magában foglalja a végleges bezárást megelőző előkészítő tevékenységeket (mint például a leszerelési terv kidolgozása, az engedélyezési dokumentációk elkészítése és a hulladékgazdálkodási infrastruktúrára vonatkozó projektek), valamint a reaktorok bezárását követő összes tevékenységet (például: az elhasznált fűtőelemek eltávolítása, a nukleáris berendezések megtisztítása, szétszerelése illetve lebontása, a radioaktív hulladék ártalmatlanítása, és a szennyezett helyszín környezetvédelmi helyreállítása). A leszerelés folyamata akkor ér véget, amikor a létesítmény kikerül mindenfajta szabályozói ellenőrzés és radiológiai korlátozás hatálya alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1a. cikk

Fogalommeghatározás

E rendelet alkalmazásában a leszerelés magában foglalja a végleges bezárást megelőző előkészítő tevékenységeket (mint például a leszerelési terv kidolgozása, az engedélyezési dokumentációk elkészítése és a hulladékgazdálkodási infrastruktúrára vonatkozó projektek), valamint a reaktorok bezárását követő összes tevékenységet (például: az elhasznált fűtőelemek eltávolítása, a nukleáris berendezések megtisztítása, szétszerelése illetve lebontása, a radioaktív hulladék ártalmatlanítása, és a szennyezett helyszín környezetvédelmi helyreállítása). A leszerelés folyamata akkor ér véget, amikor a létesítmény kikerül mindenfajta szabályozói ellenőrzés és radiológiai korlátozás hatálya alól.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Program általános célja – az érintett tagállamok támogatása révén –
  egy
  visszafordíthatatlan állapot elérése a Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkjának, az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkjának valamint a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkjának leszerelési folyamatában
  a vonatkozó leszerelési terveknek megfelelően
  , a legmagasabb biztonsági szint fenntartása mellett. | (1)   A Program általános célja – az érintett tagállamok támogatása révén –
  a
  visszafordíthatatlan
  végső
  állapot elérése
  felé vezető stabil folyamat
  a Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkjának, az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkjának, valamint a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkjának leszerelési folyamatában, a legmagasabb biztonsági szint fenntartása mellett
  a nukleáris biztonságra vonatkozó uniós joggal, és különösen a 96/29/Euratom

   (1)

  , a 2009/71/Euratom

   (2)

  és a 2011/70/Euratom

   (3)

  tanácsi irányelvekkel összhangban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Program általános célja – az érintett tagállamok támogatása révén –
  egy
  visszafordíthatatlan állapot elérése a Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkjának, az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkjának valamint a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkjának leszerelési folyamatában
  a vonatkozó leszerelési terveknek megfelelően
  , a legmagasabb biztonsági szint fenntartása mellett.

(1)   A Program általános célja – az érintett tagállamok támogatása révén –
  a
  visszafordíthatatlan
  végső
  állapot elérése
  felé vezető stabil folyamat
  a Kozloduj atomerőmű 1–4. blokkjának, az Ignalina atomerőmű 1. és 2. blokkjának, valamint a Bohunice V1 atomerőmű 1. és 2. blokkjának leszerelési folyamatában, a legmagasabb biztonsági szint fenntartása mellett
  a nukleáris biztonságra vonatkozó uniós joggal, és különösen a 96/29/Euratom

   (1)

  , a 2009/71/Euratom

   (2)

  és a 2011/70/Euratom

   (3)

  tanácsi irányelvekkel összhangban
  .

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – a pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | a leszerelésből származó hulladék biztonságos
  kezelése a
  részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően,
  amelynek megvalósulását a kezelt
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

iii.

a leszerelésből származó hulladék biztonságos
  kezelése a
  részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően,
  amelynek megvalósulását a kezelt
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni;

| iii. | a leszerelésből származó hulladék
  hosszú távú tárolásának és ártalmatlanításának
  biztonságos, részletes
  nemzeti
  hulladékkezelési tervnek megfelelően
  történő kezelése
  ,
  amit a tárolt és ártalmatlanított
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni. |
| --- | --- |

iii.

a leszerelésből származó hulladék
  hosszú távú tárolásának és ártalmatlanításának
  biztonságos, részletes
  nemzeti
  hulladékkezelési tervnek megfelelően
  történő kezelése
  ,
  amit a tárolt és ártalmatlanított
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – b pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | leszerelés megvalósítása a turbinateremben és az egyéb melléképületekben, valamint a leszerelésből származó hulladék biztonságos
  kezelése a
  részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően,
  amelynek megvalósulását a leszerelt segédrendszerek száma és típusa, illetve a kezelt
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

iii.

leszerelés megvalósítása a turbinateremben és az egyéb melléképületekben, valamint a leszerelésből származó hulladék biztonságos
  kezelése a
  részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően,
  amelynek megvalósulását a leszerelt segédrendszerek száma és típusa, illetve a kezelt
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni;

| iii. | leszerelés megvalósítása a turbinateremben és az egyéb melléképületekben, valamint a leszerelésből származó hulladék
  hosszú távú tárolásának és ártalmatlanításának
  biztonságos, részletes
  nemzeti
  hulladékkezelési tervnek megfelelően
  történő kezelése
  ,
  amit a tárolt és ártalmatlanított
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni. |
| --- | --- |

iii.

leszerelés megvalósítása a turbinateremben és az egyéb melléképületekben, valamint a leszerelésből származó hulladék
  hosszú távú tárolásának és ártalmatlanításának
  biztonságos, részletes
  nemzeti
  hulladékkezelési tervnek megfelelően
  történő kezelése
  ,
  amit a tárolt és ártalmatlanított
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – c pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | a leszerelésből származó hulladék biztonságos
  kezelése a
  részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően,
  amelynek megvalósulását a kezelt
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

iii.

a leszerelésből származó hulladék biztonságos
  kezelése a
  részletes hulladékkezelési tervnek megfelelően,
  amelynek megvalósulását a kezelt
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni;

| iii. | a leszerelésből származó hulladék
  hosszú távú tárolásának és ártalmatlanításának
  biztonságos, részletes
  nemzeti
  hulladékkezelési tervnek megfelelően
  történő kezelése
  ,
  amit a tárolt és ártalmatlanított
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni. |
| --- | --- |

iii.

a leszerelésből származó hulladék
  hosszú távú tárolásának és ártalmatlanításának
  biztonságos, részletes
  nemzeti
  hulladékkezelési tervnek megfelelően
  történő kezelése
  ,
  amit a tárolt és ártalmatlanított
  hulladék mennyisége és típusa alapján kell mérni.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A (2) bekezdésben említett valamennyi leszerelési program az atomerőművekben a bezárással kapcsolatban szükséges magas szintű biztonság fenntartására vonatkozó intézkedéseket is tartalmazhat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A (2) bekezdésben említett valamennyi leszerelési program az atomerőművekben a bezárással kapcsolatban szükséges magas szintű biztonság fenntartására vonatkozó intézkedéseket is tartalmazhat.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A
  mérföldköveket és
  a
  teljesítendő határidőket a
  6. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktus határozza meg. | (3)   A
  közös éves munkaprogram mérföldköveit, várt általános eredményeit, teljesítendő határidőit és teljesítménymutatóit
  a 6. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktus határozza meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A
  mérföldköveket és
  a
  teljesítendő határidőket a
  6. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktus határozza meg.

(3)   A
  közös éves munkaprogram mérföldköveit, várt általános eredményeit, teljesítendő határidőit és teljesítménymutatóit
  a 6. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktus határozza meg.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Program 2014–2020 időszakban történő megvalósítására szánt pénzügyi keret jelenlegi árakon számítva
  552 947 000
  EUR. | (1)   A Program 2014–2020 időszakban történő megvalósítására szánt pénzügyi keret jelenlegi árakon számítva
  969 260 000
  EUR. |
| Ez az összeg a következőképpen oszlik meg a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok között: | Ez az összeg a következőképpen oszlik meg a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok között: |
| a) | 208 503 000
  EUR a Kozloduj-program számára a 2014–2020 időszakra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Program 2014–2020 időszakban történő megvalósítására szánt pénzügyi keret jelenlegi árakon számítva
  552 947 000
  EUR.

(1)   A Program 2014–2020 időszakban történő megvalósítására szánt pénzügyi keret jelenlegi árakon számítva
  969 260 000
  EUR.

Ez az összeg a következőképpen oszlik meg a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok között:

Ez az összeg a következőképpen oszlik meg a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok között:

a)

208 503 000
  EUR a Kozloduj-program számára a 2014–2020 időszakra;

| a) | 293 032 000
  EUR a Kozloduj-program számára a 2014–2020 időszakra; |
| --- | --- |

a)

293 032 000
  EUR a Kozloduj-program számára a 2014–2020 időszakra;

| b) | 229 629 000
  EUR az Ignalina-program számára a
  2014–2017
  időszakra; |
| --- | --- |

b)

229 629 000
  EUR az Ignalina-program számára a
  2014–2017
  időszakra;

| b) | 450 818 000
  EUR az Ignalina-program számára a
  2014–2020
  időszakra; |
| --- | --- |

b)

450 818 000
  EUR az Ignalina-program számára a
  2014–2020
  időszakra;

| c) | 114 815 000
  EUR a Bohunice-program számára a
  2014–2017
  időszakra. |
| --- | --- |

c)

114 815 000
  EUR a Bohunice-program számára a
  2014–2017
  időszakra.

| c) | 225 410 000
  EUR a Bohunice-program számára a
  2014–2020
  időszakra. |
| --- | --- |

c)

225 410 000
  EUR a Bohunice-program számára a
  2014–2020
  időszakra.

(1a)
     
  Az éves előirányzatokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell jóváhagynia a többéves pénzügyi keret korlátainak figyelembevételével, illetve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. ...-i intézményközi megállapodásban

   (4)

  rögzített rendelkezések sérelme nélkül.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság a 2. cikk (3) bekezdésében említett mérföldkövek és határidők alapján
  2015
  végéig a 8. cikkben említett időközi értékelés keretében értékeli a Program megvalósulását és a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokban elért haladást. Az értékelés eredményei alapján a Bizottság
  felülvizsgálhatja
  a Programnak odaítélt előirányzat összegét valamint a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok közötti felosztását és a programozási időszakot. | (2)   
  A 6. cikk (1) és (2) bekezdésében említett programok alapján
  a Bizottság a 2. cikk (3) bekezdésében említett mérföldkövek és határidők alapján
  2017
  végéig a 8. cikkben említett időközi értékelés keretében értékeli a Program megvalósulását és a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokban elért haladást. Az értékelés eredményei alapján
  és az elért előrehaladás figyelembevétele és annak biztosítása érdekében, hogy
  a
  források elosztása a tényleges igényeken alapuljon, a
  Bizottság
  adott esetben felülvizsgálja
  a Programnak odaítélt előirányzat összegét, valamint a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok közötti felosztását és a programozási időszakot.
  Az előirányzatok kiigazítása nem veszélyeztetheti az 1. cikkben említett atomerőművekben a biztonsági előírásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság a 2. cikk (3) bekezdésében említett mérföldkövek és határidők alapján
  2015
  végéig a 8. cikkben említett időközi értékelés keretében értékeli a Program megvalósulását és a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokban elért haladást. Az értékelés eredményei alapján a Bizottság
  felülvizsgálhatja
  a Programnak odaítélt előirányzat összegét valamint a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok közötti felosztását és a programozási időszakot.

(2)   
  A 6. cikk (1) és (2) bekezdésében említett programok alapján
  a Bizottság a 2. cikk (3) bekezdésében említett mérföldkövek és határidők alapján
  2017
  végéig a 8. cikkben említett időközi értékelés keretében értékeli a Program megvalósulását és a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokban elért haladást. Az értékelés eredményei alapján
  és az elért előrehaladás figyelembevétele és annak biztosítása érdekében, hogy
  a
  források elosztása a tényleges igényeken alapuljon, a
  Bizottság
  adott esetben felülvizsgálja
  a Programnak odaítélt előirányzat összegét, valamint a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok közötti felosztását és a programozási időszakot.
  Az előirányzatok kiigazítása nem veszélyeztetheti az 1. cikkben említett atomerőművekben a biztonsági előírásokat.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokra szánt keretösszegből olyan költségek is fedezhetők, amelyek a program irányításához és célkitűzései megvalósításához szükséges előkészítési, nyomon követési, ellenőrzési, auditálási és értékelési tevékenységekkel kapcsolatosak; így különösen a tanulmányok, szakértői értekezletek, tájékoztató és kommunikációs intézkedések költségei, az Európai Unió politikai prioritásairól szóló vállalati kommunikációt is beleértve, amennyiben ezek az intézkedések az e rendeletben megfogalmazott általános célkitűzések megvalósításához kapcsolódnak, az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító információtechnológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadások, továbbá minden egyéb műszaki és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos költség, amely a Bizottságra hárul a program irányítása során. | (3)   A Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokra szánt keretösszegből olyan költségek is fedezhetők, amelyek a program irányításához és célkitűzései megvalósításához szükséges előkészítési, nyomon követési, ellenőrzési, auditálási és értékelési tevékenységekkel kapcsolatosak; így különösen a tanulmányok, szakértői értekezletek,
  képzési,
  tájékoztató és kommunikációs intézkedések költségei, az Európai Unió politikai prioritásairól szóló vállalati kommunikációt is beleértve, amennyiben ezek az intézkedések az e rendeletben megfogalmazott általános célkitűzések megvalósításához kapcsolódnak
  . Szintén fedezhetők
  az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító információtechnológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadások, továbbá minden egyéb műszaki és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos költség, amely a Bizottságra hárul a program irányítása során. |
| A keretösszeg felhasználható továbbá a műszaki és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó olyan költségekre is, amelyek a Program és a 1990/2006/EK tanácsi rendelet, az 549/2007/Euratom tanácsi rendelet és a 647/2010/Euratom tanácsi rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükségesek. | A keretösszeg felhasználható továbbá a műszaki és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó olyan költségekre is, amelyek a Program és a 1990/2006/EK tanácsi rendelet, az 549/2007/Euratom tanácsi rendelet és a 647/2010/Euratom tanácsi rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükségesek.
  A pénzügyi keret nem fedezhet az e cikkben és az e rendelet 2. cikkében említettektől eltérő egyéb intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokra szánt keretösszegből olyan költségek is fedezhetők, amelyek a program irányításához és célkitűzései megvalósításához szükséges előkészítési, nyomon követési, ellenőrzési, auditálási és értékelési tevékenységekkel kapcsolatosak; így különösen a tanulmányok, szakértői értekezletek, tájékoztató és kommunikációs intézkedések költségei, az Európai Unió politikai prioritásairól szóló vállalati kommunikációt is beleértve, amennyiben ezek az intézkedések az e rendeletben megfogalmazott általános célkitűzések megvalósításához kapcsolódnak, az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító információtechnológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadások, továbbá minden egyéb műszaki és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos költség, amely a Bizottságra hárul a program irányítása során.

(3)   A Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokra szánt keretösszegből olyan költségek is fedezhetők, amelyek a program irányításához és célkitűzései megvalósításához szükséges előkészítési, nyomon követési, ellenőrzési, auditálási és értékelési tevékenységekkel kapcsolatosak; így különösen a tanulmányok, szakértői értekezletek,
  képzési,
  tájékoztató és kommunikációs intézkedések költségei, az Európai Unió politikai prioritásairól szóló vállalati kommunikációt is beleértve, amennyiben ezek az intézkedések az e rendeletben megfogalmazott általános célkitűzések megvalósításához kapcsolódnak
  . Szintén fedezhetők
  az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító információtechnológiai hálózatokhoz kapcsolódó kiadások, továbbá minden egyéb műszaki és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos költség, amely a Bizottságra hárul a program irányítása során.

A keretösszeg felhasználható továbbá a műszaki és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó olyan költségekre is, amelyek a Program és a 1990/2006/EK tanácsi rendelet, az 549/2007/Euratom tanácsi rendelet és a 647/2010/Euratom tanácsi rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükségesek.

A keretösszeg felhasználható továbbá a műszaki és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó olyan költségekre is, amelyek a Program és a 1990/2006/EK tanácsi rendelet, az 549/2007/Euratom tanácsi rendelet és a 647/2010/Euratom tanácsi rendelet alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükségesek.
  A pénzügyi keret nem fedezhet az e cikkben és az e rendelet 2. cikkében említettektől eltérő egyéb intézkedéseket.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Törekedni kell a Bulgária, Litvánia és Szlovákia leszerelési erőfeszítéseivel kapcsolatosan nyújtott előcsatlakozási támogatás és a 2007–2013-as időszakban nyújtott támogatás részeként kialakított társfinanszírozási gyakorlat folytatására, és adott esetben egyéb forrásoknak a társfinanszírozásba történő bevonására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Törekedni kell a Bulgária, Litvánia és Szlovákia leszerelési erőfeszítéseivel kapcsolatosan nyújtott előcsatlakozási támogatás és a 2007–2013-as időszakban nyújtott támogatás részeként kialakított társfinanszírozási gyakorlat folytatására, és adott esetben egyéb forrásoknak a társfinanszírozásba történő bevonására.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A Szerződések értelmezésével és a szerződések odaítélésével kapcsolatos vitákat bírósági felülvizsgálat alá, illetve az utóbbiakat vitarendezési eljárás alá kell vonni. |
| | Az építkezésben ebből adódó késedelmek a kifizetések felfüggesztéséhez és a keretösszeg csökkentéséhez vezethetnek. A Bizottság erről a 6. cikk (1a) bekezdésében említett éves értékelő jelentés részeként jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)
     
  A Szerződések értelmezésével és a szerződések odaítélésével kapcsolatos vitákat bírósági felülvizsgálat alá, illetve az utóbbiakat vitarendezési eljárás alá kell vonni.

Az építkezésben ebből adódó késedelmek a kifizetések felfüggesztéséhez és a keretösszeg csökkentéséhez vezethetnek. A Bizottság erről a 6. cikk (1a) bekezdésében említett éves értékelő jelentés részeként jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának a következő előzetes feltételrendszert
  kell teljesítenie 2014. január 1-ig
  : | (1)   Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának
  minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy 2014. január 1-ig teljesítse
  a következő előzetes feltételrendszert: |
| a) | Megfelelés az uniós vívmányoknak; a nukleáris biztonság területén
  különösen
  a nukleáris biztonságról szóló 2009/71/Euratom tanácsi irányelv valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséről szóló 2011/70/Euratom tanácsi irányelv
  átültetése a
  nemzeti jogba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának a következő előzetes feltételrendszert
  kell teljesítenie 2014. január 1-ig
  :

(1)   Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának
  minden szükséges intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy 2014. január 1-ig teljesítse
  a következő előzetes feltételrendszert:

a)

Megfelelés az uniós vívmányoknak; a nukleáris biztonság területén
  különösen
  a nukleáris biztonságról szóló 2009/71/Euratom tanácsi irányelv valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséről szóló 2011/70/Euratom tanácsi irányelv
  átültetése a
  nemzeti jogba.

| a) | Megfelelés az uniós vívmányoknak a nukleáris biztonság területén
  ; különösen
  a nukleáris biztonságról szóló 2009/71/Euratom tanácsi irányelv, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséről szóló 2011/70/Euratom tanácsi irányelv nemzeti jogba
  történő átültetése tekintetében
  . |
| --- | --- |

a)

Megfelelés az uniós vívmányoknak a nukleáris biztonság területén
  ; különösen
  a nukleáris biztonságról szóló 2009/71/Euratom tanácsi irányelv, valamint a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezeléséről szóló 2011/70/Euratom tanácsi irányelv nemzeti jogba
  történő átültetése tekintetében
  .

| b) | A leszerelés
  biztonságos végrehajtásához szükséges, és az állami
  támogatásokról szóló szabályoknak megfelelően rendelkezésre bocsátott nemzeti pénzügyi források időben történő felhalmozását biztosító megfelelő rendelkezéseket tartalmazó nemzeti jogi keret létrehozása
  . |
| --- | --- |

b)

A leszerelés
  biztonságos végrehajtásához szükséges, és az állami
  támogatásokról szóló szabályoknak megfelelően rendelkezésre bocsátott nemzeti pénzügyi források időben történő felhalmozását biztosító megfelelő rendelkezéseket tartalmazó nemzeti jogi keret létrehozása
  .

| b) | Az e rendelet hatálya alá tartozó nukleáris reaktoregységek leszerelésének
  biztonságos végrehajtásához szükséges
  valamennyi költséget azonosító átfogó finanszírozási terv
  ,
  amely egyértelműen azonosítja a finanszírozási forrásokat, illeszkedik a nemzeti jogszabályi keretbe,
  és
  megfelel
  az állami
  támogatásokkal kapcsolatos vonatkozó jogszabályoknak
  . |
| --- | --- |

b)

Az e rendelet hatálya alá tartozó nukleáris reaktoregységek leszerelésének
  biztonságos végrehajtásához szükséges
  valamennyi költséget azonosító átfogó finanszírozási terv
  ,
  amely egyértelműen azonosítja a finanszírozási forrásokat, illeszkedik a nemzeti jogszabályi keretbe,
  és
  megfelel
  az állami
  támogatásokkal kapcsolatos vonatkozó jogszabályoknak
  .

| c) | Átdolgozott részletes leszerelési terv benyújtása a Bizottság számára. |
| --- | --- |

c)

Átdolgozott részletes leszerelési terv benyújtása a Bizottság számára.

| c) | Olyan
  átdolgozott részletes leszerelési terv benyújtása a Bizottság számára
  , amely meghatározza a leszerelési tevékenységek szintjére lebontott fő célkitűzéseket és feladatokat, az előre tervezett projekteket, az ütemezést, a konkrét mérföldköveket, a költségszerkezetet és a társfinanszírozási arányokat, beleértve a tagállami finanszírozás hosszú távú biztosításának módjával kapcsolatos részleteket is
  .
  A tervnek kellően figyelembe kell vennie a Nukleáris Energia Ügynökség (NEA) és a Bizottság leszereléssel kapcsolatos költségbecslésre vonatkozó legújabb iránymutatásait. |
| --- | --- |

c)

Olyan
  átdolgozott részletes leszerelési terv benyújtása a Bizottság számára
  , amely meghatározza a leszerelési tevékenységek szintjére lebontott fő célkitűzéseket és feladatokat, az előre tervezett projekteket, az ütemezést, a konkrét mérföldköveket, a költségszerkezetet és a társfinanszírozási arányokat, beleértve a tagállami finanszírozás hosszú távú biztosításának módjával kapcsolatos részleteket is
  .
  A tervnek kellően figyelembe kell vennie a Nukleáris Energia Ügynökség (NEA) és a Bizottság leszereléssel kapcsolatos költségbecslésre vonatkozó legújabb iránymutatásait.

(1a)
     
  Bulgáriának, Litvániának és Szlovákiának 2014. január 1-ig tájékoztatást kell adnia a Bizottság részére arról, hogy megfelelnek az (1) bekezdésben említett előzetes feltételrendszernek.

(2)   A Bizottság a 6. cikk (1) bekezdésében említett, 2014-re szóló éves munkaprogram összeállításakor értékeli az előzetes feltételrendszer teljesítésére vonatkozó információkat. Az előzetes feltételrendszer kielégítő teljesítésétől függően
  az éves munkaprogram elfogadásakor a Bizottság dönthet úgy, hogy
  részben vagy teljes mértékben felfüggeszti az uniós pénzügyi támogatást.

(2)   A Bizottság a 6. cikk (1) bekezdésében említett, 2014-re szóló éves munkaprogram összeállításakor értékeli az előzetes feltételrendszer teljesítésére vonatkozó információkat
  , és különös azt, hogy sikerült-e megoldani a kritikus irányítási, jogi, pénzügyi és műszaki problémákat, illetve történtek-e intézkedések azok megoldása érdekében
  .
  Amennyiben a Bizottság kötelezettségszegésre vonatkozó, indokolással ellátott véleményt ad ki
  az
  e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett feltételrendszernek való megfelelés elmulasztása miatt, vagy amennyiben az e cikk (1) bekezdésének b) vagy c) pontjában foglalt feltételeknek való megfelelés nem kielégítő, a Bizottság dönthet úgy, hogy az
  előzetes feltételrendszer kielégítő teljesítésétől függően részben vagy teljes mértékben felfüggeszti az uniós pénzügyi támogatást.

Ezt a döntést tükröznie kell az éves munkaprogram elfogadásának, és nem veszélyeztetheti az 1. cikkben említett atomerőművekben a biztonsági előírásokat. A felfüggesztett támogatás összegét a 6. cikk (2) bekezdésében említett jogi aktusban meghatározott kritériumok mentén kell megállapítani.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság egy közös éves munkaprogramot fogad el a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokra vonatkozóan, amelyben meghatározza az egyes évekre előirányzott pénzügyi kötelezettségvállalások keretében nyújtott pénzeszközök felhasználásával kapcsolatos célkitűzéseket, elvárt eredményeket, kapcsolódó
  mutatókat
  és határidőket. | (1)   A Bizottság
  a 2014–2020-as időszakban minden év elején
  egy közös éves munkaprogramot fogad el a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokra vonatkozóan, amelyben meghatározza az egyes évekre előirányzott pénzügyi kötelezettségvállalások keretében nyújtott pénzeszközök felhasználásával kapcsolatos célkitűzéseket, elvárt eredményeket,
  teljesítendő határidőket,
  kapcsolódó
  teljesítmény-mutatókat
  és határidőket. |
| | (1a)
     
  A 2014–2020-as időszakban a Bizottságnak minden év végén értékelő jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a közös éves munkaprogramok végrehajtásáról. Ez a jelentés képezi a következő évi éves munkaprogramok elfogadásának alapját. |
| (2)   Legkésőbb 2014. december 31-ig a Bizottság elfogadja a
  Program
  időtartamára vonatkozó részletes végrehajtási eljárásokat. A végrehajtási eljárásokat meghatározó jogi
  aktus tartalmazza
  a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokhoz tartozó
  elvárt eredmények, tevékenységek és az azokhoz kapcsolódó teljesítménymutatók
  részletesebb meghatározását. Tartalmazza továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett átdolgozott részletes leszerelési terveket, amelyek a haladás nyomon követésének és az elvárt eredmények időben történő elérése ellenőrzésének az alapját képezik. | (2)   Legkésőbb 2014. december 31-ig a Bizottság elfogadja a
  program
  időtartamára vonatkozó részletes végrehajtási eljárásokat. A végrehajtási eljárásokat meghatározó
  végrehajtási
  jogi
  aktusok tartalmazzák
  a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokhoz tartozó
  , az e cikk (1) bekezdésében említett elemek
  részletesebb meghatározását. Tartalmazza továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett átdolgozott részletes leszerelési terveket, amelyek a haladás nyomon követésének és az elvárt eredmények időben történő elérése ellenőrzésének az alapját képezik. |
| | (2a)
     
  A Bizottság biztosítja e rendelet végrehajtását. A Bizottság a 8. cikk (1) bekezdésével összhangban időközi értékelést hajt végre. |
| (3)   Az (1) és (2) bekezdésekben említett, az éves munkaprogramokat és a végrehajtási eljárásokat meghatározó jogi aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. | (3)   Az (1) és (2) bekezdésekben említett, az éves munkaprogramokat és a végrehajtási eljárásokat meghatározó jogi aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság egy közös éves munkaprogramot fogad el a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokra vonatkozóan, amelyben meghatározza az egyes évekre előirányzott pénzügyi kötelezettségvállalások keretében nyújtott pénzeszközök felhasználásával kapcsolatos célkitűzéseket, elvárt eredményeket, kapcsolódó
  mutatókat
  és határidőket.

(1)   A Bizottság
  a 2014–2020-as időszakban minden év elején
  egy közös éves munkaprogramot fogad el a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokra vonatkozóan, amelyben meghatározza az egyes évekre előirányzott pénzügyi kötelezettségvállalások keretében nyújtott pénzeszközök felhasználásával kapcsolatos célkitűzéseket, elvárt eredményeket,
  teljesítendő határidőket,
  kapcsolódó
  teljesítmény-mutatókat
  és határidőket.

(1a)
     
  A 2014–2020-as időszakban a Bizottságnak minden év végén értékelő jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a közös éves munkaprogramok végrehajtásáról. Ez a jelentés képezi a következő évi éves munkaprogramok elfogadásának alapját.

(2)   Legkésőbb 2014. december 31-ig a Bizottság elfogadja a
  Program
  időtartamára vonatkozó részletes végrehajtási eljárásokat. A végrehajtási eljárásokat meghatározó jogi
  aktus tartalmazza
  a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokhoz tartozó
  elvárt eredmények, tevékenységek és az azokhoz kapcsolódó teljesítménymutatók
  részletesebb meghatározását. Tartalmazza továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett átdolgozott részletes leszerelési terveket, amelyek a haladás nyomon követésének és az elvárt eredmények időben történő elérése ellenőrzésének az alapját képezik.

(2)   Legkésőbb 2014. december 31-ig a Bizottság elfogadja a
  program
  időtartamára vonatkozó részletes végrehajtási eljárásokat. A végrehajtási eljárásokat meghatározó
  végrehajtási
  jogi
  aktusok tartalmazzák
  a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programokhoz tartozó
  , az e cikk (1) bekezdésében említett elemek
  részletesebb meghatározását. Tartalmazza továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett átdolgozott részletes leszerelési terveket, amelyek a haladás nyomon követésének és az elvárt eredmények időben történő elérése ellenőrzésének az alapját képezik.

(2a)
     
  A Bizottság biztosítja e rendelet végrehajtását. A Bizottság a 8. cikk (1) bekezdésével összhangban időközi értékelést hajt végre.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésekben említett, az éves munkaprogramokat és a végrehajtási eljárásokat meghatározó jogi aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésekben említett, az éves munkaprogramokat és a végrehajtási eljárásokat meghatározó jogi aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az érintett tagállamok minden egyes elszámolási évet követő év március 31-ét megelőzően beszámolót készítenek a keretösszeg felhasználásáról. E beszámolókat – miután a nemzeti ellenőrző szerveik hitelesítik őket – továbbítani kell a Bizottságnak és a Tanácsnak, hogy azok alávessék őket az Unió általános költségvetésére vonatkozó mentesítési eljárásnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Az érintett tagállamok minden egyes elszámolási évet követő év március 31-ét megelőzően beszámolót készítenek a keretösszeg felhasználásáról. E beszámolókat – miután a nemzeti ellenőrző szerveik hitelesítik őket – továbbítani kell a Bizottságnak és a Tanácsnak, hogy azok alávessék őket az Unió általános költségvetésére vonatkozó mentesítési eljárásnak.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság vagy képviselői és az Európai Számvevőszék hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy dokumentumok alapján és helyszíni ellenőrzés révén ellenőrizzék az uniós forrásokból juttatott támogatásokat kapott kedvezményezetteket, vállalkozókat és alvállalkozókat. | (2)   A Bizottság vagy képviselői
  , a leszerelésre kijelölt atomerőművek helye szerinti tagállamok nemzeti ellenőrző szervei
  és a Számvevőszék hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy dokumentumok alapján és helyszíni ellenőrzés révén ellenőrizzék a program keretében uniós támogatásokban részesített kedvezményezetteket, vállalkozókat és alvállalkozókat.
  Az ellenőrzések eredményeit közölni kell az Európai Parlamenttel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság vagy képviselői és az Európai Számvevőszék hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy dokumentumok alapján és helyszíni ellenőrzés révén ellenőrizzék az uniós forrásokból juttatott támogatásokat kapott kedvezményezetteket, vállalkozókat és alvállalkozókat.

(2)   A Bizottság vagy képviselői
  , a leszerelésre kijelölt atomerőművek helye szerinti tagállamok nemzeti ellenőrző szervei
  és a Számvevőszék hatáskörrel rendelkeznek arra, hogy dokumentumok alapján és helyszíni ellenőrzés révén ellenőrizzék a program keretében uniós támogatásokban részesített kedvezményezetteket, vállalkozókat és alvállalkozókat.
  Az ellenőrzések eredményeit közölni kell az Európai Parlamenttel.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) engedélyt kap arra, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzen az ilyen finanszírozás által közvetlenül vagy közvetve érintett gazdasági szereplőknél annak megállapítása céljából, hogy az uniós finanszírozással kapcsolatos támogatási megállapodással, határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e csalás, vesztegetés vagy bármilyen más törvényellenes tevékenység, amely hatással van az Európai Unió pénzügyi érdekeire. | Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) engedélyt kap arra, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzen az ilyen finanszírozás által közvetlenül vagy közvetve érintett gazdasági szereplőknél annak megállapítása céljából, hogy az uniós finanszírozással kapcsolatos támogatási megállapodással, határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e csalás, vesztegetés vagy bármilyen más törvényellenes tevékenység, amely hatással van az Európai Unió pénzügyi érdekeire.
  Az ellenőrzések és vizsgálatok eredményeit közölni kell az Európai Parlamenttel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) engedélyt kap arra, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzen az ilyen finanszírozás által közvetlenül vagy közvetve érintett gazdasági szereplőknél annak megállapítása céljából, hogy az uniós finanszírozással kapcsolatos támogatási megállapodással, határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e csalás, vesztegetés vagy bármilyen más törvényellenes tevékenység, amely hatással van az Európai Unió pénzügyi érdekeire.

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) engedélyt kap arra, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzen az ilyen finanszírozás által közvetlenül vagy közvetve érintett gazdasági szereplőknél annak megállapítása céljából, hogy az uniós finanszírozással kapcsolatos támogatási megállapodással, határozattal vagy szerződéssel összefüggésben történt-e csalás, vesztegetés vagy bármilyen más törvényellenes tevékenység, amely hatással van az Európai Unió pénzügyi érdekeire.
  Az ellenőrzések és vizsgálatok eredményeit közölni kell az Európai Parlamenttel.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első és a második albekezdésekben foglaltak sérelme nélkül, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodások, valamint az e rendelet végrehajtása nyomán létrejövő támogatási megállapodások, határozatok és szerződések kifejezetten feljogosítják a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot a fent említett auditok, helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok végzésére. | Az első és a második albekezdésekben foglaltak sérelme nélkül, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodások, valamint az e rendelet végrehajtása nyomán létrejövő támogatási megállapodások, határozatok és szerződések kifejezetten feljogosítják a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot a fent említett auditok, helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok végzésére
  , valamint rendelkeznek arról, hogy ezen auditok és ellenőrzések eredményeit közöljék az Európai Parlamenttel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az első és a második albekezdésekben foglaltak sérelme nélkül, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodások, valamint az e rendelet végrehajtása nyomán létrejövő támogatási megállapodások, határozatok és szerződések kifejezetten feljogosítják a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot a fent említett auditok, helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok végzésére.

Az első és a második albekezdésekben foglaltak sérelme nélkül, harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodások, valamint az e rendelet végrehajtása nyomán létrejövő támogatási megállapodások, határozatok és szerződések kifejezetten feljogosítják a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot a fent említett auditok, helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok végzésére
  , valamint rendelkeznek arról, hogy ezen auditok és ellenőrzések eredményeit közöljék az Európai Parlamenttel
  .

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Értékelés | Időközi
  értékelés |
| (1)   Legkésőbb
  2015
  végéig a Bizottság értékelő jelentést készít az egyes intézkedések célkitűzéseinek – eredmények és hatások szintjén mért – megvalósulásáról, valamint a források felhasználásának hatékonyságáról és annak uniós hozzáadott értékéről, és mindezek alapján döntést hoz az intézkedések esetleges módosításáról vagy felfüggesztéséről. Az értékelésben ezen kívül megvizsgálja az egyszerűsítés lehetőségét, annak belső és külső koherenciáját, a célkitűzések továbbra is érvényes relevanciáját. Figyelembe veszi továbbá a korábbi intézkedések hosszú távú hatásairól készült értékelések eredményét. | (1)   Legkésőbb
  2017
  végéig a Bizottság
  az érintett tagállamokkal és a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben időközi
  értékelő jelentést készít az egyes intézkedések célkitűzéseinek – eredmények és hatások szintjén mért – megvalósulásáról, valamint a források felhasználásának hatékonyságáról és annak uniós hozzáadott értékéről,
  valamint a programirányítás hatékonyságáról, ideértve az uniós források kezelésének hatékonyságát,
  és mindezek alapján döntést hoz az intézkedések esetleges módosításáról vagy felfüggesztéséről.
  Az értékelés eredményei alapján a Bizottság [a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret létrehozásáról szóló] .../2013/EU rendelettel összhangban az Unió költségvetési hatóságaival egyetértésben felülvizsgálhatja a programnak odaítélt előirányzat összegét, valamint a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok közötti felosztását.
  Az
  időközi
  értékelésben ezen kívül megvizsgálja az egyszerűsítés lehetőségét, annak belső és külső koherenciáját, a célkitűzések továbbra is érvényes relevanciáját. Figyelembe veszi továbbá a korábbi intézkedések hosszú távú hatásairól készült értékelések eredményét. |
| (2)
     
  A Bizottság a tagállamokkal és a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben utólagos értékeléseket végez. Az utólagos értékelések célja a Program eredményességének és hatékonyságának, valamint a leszerelésre gyakorolt hatásának a vizsgálata. | |
| (3)   Az értékelések a 2. cikk (2) bekezdésében említett teljesítménymutatókhoz viszonyítják a végrehajtás során elért eredményeket. | (3)   Az
  időközi
  értékelés a 2. cikk (2) bekezdésében említett teljesítménymutatókhoz viszonyítja a végrehajtás során elért eredményeket
  , és kitér a 4
  .
  cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett leszerelési tervben foglalt követelmények teljesülésére. |
| (4)   A Bizottság az értékelések során megfogalmazott következtetéseit
  közli
  az Európai
  Parlamenttel
  és a
  Tanáccsal
  . | (4)   A Bizottság az értékelések során megfogalmazott következtetéseit
  benyújtja
  az Európai
  Parlamentnek
  és a
  Tanácsnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Értékelés

Időközi
  értékelés

(1)   Legkésőbb
  2015
  végéig a Bizottság értékelő jelentést készít az egyes intézkedések célkitűzéseinek – eredmények és hatások szintjén mért – megvalósulásáról, valamint a források felhasználásának hatékonyságáról és annak uniós hozzáadott értékéről, és mindezek alapján döntést hoz az intézkedések esetleges módosításáról vagy felfüggesztéséről. Az értékelésben ezen kívül megvizsgálja az egyszerűsítés lehetőségét, annak belső és külső koherenciáját, a célkitűzések továbbra is érvényes relevanciáját. Figyelembe veszi továbbá a korábbi intézkedések hosszú távú hatásairól készült értékelések eredményét.

(1)   Legkésőbb
  2017
  végéig a Bizottság
  az érintett tagállamokkal és a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben időközi
  értékelő jelentést készít az egyes intézkedések célkitűzéseinek – eredmények és hatások szintjén mért – megvalósulásáról, valamint a források felhasználásának hatékonyságáról és annak uniós hozzáadott értékéről,
  valamint a programirányítás hatékonyságáról, ideértve az uniós források kezelésének hatékonyságát,
  és mindezek alapján döntést hoz az intézkedések esetleges módosításáról vagy felfüggesztéséről.
  Az értékelés eredményei alapján a Bizottság [a 2014–2020-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret létrehozásáról szóló] .../2013/EU rendelettel összhangban az Unió költségvetési hatóságaival egyetértésben felülvizsgálhatja a programnak odaítélt előirányzat összegét, valamint a Kozloduj-, az Ignalina- és a Bohunice-programok közötti felosztását.
  Az
  időközi
  értékelésben ezen kívül megvizsgálja az egyszerűsítés lehetőségét, annak belső és külső koherenciáját, a célkitűzések továbbra is érvényes relevanciáját. Figyelembe veszi továbbá a korábbi intézkedések hosszú távú hatásairól készült értékelések eredményét.

(2)
     
  A Bizottság a tagállamokkal és a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben utólagos értékeléseket végez. Az utólagos értékelések célja a Program eredményességének és hatékonyságának, valamint a leszerelésre gyakorolt hatásának a vizsgálata.

(3)   Az értékelések a 2. cikk (2) bekezdésében említett teljesítménymutatókhoz viszonyítják a végrehajtás során elért eredményeket.

(3)   Az
  időközi
  értékelés a 2. cikk (2) bekezdésében említett teljesítménymutatókhoz viszonyítja a végrehajtás során elért eredményeket
  , és kitér a 4
  .
  cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett leszerelési tervben foglalt követelmények teljesülésére.

(4)   A Bizottság az értékelések során megfogalmazott következtetéseit
  közli
  az Európai
  Parlamenttel
  és a
  Tanáccsal
  .

(4)   A Bizottság az értékelések során megfogalmazott következtetéseit
  benyújtja
  az Európai
  Parlamentnek
  és a
  Tanácsnak
  .

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

8 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. cikk |
| | A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó végleges értékelés |
| | (1)
     
  A Bizottság a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben utólagos értékelést végez. Az utólagos értékelés célja a program eredményességének és hatékonyságának, valamint a leszerelésre gyakorolt hatásának a vizsgálata. |
| | (2)
     
  2020. december 31-ig a Bizottság az érintett tagállamokkal és a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben megfelelő minőségi és mennyiségi mutatók alkalmazásával végső értékelő jelentést készít a program eredményességéről és hatékonyságáról, valamint arról, hogy a finanszírozott intézkedések hatékonyak voltak-e a hatás, a források felhasználása és az uniós hozzáadott érték tekintetében. Az értékelő jelentés megállapítja, hogy szükség van-e az Unió további pénzügyi segítségnyújtására a következő többéves pénzügyi keret keretében. |
| | (3)
     
  A végső értékelés a 2. cikk (2) bekezdésében említett teljesítménymutatókhoz viszonyítja a végrehajtás során elért eredményeket. |
| | (4)
     
  A Bizottság a végső értékelés során megfogalmazott következtetéseit közli az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal. |
| | (5)
     
  A Bizottság tekintetbe veszi a Bulgária, Litvánia és Szlovákia által a leszereléshez kapcsolódóan igénybe vett szakértői segítséget és alkalmazott stratégiákat annak feltárása érdekében, hogy miként lehet harmonizálni az Unión belül a leszereléssel kapcsolatos megközelítéseket, biztosítva ezáltal a szükséges szakértelem megfelelő időben történő megszerzését azzal a céllal, hogy e területen fokozni lehessen az Unió nukleáris iparának versenyképességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

8a. cikk

A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó végleges értékelés

(1)
     
  A Bizottság a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben utólagos értékelést végez. Az utólagos értékelés célja a program eredményességének és hatékonyságának, valamint a leszerelésre gyakorolt hatásának a vizsgálata.

(2)
     
  2020. december 31-ig a Bizottság az érintett tagállamokkal és a kedvezményezettekkel szoros együttműködésben megfelelő minőségi és mennyiségi mutatók alkalmazásával végső értékelő jelentést készít a program eredményességéről és hatékonyságáról, valamint arról, hogy a finanszírozott intézkedések hatékonyak voltak-e a hatás, a források felhasználása és az uniós hozzáadott érték tekintetében. Az értékelő jelentés megállapítja, hogy szükség van-e az Unió további pénzügyi segítségnyújtására a következő többéves pénzügyi keret keretében.

(3)
     
  A végső értékelés a 2. cikk (2) bekezdésében említett teljesítménymutatókhoz viszonyítja a végrehajtás során elért eredményeket.

(4)
     
  A Bizottság a végső értékelés során megfogalmazott következtetéseit közli az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.

(5)
     
  A Bizottság tekintetbe veszi a Bulgária, Litvánia és Szlovákia által a leszereléshez kapcsolódóan igénybe vett szakértői segítséget és alkalmazott stratégiákat annak feltárása érdekében, hogy miként lehet harmonizálni az Unión belül a leszereléssel kapcsolatos megközelítéseket, biztosítva ezáltal a szükséges szakértelem megfelelő időben történő megszerzését azzal a céllal, hogy e területen fokozni lehessen az Unió nukleáris iparának versenyképességét.

---

(1)  
  A munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelv (HL L 159., 1996.6.29., 1. o.)

(2)  A nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2009. június 25-i 2009/71/Euratom tanácsi irányelv (HL L 172., 2009.7.2., 18. o.)

(3)  
  A kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról szóló, 2011. július 19-i 2011/70/Euratom tanácsi irányelv.(HL L 199., 2011.8.2., 48. o.)

(4)  
  HL ...

---

2013. november 20., szerda

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/140

---

P7_TA(2013)0472

A 2014-es költségvetési eljárás: közös szöveg

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 436/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szövegre (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013) és a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szövegre (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013) és a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozataira,

| — | tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Tanács által módosított tervezetéről – valamennyi szakasz (1) – szóló, 2013. október 23-i állásfoglalására, és az abban foglalt költségvetési módosításokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Tanács által módosított tervezetéről – valamennyi szakasz (1) – szóló, 2013. október 23-i állásfoglalására, és az abban foglalt költségvetési módosításokra,

| — | tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által 2013. június 28-én elfogadott tervezetére (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által 2013. június 28-én elfogadott tervezetére (COM(2013)0450),

| — | tekintettel az Európai Unió általános költségvetésének tervezetéről a Tanács által 2013. szeptember 2-án elfogadott és a Parlamentnek 2013. szeptember 12-én megküldött álláspontra (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió általános költségvetésének tervezetéről a Tanács által 2013. szeptember 2-án elfogadott és a Parlamentnek 2013. szeptember 12-én megküldött álláspontra (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéhez fűzött 1/2014. (COM(2013)0644) és 2/2014. (COM(2013)0719) számú módosító indítványokra, amelyeket a Bizottság 2013. szeptember 18-án, illetve 2013. október 16-án nyújtott be, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéhez fűzött 1/2014. (COM(2013)0644) és 2/2014. (COM(2013)0719) számú módosító indítványokra, amelyeket a Bizottság 2013. szeptember 18-án, illetve 2013. október 16-án nyújtott be,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben folytatott együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben folytatott együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás tervezetére,

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret megállapításáról szóló tanácsi rendelet tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret megállapításáról szóló tanácsi rendelet tervezetére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75d. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75d. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottsághoz delegált küldöttségének jelentésére (A7–0387/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottsághoz delegált küldöttségének jelentésére (A7–0387/2013),

| 1. | jóváhagyja az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szöveget, amely az alábbi dokumentumok együtteséből áll:






  — | a költségvetés tervezetében vagy a Tanács álláspontjában foglaltakhoz képest nem módosított költségvetési tételek jegyzéke; |
| --- | --- | --- |

1.

jóváhagyja az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szöveget, amely az alábbi dokumentumok együtteséből áll:

—

a költségvetés tervezetében vagy a Tanács álláspontjában foglaltakhoz képest nem módosított költségvetési tételek jegyzéke;

| — | összefoglaló számok a pénzügyi keret fejezetei szerint; |
| --- | --- |

—

összefoglaló számok a pénzügyi keret fejezetei szerint;

| — | valamennyi költségvetési tétel soronkénti számai; |
| --- | --- |

—

valamennyi költségvetési tétel soronkénti számai;

| — | az egyeztetés során módosított valamennyi tétel számait és végleges szövegeit tartalmazó konszolidált dokumentum; |
| --- | --- |

—

az egyeztetés során módosított valamennyi tétel számait és végleges szövegeit tartalmazó konszolidált dokumentum;

| 2. | megerősíti az egyeztetőbizottság által elfogadott együttes következtetésekben szereplő parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozatokat, amelyek ezen állásfoglalás mellékletét képezik; |
| --- | --- |

2.

megerősíti az egyeztetőbizottság által elfogadott együttes következtetésekben szereplő parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozatokat, amelyek ezen állásfoglalás mellékletét képezik;

| 3. | megerősíti a Parlament és a Bizottság kifizetési előirányzatokról szóló közös nyilatkozatát, valamint a Parlamentnek és a Tanácsnak az 5. fejezetről és a fizetéskiigazításokról, valamint az EU különleges képviselőiről szóló közös nyilatkozatát, amelyek ezen állásfoglalás mellékletét képezik; |
| --- | --- |

3.

megerősíti a Parlament és a Bizottság kifizetési előirányzatokról szóló közös nyilatkozatát, valamint a Parlamentnek és a Tanácsnak az 5. fejezetről és a fizetéskiigazításokról, valamint az EU különleges képviselőiről szóló közös nyilatkozatát, amelyek ezen állásfoglalás mellékletét képezik;

| 4. | utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetését, és gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetését, és gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0437.

(2)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(4)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

MELLÉKLET

VÉGLEGES 2013. november 12.

2014. évi költségvetés – együttes következtetések

A jelen együttes következtetések a következő szakaszokat foglalják magukban:

| | 1. | 2014. évi költségvetés |
| --- | --- | --- |

1.

2014. évi költségvetés

| 2. | 2013. évi költségvetés – 8/2013. és 9/2013. számú költségvetés-módosítás |
| --- | --- |

2.

2013. évi költségvetés – 8/2013. és 9/2013. számú költségvetés-módosítás

| 3. | Nyilatkozatok |
| --- | --- |

3.

Nyilatkozatok

1.   2014. évi költségvetés

1.1.   „Lezárt” sorok

Amennyiben az alábbi következtetések másként nem rendelkeznek, a sem a Tanács, sem a Parlament által nem módosított valamennyi költségvetési sor, illetve azok a sorok, amelyekre vonatkozóan a megfelelő olvasat során a Parlament elfogadta a Tanács módosításait, megerősítésre kerülnek.

Az egyéb költségvetési tételek vonatkozásában az egyeztetőbizottság az alábbi következtetésekre jutott:

1.2.   Horizontális kérdések

Decentralizált ügynökségek

Minden decentralizált ügynökség álláshelyeinek száma a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt szinten kerül megállapításra a következők kivételével:

| — | Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA), amely esetében 7 további álláshelyet hagytak jóvá, |
| --- | --- |

—

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA), amely esetében 7 további álláshelyet hagytak jóvá,

| — | Európai Bankhatóság (EBH), amely esetében 8 további álláshelyet hagytak jóvá, |
| --- | --- |

—

Európai Bankhatóság (EBH), amely esetében 8 további álláshelyet hagytak jóvá,

| — | Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA), amely esetében 3 további álláshelyet hagytak jóvá, |
| --- | --- |

—

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA), amely esetében 3 további álláshelyet hagytak jóvá,

| — | Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA), amely esetében 5 további álláshelyet hagytak jóvá, |
| --- | --- |

—

Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA), amely esetében 5 további álláshelyet hagytak jóvá,

| — | Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), amely esetében 2 további álláshelyet hagytak jóvá, továbbá |
| --- | --- |

—

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), amely esetében 2 további álláshelyet hagytak jóvá, továbbá

| — | EUROPOL, amely esetében 2 további álláshelyet hagytak jóvá. |
| --- | --- |

—

EUROPOL, amely esetében 2 további álláshelyet hagytak jóvá.

A decentralizált ügynökségek működéséhez (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában) nyújtott uniós hozzájárulás mértéke a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt szinten kerül megállapításra a következők kivételével:

| — | Európai Bankhatóság (EBH), amely számára további 2,1 millió eurót hagytak jóvá a 40 %-os uniós finanszírozási arány alapján (60 % a nemzeti felügyeleti hatóságok által biztosított társfinanszírozásból származik), |
| --- | --- |

—

Európai Bankhatóság (EBH), amely számára további 2,1 millió eurót hagytak jóvá a 40 %-os uniós finanszírozási arány alapján (60 % a nemzeti felügyeleti hatóságok által biztosított társfinanszírozásból származik),

| — | Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA), amely számára további 1,2 millió eurót hagytak jóvá a 40 %-os uniós finanszírozási arány alapján (60 % a nemzeti felügyeleti hatóságok által biztosított társfinanszírozásból származik), |
| --- | --- |

—

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA), amely számára további 1,2 millió eurót hagytak jóvá a 40 %-os uniós finanszírozási arány alapján (60 % a nemzeti felügyeleti hatóságok által biztosított társfinanszírozásból származik),

| — | Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA), amely számára további 2 millió eurót hagytak jóvá a 40 %-os uniós finanszírozási arány alapján (60 % a nemzeti felügyeleti hatóságok által biztosított társfinanszírozásból származik), |
| --- | --- |

—

Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA), amely számára további 2 millió eurót hagytak jóvá a 40 %-os uniós finanszírozási arány alapján (60 % a nemzeti felügyeleti hatóságok által biztosított társfinanszírozásból származik),

| — | Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), amely számára további 130 000 eurót hagytak jóvá, |
| --- | --- |

—

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO), amely számára további 130 000 eurót hagytak jóvá,

| — | EUROPOL, amely számára további 1,7 millió eurót hagytak jóvá, továbbá |
| --- | --- |

—

EUROPOL, amely számára további 1,7 millió eurót hagytak jóvá, továbbá

| — | FRONTEX, amely számára további 2 millió eurót hagytak jóvá. |
| --- | --- |

—

FRONTEX, amely számára további 2 millió eurót hagytak jóvá.

Az egyeztetőbizottság elfogadja az alábbi 3.4. szakaszban foglalt, decentralizált ügynökségekről szóló együttes nyilatkozatot.

Végrehajtó ügynökségek

A végrehajtó ügynökségeknek (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában) nyújtott uniós hozzájárulás mértéke a Bizottság által a 2/2014. sz. módosító indítványban javasolt szinten kerül megállapításra.

Közös technológiai kezdeményezések

A közös technológiai kezdeményezések számára (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában) nyújtott uniós hozzájárulás mértéke és az álláshelyek száma a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, az 1/2014. sz. módosító indítvánnyal módosított szinten kerül megállapításra.

Kísérleti projektek/előkészítő intézkedések

Megállapodás született egy 79,4 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot tartalmazó, 68 kísérleti projektből/előkészítő intézkedésből álló átfogó csomaggal kapcsolatban a Parlament által javasolt formában. Amikor úgy tűnik, hogy a kísérleti projektet vagy az előkészítő intézkedést meglévő jogalap fedezi, a Bizottság javasolhatja előirányzatok átcsoportosítását a megfelelő jogalaphoz az intézkedés végrehajtásának megkönnyítése érdekében.

Ez a csomag teljes mértékben tiszteletben tartja a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések vonatkozásában a költségvetési rendeletben foglalt felső határokat.

1.3.   A pénzügyi keret kiadási fejezetei – kötelezettségvállalási előirányzatok

A „lezárt” költségvetési sorokról, ügynökségekről, valamint kísérleti projektekről és előkészítő intézkedésekről szóló fenti következtetések figyelembevétele után az egyeztetőbizottság az alábbi megállapodásra jutott:

1a. alfejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, a 2/2014. sz. számú módosító indítvánnyal módosított szinten kerülnek megállapításra az alábbiak kivételével:

| millió euróban |
| --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | A kötelezettségvállalási előirányzatok növelése/csökkentése |
| 2014. évi ktg-vetési tervezet | 2014. évi költségvetés | Különbözet |
| 01 02 01 | A gazdasági és monetáris uniót – ideértve az eurót is – érintő koordináció, felügyelet és kommunikáció | 13,000 | 11,000 | -2,000 |
| 04 03 01 02 | Szociális párbeszéd | 38,500 | — | -38,500 |
| 04 03 01 05 | Tájékoztatók és képzések a munkavállalói szervezetek számára | — | 18,600 | 18,600 |
| 04 03 01 06 | Vállalkozások képviselőinek tájékoztatása, a velük folytatott egyeztetés és részvételük | — | 7,250 | 7,250 |
| 04 03 01 08 | Munkaügyi kapcsolatok és társadalmi párbeszéd | — | 15,935 | 15,935 |
| 04 03 02 02 | EURES – A munkavállalók földrajzi mobilitásának előmozdítása és a munkalehetőségek ösztönzése | 19,310 | 21,300 | 1,990 |
| 04 03 02 03 | Mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás – a vállalkozások finanszírozáshoz jutásának elősegítése, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb került emberek és a szociális vállalkozások esetében | 25,074 | 26,500 | 1,426 |
| 06 02 05 | Az európai közlekedéspolitikát és az utasjogokat támogató tevékenységek, ideértve a kommunikációs tevékenységeket | 16,019 | 20,019 | 4,000 |
| 09 03 01 | A széles sávú hálózatok kiépítésének felgyorsítása | — | 10,000 | 10,000 |
| 09 04 01 01 | A kutatás erősítése a jövőbeni és a feltörekvő technológiák területén | 241,003 | 246,003 | 5,000 |
| 15 02 10 | Különleges éves rendezvények | — | 3,000 | 3,000 |
| Összesen | | | 26,701 |

millió euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

A kötelezettségvállalási előirányzatok növelése/csökkentése

2014. évi ktg-vetési tervezet

2014. évi költségvetés

Különbözet

01 02 01

A gazdasági és monetáris uniót – ideértve az eurót is – érintő koordináció, felügyelet és kommunikáció

13,000

11,000

-2,000

04 03 01 02

Szociális párbeszéd

38,500

—

-38,500

04 03 01 05

Tájékoztatók és képzések a munkavállalói szervezetek számára

—

18,600

18,600

04 03 01 06

Vállalkozások képviselőinek tájékoztatása, a velük folytatott egyeztetés és részvételük

—

7,250

7,250

04 03 01 08

Munkaügyi kapcsolatok és társadalmi párbeszéd

—

15,935

15,935

04 03 02 02

EURES – A munkavállalók földrajzi mobilitásának előmozdítása és a munkalehetőségek ösztönzése

19,310

21,300

1,990

04 03 02 03

Mikrofinanszírozás és szociális vállalkozás – a vállalkozások finanszírozáshoz jutásának elősegítése, különösen a munkaerőpiactól legtávolabb került emberek és a szociális vállalkozások esetében

25,074

26,500

1,426

06 02 05

Az európai közlekedéspolitikát és az utasjogokat támogató tevékenységek, ideértve a kommunikációs tevékenységeket

16,019

20,019

4,000

09 03 01

A széles sávú hálózatok kiépítésének felgyorsítása

—

10,000

10,000

09 04 01 01

A kutatás erősítése a jövőbeni és a feltörekvő technológiák területén

241,003

246,003

5,000

15 02 10

Különleges éves rendezvények

—

3,000

3,000

Összesen

26,701

Következésképpen, és a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések, valamint a decentralizált ügynökségek figyelembevétele után az 1a. alfejezet kiadásainak felső határán belüli kerettartalék összege 76,0 millió euró.

1b. alfejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok az 1/2014. sz. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra az alábbi költségvetési sorok kivételével, amelyek mindegyike esetében 2,5 millió eurós kötelezettségvállalási előirányzatot állapítottak meg:

| — | 13 03 67 (Makroregionális stratégiák 2014–2020: az Európai Unió balti-tengeri stratégiája – technikai segítségnyújtás) és |
| --- | --- |

—

13 03 67 (Makroregionális stratégiák 2014–2020: az Európai Unió balti-tengeri stratégiája – technikai segítségnyújtás) és

| — | 13 03 68 (Makroregionális stratégiák 2014–2020: a Duna-régióra vonatkozó európai stratégia – technikai segítségnyújtás). |
| --- | --- |

—

13 03 68 (Makroregionális stratégiák 2014–2020: a Duna-régióra vonatkozó európai stratégia – technikai segítségnyújtás).

Ezenkívül további 134,9 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot fogadtak el a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap számára (FEAD, 04 06. alcím). A vonatkozó összegű kötelezettségvállalási előirányzatok az Európai Szociális Alapból (ESZA, 04 02. alcím) kerülnek átcsoportosításra az alábbi lebontás szerint:

| — | 67,9 millió euró a 04 02 60. jogcímcsoport (Kevésbé fejlett régiók) számára |
| --- | --- |

—

67,9 millió euró a 04 02 60. jogcímcsoport (Kevésbé fejlett régiók) számára

| — | 22,2 millió euró a 04 02 61. jogcímcsoport (Átmeneti régiók) számára |
| --- | --- |

—

22,2 millió euró a 04 02 61. jogcímcsoport (Átmeneti régiók) számára

| — | 44,8 millió euró a 04 02 62. jogcímcsoport (Fejlettebb régiók) számára. |
| --- | --- |

—

44,8 millió euró a 04 02 62. jogcímcsoport (Fejlettebb régiók) számára.

A rugalmassági eszköz 89,3 millió euró értékben igénybevételre kerül a Ciprusnak biztosítandó további segítségnyújtásra.

2. fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, a 2/2014. sz. számú módosító indítvánnyal módosított szinten kerülnek megállapításra az alábbi kivétellel:

| — | 05 08 80. jogcímcsoport (Az Unió részvétele a „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” témájú, 2015. évi milánói világkiállításon), amely számára további 1 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot hagytak jóvá. |
| --- | --- |

—

05 08 80. jogcímcsoport (Az Unió részvétele a „Bolygónk élelmezése – Életre szóló energia” témájú, 2015. évi milánói világkiállításon), amely számára további 1 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot hagytak jóvá.

Következésképpen, és a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések figyelembevétele után a 2. fejezet kiadásainak felső határán belüli kerettartalék összege 35,8 millió euró.

3. fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, a 2/2014. sz. számú módosító indítvánnyal módosított szinten kerülnek megállapításra az alábbiak kivételével:

| millió euróban |
| --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | Kötelezettségvállalási előirányzatok megerősítése |
| 2014. évi ktg-vetési tervezet | 2014. évi költségvetés | Különbözet |
| 15 04 02 | A kulturális és kreatív ágazatok támogatása Európa határain belüli és kívüli működésük, valamint a nemzetek közötti áramlás és mobilitás előmozdítása érdekében | 52,922 | 53,922 | 1,000 |
| 15 04 03 | MEDIA alprogram – A MEDIA program támogatása Európa határain belüli és kívüli működése, valamint a nemzetek közötti áramlás és mobilitás előmozdítása érdekében | 102,321 | 103,321 | 1,000 |
| 16 02 01 | Európa a polgárokért – a történelmi emlékezet és az uniós szintű polgári részvétel erősítése | 21,050 | 23,050 | 2,000 |
| 16 03 01 01 | Fellépések a multimédia területén | 18,740 | 25,540 | 6,800 |
| 33 02 02 | A megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elősegítése | 30,651 | 31,151 | 0,500 |
| Összesen | | | 11,300 |

millió euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

Kötelezettségvállalási előirányzatok megerősítése

2014. évi ktg-vetési tervezet

2014. évi költségvetés

Különbözet

15 04 02

A kulturális és kreatív ágazatok támogatása Európa határain belüli és kívüli működésük, valamint a nemzetek közötti áramlás és mobilitás előmozdítása érdekében

52,922

53,922

1,000

15 04 03

MEDIA alprogram – A MEDIA program támogatása Európa határain belüli és kívüli működése, valamint a nemzetek közötti áramlás és mobilitás előmozdítása érdekében

102,321

103,321

1,000

16 02 01

Európa a polgárokért – a történelmi emlékezet és az uniós szintű polgári részvétel erősítése

21,050

23,050

2,000

16 03 01 01

Fellépések a multimédia területén

18,740

25,540

6,800

33 02 02

A megkülönböztetésmentesség és az egyenlő bánásmód elősegítése

30,651

31,151

0,500

Összesen

11,300

Következésképpen, és a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések, valamint a decentralizált ügynökségek figyelembevétele után a 3. fejezet kiadásainak felső határán belüli kerettartalék összege 7,0 millió euró.

4. fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, a 2/2014. sz. számú módosító indítvánnyal módosított szinten kerülnek megállapításra az alábbiak kivételével:

| millió euróban |
| --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | A kötelezettségvállalási előirányzatok növelése/csökkentése |
| 2014. évi ktg-vetési tervezet | 2014. évi költségvetés | Különbözet |
| 01 03 02 | Makroszintű pénzügyi támogatás | 76,257 | 60,000 | -16,257 |
| 19 02 01 | Reagálás válsághelyzetre és kialakulóban lévő válsághelyzetre (Stabilitási Eszköz) | 201,867 | 204,337 | 2,470 |
| 19 02 02 | A konfliktusmegelőzés, a válsághelyzetekre való felkészültség és a békeépítés támogatása (Stabilitási Eszköz) | 22,000 | 22,494 | 0,494 |
| 19 05 01 | Harmadik országokkal folytatott együttműködés az uniós és a közös érdekek előmozdítására és támogatására | 100,511 | 106,109 | 5,598 |
| 21 02 01 01 | Latin-Amerika – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 205,735 | 0,000 | - 205,735 |
| 21 02 01 02 | Latin-Amerika – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása | 48,259 | 0,000 | -48,259 |
| 21 02 02 01 | Ázsia – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 581,964 | 0,000 | - 581,964 |
| 21 02 02 02 | Ázsia – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása | 154,699 | 0,000 | - 154,699 |
| 21 02 03 01 | Közép-Ázsia – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 65,240 | 0,000 | -65,240 |
| 21 02 03 02 | Közép-Ázsia – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása | 4,911 | 0,000 | -4,911 |
| 21 02 04 01 | Közel-Kelet – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 37,305 | 0,000 | -37,305 |
| 21 02 04 02 | Közel-Kelet – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása | 13,107 | 0,000 | -13,107 |
| 21 02 05 01 | Dél-Afrika – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 22,768 | 0,000 | -22,768 |
| 21 02 05 02 | Dél-Afrika – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása | 2,530 | 0,000 | -2,530 |
| 21 02 06 01 | Pánafrika – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 85,210 | 0,000 | -85,210 |
| 21 02 06 02 | Pánafrika – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása | 9,468 | 0,000 | -9,468 |
| 21 02 07 01 | Globális közjavak – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 620,988 | 0,000 | - 620,988 |
| 21 02 07 02 | Globális közjavak – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása | 19,036 | 0,000 | -19,036 |
| 21 02 07 03 | Környezetvédelem és éghajlatváltozás | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 04 | Fenntartható energia | 0,000 | 82,852 | 82,852 |
| 21 02 07 05 | A humán fejlődés | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 06 | Élelmezésbiztonság és fenntartható mezőgazdaság | 0,000 | 197,018 | 197,018 |
| 21 02 07 07 | Migráció és menekültügy | 0,000 | 46,319 | 46,319 |
| 21 02 08 01 | Nem állami szereplők és helyi hatóságok – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 183,452 | 0,000 | - 183,452 |
| 21 02 08 02 | Nem állami szereplők és helyi hatóságok – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása | 61,151 | 0,000 | -61,151 |
| 21 02 08 03 | A civil társadalom a fejlesztésben | 0,000 | 212,399 | 212,399 |
| 21 02 08 04 | Helyi hatóságok a fejlesztésben | 0,000 | 36,366 | 36,366 |
| 21 02 09 | Közel-Kelet | 0,000 | 51,182 | 51,182 |
| 21 02 10 | Közép-Ázsia | 0,000 | 71,571 | 71,571 |
| 21 02 11 | Pánafrika | 0,000 | 97,577 | 97,577 |
| 21 02 12 | Latin-Amerika | 0,000 | 259,304 | 259,304 |
| 21 02 13 | Dél-Afrika | 0,000 | 25,978 | 25,978 |
| 21 02 14 | Ázsia | 0,000 | 537,057 | 537,057 |
| 21 02 15 | Afganisztán | 0,000 | 203,497 | 203,497 |
| 21 03 01 01 | Mediterrán országok – Emberi jogok és mobilitás | 205,355 | 211,087 | 5,731 |
| 21 03 01 02 | Mediterrán országok – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 680,400 | 687,811 | 7,411 |
| 21 03 01 03 | Mediterrán országok – Bizalomépítés, biztonság, valamint konfliktusmegelőzés és -rendezés | 75,950 | 80,199 | 4,249 |
| 21 03 01 04 | A békefolyamat támogatása és pénzügyi támogatás Palesztina és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) számára | 250,000 | 300,000 | 50,000 |
| 21 03 02 01 | Keleti partnerség – Emberi jogok és mobilitás | 240,841 | 247,067 | 6,226 |
| 21 03 02 02 | Keleti partnerség – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 335,900 | 339,853 | 3,953 |
| 21 03 02 03 | Keleti partnerség – Bizalomépítés, biztonság, valamint konfliktusmegelőzés és -rendezés | 11,800 | 12,966 | 1,166 |
| 21 03 03 03 | A szomszédságban több országgal folytatott egyéb együttműködés támogatása | 163,277 | 163,771 | 0,494 |
| 21 04 01 | Az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és felügyeletének javítása, valamint a demokratikus reformok támogatása | 127,841 | 132,782 | 4,941 |
| 21 05 01 | Globális és régiókon átnyúló biztonsági fenyegetések (Stabilitási Eszköz) | 81,514 | 82,255 | 0,741 |
| 21 08 02 | Koordináció és a fejlesztési kérdések tudatosításának elősegítése | 11,700 | 13,331 | 1,631 |
| 22 02 01 | Támogatás Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó, Montenegró, Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság számára | | | |
| 22 02 01 01 | A politikai reformok, valamint az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítés, azok elfogadása, végrehajtása és érvényesítése céljaira nyújtott támogatás | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 01 02 | A gazdasági, társadalmi és területi fejlődés támogatása | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 03 | Támogatás Törökországnak | | | |
| 22 02 03 01 | A politikai reformok, valamint az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítés, azok elfogadása, végrehajtása és érvényesítése céljaira nyújtott támogatás | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 02 03 02 | A gazdasági, társadalmi és területi fejlődés támogatása | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 03 01 | Pénzügyi támogatás a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének előmozdítására | 30,000 | 31,482 | 1,482 |
| 23 02 01 | Gyors, hatékony és szükségletalapú humanitárius segítségnyújtás és élelmezési segély | 859,529 | 874,529 | 15,000 |
| Összesen | | | 131,755 |

millió euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

A kötelezettségvállalási előirányzatok növelése/csökkentése

2014. évi ktg-vetési tervezet

2014. évi költségvetés

Különbözet

01 03 02

Makroszintű pénzügyi támogatás

76,257

60,000

-16,257

19 02 01

Reagálás válsághelyzetre és kialakulóban lévő válsághelyzetre (Stabilitási Eszköz)

201,867

204,337

2,470

19 02 02

A konfliktusmegelőzés, a válsághelyzetekre való felkészültség és a békeépítés támogatása (Stabilitási Eszköz)

22,000

22,494

0,494

19 05 01

Harmadik országokkal folytatott együttműködés az uniós és a közös érdekek előmozdítására és támogatására

100,511

106,109

5,598

21 02 01 01

Latin-Amerika – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

205,735

0,000

- 205,735

21 02 01 02

Latin-Amerika – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása

48,259

0,000

-48,259

21 02 02 01

Ázsia – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

581,964

0,000

- 581,964

21 02 02 02

Ázsia – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása

154,699

0,000

- 154,699

21 02 03 01

Közép-Ázsia – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

65,240

0,000

-65,240

21 02 03 02

Közép-Ázsia – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása

4,911

0,000

-4,911

21 02 04 01

Közel-Kelet – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

37,305

0,000

-37,305

21 02 04 02

Közel-Kelet – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása

13,107

0,000

-13,107

21 02 05 01

Dél-Afrika – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

22,768

0,000

-22,768

21 02 05 02

Dél-Afrika – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása

2,530

0,000

-2,530

21 02 06 01

Pánafrika – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

85,210

0,000

-85,210

21 02 06 02

Pánafrika – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása

9,468

0,000

-9,468

21 02 07 01

Globális közjavak – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

620,988

0,000

- 620,988

21 02 07 02

Globális közjavak – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása

19,036

0,000

-19,036

21 02 07 03

Környezetvédelem és éghajlatváltozás

0,000

163,094

163,094

21 02 07 04

Fenntartható energia

0,000

82,852

82,852

21 02 07 05

A humán fejlődés

0,000

163,094

163,094

21 02 07 06

Élelmezésbiztonság és fenntartható mezőgazdaság

0,000

197,018

197,018

21 02 07 07

Migráció és menekültügy

0,000

46,319

46,319

21 02 08 01

Nem állami szereplők és helyi hatóságok – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

183,452

0,000

- 183,452

21 02 08 02

Nem állami szereplők és helyi hatóságok – Demokrácia, jogállamiság, jó kormányzás és az emberi jogok tiszteletben tartása

61,151

0,000

-61,151

21 02 08 03

A civil társadalom a fejlesztésben

0,000

212,399

212,399

21 02 08 04

Helyi hatóságok a fejlesztésben

0,000

36,366

36,366

21 02 09

Közel-Kelet

0,000

51,182

51,182

21 02 10

Közép-Ázsia

0,000

71,571

71,571

21 02 11

Pánafrika

0,000

97,577

97,577

21 02 12

Latin-Amerika

0,000

259,304

259,304

21 02 13

Dél-Afrika

0,000

25,978

25,978

21 02 14

Ázsia

0,000

537,057

537,057

21 02 15

Afganisztán

0,000

203,497

203,497

21 03 01 01

Mediterrán országok – Emberi jogok és mobilitás

205,355

211,087

5,731

21 03 01 02

Mediterrán országok – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

680,400

687,811

7,411

21 03 01 03

Mediterrán országok – Bizalomépítés, biztonság, valamint konfliktusmegelőzés és -rendezés

75,950

80,199

4,249

21 03 01 04

A békefolyamat támogatása és pénzügyi támogatás Palesztina és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) számára

250,000

300,000

50,000

21 03 02 01

Keleti partnerség – Emberi jogok és mobilitás

240,841

247,067

6,226

21 03 02 02

Keleti partnerség – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

335,900

339,853

3,953

21 03 02 03

Keleti partnerség – Bizalomépítés, biztonság, valamint konfliktusmegelőzés és -rendezés

11,800

12,966

1,166

21 03 03 03

A szomszédságban több országgal folytatott egyéb együttműködés támogatása

163,277

163,771

0,494

21 04 01

Az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és felügyeletének javítása, valamint a demokratikus reformok támogatása

127,841

132,782

4,941

21 05 01

Globális és régiókon átnyúló biztonsági fenyegetések (Stabilitási Eszköz)

81,514

82,255

0,741

21 08 02

Koordináció és a fejlesztési kérdések tudatosításának elősegítése

11,700

13,331

1,631

22 02 01

Támogatás Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó, Montenegró, Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság számára

22 02 01 01

A politikai reformok, valamint az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítés, azok elfogadása, végrehajtása és érvényesítése céljaira nyújtott támogatás

248,565

249,800

1,235

22 02 01 02

A gazdasági, társadalmi és területi fejlődés támogatása

248,565

249,800

1,235

22 02 03

Támogatás Törökországnak

22 02 03 01

A politikai reformok, valamint az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítés, azok elfogadása, végrehajtása és érvényesítése céljaira nyújtott támogatás

292,938

294,173

1,235

22 02 03 02

A gazdasági, társadalmi és területi fejlődés támogatása

292,938

294,173

1,235

22 03 01

Pénzügyi támogatás a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének előmozdítására

30,000

31,482

1,482

23 02 01

Gyors, hatékony és szükségletalapú humanitárius segítségnyújtás és élelmezési segély

859,529

874,529

15,000

Összesen

131,755

Következésképpen, és a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések figyelembevétele után a 4. fejezet kiadásainak felső határán belüli tartalékkeret összege 10,0 millió euró.

5. fejezet

A szakaszok létszámtervi álláshelyeit illetően a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, az 2/2014. sz. számú módosító indítvánnyal módosított szint kerül elfogadásra az Európai Parlament kivételével, amely esetében a saját olvasat kerül elfogadásra.

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, a 2/2014. sz. számú módosító indítvánnyal módosított szinten kerülnek megállapításra az alábbiak kivételével:

| — | A 2011-es és 2012-es bérkiigazítások lehetséges hatásaira vonatkozó összegek, amelyek ebben a szakaszban – a Bíróság döntéséig – nem szerepelnek az egyes szakaszok költségvetésében. Az egyeztetőbizottság elfogadja az alábbi 3.5. szakaszban foglalt együttes nyilatkozatot. |
| --- | --- |

—

A 2011-es és 2012-es bérkiigazítások lehetséges hatásaira vonatkozó összegek, amelyek ebben a szakaszban – a Bíróság döntéséig – nem szerepelnek az egyes szakaszok költségvetésében. Az egyeztetőbizottság elfogadja az alábbi 3.5. szakaszban foglalt együttes nyilatkozatot.

| — | Továbbá az egyéb szakaszok előirányzatait illetően az Európai Parlament által javasolt szint elfogadásra kerül az alábbiak kivételével:






  — | a Számvevőszék (V. szakasz) esetében a Tanács által javasolt csökkentési arány kerül elfogadásra. |
| --- | --- | --- |

—

Továbbá az egyéb szakaszok előirányzatait illetően az Európai Parlament által javasolt szint elfogadásra kerül az alábbiak kivételével:

—

a Számvevőszék (V. szakasz) esetében a Tanács által javasolt csökkentési arány kerül elfogadásra.

| — | a Bíróság (IV. szakasz) esetében az Európai Parlament által javasolt 0,6 millió eurós csökkentést elvetik, |
| --- | --- |

—

a Bíróság (IV. szakasz) esetében az Európai Parlament által javasolt 0,6 millió eurós csökkentést elvetik,

| — | az Európai Külügyi Szolgálat (X. szakasz) esetében az Európai Parlament által az Unió különleges képviselőire vonatkozó átcsoportosítások kivételével. Az egyeztetőbizottság elfogadja az alábbi 3.6. szakaszban foglalt együttes nyilatkozatot. |
| --- | --- |

—

az Európai Külügyi Szolgálat (X. szakasz) esetében az Európai Parlament által az Unió különleges képviselőire vonatkozó átcsoportosítások kivételével. Az egyeztetőbizottság elfogadja az alábbi 3.6. szakaszban foglalt együttes nyilatkozatot.

| — | Ezenkívül a Bizottság (III. szakasz) költségvetése három új jogcímet tartalmaz (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) az Európai Parlament által annak olvasata során javasolt, vonatkozó előirányzatokkal. |
| --- | --- |

—

Ezenkívül a Bizottság (III. szakasz) költségvetése három új jogcímet tartalmaz (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) az Európai Parlament által annak olvasata során javasolt, vonatkozó előirányzatokkal.

Következésképpen, és a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések figyelembevétele után az 5. fejezet kiadásainak felső határán belüli kerettartalék összege 316,8 millió euró.

Az AST/SC tisztségcsoport létrehozása

Az összes uniós intézmény és testület létszámterve módosulni fog, hogy figyelembe lehessen venni a személyzeti szabályzatban létrehozott új AST/SC tisztségcsoportot a 2/2014. sz. módosító indítványban javasoltaknak megfelelően.

6. fejezet

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra.

1.4.   Különleges eszközök

A sürgősségisegély-tartalékra és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra (EGAA) vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra.

1.5.   Kifizetési előirányzatok

A kifizetési előirányzatok teljes összege a 2014. évi költségvetésben 135 504 613 000 euró.

A kifizetési előirányzatok költségvetési tételek közötti 2014-es alábbi elosztásához a Tanács költségvetési tervezettel kapcsolatos álláspontját használták fel:

| 1. | Elsőként, figyelembe kell venni a nem differenciált kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok megállapított szintjét, amelyek esetében a kifizetési előirányzatok szintje természetszerűleg azonos a kötelezettségvállalásokéval. |
| --- | --- |

1.

Elsőként, figyelembe kell venni a nem differenciált kiadásokra vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok megállapított szintjét, amelyek esetében a kifizetési előirányzatok szintje természetszerűleg azonos a kötelezettségvállalásokéval.

| 2. | Hasonlóképpen, ugyanez vonatkozik a decentralizált ügynökségekre, amelyek esetében a kifizetési előirányzatokban megadott uniós hozzájárulás a fenti 1.2. szakaszban javasolt szinten kerül megállapításra. |
| --- | --- |

2.

Hasonlóképpen, ugyanez vonatkozik a decentralizált ügynökségekre, amelyek esetében a kifizetési előirányzatokban megadott uniós hozzájárulás a fenti 1.2. szakaszban javasolt szinten kerül megállapításra.

| 3. | Minden új kísérleti projekt és előkészítő intézkedés vonatkozásában a kifizetési előirányzatok szintje a vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzat 50 %-a vagy a Parlament által javasolt szint, amennyiben az ennél alacsonyabb; a már folyamatban levő kísérleti projektek és előkészítő intézkedések meghosszabbítása tekintetében a kifizetési előirányzatok szintje a költségvetési tervezetben meghatározott szint plusz a megfelelő új kötelezettségvállalási előirányzatok 50 %-a vagy a Parlament által javasolt összeg, amennyiben az ennél alacsonyabb. |
| --- | --- |

3.

Minden új kísérleti projekt és előkészítő intézkedés vonatkozásában a kifizetési előirányzatok szintje a vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzat 50 %-a vagy a Parlament által javasolt szint, amennyiben az ennél alacsonyabb; a már folyamatban levő kísérleti projektek és előkészítő intézkedések meghosszabbítása tekintetében a kifizetési előirányzatok szintje a költségvetési tervezetben meghatározott szint plusz a megfelelő új kötelezettségvállalási előirányzatok 50 %-a vagy a Parlament által javasolt összeg, amennyiben az ennél alacsonyabb.

| 4. | A kifizetési előirányzatok esetében az alábbi konkrét összegek kerülnek elfogadásra:






  a. | az Európai Unió Szolidaritási Alapjára elkülönített kifizetési előirányzatok 2014-es összege 150 millió EUR; |
| --- | --- | --- |

4.

A kifizetési előirányzatok esetében az alábbi konkrét összegek kerülnek elfogadásra:

a.

az Európai Unió Szolidaritási Alapjára elkülönített kifizetési előirányzatok 2014-es összege 150 millió EUR;

| b. | a közös technológiai kezdeményezések számára elkülönített kifizetési előirányzatok mértéke az 1/2014. sz. módosító indítványban javasolt szinten kerül megállapításra, míg a nemzetközi halászati megállapodások számára elkülönített kifizetési előirányzatok mértéke a 2/2014. sz. módosító indítványban javasolt szinten kerül megállapításra; |
| --- | --- |

b.

a közös technológiai kezdeményezések számára elkülönített kifizetési előirányzatok mértéke az 1/2014. sz. módosító indítványban javasolt szinten kerül megállapításra, míg a nemzetközi halászati megállapodások számára elkülönített kifizetési előirányzatok mértéke a 2/2014. sz. módosító indítványban javasolt szinten kerül megállapításra;

| c. | „A békefolyamat támogatása és pénzügyi támogatás Palesztina és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA)” számára elkülönített kifizetési előirányzatok összege 200 millió euró; |
| --- | --- |

c.

„A békefolyamat támogatása és pénzügyi támogatás Palesztina és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA)” számára elkülönített kifizetési előirányzatok összege 200 millió euró;

| d. | a „Makroregionális stratégiák 2014–2020” tételre elkülönített kifizetések szintje a fenti 1.3. szakaszban az 1b. alfejezet alatt megállapított kötelezettségvállalások szintjének 50 %-a; |
| --- | --- |

d.

a „Makroregionális stratégiák 2014–2020” tételre elkülönített kifizetések szintje a fenti 1.3. szakaszban az 1b. alfejezet alatt megállapított kötelezettségvállalások szintjének 50 %-a;

| e. | a „Különleges éves rendezvények” tételre elkülönített kifizetések szintje a fenti 1.3. szakaszban az 1a. alfejezet alatt megállapított kötelezettségvállalások szintjének felel meg. |
| --- | --- |

e.

a „Különleges éves rendezvények” tételre elkülönített kifizetések szintje a fenti 1.3. szakaszban az 1a. alfejezet alatt megállapított kötelezettségvállalások szintjének felel meg.

| 5. | A (2)–(4) bekezdésben megállapított kifizetési előirányzatok szintje 285 millió eurós nettó hatással van az érintett kiadási tételekre a Tanács költségvetési tervezettel kapcsolatos álláspontjához képest. Figyelembe véve a kifizetési előirányzatok 135 504 613 000 eurós teljes összege és a Tanács költségvetési tervezettel kapcsolatos álláspontja közötti különbséget, a fennmaradó 215 millió euró a differenciált előirányzatokkal rendelkező valamennyi olyan költségvetési soron lehetővé teszi a kifizetési előirányzatok növelését, amelyek esetében nem állapítottak meg konkrét szabályokat a fenti (2)–(4) bekezdésben a Bizottság által javasolt költségvetési tervezet és a Tanács álláspontja közötti különbség arányában. |
| --- | --- |

5.

A (2)–(4) bekezdésben megállapított kifizetési előirányzatok szintje 285 millió eurós nettó hatással van az érintett kiadási tételekre a Tanács költségvetési tervezettel kapcsolatos álláspontjához képest. Figyelembe véve a kifizetési előirányzatok 135 504 613 000 eurós teljes összege és a Tanács költségvetési tervezettel kapcsolatos álláspontja közötti különbséget, a fennmaradó 215 millió euró a differenciált előirányzatokkal rendelkező valamennyi olyan költségvetési soron lehetővé teszi a kifizetési előirányzatok növelését, amelyek esetében nem állapítottak meg konkrét szabályokat a fenti (2)–(4) bekezdésben a Bizottság által javasolt költségvetési tervezet és a Tanács álláspontja közötti különbség arányában.

Az átfogó kompromisszum részeként az egyeztetőbizottság megállapodásra jutott a kifizetési előirányzatokról szóló, az alábbi 3.1. szakaszban foglalt együttes nyilatkozatról.

A Tanács tudomásul veszi az Európai Parlament és a Bizottság lenti, 3.2. szakaszban szereplő, kifizetési előirányzatokról szóló együttes nyilatkozatát.

1.6.   Költségvetési megjegyzések

A költségvetési megjegyzések szövegén az Európai Parlament vagy a Tanács által végrehajtott módosítások az 1. mellékletben foglaltaknak megfelelően kerülnek elfogadásra. Ez annak tudomásul vételével történik, hogy a módosítások nem változtathatják meg vagy bővíthetik ki a jelenlegi jogalap hatályát, illetve nem befolyásolhatják az intézmények igazgatási önállóságát, továbbá, hogy a fellépések a rendelkezésre álló forrásokból fedezhetők.

1.7.   Új költségvetési sorok

Ha az egyeztetőbizottság által megfogalmazott vagy a költségvetési hatóság két ága között az egyes olvasatok során született megállapodás eredményeként létrejött együttes következtetések másként nem rendelkeznek, a Bizottság költségvetés-tervezetében és az ahhoz tartozó 1. és 2/2014. számú módosító indítványokban javasolt költségvetési nómenklatúra a kísérleti projektek és az előkészítő intézkedések kivételével változatlan marad.

A nómenklatúra közösen elfogadott változásai az alábbi költségvetési sorokat érintik:

| Költségvetési sor | Megnevezés |
| --- | --- |
| 04 03 01 05 | Tájékoztatók és képzések a munkavállalói szervezetek számára |
| 04 03 01 06 | Vállalkozások képviselőinek tájékoztatása, a velük folytatott egyeztetés és részvételük |
| 04 03 01 08 | Munkaügyi kapcsolatok és szociális párbeszéd |
| 15 02 01 | A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai oktatás, képzés és ifjúságügy területén; a program jelentősége a munkaerő-piac szempontjából, valamint a fiatalok részvétele Európa demokratikus életében |
| 15 02 01 01 | Oktatás és képzés |
| 15 02 01 02 | Ifjúság |
| 15 02 10 | Különleges éves rendezvények |
| 21 02 07 03 | Környezetvédelem és éghajlatváltozás |
| 21 02 07 04 | Fenntartható energia |
| 21 02 07 05 | A humán fejlődés |
| 21 02 07 06 | Élelmezésbiztonság és fenntartható mezőgazdaság |
| 21 02 07 07 | Migráció és menekültügy |
| 21 02 08 03 | A civil társadalom a fejlesztésben |
| 21 02 08 04 | Helyi hatóságok a fejlesztésben |
| 21 02 09 | Közel-Kelet |
| 21 02 10 | Közép-Ázsia |
| 21 02 11 | Pánafrika |
| 21 02 12 | Latin-Amerika |
| 21 02 13 | Dél-Afrika |
| 21 02 14 | Ázsia |
| 21 02 15 | Afganisztán |
| 30 01 16 01 | Az Európai Parlament volt képviselőinek öregségi nyugdíja |
| 30 01 16 02 | Az Európai Parlament volt képviselőinek rokkantsági nyugdíja |
| 30 01 16 03 | Az Európai Parlament volt képviselőinek túlélő hozzátartozói nyugdíja |

Költségvetési sor

Megnevezés

04 03 01 05

Tájékoztatók és képzések a munkavállalói szervezetek számára

04 03 01 06

Vállalkozások képviselőinek tájékoztatása, a velük folytatott egyeztetés és részvételük

04 03 01 08

Munkaügyi kapcsolatok és szociális párbeszéd

15 02 01

A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai oktatás, képzés és ifjúságügy területén; a program jelentősége a munkaerő-piac szempontjából, valamint a fiatalok részvétele Európa demokratikus életében

15 02 01 01

Oktatás és képzés

15 02 01 02

Ifjúság

15 02 10

Különleges éves rendezvények

21 02 07 03

Környezetvédelem és éghajlatváltozás

21 02 07 04

Fenntartható energia

21 02 07 05

A humán fejlődés

21 02 07 06

Élelmezésbiztonság és fenntartható mezőgazdaság

21 02 07 07

Migráció és menekültügy

21 02 08 03

A civil társadalom a fejlesztésben

21 02 08 04

Helyi hatóságok a fejlesztésben

21 02 09

Közel-Kelet

21 02 10

Közép-Ázsia

21 02 11

Pánafrika

21 02 12

Latin-Amerika

21 02 13

Dél-Afrika

21 02 14

Ázsia

21 02 15

Afganisztán

30 01 16 01

Az Európai Parlament volt képviselőinek öregségi nyugdíja

30 01 16 02

Az Európai Parlament volt képviselőinek rokkantsági nyugdíja

30 01 16 03

Az Európai Parlament volt képviselőinek túlélő hozzátartozói nyugdíja

A Szociális párbeszéd megnevezésű új költségvetési sorhoz fűzött költségvetési megjegyzést, annak Bizottság által javasolt formájában, a melléklet tartalmazza.

1.8.   Tartalékalapok

Az Európai Parlament által a 01 02 01. jogcímcsoport (A gazdasági és monetáris uniót – ideértve az eurót is – érintő koordináció, felügyelet és kommunikáció) esetében meghatározott 2 millió euró összegű tartalék elfogadásra kerül.

1.9.   Bevételek

A költségvetés bevételi oldala a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt, a 2/2014. sz. számú módosító indítvánnyal módosított szinten kerül elfogadásra az egyeztetőbizottság által elfogadott kifizetési szinthez történő hozzáigazítással.

2.   2013. évi költségvetés

A 8/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezet a Tanács által javasolt összegekkel kerül elfogadásra.

A 9/2013. sz. költségvetés-módosítási tervezet a Tanács által javasolt összegekkel kerül elfogadásra az alábbi módosításokkal:

| 1. | Elfogadásra kerül 200 millió euró összegű emelés a kutatás területén 2013-ban még nem teljesített kifizetési előirányzatok fedezésére az alábbi költségvetési sorokon:








  millió euróban |
| --- | --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | Kifizetési előirányzatok növelése 2013-ban |
| 06 06 02 03 | SESAR közös vállalkozás | 12,458  millió |
| 08 02 02 | Együttműködés – Egészségügy – Innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás | 17,981  millió |
| 08 04 01 | Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagok és új termelési technológiák | 19,936  millió |
| 08 06 01 | Együttműködés – Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve) | 2,804  millió |
| 08 10 01 | Ötletek | 41,884  millió |
| 08 19 01 | Kapacitások – A kutatási politikák következetes kidolgozásának támogatása | 0,406  millió |
| 09 04 01 01 | Az információs és kommunikációs technológiák terén folytatott kutatási együttműködés támogatása (IKT – Együttműködés) | 40,813  millió |
| 10 03 01 | A Közös Kutatóközpont (JRC) nukleáris tevékenységei | 0,406  millió |
| 15 07 77 | Emberek | 63,313  millió |
| Összesen | 200 millió |

1.

Elfogadásra kerül 200 millió euró összegű emelés a kutatás területén 2013-ban még nem teljesített kifizetési előirányzatok fedezésére az alábbi költségvetési sorokon:

millió euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

Kifizetési előirányzatok növelése 2013-ban

06 06 02 03

SESAR közös vállalkozás

12,458  millió

08 02 02

Együttműködés – Egészségügy – Innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás

17,981  millió

08 04 01

Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagok és új termelési technológiák

19,936  millió

08 06 01

Együttműködés – Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve)

2,804  millió

08 10 01

Ötletek

41,884  millió

08 19 01

Kapacitások – A kutatási politikák következetes kidolgozásának támogatása

0,406  millió

09 04 01 01

Az információs és kommunikációs technológiák terén folytatott kutatási együttműködés támogatása (IKT – Együttműködés)

40,813  millió

10 03 01

A Közös Kutatóközpont (JRC) nukleáris tevékenységei

0,406  millió

15 07 77

Emberek

63,313  millió

Összesen

200 millió

| 2. | 50 millió összegű kifizetési előirányzat átcsoportosítása kerül elfogadásra 2013-ban az alábbi költségvetési sorokról:










  millió euróban |
| --- | --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | Kifizetési előirányzatok átcsoportosítása |
| 2013. évi költségvetés | A 9/2013. sz. költségvetésmódosítás-tervezet | Különbözet |
| 01 03 02 | Makroszintű pénzügyi támogatás | | | 10,000 |
| 04 05 01 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | | | 13,116 |
| 08 01 04 31 | Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA) | | | 3,915 |
| 08 01 05 01 | A kutatási személyzettel kapcsolatos kiadások | | | 7,230 |
| 08 01 05 03 | A kutatásra fordított egyéb irányítási kiadások | | | 15,739 |
| Összesen | | | 50,000 |

2.

50 millió összegű kifizetési előirányzat átcsoportosítása kerül elfogadásra 2013-ban az alábbi költségvetési sorokról:

millió euróban

Költségvetési sor

Megnevezés

Kifizetési előirányzatok átcsoportosítása

2013. évi költségvetés

A 9/2013. sz. költségvetésmódosítás-tervezet

Különbözet

01 03 02

Makroszintű pénzügyi támogatás

10,000

04 05 01

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

13,116

08 01 04 31

Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA)

3,915

08 01 05 01

A kutatási személyzettel kapcsolatos kiadások

7,230

08 01 05 03

A kutatásra fordított egyéb irányítási kiadások

15,739

Összesen

50,000

A kifizetési előirányzatoknak a 08 01. alcím (A „Kutatás” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások) javára történő 2013-as átcsoportosítása nem differenciált kiadásokat érint, ami a kötelezettségvállalási előirányzatok ennek megfelelő (-26,9 millió eurós) csökkentését eredményezi a fenti táblázat utolsó három során.

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjára elkülönített 250 millió euró összegű kifizetési előirányzat a 2013-as költségvetésben szerepel, míg az Európai Unió Szolidaritási Alapjára elkülönített 150 millió összegű kifizetési előirányzatot a 2014-es költségvetés tartalmazza.

3.   Nyilatkozatok

3.1.   A kifizetési előirányzatokról szóló együttes nyilatkozat

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság emlékeztet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 323. cikkében rögzített közös felelősségére, miszerint „az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az Unió harmadik felekkel szembeni jogi kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi eszközök rendelkezésre álljanak”.

Az Európai Parlament és a Tanács emlékeztet, hogy a végrehajtás során biztosítani kell, hogy a kifizetések rendezetten történjenek, elkerülve a fennálló kötelezettségvállalások („RAL”) rendellenes átvitelét a 2015-ös költségvetésbe. Ennek érdekében adott esetben igénybe fogják venni a többek között a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 13. cikkében szereplő különféle rugalmassági mechanizmusokat.

Az Európai Parlament és a Tanács megállapodnak abban, hogy a 2104-es kifizetési előirányzatok összege 135 504 613 000 EUR. Kérik a Bizottságot, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet tervezete és a költségvetési rendelet rendelkezései alapján tegye meg a szükséges lépéseket a Szerződésben ráruházott feladatok teljesítése érdekében, és hogy miután megvizsgálta az adott előirányzatok átcsoportosításának lehetőségét, különös tekintettel egyes előirányzatok esetlegesen várható alulteljesítésére (költségvetési rendelet 41. cikkének (2) bekezdése), egy költségvetési módosításban kérjen további kifizetési előirányzatokat, amennyiben a 2014-es költségvetésben szereplő előirányzatok nem elegendőek a kiadások fedezésére.

Az Európai Parlament és a Tanács a kifizetési előirányzatok elmaradásának megelőzése érdekében a lehető legrövidebb időn belül állást foglal valamennyi költségvetésmódosítás-tervezetről. Az Európai Parlament és a Tanács vállalja, hogy a lehető leggyorsabban lebonyolítja a kifizetési előirányzatok esetleges átcsoportosítását, beleértve a pénzügyi keret fejezeti közötti átcsoportosításokat is, hogy a költségvetésben szereplő kifizetési előirányzatokat a lehető legjobban lehessen felhasználni és összhangba lehessen hozni azokat a tényleges végrehajtással és igényekkel.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az év során aktívan nyomon fogja követni a 2014-es költségvetés végrehajtását, különös tekintettel az 1b. alfejezetre (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) és a 2. fejezetben (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások) szereplő vidékfejlesztésre. Ez célzott intézményközi ülések formájában fog testet ölteni, az intézményközi megállapodás mellékletének 36. pontja alapján, melyek során áttekintik a kifizetések végrehajtását és a módosított előrejelzéseket.

3.2.   Az Európai Parlament és a Bizottság nyilatkozata a kifizetési előirányzatokról

Az Európai Parlament és a Tanács emlékeztet arra, hogy a lehető legcélzottabb és legnagyobb rugalmasságra van szükség a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben. A jogalkotási hatóság által elfogadott javasolt jogalap megváltoztatása további nyomást fog helyezni a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben szereplő kifizetési küszöbértékekre. A 2014–2020-as kohéziós politika jogalkotási csomagjának véglegesítése keretében és figyelembe véve a kkv-kezdeményezés esetleges hatását, a Bizottság nyilatkozatot adott ki a teljesítéshez kötött tartalékról és az előfinanszírozási szintről kötött megállapodásnak a kifizetési igényekre gyakorolt hatásairól. Míg e változások hatása a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben szereplő további kifizetési előirányzatokra összességében valószínűleg csekély lesz, a Bizottság megállapítja, hogy a kifizetések globális szintjének éves ingadozását a kifizetésekre vonatkozó teljes tartaléksáv igénybevételével kellene kezelni. Szükség esetén a Bizottság igénybe veheti a rugalmassági eszközt és a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet tervezetében szereplő rendkívüli tartalékot is.

A Bizottság ezért kiigazító intézkedéseket szándékozik javasolni a végrehajtás vonatkozásában, a szükséges mértékben felhasználva az új többéves pénzügyi keretben szereplő valamennyi eszközt. 2014 során a Bizottság a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet tervezetének 13. cikke alapján esetleg javasolhatja a rendkívüli tartalék igénybe vételét.

3.3.   A Tanács nyilatkozata a kifizetési előirányzatokról

A Tanács emlékeztet, hogy a speciális eszközöket csak valóban váratlanul felmerülő körülmények esetén lehet igénybe venni.

Emlékeztet, hogy a rendkívüli tartalék nem eredményezheti a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok teljes küszöbértékeinek meghaladását.

A különleges eszközök vonatkozásában a Tanács megjegyzi, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet tervezete 3. cikkének (2) bekezdése rögzíti, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatokat az adott fejezetek felső korlátain felül lehet bevinni a költségvetésbe.

3.4.   Közös nyilatkozat a decentralizált ügynökségekről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság emlékeztet valamennyi uniós intézmény, szervezet és ügynökség alkalmazotti létszáma öt év alatt 5 %-kal történő fokozatos csökkentésének jelentőségére, amint az a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben folytatott együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás tervezetének 23. pontjában szerepel.

Az Európai Parlament és a Tanács vállalja, hogy fokozatosan végrehajtja az említett 5 %-os létszámcsökkentést a 2013–2017-es időszakban, ugyanakkor ragaszkodik ahhoz, hogy az ügynökséges megfelelően működjenek, hogy végre tudják hajtani a jogalkotási hatóság által rájuk bízott feladatokat. Emiatt úgy vélik, hogy további, többek között strukturális intézkedésekre lehet szükség e csökkentés teljesítése érdekében a decentralizált ügynökségeknél. Ezért a Bizottság továbbra is értékelni fogja egyes meglévő ügynökségek összevonásának és/vagy felszámolásának lehetőségét és/vagy szinergiák kialakításának más módjait.

Az intézményközi munkacsoport munkájának nyomán, amelynek eredményeként 2012 júliusában elfogadták a decentralizált ügynökségekkel kapcsolatos közös megközelítést, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyetért abban, hogy az egységes megközelítés biztosítása érdekében szorosabban és folyamatosabban kell ellenőrizni a decentralizált ügynökségek tevékenységét. Vonatkozó előjogaik sérelme nélkül, egyetértenek abban, hogy speciális intézményközi munkacsoport létrehozására van szükség az ügynökségek objektív kritériumokra alapuló, egyértelmű fejlődési útjának meghatározása érdekében. A csoportnak elsősorban az alábbi témákat kell megvitatnia:

| — | A létszámtervek egyenkénti értékelése; |
| --- | --- |

—

A létszámtervek egyenkénti értékelése;

| — | A jogalkotási hatóság által az egyes ügynökségekre bízott további feladatok ellátásához szükséges előirányzatok és személyzet biztosításának módja; |
| --- | --- |

—

A jogalkotási hatóság által az egyes ügynökségekre bízott további feladatok ellátásához szükséges előirányzatok és személyzet biztosításának módja;

| — | A teljes mértékben vagy részben díjakból finanszírozott ügynökségek kezelése; |
| --- | --- |

—

A teljes mértékben vagy részben díjakból finanszírozott ügynökségek kezelése;

| — | Az ügynökségek adminisztratív struktúrája, finanszírozási modellek, a bevételek kezelése; |
| --- | --- |

—

Az ügynökségek adminisztratív struktúrája, finanszírozási modellek, a bevételek kezelése;

| — | Az igények újraértékelése; esetleges összevonások/felszámolások; feladatok átadása a Bizottságnak. |
| --- | --- |

—

Az igények újraértékelése; esetleges összevonások/felszámolások; feladatok átadása a Bizottságnak.

Az Európai Parlament és a Tanács jogalkotási és költségvetési hatóságként hozott döntései során megfelelően figyelembe fogja venni az intézményközi munkacsoport által elért eredményeket.

3.5.   Közös nyilatkozat az 5. fejezetről és a fizetéskiigazításokról

Az Európai Parlament és a Tanács egyetért abban, hogy az Európai Bíróság előtt levő ügyek eredményétől függően a 2011-re javasolt 1,7 %-os és a 2012-re javasolt 1,7 %-os fizetéskiigazításokhoz kapcsolódó előirányzatokat most nem illesztik be a 2014-es költségvetésbe.

Amennyiben a Bíróság a Bizottságnak ad igazat, a Bizottság 2014-ben költségvetési módosítást fog benyújtani a javasolt fizetéskiigazítások fedezésére valamennyi szakasz vonatkozásában. Ebben az esetben az Európai Parlament és a Tanács vállalja, hogy gyorsan eljár a vonatkozó költségvetési módosítás tervezete vonatkozásában.

3.6.   Közös nyilatkozat az EU különleges képviselőiről

A Parlament és a Tanács egyetértenek abban, hogy a 2015-ös költségvetési eljárás során megvizsgálják az Európai Unió különleges képviselőire vonatkozó előirányzatok átcsoportosítását a Bizottság költségvetéséből (III. szakasz) az Európai Külügyi Szolgálat költségvetésébe (X. szakasz).

1. melléklet – A költségvetési megjegyzések módosítása

A közös következtetések 1.6 szakasza alapján, összehasonlítva a Tanács és a Parlament által megszavazott költségvetési megjegyzésekkel, az alábbi módosításokat fogadták el:

1A. fejezet

| 04 03 01 05 | Tájékoztató és képzési intézkedések a munkavállalói szervezetek számára |
| --- | --- |

04 03 01 05

Tájékoztató és képzési intézkedések a munkavállalói szervezetek számára

Megjegyzések

Ez az előirányzat a munkavállalói szervezeteket – köztük a tagjelölt országok munkavállalói szervezeteinek képviselőit – érintő tájékoztatási és képzési intézkedésekre fordított kiadások fedezésére szolgál, az Unió szociális dimenziójának fellépései
  keretében végrehajtott uniós cselekvésekből
  végrehajtásából fakadóan. Ezek az intézkedések segítséget nyújtanak a munkavállalói szervezeteknek az európai foglalkoztatási és szociálpolitika előtt álló átfogó problémák kezelésében az Európa 2020 stratégia és a szociálpolitikai menetrend értelmében és a gazdasági válság következményeinek kezelésével kapcsolatos uniós kezdeményezések keretében.

Az előirányzat célja továbbá a két szakszervezeti intézet, az ETUI (European Trade Union Institute – Európai Szakszervezeti Intézet) és az EZA (European Centre for Workers’ Questions – Munkavállalókat érintő kérdések európai központja) munkaprogramjainak támogatása. A két intézetet azzal a céllal hozták létre, hogy megkönnyítsék az európai szintű képzés és kutatás segítségével történő kapacitásnövelést, és jobban bevonják a munkavállalók képviselőit a döntéshozatali folyamatokba a tagjelölt országokban is.

Az előirányzat különösen az alábbiak fedezésére szolgál:

| — | a két szakszervezeti intézet, az ETUI (European Trade Union Institute – Európai Szakszervezeti Intézet) és az EZA (European Centre for Workers’ Questions – Munkavállalókat érintő kérdések európai központja) munkaprogramjainak támogatása. A két intézetet azzal a céllal hozták létre, hogy megkönnyítsék az európai szintű képzés és kutatás segítségével történő kapacitásnövelést, és jobban bevonják a munkavállalók képviselőit az európai kormányzásba, |
| --- | --- |

—

a két szakszervezeti intézet, az ETUI (European Trade Union Institute – Európai Szakszervezeti Intézet) és az EZA (European Centre for Workers’ Questions – Munkavállalókat érintő kérdések európai központja) munkaprogramjainak támogatása. A két intézetet azzal a céllal hozták létre, hogy megkönnyítsék az európai szintű képzés és kutatás segítségével történő kapacitásnövelést, és jobban bevonják a munkavállalók képviselőit az európai kormányzásba,

| — | a munkavállalói szervezeteket – köztük a tagjelölt országok munkavállalói szervezeteinek képviselőit – érintő tájékoztatási és képzési intézkedések az Unió szociális dimenziójának megvalósítása keretében végrehajtott uniós fellépések végrehajtásából fakadóan, |
| --- | --- |

—

a munkavállalói szervezeteket – köztük a tagjelölt országok munkavállalói szervezeteinek képviselőit – érintő tájékoztatási és képzési intézkedések az Unió szociális dimenziójának megvalósítása keretében végrehajtott uniós fellépések végrehajtásából fakadóan,

| — | a tagjelölt országok szociális partnereit érintő intézkedések, kifejezetten az uniós szintű szociális párbeszéd ösztönzése céljából. Célja még, hogy előmozdítsa a nők és férfiak egyenlő részvételét a munkavállalói szervezetek döntéshozói testületeiben. |
| --- | --- |

—

a tagjelölt országok szociális partnereit érintő intézkedések, kifejezetten az uniós szintű szociális párbeszéd ösztönzése céljából. Célja még, hogy előmozdítsa a nők és férfiak egyenlő részvételét a munkavállalói szervezetek döntéshozói testületeiben.

Jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 154. cikke értelmében a Bizottságra közvetlenül átruházott különleges hatáskörökből adódó feladat.

Az ESZAK Főhatósága és a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Nemzetközi Munkabiztonsági és Munka-egészségügyi Információs Központja (CIS) között 1959-ben létrejött egyezmény.

A munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv (HL L 183., 1989.6.29., 1. o.) és a kapcsolódó irányelvek.

A hajók fedélzetén a jobb orvosi ellátás biztosítását célzó biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményekről szóló, 1992. március 31-i 92/29/EGK tanácsi irányelv (HL L 113., 1992.4.30., 19. o.).

| 04 03 01 06 | Vállalkozások képviselőinek tájékoztatása, a velük folytatott egyeztetés és részvételük |
| --- | --- |

04 03 01 06

Vállalkozások képviselőinek tájékoztatása, a velük folytatott egyeztetés és részvételük

Megjegyzések

Ez az előirányzat olyan finanszírozási műveletek fedezésére szolgál, amelyek megteremtik a munkavállalók vállalkozásokba való bevonásának feltételeit az Európai Üzemi Tanácsról szóló 97/74/EK és 2009/38/EK irányelv, az európai részvénytársaságban, illetve az európai szövetkezetben való munkavállalói részvételről szóló 2001/86/EK és 2003/72/EK irányelv, az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló 2002/14/EK irányelv és a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló 2005/56/EK irányelv 16. cikke előmozdításával.

Ez az előirányzat olyan intézkedések finanszírozásának fedezésére szolgál, amelyek célja a több tagállamban működő vállalkozásokon belül a munkavállalók és munkáltatók képviselői közötti transznacionális együttműködés megerősítése a tájékoztatás, konzultáció és munkavállalói részvétel tekintetében. Ebben az összefüggésben transznacionális tájékoztatási, konzultációs és részvételi szervek tárgyalóinak és képviselőinek rövid képzéseit lehet támogatni. E tevékenységekbe tagjelölt országok szociális partnerei is bekapcsolódhatnak. Ezen előirányzatot fel lehet használni olyan intézkedések finanszírozására, amelyek lehetővé teszik a szociális partnerek számára, hogy gyakorolhassák jogaikat és kötelezettségeiket a munkavállalói részvétel vonatkozásában, különösen az európai üzemi tanácsok és a kkv-k keretei között, hogy megismertessék őket a transznacionális vállalati megállapodásokkal, és megerősítsék együttműködésüket a munkavállalói részvételt szabályozó uniós jog tekintetében.

Ezenkívül fel lehet használni a munkavállalói részvétellel kapcsolatos szakértelem fejlesztését célzó intézkedések finanszírozására a tagállamok között, elősegítve az érintett hatóságok és érdekelt felek közötti együttműködést és a kapcsolatok erősítését az uniós intézményekkel, a végrehajtás támogatása és a munkavállalói részvételt szabályozó uniós jog hatékonyságának javítása érdekében.

Az előirányzat különösen az alábbiak fedezésére szolgál:

| — | olyan intézkedések, amelyek megteremtik a vállalati szintű szociális párbeszéd és a munkavállalók vállalkozásokba való megfelelő bevonásának feltételeit az Európai Üzemi Tanácsról szóló 2009/38/EK irányelv, az európai részvénytársaságban, illetve az európai szövetkezetben való munkavállalói részvételről szóló 2001/86/EK és 2003/72/EK irányelv, az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló 2002/14/EK irányelv, a csoportos létszámcsökkentésről szóló 98/59/EK irányelv, valamint a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló 2005/56/EK irányelv 16. cikke szerint. |
| --- | --- |

—

olyan intézkedések, amelyek megteremtik a vállalati szintű szociális párbeszéd és a munkavállalók vállalkozásokba való megfelelő bevonásának feltételeit az Európai Üzemi Tanácsról szóló 2009/38/EK irányelv, az európai részvénytársaságban, illetve az európai szövetkezetben való munkavállalói részvételről szóló 2001/86/EK és 2003/72/EK irányelv, az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló 2002/14/EK irányelv, a csoportos létszámcsökkentésről szóló 98/59/EK irányelv, valamint a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló 2005/56/EK irányelv 16. cikke szerint.

| — | olyan kezdeményezések, amelyek célja a több tagállamban működő vállalkozásokon belül a munkavállalók és munkáltatók képviselői közötti transznacionális együttműködés megerősítése a tájékoztatás, konzultáció és munkavállalói részvétel tekintetében, és ebben az összefüggésben transznacionális tájékoztatási, konzultációs és részvételi szervek tárgyalóinak és képviselőinek rövid képzései. E tevékenységekbe tagjelölt országok szociális partnerei is bekapcsolódhatnak. |
| --- | --- |

—

olyan kezdeményezések, amelyek célja a több tagállamban működő vállalkozásokon belül a munkavállalók és munkáltatók képviselői közötti transznacionális együttműködés megerősítése a tájékoztatás, konzultáció és munkavállalói részvétel tekintetében, és ebben az összefüggésben transznacionális tájékoztatási, konzultációs és részvételi szervek tárgyalóinak és képviselőinek rövid képzései. E tevékenységekbe tagjelölt országok szociális partnerei is bekapcsolódhatnak.

| — | olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik a szociális partnerek számára, hogy gyakorolhassák jogaikat és kötelezettségeiket a munkavállalói részvétel vonatkozásában, különösen az európai üzemi tanácsok keretei között, hogy megismertessék őket a transznacionális vállalati megállapodásokkal, és megerősítsék együttműködésüket a munkavállalói részvételt szabályozó uniós jog tekintetében, |
| --- | --- |

—

olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik a szociális partnerek számára, hogy gyakorolhassák jogaikat és kötelezettségeiket a munkavállalói részvétel vonatkozásában, különösen az európai üzemi tanácsok keretei között, hogy megismertessék őket a transznacionális vállalati megállapodásokkal, és megerősítsék együttműködésüket a munkavállalói részvételt szabályozó uniós jog tekintetében,

| — | a munkavállalók vállalkozásokba való bevonását előmozdító tevékenységek, |
| --- | --- |

—

a munkavállalók vállalkozásokba való bevonását előmozdító tevékenységek,

| — | a munkavállalói részvétellel kapcsolatos innovatív intézkedések a változásokra való felkészülés támogatása céljából, valamint az uniós szintű vállalkozások és uniós szintű vállalkozáscsoportok átalakításával, egyesülésével, felvásárlásaival, valamint telephelyeinek áthelyezésével kapcsolatos viták megelőzése és rendezése érdekében, |
| --- | --- |

—

a munkavállalói részvétellel kapcsolatos innovatív intézkedések a változásokra való felkészülés támogatása céljából, valamint az uniós szintű vállalkozások és uniós szintű vállalkozáscsoportok átalakításával, egyesülésével, felvásárlásaival, valamint telephelyeinek áthelyezésével kapcsolatos viták megelőzése és rendezése érdekében,

| — | a szociális partnerek által a gazdasági válság következményeinek – például a tömeges elbocsátások – orvoslását, illetve a befogadó, fenntartható és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulást szolgáló, a munkavállalói részvételt ösztönző megoldások kidolgozása céljából folytatott együttműködés erősítését szolgáló intézkedések, |
| --- | --- |

—

a szociális partnerek által a gazdasági válság következményeinek – például a tömeges elbocsátások – orvoslását, illetve a befogadó, fenntartható és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé történő elmozdulást szolgáló, a munkavállalói részvételt ösztönző megoldások kidolgozása céljából folytatott együttműködés erősítését szolgáló intézkedések,

| — | információk és bevált gyakorlatok transznacionális cseréje a vállalati szintű szociális párbeszéd szempontjából releváns témákban. |
| --- | --- |

—

információk és bevált gyakorlatok transznacionális cseréje a vállalati szintű szociális párbeszéd szempontjából releváns témákban.

Jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 154. és 155. cikk értelmében a Bizottságra közvetlenül átruházott különleges hatáskörökből adódó feladat.

Az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló 94/45/EK irányelv Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságára történő kiterjesztéséről szóló, 1997. december 15-i 97/74/EK tanácsi irányelv (HL L 10., 1998.1.16., 22. o.).

Az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelv (HL L 294., 2001.11.10., 22. o.).

A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 98/59/EK irányelv (HL L 225., 1998.8.12., 16. o.).

A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 2001/23/EK irányelv (HL L 82., 2001.3.22., 16. o.)

Az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 80., 2002.3.23., 29. o.).

Az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2003. július 22-i 2003/72/EK tanácsi irányelv (HL L 207., 2003.8.18., 25. o.).

A tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló, 2005. október 26-i 2005/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 310., 2005.11.25., 1. o.).

Az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (HL L 122., 2009.5.16., 28. o.).

Az ESZAK Főhatósága és a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Nemzetközi Munkabiztonsági és Munka-egészségügyi Információs Központja (CIS) között 1959-ben létrejött egyezmény.

| 04 03 01 08 | Munkaügyi kapcsolatok és szociális párbeszéd |
| --- | --- |

04 03 01 08

Munkaügyi kapcsolatok és szociális párbeszéd

Megjegyzések

E tevékenység célja a szociális párbeszéd szerepének megerősítése, valamint a szociális partnerek közötti uniós szintű megállapodások és egyéb együttes fellépések ösztönzése.
  Ez az előirányzat a szociális partnereknek az európai foglalkoztatási stratégiában való részvétele, valamint
  A finanszírozott fellépések a szociális partnerek szervezeteit segítik az európai foglalkoztatási és szociálpolitika előtt álló átfogó problémák kezelésében az Európa 2020 stratégia és a szociálpolitikai menetrend értelmében, a gazdasági válság következményeinek kezelésével kapcsolatos uniós kezdeményezések keretében, és hozzájárulnak a munkaügyi kapcsolatokkal foglalkozó intézményekre és gyakorlatokra vonatkozó ismeretek fejlesztéséhez és terjesztéséhez
  . Célja, hogy az Unió működéséről szóló szerződés 154. cikkével összhangban fedezze az iparági és ágazati szinten megvalósuló szociális párbeszédet előmozdító juttatásokat. Az előirányzatokat ezért az e célok elérését célzó egyeztetésekre, találkozókra, tárgyalásokra és egyéb tevékenységekre fordítják.

Emellett, ez az előirányzat a munkaügyi kapcsolatok terén megvalósuló fellépések támogatására szolgál – különösen azokéra, amelyek célja a szaktudás és az uniós szinten jelentős információk cseréjének fejlesztése.

Az előirányzat a tagjelölt országok szociális partnereit érintő intézkedések finanszírozásának fedezésére is szolgál, kifejezetten az uniós szintű szociális párbeszéd ösztönzése céljából. E célkitűzések megvalósítása során a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő megközelítést kell alkalmazni, ezért célja még, hogy előmozdítsa a nők és férfiak egyenlő részvételét a szakszervezetek és a munkaadói szervezetek döntéshozói testületeiben. Ez az utóbbi két összetevő horizontális jellegű.

E célkitűzések alapján két alprogramot határoztak meg:

az európai szociális párbeszéd támogatása

a szakismeret fejlesztése a munkaügyi kapcsolatok terén.

Az előirányzat különösen az alábbiak fedezésére szolgál:

| — | kutatásokkal, konzultációkkal, szakértői találkozókkal, tájékoztatásokkal, kiadványokkal és egyéb, a fenti célkitűzéshez közvetlenül kapcsolódó műveletekkel vagy e költségvetési tétel alá tartozó intézkedésekkel kapcsolatos, valamint bármely más olyan technikai és igazgatási jellegű kiadások, amelyekhez nem kapcsolódnak olyan hatósági feladatok, amelyeket a Bizottság eseti jellegű szolgáltatási szerződések keretében kiszervezett, |
| --- | --- |

—

kutatásokkal, konzultációkkal, szakértői találkozókkal, tájékoztatásokkal, kiadványokkal és egyéb, a fenti célkitűzéshez közvetlenül kapcsolódó műveletekkel vagy e költségvetési tétel alá tartozó intézkedésekkel kapcsolatos, valamint bármely más olyan technikai és igazgatási jellegű kiadások, amelyekhez nem kapcsolódnak olyan hatósági feladatok, amelyeket a Bizottság eseti jellegű szolgáltatási szerződések keretében kiszervezett,

| — | a szociális partnerek ágazatközi és ágazati szinten megvalósuló szociális párbeszédet ösztönző fellépései (beleértve a szociális partnerek kapacitásának megerősítését), |
| --- | --- |

—

a szociális partnerek ágazatközi és ágazati szinten megvalósuló szociális párbeszédet ösztönző fellépései (beleértve a szociális partnerek kapacitásának megerősítését),

| — | a munkaügyi kapcsolatokkal foglalkozó intézményekre és a munkaügyi gyakorlatokra vonatkozó ismeretek javítására irányuló fellépések az Unióban és az eredmények terjesztése, |
| --- | --- |

—

a munkaügyi kapcsolatokkal foglalkozó intézményekre és a munkaügyi gyakorlatokra vonatkozó ismeretek javítására irányuló fellépések az Unióban és az eredmények terjesztése,

| — | a tagjelölt országok szociális partnereit érintő intézkedések, kifejezetten az uniós szintű szociális párbeszéd ösztönzése céljából. Célja még, hogy előmozdítsa a nők és férfiak egyenlő részvételét a szakszervezetek és a munkaadói szervezetek döntéshozói testületeiben, |
| --- | --- |

—

a tagjelölt országok szociális partnereit érintő intézkedések, kifejezetten az uniós szintű szociális párbeszéd ösztönzése céljából. Célja még, hogy előmozdítsa a nők és férfiak egyenlő részvételét a szakszervezetek és a munkaadói szervezetek döntéshozói testületeiben,

| — | a munkaügyi kapcsolatok terén hozott intézkedéseket támogató fellépések finanszírozása – különösen azoké, amelyek célja a szaktudás és az uniós szinten jelentős információk cseréjének fejlesztése. |
| --- | --- |

—

a munkaügyi kapcsolatok terén hozott intézkedéseket támogató fellépések finanszírozása – különösen azoké, amelyek célja a szaktudás és az uniós szinten jelentős információk cseréjének fejlesztése.

Jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 154. és 155. cikk értelmében a Bizottságra közvetlenül átruházott különleges hatáskörökből adódó feladat.

| 15 02 10 | Különleges éves rendezvények |
| --- | --- |

15 02 10

Különleges éves rendezvények

Megjegyzések

Az e költségvetési tételhez kapcsoló megjegyzések az alábbiak:

Az alábbi szöveg beillesztése:

Az előirányzat célja a különleges éves sportesemények támogatására szolgáló intézkedések költségeinek fedezése.

Különleges éves rendezvény: Az európai MOZGÁS hét

Kötelezettségvállalások: 1 000 000 EUR; Kifizetések: 1 000 000 EUR

Az európai MOZGÁS hét a tömegsportot és a testmozgást, illetve az európai polgárokra és társadalmakra gyakorolt pozitív hatásukat népszerűsítő, egész Európára kiterjedő esemény.

A 2014. évi MOZGÁS hét – azon célkitűzés részeként, hogy 2020-ig további 100 millió európai váljon aktívvá a sport és a testmozgás területén – alulról építkező megközelítés, amely a sport és a testedzés széleskörű ünneplésébe vonja be a helyi közösségeket, sportklubokat, iskolákat, munkahelyi közösségeket és városokat. Az európai „NowWeMove” (MOZGÁSBAN VAGYUNK) kampány szerves része, így pedig fenntartható módon járul ahhoz, hogy az európai polgárok testedzésben aktívabbak és egészségesebbek legyenek.

A 2014-es MOZGÁS hét a 28 uniós tagállam legalább 150 városában minimum 300 eseményre terjed ki, új sportágakat és testedzési kezdeményezéseket ismertet, és a már aktuális sikeres fellépések sokaságára is felhívja a figyelmet.

Különleges éves rendezvény: A belgiumi Antwerpenben megrendezendő 2014. évi Európai Nyári Speciális Olimpiai Játékok

Kötelezettségvállalások:2 000 000 EUR; Kifizetések: 2 000 000 EUR

Ez az előirányzat a különleges éves rendezvényekként támogatott intézkedések költségeinek fedezésére szolgál. A 2 000 000 eurós összeg a többévente megrendezésre kerülő Európai Nyári Speciális Olimpiai Játékok antwerpeni (Belgium) megrendezésének (2014. szeptember 13–20.) társfinanszírozását szolgálja. Ez a támogatás lehetővé teszi mind a 28 tagállam részt vevő sportolóinak edzését, felkészülését és a belgiumi játékokon való részvételét is.

A rendezvényen 58 ország 2 000 sportolója és küldöttsége lesz jelen; a versenyek 10 napon át zajlanak majd. Több mint 4 000 önkéntes fog segíteni abban, hogy ez a több sportágra kiterjedő esemény egyedülálló legyen. A sportprogramok mellett más tudományos, oktatási és családi programokat is tartanak. A rendezvény vendéglátója Antwerpen lesz, a sportolók elszállásolásában pedig 30 belga város vesz részt. Az olimpia előtt, alatt és után számos különleges eseményre kerül sor.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/160 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/160

---

P7_TA(2013)0473

A Rugalmassági Eszköz igénybevétele – A ciprusi strukturális alapok programjainak finanszírozása

Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköz igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

(2016/C 436/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó, a Bizottság által 2013. június 28-án előterjesztett és a 2013. szeptember 18-án benyújtott 1. számú módosító indítvánnyal (COM(2013)0644) módosított általános költségvetési tervezetére (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó, a Bizottság által 2013. június 28-án előterjesztett és a 2013. szeptember 18-án benyújtott 1. számú módosító indítvánnyal (COM(2013)0644) módosított általános költségvetési tervezetére (COM(2013)0450),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0647 – C7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0647 – C7-0302/2013),

| — | tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 11. cikkére,

| — | tekintettel a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 12. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési fegyelemről, a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 12. pontjára,

| — | tekintettel a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezettel kapcsolatos, 2013. október 23-án elfogadott álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezettel kapcsolatos, 2013. október 23-án elfogadott álláspontjára,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által 2013. november 12-én jóváhagyott közös szövegtervezetre (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által 2013. november 12-én jóváhagyott közös szövegtervezetre (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0388/2013),

| A. | mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 1b. alfejezet alatti átcsoportosításával kapcsolatos valamennyi lehetőség mérlegelését követően szükségesnek tűnik a Rugalmassági Eszköz kötelezettségvállalási előirányzatok javára történő igénybevétele; |
| --- | --- |

A.

mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 1b. alfejezet alatti átcsoportosításával kapcsolatos valamennyi lehetőség mérlegelését követően szükségesnek tűnik a Rugalmassági Eszköz kötelezettségvállalási előirányzatok javára történő igénybevétele;

| B. | mivel a Bizottság javaslatot tett a Rugalmassági Eszköz igénybevételére az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében szereplő forrásoknak a strukturális alapok keretében végrehajtott ciprusi programok tekintetében történő, az 1b. alfejezet felső korlátján felül 78 000 000 euróval való kiegészítése céljából, a strukturális alapokból 2014-ben Ciprusnak nyújtandó további, összesen 100 000 000 eurós támogatás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság javaslatot tett a Rugalmassági Eszköz igénybevételére az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében szereplő forrásoknak a strukturális alapok keretében végrehajtott ciprusi programok tekintetében történő, az 1b. alfejezet felső korlátján felül 78 000 000 euróval való kiegészítése céljából, a strukturális alapokból 2014-ben Ciprusnak nyújtandó további, összesen 100 000 000 eurós támogatás biztosítása érdekében;

| 1. | megállapítja, hogy az 1b. alfejezet 2014-es felső kötelezettségvállalási előirányzatok határértékei – korlátozott számú költségvetési jogcím kötelezettségvállalásainak mérsékelt megerősítése és számos egyéb költségvetési sor csökkentése ellenére sem – teszik lehetővé a Parlament és a Tanács által kijelölt fontos és sürgős uniós politikai prioritások megfelelő szintű finanszírozását; |
| --- | --- |

1.

megállapítja, hogy az 1b. alfejezet 2014-es felső kötelezettségvállalási előirányzatok határértékei – korlátozott számú költségvetési jogcím kötelezettségvállalásainak mérsékelt megerősítése és számos egyéb költségvetési sor csökkentése ellenére sem – teszik lehetővé a Parlament és a Tanács által kijelölt fontos és sürgős uniós politikai prioritások megfelelő szintű finanszírozását;

| 2. | egyetért a Rugalmassági Eszköz kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében /történő igénybevételével – az 1b. alfejezet alatt – a strukturális alapok keretében végrehajtott ciprusi programok összesen 89 330 000 euró összegű finanszírozására; |
| --- | --- |

2.

egyetért a Rugalmassági Eszköz kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében /történő igénybevételével – az 1b. alfejezet alatt – a strukturális alapok keretében végrehajtott ciprusi programok összesen 89 330 000 euró összegű finanszírozására;

| 3. | ismételten hangsúlyozza, hogy az eszköz igénybevétele a 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 11. cikkének megfelelően újfent felhívja a figyelmet annak alapvető szükségességére, hogy az uniós költségvetésnek egyre rugalmasabbá kell válnia; |
| --- | --- |

3.

ismételten hangsúlyozza, hogy az eszköz igénybevétele a 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 11. cikkének megfelelően újfent felhívja a figyelmet annak alapvető szükségességére, hogy az uniós költségvetésnek egyre rugalmasabbá kell válnia;

| 4. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

4.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 5. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884.o.

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET/

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a Rugalmassági Eszköz igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2014/97/EU határozat.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/162

---

P7_TA(2013)0474

9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet: Az Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele Románia javára (aszály és erdőtüzek 2012-ben), továbbá Németország, Ausztria és a Cseh Köztársaság javára (a 2013. májusi és júniusi árvizek)

Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

(2016/C 436/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3) (a továbbiakban: intézményközi megállapodás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3) (a továbbiakban: intézményközi megállapodás),

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2013. október 3-án fogadott el (COM(2013)0691), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó, 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2013. október 3-án fogadott el (COM(2013)0691),

| — | tekintettel a Tanács által 2013. október 30-án elfogadott, a 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (14872/2013 – C7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2013. október 30-án elfogadott, a 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (14872/2013 – C7-0388/2013),

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által 2013. november 12-én jóváhagyott közös következtetésekre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által 2013. november 12-én jóváhagyott közös következtetésekre (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0390/2013),

| A. | mivel a 2013. évi 9. számú költségvetés-módosítási tervezet (9/2013. sz. KMT) az EU Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az Alap) 400,5 millió euró értékben történő igénybevételére vonatkozik kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában a 2012 nyarán bekövetkező aszállyal és erdőtüzekkel kapcsolatosan Románia, illetve a 2013. májusi–júniusi áradásokra tekintettel Németország, Ausztria és a Cseh Köztársaság javára, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2013. évi 9. számú költségvetés-módosítási tervezet (9/2013. sz. KMT) az EU Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az Alap) 400,5 millió euró értékben történő igénybevételére vonatkozik kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában a 2012 nyarán bekövetkező aszállyal és erdőtüzekkel kapcsolatosan Románia, illetve a 2013. májusi–júniusi áradásokra tekintettel Németország, Ausztria és a Cseh Köztársaság javára,

| B. | mivel a 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet célja ezen költségvetési kiigazítás előírások szerinti belefoglalása a 2013. évi költségvetésbe, |
| --- | --- |

B.

mivel a 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezet célja ezen költségvetési kiigazítás előírások szerinti belefoglalása a 2013. évi költségvetésbe,

| 1. | tudomásul veszi a 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formában; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetet a Bizottság által benyújtott formában;

| 2. | felszólítja a Tanácsot, hogy hagyjon fel álláspontjának az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (3) bekezdése szerinti, jogi aktus formájában történő ismertetésével, minthogy ez a Bíróság C-77/11. sz. Tanács kontra Parlament ügyben 2013. szeptember 17-én hozott ítéletében kifejtett értelmezés alapján nincs összhangban az EUMSZ 314. cikkével; emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 314. cikkének (3) bekezdése szerinti álláspont előkészítő aktusnak minősül, amely elfogadásának időpontjától kezdve érvényes; hangsúlyozza, hogy el fog utasítani és figyelmen kívül fog hagyni a Tanács által kezdeményezett minden olyan záradékot, amellyel egy költségvetési eljárásban álláspontjának érvényességét egy másik költségvetés, költségvetés-módosítás vagy jogalkotási javaslat Parlament általi előzetes jóváhagyásától próbálja függővé tenni; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Tanácsot, hogy hagyjon fel álláspontjának az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (3) bekezdése szerinti, jogi aktus formájában történő ismertetésével, minthogy ez a Bíróság C-77/11. sz. Tanács kontra Parlament ügyben 2013. szeptember 17-én hozott ítéletében kifejtett értelmezés alapján nincs összhangban az EUMSZ 314. cikkével; emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 314. cikkének (3) bekezdése szerinti álláspont előkészítő aktusnak minősül, amely elfogadásának időpontjától kezdve érvényes; hangsúlyozza, hogy el fog utasítani és figyelmen kívül fog hagyni a Tanács által kezdeményezett minden olyan záradékot, amellyel egy költségvetési eljárásban álláspontjának érvényességét egy másik költségvetés, költségvetés-módosítás vagy jogalkotási javaslat Parlament általi előzetes jóváhagyásától próbálja függővé tenni;

| 3. | helyteleníti a 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Bizottság javaslatát módosító tanácsi álláspontot, amelynek célja, hogy az Alap igénybevételét teljes mértékben finanszírozza a 2013 végéig a tervezetthez képest alacsonyabb végrehajtási arányt mutató, a Bizottság által a 2013. évi globális átcsoportosításra irányuló javaslatban (DEC 26/2013) megnevezett költségvetési tételekből történő átcsoportosítás révén; |
| --- | --- |

3.

helyteleníti a 9/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre vonatkozó, a Bizottság javaslatát módosító tanácsi álláspontot, amelynek célja, hogy az Alap igénybevételét teljes mértékben finanszírozza a 2013 végéig a tervezetthez képest alacsonyabb végrehajtási arányt mutató, a Bizottság által a 2013. évi globális átcsoportosításra irányuló javaslatban (DEC 26/2013) megnevezett költségvetési tételekből történő átcsoportosítás révén;

| 4. | támogatja az egyeztetőbizottság 2013. november 12-i ülésének keretében elért megállapodást, amelynek célja, hogy ezt az igénybevételt 250,5 millió euró összegű 2013. évi kifizetési előirányzat átcsoportosításával, illetve 150 millió euró összegű 2014. évi új előirányzat bevonásával finanszírozza; elégedetten állapítja meg, hogy ez meg fogja engedni a globális átcsoportosításban azonosított 200 millió euró összegű kutatási igény finanszírozását, ezáltal lehetővé téve különösen számos új kutatási szerződés aláírását még ebben az évben; |
| --- | --- |

4.

támogatja az egyeztetőbizottság 2013. november 12-i ülésének keretében elért megállapodást, amelynek célja, hogy ezt az igénybevételt 250,5 millió euró összegű 2013. évi kifizetési előirányzat átcsoportosításával, illetve 150 millió euró összegű 2014. évi új előirányzat bevonásával finanszírozza; elégedetten állapítja meg, hogy ez meg fogja engedni a globális átcsoportosításban azonosított 200 millió euró összegű kutatási igény finanszírozását, ezáltal lehetővé téve különösen számos új kutatási szerződés aláírását még ebben az évben;

| 5. | hangsúlyozza azonban, hogy fenntartja azt az elvi álláspontját, hogy a külön eszközök, mint például az Alap támogatását a többéves pénzügyi keret felső határát meghaladóan kell szerepeltetni a költségvetésben, és nem támogatja a Tanácsnak a 2014. évi költségvetésről szóló közös következtetésekhez mellékelt, kifizetési előirányzatokkal kapcsolatos egyoldalú nyilatkozatát; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza azonban, hogy fenntartja azt az elvi álláspontját, hogy a külön eszközök, mint például az Alap támogatását a többéves pénzügyi keret felső határát meghaladóan kell szerepeltetni a költségvetésben, és nem támogatja a Tanácsnak a 2014. évi költségvetésről szóló közös következtetésekhez mellékelt, kifizetési előirányzatokkal kapcsolatos egyoldalú nyilatkozatát;

| 6. | ezért az alábbiak szerint módosítja a Tanács álláspontját:









  (millió euró) |
| --- | --- |
| Költségvetési sor | Megnevezés | CA | PA |
| 06 06 02 03 | SESAR közös vállalkozás | | 12,458 |
| 08 02 02 | Együttműködés – Egészségügy – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás | | 17,981 |
| 08 04 01 | Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, eszközök és új termelési technológiák | | 19,936 |
| 08 06 01 | Együttműködés — Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve) | | 2,804 |
| 08 10 01 | Ötletek | | 41,884 |
| 08 19 01 | Kapacitások – A kutatási politikák következetes fejlődésének támogatása | | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Az információs és kommunikációs technológiák terén folytatott kutatási együttműködés támogatása (IKT-k – Együttműködés) | | 40,813 |
| 10 03 01 | A Közös Kutatóközpont (JRC) nukleáris tevékenységei | | 0,406 |
| 15 07 77 | Emberek | | 63,313 |
| 13 06 01 | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Tagállamok | | - 150,000 |
| 01 03 02 | Makroszintű pénzügyi segítségnyújtás | | -10,000 |
| 04 05 01 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | | -13,116 |
| 08 01 04 31 | Kutatási Végrehajtó Hivatal (REA) | -3,915 | -3,915 |
| 08 01 05 01 | A kutatási munkatársakkal kapcsolatos kiadások | -7,230 | -7,230 |
| 08 01 05 03 | Egyéb igazgatási kiadások a kutatás területén | -15,739 | -15,739 |
| ÖSSZESEN | - 26,884 | 0 |

6.

ezért az alábbiak szerint módosítja a Tanács álláspontját:

(millió euró)

Költségvetési sor

Megnevezés

CA

PA

06 06 02 03

SESAR közös vállalkozás

12,458

08 02 02

Együttműködés – Egészségügy – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás

17,981

08 04 01

Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, eszközök és új termelési technológiák

19,936

08 06 01

Együttműködés — Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve)

2,804

08 10 01

Ötletek

41,884

08 19 01

Kapacitások – A kutatási politikák következetes fejlődésének támogatása

0,406

09 04 01 01

Az információs és kommunikációs technológiák terén folytatott kutatási együttműködés támogatása (IKT-k – Együttműködés)

40,813

10 03 01

A Közös Kutatóközpont (JRC) nukleáris tevékenységei

0,406

15 07 77

Emberek

63,313

13 06 01

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Tagállamok

- 150,000

01 03 02

Makroszintű pénzügyi segítségnyújtás

-10,000

04 05 01

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

-13,116

08 01 04 31

Kutatási Végrehajtó Hivatal (REA)

-3,915

-3,915

08 01 05 01

A kutatási munkatársakkal kapcsolatos kiadások

-7,230

-7,230

08 01 05 03

Egyéb igazgatási kiadások a kutatás területén

-15,739

-15,739

ÖSSZESEN

- 26,884

0

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 66., 2013.3.8.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(4)  P7_TA(2013)0472 melléklete, 2013. november 20.

---

KÖLTSÉGVETÉSI MELLÉKLET:

9/2013. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁS

KIADÁSOK — KIADÁSOK

Számadatok

| Cím | Címsor | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 01 | Gazdasági és pénzügyek | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |
| 02 | Vállalkozáspolitika | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 | | | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 |
| 03 | Versenypolitika | 92 219 149 | 92 219 149 | | | 92 219 149 | 92 219 149 |
| 04 | Foglalkoztatási és szociális ügyek | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |
| 05 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |
| 06 | Mobilitás és közlekedés | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |
| 07 | Környezetvédelem és éghajlat-politika | 498 383 275 | 404 177 073 | | | 498 383 275 | 404 177 073 |
| 08 | Kutatás | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |
| 09 | TARTALMAK, TECHNOLÓGIÁK ÉS KOMMUNIKÁCIÓS HÁLÓZATOK | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 508 097 196 | | | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 548 909 877 |
| 10 | Közvetlen kutatás | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |
| 11 | Tengerügyek és halászat | 919 262 394 | 763 270 938 | | | 919 262 394 | 763 270 938 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 | | | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 |
| 12 | Belső piac | 103 313 472 | 101 938 194 | | | 103 313 472 | 101 938 194 |
| 40 02 41 | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 | | | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 |
| 13 | Regionális politika | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |
| 14 | Adóügy és vámunió | 144 620 394 | 127 227 655 | | | 144 620 394 | 127 227 655 |
| 15 | Oktatás és kultúra | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |
| 16 | Kommunikáció | 265 992 159 | 252 703 941 | | | 265 992 159 | 252 703 941 |
| 17 | Egészségügy és fogyasztóvédelem | 634 370 124 | 598 986 674 | | | 634 370 124 | 598 986 674 |
| 18 | Belügy | 1 227 109 539 | 906 396 228 | | | 1 227 109 539 | 906 396 228 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 | | | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 |
| 19 | Külkapcsolatok | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 | | | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 |
| 20 | Kereskedelem | 107 473 453 | 104 177 332 | | | 107 473 453 | 104 177 332 |
| 21 | Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 | | | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 |
| 22 | Bővítés | 1 091 261 928 | 913 197 071 | | | 1 091 261 928 | 913 197 071 |
| 23 | Humanitárius segítségnyújtás | 917 322 828 | 979 489 048 | | | 917 322 828 | 979 489 048 |
| 24 | A csalás elleni küzdelem | 75 427 800 | 69 443 664 | | | 75 427 800 | 69 443 664 |
| 40 01 40 | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 | | | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 |
| 25 | Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás | 193 336 661 | 194 086 661 | | | 193 336 661 | 194 086 661 |
| 26 | A Bizottság igazgatása | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 | | | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 |
| 27 | Költségvetés | 142 450 570 | 142 450 570 | | | 142 450 570 | 142 450 570 |
| 28 | Ellenőrzés | 11 879 141 | 11 879 141 | | | 11 879 141 | 11 879 141 |
| 29 | Statisztika | 82 071 571 | 114 760 614 | | | 82 071 571 | 114 760 614 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 | | | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 |
| 30 | Ellátások és járulékos költségek | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 | | | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 |
| 31 | Nyelvi szolgálatok | 396 815 433 | 396 815 433 | | | 396 815 433 | 396 815 433 |
| 32 | Energiaügy | 738 302 781 | 814 608 051 | | | 738 302 781 | 814 608 051 |
| 33 | A jog érvényesülése | 218 238 524 | 184 498 972 | | | 218 238 524 | 184 498 972 |
| 40 | Tartalékalapok | 1 049 836 185 | 231 697 385 | | | 1 049 836 185 | 231 697 385 |
| | Összesen | 148 190 800 171 | 140 923 582 776 | 373 635 089 | | 148 564 435 260 | 140 923 582 776 |
| | Amiből tartalékok: 40 01 40, 40 02 41 | 285 721 185 | 151 697 385 | | | 285 721 185 | 151 697 385 |

Cím

Címsor

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

01

Gazdasági és pénzügyek

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

02

Vállalkozáspolitika

1 157 245 386

1 376 115 339

1 157 245 386

1 376 115 339

03

Versenypolitika

92 219 149

92 219 149

92 219 149

92 219 149

04

Foglalkoztatási és szociális ügyek

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

05

Mezőgazdaság és vidékfejlesztés

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

06

Mobilitás és közlekedés

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

07

Környezetvédelem és éghajlat-politika

498 383 275

404 177 073

498 383 275

404 177 073

08

Kutatás

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

09

TARTALMAK, TECHNOLÓGIÁK ÉS KOMMUNIKÁCIÓS HÁLÓZATOK

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

10

Közvetlen kutatás

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

11

Tengerügyek és halászat

919 262 394

763 270 938

919 262 394

763 270 938

40 01 40, 40 02 41

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

12

Belső piac

103 313 472

101 938 194

103 313 472

101 938 194

40 02 41

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

13

Regionális politika

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

14

Adóügy és vámunió

144 620 394

127 227 655

144 620 394

127 227 655

15

Oktatás és kultúra

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

16

Kommunikáció

265 992 159

252 703 941

265 992 159

252 703 941

17

Egészségügy és fogyasztóvédelem

634 370 124

598 986 674

634 370 124

598 986 674

18

Belügy

1 227 109 539

906 396 228

1 227 109 539

906 396 228

40 01 40, 40 02 41

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

19

Külkapcsolatok

5 001 226 243

3 292 737 301

5 001 226 243

3 292 737 301

20

Kereskedelem

107 473 453

104 177 332

107 473 453

104 177 332

21

Fejlesztés és az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség államaival (AKCS-államokkal) fenntartott kapcsolatok

1 571 699 626

1 235 408 520

1 571 699 626

1 235 408 520

22

Bővítés

1 091 261 928

913 197 071

1 091 261 928

913 197 071

23

Humanitárius segítségnyújtás

917 322 828

979 489 048

917 322 828

979 489 048

24

A csalás elleni küzdelem

75 427 800

69 443 664

75 427 800

69 443 664

40 01 40

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

25

Bizottsági szakpolitikai koordináció és jogi tanácsadás

193 336 661

194 086 661

193 336 661

194 086 661

26

A Bizottság igazgatása

1 030 021 548

1 023 305 407

1 030 021 548

1 023 305 407

27

Költségvetés

142 450 570

142 450 570

142 450 570

142 450 570

28

Ellenőrzés

11 879 141

11 879 141

11 879 141

11 879 141

29

Statisztika

82 071 571

114 760 614

82 071 571

114 760 614

40 01 40, 40 02 41

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

30

Ellátások és járulékos költségek

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

31

Nyelvi szolgálatok

396 815 433

396 815 433

396 815 433

396 815 433

32

Energiaügy

738 302 781

814 608 051

738 302 781

814 608 051

33

A jog érvényesülése

218 238 524

184 498 972

218 238 524

184 498 972

40

Tartalékalapok

1 049 836 185

231 697 385

1 049 836 185

231 697 385

Összesen

148 190 800 171

140 923 582 776

373 635 089

148 564 435 260

140 923 582 776

Amiből tartalékok: 40 01 40, 40 02 41

285 721 185

151 697 385

285 721 185

151 697 385

XX. CÍM — SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINT ELKÜLÖNÍTETT IGAZGATÁSI KIADÁSOK

Számadatok

Típus szerinti osztályozás

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX 01 | Szakpolitikai területek szerint elkülönített igazgatási kiadások | | | | |
| XX 01 01 | A szakpolitikai területeken aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos személyi jellegű kiadások | | | | |
| XX 01 01 01 | Az intézménynél aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos személyi jellegű kiadások | | | | |
| XX 01 01 01 01 | Javadalmazás és juttatások | 5 | 1 835 168 000 | | 1 835 168 000 |
| XX 01 01 01 02 | A munkaerő-felvétellel, áthelyezésekkel és a szolgálati jogviszony megszűnésével kapcsolatos költségek és juttatások | 5 | 14 878 000 | | 14 878 000 |
| XX 01 01 01 03 | Javadalmazások kiigazításai | 5 | 15 496 000 | | 15 496 000 |
| | Részösszeg | | 1 865 542 000 | | 1 865 542 000 |
| XX 01 01 02 | Az uniós küldöttségeknél aktív állományban foglalkoztatott bizottsági alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások | | | | |
| XX 01 01 02 01 | Javadalmazás és juttatások | 5 | 110 428 000 | | 110 428 000 |
| XX 01 01 02 02 | A munkaerő-felvétellel, áthelyezésekkel és a szolgálati jogviszony megszűnésével kapcsolatos költségek és juttatások | 5 | 7 462 000 | | 7 462 000 |
| XX 01 01 02 03 | Javadalmazások kiigazításainak fedezését szolgáló előirányzatok | 5 | 871 000 | | 871 000 |
| | Részösszeg | | 118 761 000 | | 118 761 000 |
| | XX 01 01. jogcímcsoport — Részösszeg | | 1 984 303 000 | | 1 984 303 000 |
| XX 01 02 | A külső munkatársakkal kapcsolatos és egyéb igazgatási kiadások | | | | |
| XX 01 02 01 | Az intézménynél dolgozó külső munkatársak | | | | |
| XX 01 02 01 01 | Szerződéses alkalmazottak | 5 | 66 373 486 | | 66 373 486 |
| XX 01 02 01 02 | Az ügynökségeknél dolgozó alkalmazottak, valamint a különböző tevékenységeket kiegészítő műszaki és igazgatási támogatás | 5 | 23 545 000 | | 23 545 000 |
| XX 01 02 01 03 | Átmenetileg az intézményhez kirendelt nemzeti köztisztviselők | 5 | 39 727 000 | | 39 727 000 |
| | Részösszeg | | 129 645 486 | | 129 645 486 |
| XX 01 02 02 | A Bizottságnak az uniós küldöttségeknél dolgozó külső munkatársai | | | | |
| XX 01 02 02 01 | Egyéb munkaerő javadalmazása | 5 | 7 619 000 | | 7 619 000 |
| XX 01 02 02 02 | Fiatal szakértők és kirendelt nemzeti szakértők képzése | 5 | 2 300 000 | | 2 300 000 |
| XX 01 02 02 03 | Az egyéb munkaerővel kapcsolatos költségek és egyéb szolgáltatásokra kifizetett összegek | 5 | 256 000 | | 256 000 |
| | Részösszeg | | 10 175 000 | | 10 175 000 |
| XX 01 02 11 | Az intézmény egyéb igazgatási kiadásai | | | | |
| XX 01 02 11 01 | Kiküldetési és reprezentációs költségek | 5 | 56 391 000 | | 56 391 000 |
| XX 01 02 11 02 | Konferenciákkal és ülésekkel kapcsolatos költségek | 5 | 27 008 000 | | 27 008 000 |
| XX 01 02 11 03 | Bizottságok ülései | 5 | 12 863 000 | | 12 863 000 |
| XX 01 02 11 04 | Tanulmányok és konzultációk | 5 | 6 400 000 | | 6 400 000 |
| XX 01 02 11 05 | Informatikai és irányítási rendszerek kialakítása | 5 | 26 985 000 | | 26 985 000 |
| XX 01 02 11 06 | Továbbképzés és vezetői képzés | 5 | 13 500 000 | | 13 500 000 |
| | Részösszeg | | 143 147 000 | | 143 147 000 |
| XX 01 02 12 | A Bizottság uniós küldöttségeken foglalkoztatott alkalmazottaihoz kapcsolódó egyéb igazgatási kiadások | | | | |
| XX 01 02 12 01 | Kiküldetési, konferencia- és reprezentációs költségek | 5 | 6 328 000 | | 6 328 000 |
| XX 01 02 12 02 | A küldöttségek személyzetének további képzése | 5 | 500 000 | | 500 000 |
| | Részösszeg | | 6 828 000 | | 6 828 000 |
| | XX 01 02. jogcímcsoport — Részösszeg | | 289 795 486 | | 289 795 486 |
| XX 01 03 | Az információs és kommunikációs technológiai eszközökkel és szolgáltatásokkal, valamint épületekkel kapcsolatos kiadások | | | | |
| XX 01 03 01 | A Bizottság információs és kommunikációs technológiai eszközeivel és szolgáltatásaival kapcsolatos kiadások | | | | |
| XX 01 03 01 03 | Információs és kommunikációs technológiai eszközök | 5 | 54 525 000 | | 54 525 000 |
| XX 01 03 01 04 | Információs és kommunikációs technológiai szolgáltatások | 5 | 63 545 000 | | 63 545 000 |
| | Részösszeg | | 118 070 000 | | 118 070 000 |
| XX 01 03 02 | A Bizottság uniós küldöttségeken foglalkoztatott alkalmazottaihoz kapcsolódó, ingatlanra fordított és járulékos kiadások | | | | |
| XX 01 03 02 01 | Ingatlanok vásárlása, bérlése és ezzel kapcsolatos kiadások | 5 | 46 908 000 | | 46 908 000 |
| XX 01 03 02 02 | Berendezés, felszerelés, készletek és szolgáltatások | 5 | 9 638 000 | | 9 638 000 |
| | Részösszeg | | 56 546 000 | | 56 546 000 |
| | XX 01 03. jogcímcsoport — Részösszeg | | 174 616 000 | | 174 616 000 |
| XX 01 05 | A közvetett kutatásban aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások | | | | |
| XX 01 05 01 | A közvetett kutatásban aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos javadalmazások és juttatások | 1.1 | 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |
| XX 01 05 02 | A közvetett kutatásban részt vevő külső munkatársak | 1.1 | 47 262 000 | | 47 262 000 |
| XX 01 05 03 | A közvetett kutatással kapcsolatos egyéb igazgatási kiadások | 1.1 | 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |
| | XX 01 05. jogcímcsoport — Részösszeg | | 324 744 000 | -22 969 000 | 301 775 000 |
| | XX 01. alcím — Összesen | | 2 773 458 486 | -22 969 000 | 2 750 489 486 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

XX 01

Szakpolitikai területek szerint elkülönített igazgatási kiadások

XX 01 01

A szakpolitikai területeken aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos személyi jellegű kiadások

XX 01 01 01

Az intézménynél aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos személyi jellegű kiadások

XX 01 01 01 01

Javadalmazás és juttatások

5

1 835 168 000

1 835 168 000

XX 01 01 01 02

A munkaerő-felvétellel, áthelyezésekkel és a szolgálati jogviszony megszűnésével kapcsolatos költségek és juttatások

5

14 878 000

14 878 000

XX 01 01 01 03

Javadalmazások kiigazításai

5

15 496 000

15 496 000

Részösszeg

1 865 542 000

1 865 542 000

XX 01 01 02

Az uniós küldöttségeknél aktív állományban foglalkoztatott bizottsági alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások

XX 01 01 02 01

Javadalmazás és juttatások

5

110 428 000

110 428 000

XX 01 01 02 02

A munkaerő-felvétellel, áthelyezésekkel és a szolgálati jogviszony megszűnésével kapcsolatos költségek és juttatások

5

7 462 000

7 462 000

XX 01 01 02 03

Javadalmazások kiigazításainak fedezését szolgáló előirányzatok

5

871 000

871 000

Részösszeg

118 761 000

118 761 000

XX 01 01. jogcímcsoport — Részösszeg

1 984 303 000

1 984 303 000

XX 01 02

A külső munkatársakkal kapcsolatos és egyéb igazgatási kiadások

XX 01 02 01

Az intézménynél dolgozó külső munkatársak

XX 01 02 01 01

Szerződéses alkalmazottak

5

66 373 486

66 373 486

XX 01 02 01 02

Az ügynökségeknél dolgozó alkalmazottak, valamint a különböző tevékenységeket kiegészítő műszaki és igazgatási támogatás

5

23 545 000

23 545 000

XX 01 02 01 03

Átmenetileg az intézményhez kirendelt nemzeti köztisztviselők

5

39 727 000

39 727 000

Részösszeg

129 645 486

129 645 486

XX 01 02 02

A Bizottságnak az uniós küldöttségeknél dolgozó külső munkatársai

XX 01 02 02 01

Egyéb munkaerő javadalmazása

5

7 619 000

7 619 000

XX 01 02 02 02

Fiatal szakértők és kirendelt nemzeti szakértők képzése

5

2 300 000

2 300 000

XX 01 02 02 03

Az egyéb munkaerővel kapcsolatos költségek és egyéb szolgáltatásokra kifizetett összegek

5

256 000

256 000

Részösszeg

10 175 000

10 175 000

XX 01 02 11

Az intézmény egyéb igazgatási kiadásai

XX 01 02 11 01

Kiküldetési és reprezentációs költségek

5

56 391 000

56 391 000

XX 01 02 11 02

Konferenciákkal és ülésekkel kapcsolatos költségek

5

27 008 000

27 008 000

XX 01 02 11 03

Bizottságok ülései

5

12 863 000

12 863 000

XX 01 02 11 04

Tanulmányok és konzultációk

5

6 400 000

6 400 000

XX 01 02 11 05

Informatikai és irányítási rendszerek kialakítása

5

26 985 000

26 985 000

XX 01 02 11 06

Továbbképzés és vezetői képzés

5

13 500 000

13 500 000

Részösszeg

143 147 000

143 147 000

XX 01 02 12

A Bizottság uniós küldöttségeken foglalkoztatott alkalmazottaihoz kapcsolódó egyéb igazgatási kiadások

XX 01 02 12 01

Kiküldetési, konferencia- és reprezentációs költségek

5

6 328 000

6 328 000

XX 01 02 12 02

A küldöttségek személyzetének további képzése

5

500 000

500 000

Részösszeg

6 828 000

6 828 000

XX 01 02. jogcímcsoport — Részösszeg

289 795 486

289 795 486

XX 01 03

Az információs és kommunikációs technológiai eszközökkel és szolgáltatásokkal, valamint épületekkel kapcsolatos kiadások

XX 01 03 01

A Bizottság információs és kommunikációs technológiai eszközeivel és szolgáltatásaival kapcsolatos kiadások

XX 01 03 01 03

Információs és kommunikációs technológiai eszközök

5

54 525 000

54 525 000

XX 01 03 01 04

Információs és kommunikációs technológiai szolgáltatások

5

63 545 000

63 545 000

Részösszeg

118 070 000

118 070 000

XX 01 03 02

A Bizottság uniós küldöttségeken foglalkoztatott alkalmazottaihoz kapcsolódó, ingatlanra fordított és járulékos kiadások

XX 01 03 02 01

Ingatlanok vásárlása, bérlése és ezzel kapcsolatos kiadások

5

46 908 000

46 908 000

XX 01 03 02 02

Berendezés, felszerelés, készletek és szolgáltatások

5

9 638 000

9 638 000

Részösszeg

56 546 000

56 546 000

XX 01 03. jogcímcsoport — Részösszeg

174 616 000

174 616 000

XX 01 05

A közvetett kutatásban aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások

XX 01 05 01

A közvetett kutatásban aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos javadalmazások és juttatások

1.1

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

XX 01 05 02

A közvetett kutatásban részt vevő külső munkatársak

1.1

47 262 000

47 262 000

XX 01 05 03

A közvetett kutatással kapcsolatos egyéb igazgatási kiadások

1.1

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

XX 01 05. jogcímcsoport — Részösszeg

324 744 000

-22 969 000

301 775 000

XX 01. alcím — Összesen

2 773 458 486

-22 969 000

2 750 489 486

XX 01. ALCÍM — SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK SZERINT ELKÜLÖNÍTETT IGAZGATÁSI KIADÁSOK

XX 01 05. jogcímcsoport — A közvetett kutatásban aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások

XX 01 05 01. jogcím — A közvetett kutatásban aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos javadalmazások és juttatások

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

Megjegyzések

Az alábbi megjegyzések minden, a hetedik kutatási keretprogram közvetett tevékenységei által érintett szakpolitikai területre (vállalkozáspolitika, mobilitás és közlekedés, kutatás, információs társadalom és média, oktatás és kultúra, energiaügy) alkalmazandók.

Ez az előirányzat azokra a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó és az engedélyezett létszámtervek alapján foglalkoztatott alkalmazottakra vonatkozó kiadások fedezésére szolgál, akik a nukleáris és nem nukleáris programok keretében közvetett tevékenységben vesznek részt, beleértve az uniós küldöttségeken alkalmazott munkatársakat is.

Az előirányzatoknak a személyzeti kiadások vonatkozásában való lebontása a következő:

| Program | Előirányzat |
| --- | --- |
| Keretprogram (nukleáris) | 22 840 000 |
| Keretprogram (nem nukleáris) | 167 159 000 |
| Összesen | 189 999 000 |

Program

Előirányzat

Keretprogram (nukleáris)

22 840 000

Keretprogram (nem nukleáris)

167 159 000

Összesen

189 999 000

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás és különösen annak 82. cikke és 32. jegyzőkönyve alapján az EFTA-államokból befolyó hozzájárulásokat hozzá kell adni az e jogcím alá tartozó előirányzatokhoz. Tájékoztatásképpen, ezen összegek a bevételkimutatás 6 3 0. jogcímcsoportjába bevezetett, EFTA-államokból származó hozzájárulások összegeit jelentik, amelyek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban címzett bevételnek minősülnek; azok megfelelő előirányzatok biztosítását és végrehajtását teszik lehetővé az e szakasszal kapcsolatos kiadáskimutatás ezen részének „Európai Gazdasági Térség” melléklete alapján, amely az általános költségvetés elválaszthatatlan részét képezi.

Jogalap

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló, 2006. december 18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 61. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 87. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Ötletek egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/972/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 244. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Emberek egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/973/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 271. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/974/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 300. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) végrehajtására irányuló egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/976/Euratom tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 404. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló, 2011. december 19-i - 2012/93/Euratom tanácsi határozat (HL L 47., 2012.2.18., 25. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012–2013) közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2011. december 19-i 139/2012/Euratom tanácsi rendelet (HL L 47., 2012.2.18., 1. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján megvalósuló egyedi programról szóló, 2011. december 19-i 2012/94/Euratom tanácsi határozat (HL L 47., 2012.2.18., 33. o.).

XX 01 05 03. jogcím — A közvetett kutatással kapcsolatos egyéb igazgatási kiadások

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Megjegyzések

Az alábbi megjegyzések minden, a hetedik kutatási keretprogram közvetett tevékenységei által érintett szakpolitikai területre (vállalkozáspolitika, mobilitás és közlekedés, kutatás, információs társadalom és média, oktatás és kultúra, energiaügy) alkalmazandók.

Ez az előirányzat a teljes kutatásirányításra vonatkozóan az egyéb adminisztratív kiadások fedezésére szolgál, a nukleáris és nem nukleáris programok keretében megvalósuló közvetett tevékenység formájában, beleértve az uniós küldöttségeken alkalmazottak vonatkozásában felmerült egyéb igazgatási kiadásokat is.

Az előirányzatoknak a személyzeti kiadások vonatkozásában való lebontása a következő:

| Program | Előirányzat |
| --- | --- |
| Keretprogram (nukleáris) | 10 984 000 |
| Keretprogram (nem nukleáris) | 53 530 000 |
| Összesen | 64 514 000 |

Program

Előirányzat

Keretprogram (nukleáris)

10 984 000

Keretprogram (nem nukleáris)

53 530 000

Összesen

64 514 000

Az e jogcím alá tartozó előirányzatokat ki kell egészíteni az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás és különösen annak 82. cikke és 32. jegyzőkönyve alapján az EFTA-államokból befolyó hozzájárulásokkal. Tájékoztatásképpen, ezen összegek a bevételkimutatás 6 3 0. jogcímcsoportjába bevezetett, EFTA-államokból származó hozzájárulások összegeit jelentik, amelyek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban címzett bevételnek minősülnek; azok megfelelő előirányzatok biztosítását és végrehajtását teszik lehetővé, az e szakasszal kapcsolatos kiadáskimutatás ezen részének „Európai Gazdasági Térség” melléklete alapján, amely az általános költségvetés elválaszthatatlan részét képezi.

Jogalap

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló, 2006. december 18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 61. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 87. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Ötletek egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/972/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 244. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Emberek egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/973/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 271. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/974/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 300. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) végrehajtására irányuló egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/976/Euratom tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 405. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló, 2011. december 19-i - 2012/93/Euratom tanácsi határozat (HL L 47., 2012.2.18., 25. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012–2013) cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2011. december 19-i 139/2012/Euratom tanácsi rendelet (HL L 47., 2012.2.18., 1. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján megvalósuló egyedi programról szóló, 2011. december 19-i 2012/94/Euratom tanácsi határozat (HL L 47., 2012.2.18., 33. o.).

01. CÍM — GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYEK

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 01 01 | A „Gazdasági és pénzügyek” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások | 5 | 82 524 796 | 82 524 796 | | | 82 524 796 | 82 524 796 |
| 01 02 | Gazdasági és Monetáris Unió | | 13 000 000 | 12 953 676 | | | 13 000 000 | 12 953 676 |
| 01 03 | Nemzetközi gazdasági és pénzügyek | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| 01 04 | Pénzügyi műveletek és eszközök | | 365 610 000 | 276 532 610 | | | 365 610 000 | 276 532 610 |
| | 01. cím — Összesen | | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

01 01

A „Gazdasági és pénzügyek” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások

5

82 524 796

82 524 796

82 524 796

82 524 796

01 02

Gazdasági és Monetáris Unió

13 000 000

12 953 676

13 000 000

12 953 676

01 03

Nemzetközi gazdasági és pénzügyek

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 04

Pénzügyi műveletek és eszközök

365 610 000

276 532 610

365 610 000

276 532 610

01. cím — Összesen

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

01 03. ALCÍM — NEMZETKÖZI GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYEK

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 01 03 | Nemzetközi gazdasági és pénzügyek | | | | | | | |
| 01 03 01 | Részesedés a nemzetközi pénzügyi intézmények alaptőkéjében | | | | | | | |
| 01 03 01 01 | Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank – A jegyzett tőke befizetett részvényeinek rendelkezésre bocsátása | 4 | — | — | | | — | — |
| 01 03 01 02 | Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank — A jegyzett tőke lehívható része | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 01 03 01. jogcímcsoport — Részösszeg | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 01 03 02 | Makroszintű pénzügyi támogatás | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| | 01 03. alcím — Összesen | | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

01 03

Nemzetközi gazdasági és pénzügyek

01 03 01

Részesedés a nemzetközi pénzügyi intézmények alaptőkéjében

01 03 01 01

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank – A jegyzett tőke befizetett részvényeinek rendelkezésre bocsátása

4

—

—

—

—

01 03 01 02

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank — A jegyzett tőke lehívható része

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 01. jogcímcsoport — Részösszeg

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 02

Makroszintű pénzügyi támogatás

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 03. alcím — Összesen

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 03 02. jogcímcsoport — Makroszintű pénzügyi támogatás

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Megjegyzések

E rendkívüli támogatás célja a fizetési mérleg hiánya és/vagy a költségvetési egyensúly súlyos problémái jellemezte makrogazdasági nehézségekkel küzdő egyes harmadik országokra nehezedő pénzügyi terhek enyhítése.

A támogatás közvetlenül kapcsolódik a támogatásban részesülő országok által a makrogazdasági stabilizációt és a strukturális szerkezetváltást szolgáló intézkedésekhez. Az uniós intézkedés általában kiegészíti a Nemzetközi Valutaalap intézkedését, más kétoldalú támogatásokkal együtt.

A Bizottság évente két alkalommal tájékoztatja a költségvetési hatóságot a kedvezményezett országok makrogazdasági helyzetéről, és évente részletes jelentést készít e támogatás megvalósításáról.

Az e jogcímcsoport alá tartozó előirányzatok fedezik Grúziának az Oroszországgal kialakult konfliktus által érintett területei helyreállítása céljára nyújtott pénzügyi támogatást is. Az intézkedéseknek elsősorban az ország makrogazdasági stabilizációjára kell irányulniuk. A támogatás teljes pénzügyi keretéről a 2008. évi nemzetközi adományozói konferencián döntöttek.

Jogalap

A Koszovó számára nyújtandó kivételes pénzügyi támogatásról szóló, 2006. november 30-i 2006/880/EK tanácsi határozat (HL L 339., 2006.12.6., 36. o.).

A Libanonnak nyújtandó közösségi makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2007. december 10-i 2007/860/EK tanácsi határozat (HL L 337., 2007.12.21., 111. o.).

A Grúziának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2009. november 30-i 2009/889/EK tanácsi határozat (HL L 320., 2009.12.5., 1. o.).

Az Örményországnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2009. november 30-i 2009/890/EK tanácsi határozat (HL L 320., 2009.12.5., 3. o.).

A Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2010. október 20-i 938/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 277., 2010.10.21., 1. o.).

04. CÍM — FOGLALKOZTATÁSI ÉS SZOCIÁLIS ÜGYEK

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 04 01 | A „Foglalkoztatási és szociális ügyek” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások | | 94 756 546 | 94 756 546 | | | 94 756 546 | 94 756 546 |
| 04 02 | Európai Szociális Alap | 1 | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 | | | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 |
| 04 03 | Munkavégzés Európában – Szociális párbeszéd és mobilitás | 1 | 79 097 000 | 58 354 054 | | | 79 097 000 | 58 354 054 |
| 04 04 | Foglalkoztatás, társadalmi szolidaritás és nemek közötti egyenlőség | 1 | 122 286 000 | 108 376 020 | | | 122 286 000 | 108 376 020 |
| 04 05 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| 04 06 | Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) – Humánerőforrás-fejlesztés | 4 | 113 157 077 | 65 152 574 | | | 113 157 077 | 65 152 574 |
| | 04. cím — Összesen | | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

04 01

A „Foglalkoztatási és szociális ügyek” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások

94 756 546

94 756 546

94 756 546

94 756 546

04 02

Európai Szociális Alap

1

11 804 862 310

13 358 557 851

11 804 862 310

13 358 557 851

04 03

Munkavégzés Európában – Szociális párbeszéd és mobilitás

1

79 097 000

58 354 054

79 097 000

58 354 054

04 04

Foglalkoztatás, társadalmi szolidaritás és nemek közötti egyenlőség

1

122 286 000

108 376 020

122 286 000

108 376 020

04 05

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 06

Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) – Humánerőforrás-fejlesztés

4

113 157 077

65 152 574

113 157 077

65 152 574

04. cím — Összesen

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

04 05. ALCÍM — AZ EURÓPAI GLOBALIZÁCIÓS ALKALMAZKODÁSI ALAP (EGAA)

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 04 05 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 1.1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| | 04 05. alcím — Összesen | | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

04 05

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

04 05 01

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

1.1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 05. alcím — Összesen

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 05 01. jogcímcsoport — Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Megjegyzések

Ez az előirányzat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) kiadásainak fedezésére szolgál annak érdekében, hogy az Unió ideiglenes és célirányos támogatást nyújthasson azoknak a munkavállalóknak, akik a világkereskedelem szerkezetében a globalizáció miatt bekövetkezett főbb strukturális változások eredményeképpen váltak munkanélkülivé azokban az esetekben, amikor ezek az elbocsátások jelentős negatív hatást gyakorolnak a regionális vagy helyi gazdaságra. A 2011. december 31. előtt benyújtott kérelmek esetében az EGAA a globális pénzügyi és gazdasági válság közvetlen eredményeként elbocsátott munkavállalók támogatására is felhasználható.

Az alapból finanszírozható kiadások maximális összege évi 500 000 000 EUR.

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban e tartalék célja, hogy kiegészítő ideiglenes támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett változásokból eredő fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak a munkaerőpiacba történő ismételt beilleszkedéshez.

Az EGAA fellépéseinek az Európai Szociális Alap fellépéseit kell kiegészíteniük. Az e két eszközből származó kettős finanszírozást el kell kerülni.

Az e tartalékra vonatkozó előirányzatok bevezetésének és az alap igénybevételének szabályait a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja és az 1927/2006/EK rendelet 12. cikke határozza meg.

Jogalap

Az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 406., 2006.12.30., 1. o.).

Az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. június 18-i 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 167., 2009.6.29., 26. o.).

Jogi hivatkozások

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (HL C 139., 2006.6.14., 1. o.).

05. CÍM — MEZŐGAZDASÁG ÉS VIDÉKFEJLESZTÉS

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 05 01 | A „Mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitikai terület igazgatási kiadásai | | 133 234 504 | 133 234 504 | | | 133 234 504 | 133 234 504 |
| 05 02 | A mezőgazdasági piacokon történő intervenciók | 2 | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 | | | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 |
| 05 03 | Közvetlen támogatások | 2 | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 | | | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 |
| 05 04 | Vidékfejlesztés | 2 | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 | | | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 |
| 05 05 | Előcsatlakozási intézkedések a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| 05 06 | A „Mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitikai terület nemzetközi vonatkozásai | 4 | 6 629 000 | 5 069 602 | | | 6 629 000 | 5 069 602 |
| 05 07 | Mezőgazdasági kiadások pénzügyi ellenőrzése | 2 | -84 900 000 | -84 900 000 | | | -84 900 000 | -84 900 000 |
| 05 08 | Politikai stratégia és koordináció a „Mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitikai területen | 2 | 27 307 342 | 33 470 205 | | | 27 307 342 | 33 470 205 |
| | 05. cím — Összesen | | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

05 01

A „Mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitikai terület igazgatási kiadásai

133 234 504

133 234 504

133 234 504

133 234 504

05 02

A mezőgazdasági piacokon történő intervenciók

2

2 773 440 000

2 772 526 798

2 773 440 000

2 772 526 798

05 03

Közvetlen támogatások

2

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

05 04

Vidékfejlesztés

2

14 804 955 797

13 022 586 520

14 804 955 797

13 022 586 520

05 05

Előcsatlakozási intézkedések a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 06

A „Mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitikai terület nemzetközi vonatkozásai

4

6 629 000

5 069 602

6 629 000

5 069 602

05 07

Mezőgazdasági kiadások pénzügyi ellenőrzése

2

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

05 08

Politikai stratégia és koordináció a „Mezőgazdaság és vidékfejlesztés” szakpolitikai területen

2

27 307 342

33 470 205

27 307 342

33 470 205

05. cím — Összesen

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

05 05. ALCÍM — ELŐCSATLAKOZÁSI INTÉZKEDÉSEK A MEZŐGAZDASÁG ÉS A VIDÉKFEJLESZTÉS TERÉN

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 05 05 | Előcsatlakozási intézkedések a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén | | | | | | | |
| 05 05 01 | Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD) – Korábbi intézkedések befejezése | | | | | | | |
| 05 05 01 01 | A SAPARD előcsatlakozási eszköz – A program (2000–2006) befejezése | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 01 02 | A SAPARD előcsatlakozási eszköz – A nyolc tagjelölt országgal kapcsolatos előcsatlakozási támogatás befejezése | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 05 05 01. jogcímcsoport — Részösszeg | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 02 | Előcsatlakozási segítségnyújtási eszköz a vidékfejlesztéshez (IPARD) | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| | 05 05. alcím — Összesen | | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

05 05

Előcsatlakozási intézkedések a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés terén

05 05 01

Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD) – Korábbi intézkedések befejezése

05 05 01 01

A SAPARD előcsatlakozási eszköz – A program (2000–2006) befejezése

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 02

A SAPARD előcsatlakozási eszköz – A nyolc tagjelölt országgal kapcsolatos előcsatlakozási támogatás befejezése

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01. jogcímcsoport — Részösszeg

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 02

Előcsatlakozási segítségnyújtási eszköz a vidékfejlesztéshez (IPARD)

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 05. alcím — Összesen

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 05 02. jogcímcsoport — Előcsatlakozási segítségnyújtási eszköz a vidékfejlesztéshez (IPARD)

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Megjegyzések

Az előirányzat célja az előcsatlakozási segítségnyújtásban (IPA) érintett azon tagjelölt országoknak nyújtott uniós támogatás finanszírozása, amelyek a taggá válás érdekében fokozott ütemben alkalmazzák az Unió normáit és politikáit, beleértve adott esetben az uniós vívmányokat. A vidékfejlesztési elem a közös mezőgazdasági politika végrehajtásának és irányításának előkészítésében, az Unió struktúráihoz való alkalmazkodásban, illetve a csatlakozást követő uniós finanszírozású vidékfejlesztési programok terén segíti az országokat.

Jogalap

Az egy előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) létrehozásáról szóló, 2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 82. o.).

06. CÍM — MOBILITÁS ÉS KÖZLEKEDÉS

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 06 01 | A „Mobilitás és közlekedés” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások | | 68 011 011 | 68 011 011 | | | 68 011 011 | 68 011 011 |
| 06 02 | Szárazföldi, légi és tengeri közlekedés | 1 | 201 808 724 | 151 320 581 | | | 201 808 724 | 151 320 581 |
| 06 03 | Transzeurópai hálózatok | 1 | 1 410 000 000 | 721 545 956 | | | 1 410 000 000 | 721 545 956 |
| 06 06 | A közlekedéshez kapcsolódó kutatás | 1 | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |
| | 06. cím — Összesen | | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

06 01

A „Mobilitás és közlekedés” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások

68 011 011

68 011 011

68 011 011

68 011 011

06 02

Szárazföldi, légi és tengeri közlekedés

1

201 808 724

151 320 581

201 808 724

151 320 581

06 03

Transzeurópai hálózatok

1

1 410 000 000

721 545 956

1 410 000 000

721 545 956

06 06

A közlekedéshez kapcsolódó kutatás

1

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

06. cím — Összesen

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

06 06. ALCÍM — A KÖZLEKEDÉSHEZ KAPCSOLÓDÓ KUTATÁS

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 06 06 | A közlekedéshez kapcsolódó kutatás | | | | | | | |
| 06 06 02 | A közlekedéshez kapcsolódó kutatás (a repüléstechnikát is beleértve) | | | | | | | |
| 06 06 02 01 | A közlekedéshez kapcsolódó kutatás (a repüléstechnikát is beleértve) | 1.1 | p.m. | 10 542 392 | | | p.m. | 10 542 392 |
| 06 06 02 02 | A közlekedéshez kapcsolódó kutatás (beleértve a repüléstechnikát is) – Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás | 1.1 | 2 656 000 | 2 305 982 | | | 2 656 000 | 2 305 982 |
| 06 06 02 03 | SESAR közös vállalkozás | 1.1 | 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |
| | 06 06 02. jogcímcsoport — Részösszeg | | 60 980 795 | 42 500 948 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 54 958 505 |
| 06 06 04 | Az Európai Gazdasági Térségen kívüli harmadik felek kutatási és technológiafejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 06 06 05 | Korábbi programok befejezése | | | | | | | |
| 06 06 05 01 | A 2003 előtti programok befejezése | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 06 06 05 02 | A hatodik EK-keretprogram befejezése (2003–2006) | 1.1 | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | 06 06 05. jogcímcsoport — Részösszeg | | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | 06 06. alcím — Összesen | | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

06 06

A közlekedéshez kapcsolódó kutatás

06 06 02

A közlekedéshez kapcsolódó kutatás (a repüléstechnikát is beleértve)

06 06 02 01

A közlekedéshez kapcsolódó kutatás (a repüléstechnikát is beleértve)

1.1

p.m.

10 542 392

p.m.

10 542 392

06 06 02 02

A közlekedéshez kapcsolódó kutatás (beleértve a repüléstechnikát is) – Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás

1.1

2 656 000

2 305 982

2 656 000

2 305 982

06 06 02 03

SESAR közös vállalkozás

1.1

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

06 06 02. jogcímcsoport — Részösszeg

60 980 795

42 500 948

12 457 557

60 980 795

54 958 505

06 06 04

Az Európai Gazdasági Térségen kívüli harmadik felek kutatási és technológiafejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

06 06 05

Korábbi programok befejezése

06 06 05 01

A 2003 előtti programok befejezése

1.1

—

p.m.

—

p.m.

06 06 05 02

A hatodik EK-keretprogram befejezése (2003–2006)

1.1

—

582 998

—

582 998

06 06 05. jogcímcsoport — Részösszeg

—

582 998

—

582 998

06 06. alcím — Összesen

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Megjegyzések

E megjegyzések az ebben az alcímben található valamennyi költségvetési címsorra alkalmazandók.

Ezek az előirányzatok az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó, 2007–2013-ra szóló hetedik keretprogramjában kerülnek felhasználásra.

A keretprogram az Európai Unió működéséről szóló szerződés 179. cikkében megfogalmazott általános célkitűzések megvalósítása érdekében kerül végrehajtásra az Európai Kutatási Térségen alapuló tudásalapú társadalom létrehozásához, valamint legelőnyösebb kihasználásának biztosításához, azaz Unió-szerte valamennyi szinten támogatva a határokon átnyúló együttműködést, a tudás határáig növelve a dinamizmust, a kreativitást és az európai kutatás kitűnőségét, erősítve minőségileg és mennyiségileg az európai kutatási és technológiai humán erőforrást és Európa-szerte a kutatási és innovációs kapacitást.

E jogcímcsoportok és jogcímek terhére számolják el az európai érdekű és a Bizottság által szervezett magas szintű tudományos és műszaki ülések, konferenciák, műhelyek és szemináriumok költségeit, továbbá az Unió nevében végzett magas szintű tudományos és műszaki elemzések és értékelések költségeit, amelyek célja az uniós fellépésre alkalmas, új kutatási területeknek – többek között az Európai Kutatási Térség keretében történő – feltárása, valamint a programok eredményeinek ellenőrzésére és terjesztésére irányuló intézkedések költségeit is, beleértve a korábbi keretprogramok intézkedéseit is.

Az előirányzat fedezi továbbá az igazgatási kiadásokat, beleértve a személyzeti kiadásokat, információs és publikációs kiadásokat, az igazgatási és technikai működési költségeket és bizonyos más kiadási tételeket, amelyek a belső infrastruktúrára vonatkoznak a hozzájuk kapcsolódó intézkedések szerves részeként, beleértve az Unió kutatási és fejlesztési stratégiájának előkészítéséhez és felügyeletéhez szükséges intézkedéseket.

E projektek közül néhány esetén harmadik országok, illetve harmadik országok intézményei is részt vehetnek a tudományos és műszaki kutatás területén folytatott európai együttműködésben. A pénzügyi hozzájárulást a bevételkimutatás 6 0 1 3. és 6 0 1 5. jogcíme alatt kell elszámolni, és az további előirányzatok rendelkezésre bocsátására ad lehetőséget a költségvetési rendelet 21. cikkével összhangban.

A tudományos és műszaki kutatások terén folyó európai együttműködésben részt vevő államoktól származó bevételt a bevételkimutatás 6 0 1 6. jogcíme alatt kell elszámolni, és az további előirányzatok rendelkezésre bocsátására ad lehetőséget a költségvetési rendelet 21. cikkével összhangban.

A tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok által az uniós programokban való részvétel céljából adott hozzájárulásokból eredő, a bevételkimutatás 6 0 3 1. jogcíme alá tartozó bevételekből a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban további előirányzatok nyújthatók.

Az uniós tevékenységekhez történő, külső szervezetek általi pénzügyi hozzájárulásból származó bevételt a bevételkimutatás 6 0 3 3. jogcíme alatt kell elszámolni, és az további előirányzatok rendelkezésre bocsátására ad lehetőséget a költségvetési rendelet 21. cikkével összhangban.

További előirányzatokat bocsátanak rendelkezésre a 06 06 04. jogcímcsoport alapján.

06 06 02. jogcímcsoport — A közlekedéshez kapcsolódó kutatás (a repüléstechnikát is beleértve)

06 06 02 03. jogcím — SESAR közös vállalkozás

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Megjegyzések

Ez az előirányzat a SESAR program kiépítési szakaszában az egységes európai égbolt szakpolitika technológiai komponensének végrehajtásával összefüggésben felmerülő kiadások fedezésére szolgál, ideértve a SESAR közös vállalkozás működtetését is.

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás és különösen annak 82. cikke és 32. jegyzőkönyve alapján az EFTA-államokból befolyó hozzájárulásokat hozzá kell adni az e jogcím alá tartozó előirányzatokhoz. Tájékoztatásképpen, ezen összegek a bevételkimutatás 6 3 0. jogcímcsoportjába bevezetett, EFTA-államoktól származó hozzájárulások összegeit jelentik, amelyek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban címzett bevételnek minősülnek; azok megfelelő előirányzatok biztosítását és végrehajtását teszik lehetővé, az e szakasszal kapcsolatos kiadáskimutatás ezen részének „Európai Gazdasági Térség” melléklete alapján, amely az általános költségvetés elválaszthatatlan részét képezi.

Jogalap

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

A hetedik keretprogram (2007–2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 87. o.).

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló, 2007. február 27-i 219/2007/EK tanácsi rendelet (HL L 64., 2007.3.2., 1. o.).

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló 219/2007/EK rendelet módosításáról szóló, 2008. december 16-i 1361/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 352., 2008.12.31., 12. o.).

08. CÍM — KUTATÁS

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 08 01 | A „Kutatás” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások | | 346 871 798 | 346 871 798 | -26 884 000 | -26 884 000 | 319 987 798 | 319 987 798 |
| 08 02 | Együttműködés – Egészségügy | 1 | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |
| 08 03 | Együttműködés – Élelmiszer, mezőgazdaság és halászat, valamint biotechnológia | 1 | 363 076 419 | 323 404 000 | | | 363 076 419 | 323 404 000 |
| 08 04 | Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, eszközök és új termelési technológiák | 1 | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |
| 08 05 | Együttműködés – Energia | 1 | 218 718 047 | 165 048 655 | | | 218 718 047 | 165 048 655 |
| 08 06 | Együttműködés – Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve) | 1 | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |
| 08 07 | Együttműködés – Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is) | 1 | 560 200 746 | 444 884 572 | | | 560 200 746 | 444 884 572 |
| 08 08 | Együttműködés – Társadalmi-gazdasági tudományok és humán tudományok | 1 | 112 677 988 | 67 955 934 | | | 112 677 988 | 67 955 934 |
| 08 09 | Együttműködés – Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF) | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 08 10 | Ötletek | 1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| 08 12 | Kapacitások – Kutatási infrastruktúra | 1 | 74 993 775 | 128 562 844 | | | 74 993 775 | 128 562 844 |
| 08 13 | Kapacitások – Kutatás a kis- és középvállalkozások (kkv-k) javára | 1 | 274 436 455 | 236 286 122 | | | 274 436 455 | 236 286 122 |
| 08 14 | Kapacitások – Tudásközpontú régiók | 1 | 27 351 639 | 19 269 599 | | | 27 351 639 | 19 269 599 |
| 08 15 | Kapacitások – Kutatási potenciál | 1 | 74 266 567 | 56 254 471 | | | 74 266 567 | 56 254 471 |
| 08 16 | Kapacitások – Tudomány a társadalomban | 1 | 63 656 771 | 40 164 131 | | | 63 656 771 | 40 164 131 |
| 08 17 | Kapacitások – Nemzetközi együttműködési tevékenységek | 1 | 39 858 805 | 27 329 402 | | | 39 858 805 | 27 329 402 |
| 08 18 | Kapacitások – Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF) | 1 | 50 221 512 | 50 237 726 | | | 50 221 512 | 50 237 726 |
| 08 19 | Kapacitások – A kutatási politikák következetes fejlődésének támogatása | 1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| 08 20 | Euratom – Fúziós energia | 1 | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |
| 08 21 | Euratom – Atommaghasadás és sugárzásvédelem | 1 | 56 086 380 | 54 244 745 | | | 56 086 380 | 54 244 745 |
| 08 22 | Korábbi keretprogramok és egyéb tevékenységek lezárása | 1 | p.m. | 31 815 789 | | | p.m. | 31 815 789 |
| 08 23 | A Szén- és Acélkutatási Alap kutatási programja | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 08. cím — Összesen | | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

08 01

A „Kutatás” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások

346 871 798

346 871 798

-26 884 000

-26 884 000

319 987 798

319 987 798

08 02

Együttműködés – Egészségügy

1

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 03

Együttműködés – Élelmiszer, mezőgazdaság és halászat, valamint biotechnológia

1

363 076 419

323 404 000

363 076 419

323 404 000

08 04

Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, eszközök és új termelési technológiák

1

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 05

Együttműködés – Energia

1

218 718 047

165 048 655

218 718 047

165 048 655

08 06

Együttműködés – Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve)

1

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 07

Együttműködés – Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)

1

560 200 746

444 884 572

560 200 746

444 884 572

08 08

Együttműködés – Társadalmi-gazdasági tudományok és humán tudományok

1

112 677 988

67 955 934

112 677 988

67 955 934

08 09

Együttműködés – Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF)

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 10

Ötletek

1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 12

Kapacitások – Kutatási infrastruktúra

1

74 993 775

128 562 844

74 993 775

128 562 844

08 13

Kapacitások – Kutatás a kis- és középvállalkozások (kkv-k) javára

1

274 436 455

236 286 122

274 436 455

236 286 122

08 14

Kapacitások – Tudásközpontú régiók

1

27 351 639

19 269 599

27 351 639

19 269 599

08 15

Kapacitások – Kutatási potenciál

1

74 266 567

56 254 471

74 266 567

56 254 471

08 16

Kapacitások – Tudomány a társadalomban

1

63 656 771

40 164 131

63 656 771

40 164 131

08 17

Kapacitások – Nemzetközi együttműködési tevékenységek

1

39 858 805

27 329 402

39 858 805

27 329 402

08 18

Kapacitások – Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF)

1

50 221 512

50 237 726

50 221 512

50 237 726

08 19

Kapacitások – A kutatási politikák következetes fejlődésének támogatása

1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 20

Euratom – Fúziós energia

1

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 21

Euratom – Atommaghasadás és sugárzásvédelem

1

56 086 380

54 244 745

56 086 380

54 244 745

08 22

Korábbi keretprogramok és egyéb tevékenységek lezárása

1

p.m.

31 815 789

p.m.

31 815 789

08 23

A Szén- és Acélkutatási Alap kutatási programja

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08. cím — Összesen

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

Megjegyzések

E megjegyzések e cím minden címsorára vonatkoznak (a 08 22. alcím kivételével).

Ezen előirányzatok felhasználása a vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek a hetedik keretprogram (2007–2013) tevékenységeiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30., 1. o.), valamint az Európai Atomenergia-közösség hetedik keretprogramjának (2007–2011) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 19-i 1908/2006/Euratom tanácsi rendelet (HL L 400., 2006.12.30., 1. o.) szerint történik.

Az e cím alá tartozó valamennyi előirányzat esetén kis- és középvállalkozások (kkv-k) ugyanazon fogalmát kell alkalmazni, mint az ugyanazon keretprogramhoz tartozó horizontális egyedi kkv-programok esetén használt fogalom. E fogalommeghatározás szerint: „Támogatható kkv az a jogalany, amely megfelel a 2003/361/EK bizottsági ajánlásban foglalt meghatározásnak, és nem kutatóközpont, kutatóintézet, szerződéses kutatószervezet vagy tanácsadó cég.” A hetedik keretprogram alapján végzett valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani (az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.) 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban), ideértve az állatjólléti követelményeket. Ide tartoznak különösen az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkében, valamint az Európai Unió alapjogi chartájában foglalt elvek. Különösen figyelembe kell venni annak szükségességét, hogy további erőfeszítések szülessenek a nők tudományban és kutatásban való részvételének és szerepének fokozására.

E jogcímcsoportok és jogcímek alatt történik meg a Bizottság által szervezett, európai érdeklődésre számot tartó magas szintű tudományos és technológiai találkozók, konferenciák, munkaértekezletek és szemináriumok költségének, az Unió nevében – többek között az Európai Kutatási Térséggel összefüggésben – uniós cselekvésre megfelelő új kutatási területek vizsgálata érdekében végzett, magas szintű tudományos és technológiai elemzések és értékelések, a programok – köztük a korábbi keretprogramok intézkedései – eredményeinek figyelemmel kísérésének és közzétételének elszámolása.

Ezek az előirányzatok fedezik továbbá az adminisztratív kiadásokat, beleértve a személyzeti kiadásokat is – függetlenül attól, hogy vonatkozik-e rájuk a személyzeti szabályzat –, a tájékoztatás, a kiadványok, az adminisztratív és műszaki működés kiadásait, valamint bizonyos egyéb, olyan intézkedés célkitűzésének elérésével összefüggő belső infrastruktúrával kapcsolatos kiadási tételeket is, amelynek szerves részét képezik, beleértve az Unió kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs stratégiájának előkészítéséhez és figyelemmel kíséréséhez szükséges fellépést és kezdeményezéseket.

Az Európai Atomenergia-közösség és Svájc közötti együttműködési megállapodásból vagy a többoldalú európai fúziósenergia-fejlesztési megállapodásból (EFDA) eredő bevételt a bevételkimutatás 6 0 1 1. és 6 0 1 2. jogcíme alatt kell elszámolni, és további előirányzatok rendelkezésre bocsátását teszi lehetővé a költségvetési rendelet 21. cikkével összhangban.

E projektek közül néhány esetében harmadik országok vagy harmadik országok intézetei részt vehetnek a tudományos és műszaki kutatás területén folytatott európai együttműködésben. A pénzügyi hozzájárulást a bevételkimutatás 6 0 1 3. és 6 0 1 5. jogcíme alatt kell elszámolni, és további előirányzatok rendelkezésre bocsátását teszi lehetővé a költségvetési rendelet 21. cikkével összhangban.

A tudományos és műszaki kutatások terén folyó európai együttműködésben részt vevő országoktól eredő bevételt a bevételkimutatás 6 0 1 6. jogcíme alatt kell elszámolni, és további előirányzatok rendelkezésre bocsátását teszi lehetővé a költségvetési rendelet 21. cikkével összhangban.

A tagjelölt országok és adott esetben a potenciális tagjelölt nyugat-balkáni országok által az uniós programokban való részvétel céljából adott hozzájárulásokból eredő, a bevételkimutatás 6 0 3 1. jogcíme alá tartozó bevételekből a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban további előirányzatok nyújthatók.

Az uniós tevékenységekhez külső szervezetek által történő hozzájárulásokból eredő esetleges bevételt a bevételkimutatás 6 0 3 3. jogcíme alatt kell elszámolni, és további előirányzatok rendelkezésre bocsátását teszi lehetővé a költségvetési rendelet 21. cikkével összhangban.

További előirányzatokat bocsátanak rendelkezésre a 08 22 04. jogcímcsoportban.

Konkrétabb intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy teljesüljön az ezen előirányzatokból finanszírozott projektekben való 15 %-os kkv-részvételre vonatkozó célkitűzés, amint azt az 1982/2006/EK határozat rögzíti. A kkv külön programok szerinti minősített projekteket a tematikus program alapján finanszírozásra alkalmassá kell tenni, ha megfelelnek a szükséges (tematikus) követelményeknek.

08 01. ALCÍM — A „KUTATÁS” SZAKPOLITIKAI TERÜLETTEL KAPCSOLATOS IGAZGATÁSI KIADÁSOK

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 08 01 | A „Kutatás” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások | | | | |
| 08 01 01 | A
  „
  Kutatás
  ”
  szakpolitikai területen aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások | 5 | 8 879 594 | | 8 879 594 |
| 08 01 02 | A
  „
  Kutatás
  ”
  szakpolitikai területen foglalkoztatott külső munkatársakkal kapcsolatos és egyéb igazgatási kiadások | | | | |
| 08 01 02 01 | Külső munkatársak | 5 | 265 716 | | 265 716 |
| 08 01 02 11 | Egyéb igazgatási kiadások | 5 | 394 554 | | 394 554 |
| | 08 01 02. jogcímcsoport — Részösszeg | | 660 270 | | 660 270 |
| 08 01 03 | A
  „
  Kutatás
  ”
  szakpolitikai terület információs és kommunikációs technológiai eszközökkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadásai | 5 | 561 934 | | 561 934 |
| 08 01 04 | A
  „
  Kutatás
  ”
  szakpolitikai terület tevékenységeihez kapcsolódó támogatási kiadások | | | | |
| 08 01 04 30 | Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (ERCEA) | 1.1 | 39 000 000 | | 39 000 000 |
| 08 01 04 31 | Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA) | 1.1 | 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |
| 08 01 04 40 | ITER Európai Közös Vállalkozás – Magfúzió az energiáért (F4E) – Igazgatási kiadások | 1.1 | 39 390 000 | | 39 390 000 |
| | 08 01 04. jogcímcsoport — Részösszeg | | 127 690 000 | -3 915 000 | 123 775 000 |
| 08 01 05 | A
  „
  Kutatás
  ”
  szakpolitikai terület tevékenységeihez kapcsolódó támogatási kiadások | | | | |
| 08 01 05 01 | A kutatási munkatársakkal kapcsolatos kiadások | 1.1 | 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |
| 08 01 05 02 | Külső munkatársak a kutatás területén | 1.1 | 26 287 000 | | 26 287 000 |
| 08 01 05 03 | Egyéb igazgatási kiadások a kutatás területén | 1.1 | 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |
| | 08 01 05. jogcímcsoport — Részösszeg | | 209 080 000 | -22 969 000 | 186 111 000 |
| | 08 01. alcím — Összesen | | 346 871 798 | -26 884 000 | 319 987 798 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

08 01

A „Kutatás” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások

08 01 01

A
  „
  Kutatás
  ”
  szakpolitikai területen aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások

5

8 879 594

8 879 594

08 01 02

A
  „
  Kutatás
  ”
  szakpolitikai területen foglalkoztatott külső munkatársakkal kapcsolatos és egyéb igazgatási kiadások

08 01 02 01

Külső munkatársak

5

265 716

265 716

08 01 02 11

Egyéb igazgatási kiadások

5

394 554

394 554

08 01 02. jogcímcsoport — Részösszeg

660 270

660 270

08 01 03

A
  „
  Kutatás
  ”
  szakpolitikai terület információs és kommunikációs technológiai eszközökkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadásai

5

561 934

561 934

08 01 04

A
  „
  Kutatás
  ”
  szakpolitikai terület tevékenységeihez kapcsolódó támogatási kiadások

08 01 04 30

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége (ERCEA)

1.1

39 000 000

39 000 000

08 01 04 31

Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA)

1.1

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

08 01 04 40

ITER Európai Közös Vállalkozás – Magfúzió az energiáért (F4E) – Igazgatási kiadások

1.1

39 390 000

39 390 000

08 01 04. jogcímcsoport — Részösszeg

127 690 000

-3 915 000

123 775 000

08 01 05

A
  „
  Kutatás
  ”
  szakpolitikai terület tevékenységeihez kapcsolódó támogatási kiadások

08 01 05 01

A kutatási munkatársakkal kapcsolatos kiadások

1.1

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 02

Külső munkatársak a kutatás területén

1.1

26 287 000

26 287 000

08 01 05 03

Egyéb igazgatási kiadások a kutatás területén

1.1

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

08 01 05. jogcímcsoport — Részösszeg

209 080 000

-22 969 000

186 111 000

08 01. alcím — Összesen

346 871 798

-26 884 000

319 987 798

08 01 04. jogcímcsoport — A „Kutatás” szakpolitikai terület tevékenységeihez kapcsolódó támogatási kiadások

08 01 04 31. jogcím — Kutatási Végrehajtó Ügynökség (REA)

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

Megjegyzések

Ezen előirányzat célja, hogy a Kutatási Végrehajtó Ügynökség működési költségeit fedezze, amelyek az ügynökségnek a kutatás területén az „Emberek”, „Kapacitások” és „Együttműködés” egyedi programok egyes területeinek igazgatásában betöltött szerepéből adódnak.

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás és különösen annak 82. cikke és 32. jegyzőkönyve alapján az EFTA-államokból befolyó hozzájárulásokat hozzá kell adni az e jogcím alá tartozó előirányzatokhoz. Tájékoztatásképpen, ezen összegek a bevételkimutatás 6 3 0. jogcímcsoportjába bevezetett, EFTA-államoktól származó hozzájárulások összegeit jelentik, amelyek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban címzett bevételnek minősülnek; azok megfelelő előirányzatok biztosítását és végrehajtását teszik lehetővé, az e szakasszal kapcsolatos kiadáskimutatás ezen részének „Európai Gazdasági Térség” melléklete alapján, amely az általános költségvetés elválaszthatatlan részét képezi.

Az Ügynökség létszámtervét a III. szakasz – Bizottság „Személyzeti létszámterv” című része tartalmazza (3. kötet).

Jogalap

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

A vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek a hetedik keretprogram (2007–2013) tevékenységeiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 87. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Emberek” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/973/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 271. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/974/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 300. o.).

Jogi hivatkozások

Az 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a kutatás területén az Emberek, a Kapacitások és az Együttműködés közösségi egyedi programok egyes területeinek igazgatásával megbízott Kutatási Végrehajtó Ügynökség létrehozásáról szóló, 2007. december 14-i 2008/46/EK bizottsági határozat (HL L 11., 2008.1.15., 9. o.).

08 01 05. jogcímcsoport — A „Kutatás” szakpolitikai terület tevékenységeihez kapcsolódó támogatási kiadások

08 01 05 01. jogcím — A kutatási munkatársakkal kapcsolatos kiadások

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 03. jogcím — Egyéb igazgatási kiadások a kutatás területén

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

08 02. ALCÍM — EGYÜTTMŰKÖDÉS – EGÉSZSÉGÜGY

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 08 02 | Együttműködés – Egészségügy | | | | | | | |
| 08 02 01 | Együttműködés – Egészségügy | 1.1 | 799 767 530 | 737 750 113 | | | 799 767 530 | 737 750 113 |
| 08 02 02 | Együttműködés – Egészségügy – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás | 1.1 | 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |
| 08 02 03 | Együttműködés – Egészségügy – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozásra vonatkozó támogatási kiadások | 1.1 | 4 240 000 | 4 190 897 | | | 4 240 000 | 4 190 897 |
| | 08 02. alcím — Összesen | | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

08 02

Együttműködés – Egészségügy

08 02 01

Együttműködés – Egészségügy

1.1

799 767 530

737 750 113

799 767 530

737 750 113

08 02 02

Együttműködés – Egészségügy – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás

1.1

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

08 02 03

Együttműködés – Egészségügy – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozásra vonatkozó támogatási kiadások

1.1

4 240 000

4 190 897

4 240 000

4 190 897

08 02. alcím — Összesen

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 02 02. jogcímcsoport — Együttműködés – Egészségügy – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

Megjegyzések

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogram végrehajtásához és különösen a hetedik keretprogram végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi program „Egészségügy” témakörének megvalósításához. Célja, hogy jelentősen növelje a gyógyszerek kifejlesztési folyamatának hatékonyságát és eredményességét azzal a hosszú távú céllal, hogy a gyógyszergyártási ágazat hatékonyabb és biztonságosabb innovatív gyógyszereket gyártson. Feladatai különösen a következők:

| — | támogatja a „versenyt megelőző gyógyszeripari kutatást és fejlesztést” a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban, a gyógyszerek kifejlesztésének folyamatában létező kutatási szűk keresztmetszetek leküzdése érdekében összehangolt megközelítést alkalmazva, |
| --- | --- |

—

támogatja a „versenyt megelőző gyógyszeripari kutatást és fejlesztést” a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban, a gyógyszerek kifejlesztésének folyamatában létező kutatási szűk keresztmetszetek leküzdése érdekében összehangolt megközelítést alkalmazva,

| — | támogatja az innovatív gyógyszerekre vonatkozó közös technológiai kezdeményezés kutatási ütemtervében meghatározott kutatási prioritások („kutatási tevékenységek”) megvalósítását, nevezetesen támogatások odaítélésével, versenypályázati felhívásokat követően, |
| --- | --- |

—

támogatja az innovatív gyógyszerekre vonatkozó közös technológiai kezdeményezés kutatási ütemtervében meghatározott kutatási prioritások („kutatási tevékenységek”) megvalósítását, nevezetesen támogatások odaítélésével, versenypályázati felhívásokat követően,

| — | biztosítja a hetedik keretprogram egyéb tevékenységeivel való kiegészítő jelleget, |
| --- | --- |

—

biztosítja a hetedik keretprogram egyéb tevékenységeivel való kiegészítő jelleget,

| — | a köz- és a magánszféra közötti partnerségként jön létre, amely a kutatási befektetés növelését célozza a tagállamok és a hetedik keretprogramhoz társult országok biogyógyszerészeti ágazatában, az erőforrások egyesítésével és a köz- és a magánszektor közötti együttműködés elősegítésével, |
| --- | --- |

—

a köz- és a magánszféra közötti partnerségként jön létre, amely a kutatási befektetés növelését célozza a tagállamok és a hetedik keretprogramhoz társult országok biogyógyszerészeti ágazatában, az erőforrások egyesítésével és a köz- és a magánszektor közötti együttműködés elősegítésével,

| — | előmozdítja a kis- és középvállalkozások részvételét tevékenységeiben, összhangban a hetedik keretprogram célkitűzéseivel. |
| --- | --- |

—

előmozdítja a kis- és középvállalkozások részvételét tevékenységeiben, összhangban a hetedik keretprogram célkitűzéseivel.

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás és különösen annak 82. cikke és 32. jegyzőkönyve alapján az EFTA-államoktól befolyó hozzájárulásokat hozzá kell adni az e jogcímcsoport alá tartozó előirányzatokhoz. Tájékoztatásképpen, ezen összegek a bevételkimutatás 6 3 0. jogcímcsoportjába bevezetett, EFTA-államoktól származó hozzájárulások összegeit jelentik, amelyek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban címzett bevételnek minősülnek; azok megfelelő előirányzatok biztosítását és végrehajtását teszik lehetővé, az e szakasszal kapcsolatos kiadáskimutatás ezen részének „Európai Gazdasági Térség” melléklete alapján, amely az általános költségvetés elválaszthatatlan részét képezi.

Jogalap

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 87. o.).

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 73/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 30., 2008.2.4., 38. o.).

08 04. ALCÍM — EGYÜTTMŰKÖDÉS – NANOTUDOMÁNYOK, NANOTECHNOLÓGIÁK, ESZKÖZÖK ÉS ÚJ TERMELÉSI TECHNOLÓGIÁK

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 08 04 | Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, eszközök és új termelési technológiák | | | | | | | |
| 08 04 01 | Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, eszközök és új termelési technológiák | 1.1 | 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |
| 08 04 02 | Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák – Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás | 1.1 | 8 792 000 | 7 107 722 | | | 8 792 000 | 7 107 722 |
| | 08 04. alcím — Összesen | | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

08 04

Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, eszközök és új termelési technológiák

08 04 01

Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, eszközök és új termelési technológiák

1.1

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

08 04 02

Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák – Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás

1.1

8 792 000

7 107 722

8 792 000

7 107 722

08 04. alcím — Összesen

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 04 01. jogcímcsoport — Együttműködés – Nanotudományok, nanotechnológiák, eszközök és új termelési technológiák

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

Megjegyzések

Az ezen a területen végrehajtott cselekvések célja, hogy az elkövetkező években segítsenek elérni a tudás- és intelligenciaalapú termékek, szolgáltatások és gyártási folyamatok esetében a csúcstechnológia kifejlesztéséhez és kiaknázásához szükséges kapacitások kritikus tömegét, különös tekintettel az ökológiai hatékonyságra és a veszélyes anyagok környezetbe való kibocsátásának csökkentésére.

Elegendő előirányzatot kell biztosítani a környezetvédelmi és egészségügyi kockázatok értékelésével kapcsolatos nanokutatásra, mivel napjainkban a teljes nanokutatás mindössze 5–10 %-a foglalkozik ezzel a területtel.

Megfelelő szintű költségvetési előirányzatot kell biztosítani az erőforrás-hatékony folyamatok és gyakorlatok – például a környezetbarát tervezés, az újrahasznosítás, újrafelhasználás és a veszélyes és kritikus anyagok helyettesíthetősége – kutatását és fejlődését előmozdító tevékenységekre.

E jogcímcsoportok terhére számolják el az európai érdeklődésre számot tartó és a Bizottság által szervezett magas szintű tudományos és műszaki találkozók, konferenciák, műhelyek és szemináriumok költségét, a tanulmányok, az ösztöndíjak, a konkrét programok figyelemmel kísérésének és értékelésének költségeit, továbbá az IMS-titkárság, a magas szintű tudományos és műszaki elemzések és értékelések finanszírozását, valamint az előző keretprogramok keretében folytatott tevékenységek költségeit is.

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás és különösen annak 82. cikke és 32. jegyzőkönyve alapján az EFTA-államoktól befolyó hozzájárulásokat hozzá kell adni az e jogcímcsoport alá tartozó előirányzatokhoz. Tájékoztatásképpen, ezen összegek a bevételkimutatás 6 3 0. jogcímcsoportjába bevezetett, EFTA-államoktól származó hozzájárulások összegeit jelentik, amelyek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban címzett bevételnek minősülnek; azok megfelelő előirányzatok biztosítását és végrehajtását teszik lehetővé, az e szakasszal kapcsolatos kiadáskimutatás ezen részének „Európai Gazdasági Térség” melléklete alapján, amely az általános költségvetés elválaszthatatlan részét képezi.

Jogalap

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

A vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek a hetedik keretprogram (2007–2013) tevékenységeiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 87. o.).

08 06. ALCÍM — EGYÜTTMŰKÖDÉS – KÖRNYEZETVÉDELEM (AZ ÉGHAJLATVÁLTOZÁST IS BELEÉRTVE)

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 08 06 | Együttműködés – Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve) | | | | | | | |
| 08 06 01 | Együttműködés – Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve) | 1.1 | 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |
| 08 06 02 | Együttműködés – Környezet – Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás | 1.1 | 3 951 000 | 2 671 697 | | | 3 951 000 | 2 671 697 |
| | 08 06. alcím — Összesen | | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

08 06

Együttműködés – Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve)

08 06 01

Együttműködés – Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve)

1.1

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

08 06 02

Együttműködés – Környezet – Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás

1.1

3 951 000

2 671 697

3 951 000

2 671 697

08 06. alcím — Összesen

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 06 01. jogcímcsoport — Együttműködés – Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve)

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

Megjegyzések

A hetedik keretprogramban a környezetvédelmi kutatás végrehajtására a „Környezetvédelem (az éghajlatváltozást is beleértve)” téma keretében kerül sor. Cél a természetes és emberi környezettel és erőforrásaival való fenntartható gazdálkodás ösztönzése, a bioszféra, az ökológiai rendszerek és az emberi tevékenység közötti kölcsönhatásokra vonatkozó tudás fejlesztésével, valamint új technológiák, eszközök és szolgáltatások kifejlesztésével a globális környezeti problémák integrált kezelésének érdekében. Kiemelt hangsúlyt kap az éghajlati, ökológiai, földtani és oceanográfiai rendszerek előrejelzése; továbbá a környezeti problémák és kockázatok (beleértve az egészséggel kapcsolatosakat is) folyamatos figyelésére, megelőzésére és hatásainak csökkentésére, valamint a természeti és ember alkotta környezet megőrzésére alkalmas eszközök és technológiák.

Az e tevékenység keretében folytatott kutatás olyan nemzetközi kötelezettségvállalásokhoz és kezdeményezésekhez járul hozzá, mint például a Föld-megfigyelési Csoport (GEO). Emellett támogatja a meglévő és a jövőbeni uniós jogszabályokból és szakpolitikákból, a kapcsolódó tematikus stratégiákból, továbbá a környezetvédelmi technológiákra, valamint a környezetvédelemre és az egészségügyre vonatkozó cselekvési tervekből fakadó kutatási igényeket is. A kutatás hozzájárul továbbá olyan technológiai fejlesztésekhez is, amelyek javítják az európai vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások piaci pozícióit, például a környezetvédelmi technológiák területén.

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás és különösen annak 82. cikke és 32. jegyzőkönyve alapján az EFTA-államoktól befolyó hozzájárulásokat hozzá kell adni az e jogcímcsoport alá tartozó előirányzatokhoz. Tájékoztatásképpen, ezen összegek a bevételkimutatás 6 3 0. jogcímcsoportjába bevezetett, EFTA-államoktól származó hozzájárulások összegeit jelentik, amelyek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban címzett bevételnek minősülnek; azok megfelelő előirányzatok biztosítását és végrehajtását teszik lehetővé, az e szakasszal kapcsolatos kiadáskimutatás ezen részének „Európai Gazdasági Térség” melléklete alapján, amely az általános költségvetés elválaszthatatlan részét képezi.

Jogalap

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

A vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek a hetedik keretprogram (2007–2013) tevékenységeiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 87. o.).

08 10. ALCÍM — ÖTLETEK

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 08 10 | Ötletek | | | | | | | |
| 08 10 01 | Ötletek | 1.1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| | 08 10. alcím — Összesen | | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

08 10

Ötletek

08 10 01

Ötletek

1.1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 10. alcím — Összesen

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 10 01. jogcímcsoport — Ötletek

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Megjegyzések

Az „Ötletek” egyedi program keretében folytatott tevékenységek általános célja: a Kutatási Európai Tanács létrehozásával a legjobb európai kutatócsoportok meghatározása és az úttörő kutatás ösztönzése, a kiemelt kockázatú és a multidiszciplináris projektek finanszírozása, amelyeket csak az európai szintű szakértői értékelés szerinti kiválóság alapján ítélnek meg, miközben különösen ösztönzi az uniós tudományos közösség megteremtésének előmozdítása érdekében a különböző országokban működő kutatócsoportok közötti hálózatok létrehozását.

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás és különösen annak 82. cikke és 32. jegyzőkönyve alapján az EFTA-államoktól befolyó hozzájárulásokat hozzá kell adni az e jogcímcsoport alá tartozó előirányzatokhoz. Tájékoztatásképpen, ezen összegek a bevételkimutatás 6 3 0. jogcímcsoportjába bevezetett, EFTA-államoktól származó hozzájárulások összegeit jelentik, amelyek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban címzett bevételnek minősülnek; azok megfelelő előirányzatok biztosítását és végrehajtását teszik lehetővé, az e szakasszal kapcsolatos kiadáskimutatás ezen részének „Európai Gazdasági Térség” melléklete alapján, amely az általános költségvetés elválaszthatatlan részét képezi.

Ez az előirányzat az olyan bevételekkel kapcsolatos kiadások fedezésére is szolgál, amelyek további előirányzatokat eredményeznek, és amelyek a kutatási és technológiai fejlesztési projektekben részt vevő (az Európai Gazdasági Térségen kívüli) harmadik felektől vagy harmadik országoktól származnak.

A költségvetési rendelet 21. cikkével összhangban a bevételkimutatás 6 0 1 3., 6 0 1 5., 6 0 1 6., 6 0 3 1. és 6 0 3 3. jogcíme alá tartozó bevételekből további előirányzatok nyújthatók.

Jogalap

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

A vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek a hetedik keretprogram (2007–2013) tevékenységeiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Ötletek egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/972/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 244. o.).

08 19. ALCÍM — KAPACITÁSOK – A KUTATÁSI POLITIKÁK KÖVETKEZETES FEJLŐDÉSÉNEK TÁMOGATÁSA

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 08 19 | Kapacitások – A kutatási politikák következetes fejlődésének támogatása | | | | | | | |
| 08 19 01 | Kapacitások – A kutatási politikák következetes fejlődésének támogatása | 1.1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| | 08 19. alcím — Összesen | | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

08 19

Kapacitások – A kutatási politikák következetes fejlődésének támogatása

08 19 01

Kapacitások – A kutatási politikák következetes fejlődésének támogatása

1.1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 19. alcím — Összesen

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 19 01. jogcímcsoport — Kapacitások – A kutatási politikák következetes fejlődésének támogatása

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Megjegyzések

A kutatási-fejlesztési kiadások 3 %-ra növelése és hatékonyságuk fokozása kitüntetett helyen szerepel a növekedés és a foglalkoztatás jegyében indított Európa 2020 stratégiában. Ezért a hatóságok egyik fő célja a szakpolitikák koherens kombinációjának kialakítása az állami és magánberuházások ösztönzése érdekében. Az e címsor alatti tevékenységek támogatják a hatékony és következetes kutatási politikák kifejlesztését regionális, nemzeti és uniós szinten, strukturált információn, mutatókon és elemzéseken, valamint olyan tevékenységeken keresztül, amelyek célja a kutatási politikák koordinációja, különösen a koordináció nyílt módszerének alkalmazása a kutatási politikában.

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás és különösen annak 82. cikke és 32. jegyzőkönyve alapján az EFTA-államoktól befolyó hozzájárulásokat hozzá kell adni az e jogcímcsoport alá tartozó előirányzatokhoz. Tájékoztatásképpen, ezen összegek a bevételkimutatás 6 3 0. jogcímcsoportjába bevezetett, EFTA-államoktól származó hozzájárulások összegeit jelentik, amelyek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban címzett bevételnek minősülnek; azok megfelelő előirányzatok biztosítását és végrehajtását teszik lehetővé, az e szakasszal kapcsolatos kiadáskimutatás ezen részének „Európai Gazdasági Térség” melléklete alapján, amely az általános költségvetés elválaszthatatlan részét képezi.

Jogalap

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

A vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek a hetedik keretprogram (2007–2013) tevékenységeiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/974/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 299. o.).

08 20. ALCÍM — EURATOM – FÚZIÓS ENERGIA

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 08 20 | Euratom – Fúziós energia | | | | | | | |
| 08 20 01 | Euratom – Fúziós energia | 1.1 | 72 163 290 | 78 549 779 | | | 72 163 290 | 78 549 779 |
| 08 20 02 | Euratom – ITER Európai Közös Vállalkozás – Magfúzió az energiáért (F4E) | 1.1 | 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |
| | 08 20. alcím — Összesen | | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

08 20

Euratom – Fúziós energia

08 20 01

Euratom – Fúziós energia

1.1

72 163 290

78 549 779

72 163 290

78 549 779

08 20 02

Euratom – ITER Európai Közös Vállalkozás – Magfúzió az energiáért (F4E)

1.1

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

08 20. alcím — Összesen

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 20 02. jogcímcsoport — Euratom – ITER Európai Közös Vállalkozás – Magfúzió az energiáért (F4E)

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Megjegyzések

A fúzió a tiszta energiával való ellátás szinte korlátlan lehetőségét nyújtja, az ITER pedig döntő fontosságú következő lépés e végső cél eléréséhez. Ennek érdekében létrehozták közös vállalkozás formájában az ITER és Fúziósenergia-fejlesztési Európai Szervezetet. A Fúziósenergia-fejlesztési (magfúzió az energiáért) és ITER Európai Közös Vállalkozás feladatköre a következő:

| a) | biztosítani az Euratom hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet számára; |
| --- | --- |

a)

biztosítani az Euratom hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet számára;

| b) | biztosítani az Euratom hozzájárulását a fúziós energia gyors valóra váltása érdekében, tágabb megközelítés keretében, Japánnal folytatott tevékenységekhez; |
| --- | --- |

b)

biztosítani az Euratom hozzájárulását a fúziós energia gyors valóra váltása érdekében, tágabb megközelítés keretében, Japánnal folytatott tevékenységekhez;

| c) | programot végrehajtani egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények – beleértve különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezést (IFMIF) is – megépítésének előkészítése érdekében. |
| --- | --- |

c)

programot végrehajtani egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények – beleértve különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezést (IFMIF) is – megépítésének előkészítése érdekében.

Jogalap

Az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet létrehozásáról szóló megállapodás, az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet létrehozásáról szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezés, valamint az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetet megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodás Bizottság általi megkötéséről szóló 2006. szeptember 25-i tanácsi határozat.

Az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezet létrehozásáról szóló, az ITER projekt közös megvalósítása érdekében létrejövő megállapodás és az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetet megillető kiváltságokról és mentességekről szóló, az ITER projekt közös megvalósítása érdekében létrejövő megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2006. november 17-i 2006/943/Euratom bizottsági határozat (HL L 358., 2006.12.16., 60. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló, 2006. december 18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 61. o.).

A vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek az Európai Atomenergia-közösség hetedik keretprogramjának (2007–2011) tevékenységeiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 19-i 1908/2006/Euratom tanácsi rendelet (HL L 400., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) végrehajtására irányuló egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/976/Euratom tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 404. o.).

A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló, 2007. március 27-i 2007/198/Euratom tanácsi határozat (HL L 90., 2007.3.30., 58. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló, 2011. december 19-i 2012/93/Euratom tanácsi határozat (HL L 47., 2012.2.18., 25. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012–2013) közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2011. december 19-i 139/2012/Euratom tanácsi rendelet (HL L 47., 2012.2.18., 1. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, közvetett cselekvések útján megvalósuló egyedi programról szóló, 2011. december 19-i 2012/94/Euratom tanácsi határozat (HL L 47., 2012.2.18., 33. o.).

09. CÍM — TARTALMAK, TECHNOLÓGIÁK ÉS KOMMUNIKÁCIÓS HÁLÓZATOK

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 09 01 | A „TARTALMAK, TECHNOLÓGIÁK ÉS KOMMUNIKÁCIÓS HÁLÓZATOK” SZAKPOLITIKAI TERÜLET IGAZGATÁSI KIADÁSAI | | 127 323 333 | 127 323 333 | | | 127 323 333 | 127 323 333 |
| 09 02 | A digitális menetrend szabályozási kerete | | 18 137 969 | 25 484 774 | | | 18 137 969 | 25 484 774 |
| 40 02 41 | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 | | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 |
| 09 03 | Az információs és kommunikációs technológia átvétele | 1 | 144 265 000 | 132 209 900 | | | 144 265 000 | 132 209 900 |
| 09 04 | Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák (IKT-k) | 1 | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |
| 09 05 | Kapacitások – Kutatási infrastruktúra | 1 | 37 403 000 | 53 948 802 | | | 37 403 000 | 53 948 802 |
| | 09. cím — Összesen | | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| | 40 01 40, 40 02 41


  Összesen + tartalék | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 508 097 196 | | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 548 909 877 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

09 01

A „TARTALMAK, TECHNOLÓGIÁK ÉS KOMMUNIKÁCIÓS HÁLÓZATOK” SZAKPOLITIKAI TERÜLET IGAZGATÁSI KIADÁSAI

127 323 333

127 323 333

127 323 333

127 323 333

09 02

A digitális menetrend szabályozási kerete

18 137 969

25 484 774

18 137 969

25 484 774

40 02 41

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

09 03

Az információs és kommunikációs technológia átvétele

1

144 265 000

132 209 900

144 265 000

132 209 900

09 04

Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák (IKT-k)

1

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 05

Kapacitások – Kutatási infrastruktúra

1

37 403 000

53 948 802

37 403 000

53 948 802

09. cím — Összesen

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

Összesen + tartalék

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

09 04. ALCÍM — EGYÜTTMŰKÖDÉS – INFORMÁCIÓS ÉS KOMMUNIKÁCIÓS TECHNOLÓGIÁK (IKT-K)

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 09 04 | Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák (IKT-k) | | | | | | | |
| 09 04 01 | Az információs és kommunikációs technológiák terén folytatott kutatási együttműködés támogatása (IKT-k – Együttműködés) | | | | | | | |
| 09 04 01 01 | Az információs és kommunikációs technológiák terén folytatott kutatási együttműködés támogatása (IKT-k – Együttműködés) | 1.1 | 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |
| 09 04 01 02 | Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – ARTEMIS közös vállalkozás | 1.1 | 65 000 000 | 19 016 953 | | | 65 000 000 | 19 016 953 |
| 09 04 01 03 | Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – Az ARTEMIS közös vállalkozáshoz kapcsolódó támogatási kiadások | 1.1 | 911 793 | 901 234 | | | 911 793 | 901 234 |
| 09 04 01 04 | Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – ENIAC közös vállalkozás | 1.1 | 110 000 000 | 35 143 790 | | | 110 000 000 | 35 143 790 |
| 09 04 01 05 | Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – Az ENIAC közös vállalkozáshoz kapcsolódó támogatási kiadások | 1.1 | 429 142 | 424 172 | | | 429 142 | 424 172 |
| | 09 04 01. jogcímcsoport — Részösszeg | | 1 483 700 335 | 1 157 865 792 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 198 678 473 |
| 09 04 02 | Az Európai Gazdasági Térségen kívüli harmadik felek kutatási és technológiafejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 09 04 03 | A korábbi (2007 előtti) európai közösségi keretprogramok lezárása | 1.1 | — | 10 872 610 | | | — | 10 872 610 |
| | 09 04. alcím — Összesen | | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

09 04

Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák (IKT-k)

09 04 01

Az információs és kommunikációs technológiák terén folytatott kutatási együttműködés támogatása (IKT-k – Együttműködés)

09 04 01 01

Az információs és kommunikációs technológiák terén folytatott kutatási együttműködés támogatása (IKT-k – Együttműködés)

1.1

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

09 04 01 02

Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – ARTEMIS közös vállalkozás

1.1

65 000 000

19 016 953

65 000 000

19 016 953

09 04 01 03

Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – Az ARTEMIS közös vállalkozáshoz kapcsolódó támogatási kiadások

1.1

911 793

901 234

911 793

901 234

09 04 01 04

Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – ENIAC közös vállalkozás

1.1

110 000 000

35 143 790

110 000 000

35 143 790

09 04 01 05

Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – Az ENIAC közös vállalkozáshoz kapcsolódó támogatási kiadások

1.1

429 142

424 172

429 142

424 172

09 04 01. jogcímcsoport — Részösszeg

1 483 700 335

1 157 865 792

40 812 681

1 483 700 335

1 198 678 473

09 04 02

Az Európai Gazdasági Térségen kívüli harmadik felek kutatási és technológiafejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

09 04 03

A korábbi (2007 előtti) európai közösségi keretprogramok lezárása

1.1

—

10 872 610

—

10 872 610

09 04. alcím — Összesen

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 04 01. jogcímcsoport — Az információs és kommunikációs technológiák terén folytatott kutatási együttműködés támogatása (IKT-k – Együttműködés)

09 04 01 01. jogcím — Az információs és kommunikációs technológiák terén folytatott kutatási együttműködés támogatása (IKT-k – Együttműködés)

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

Megjegyzések

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013), valamint az „Együttműködés” egyedi program „Információs és kommunikációs technológiák” témakörének célja az európai ipar versenyképességének javítása és Európa élenjáró és meghatározó szerepének a hosszú távú uniós IKT-stratégiával összhangban történő biztosítása az IKT jövőbeli fejlesztésében, a társadalom és a gazdaság igényeinek kielégítése céljából, valamint azért, hogy az európai szabványok irányíthassák az IKT területén végbemenő globális fejleményeket ahelyett, hogy ezt a szerepet más globális piacnak engednénk át.

A tevékenységek megerősítik Európa tudományos és technológiai bázisát és világviszonylatban betöltött vezető helyét az IKT területén, az IKT használata révén segítenek az innováció serkentésében és irányának meghatározásában, és gondoskodnak arról, hogy az IKT területén elért előrehaladás gyorsan az európai polgárok, vállalkozások, ipar és kormányok gyakorlati hasznára váljék.

Az IKT-vel foglalkozó téma a stratégiai kutatás prioritásait a kulcsfontosságú technológiai pilléreknek megfelelően tűzi ki, gondoskodik a technológiák végponttól végpontig terjedő integrálásáról, és létrehozza az IKT-alapú innovatív alkalmazások széles skálájának kifejlesztéséhez szükséges tudást és eszközöket.

Az elvégzendő tevékenység serkenti az IKT-ágazat ipari és technológiai fejlődését és javítja a fontos IKT-intenzív ágazatok versenyképességét – mindkét esetben nagy értékű, innovatív IKT-alapú termékek és szolgáltatások, illetőleg a vállalkozásokban és a közigazgatásban új vagy javított szervezeti folyamatok révén. Az IKT-val foglalkozó téma ezen kívül az IKT-nek a közszféra és a társadalom igényei szolgálatában való mozgósítása révén más uniós politikákat is támogat.

A fellépés a globális szabványoknak megfelelő, vagy azokat kialakító egységes uniós szabványok kidolgozása érdekében kiterjed az együttműködésre, a bevált gyakorlatok cseréjére, a kapcsolatépítésre és a nemzeti programok összehangolására irányuló kezdeményezésekre. Ezen előirányzat fedezi továbbá a javaslatok értékelésében és a projektek felülvizsgálatában segítséget nyújtó független szakértők költségeit, a Bizottság által szervezett európai érdekű rendezvények, találkozók, konferenciák, műhelyek és szemináriumok költségeit, a tanulmányok, elemzések és értékelések költségeit, a keret- és az egyedi programok nyomon követésének és értékelésének költségeit, valamint a programok nyomon követéséhez és eredményeinek terjesztéséhez hozott intézkedések költségeit, ideértve a korábbi keretprogramok intézkedéseit is.

Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás és különösen annak 82. cikke és 32. jegyzőkönyve alapján az EFTA-államokból befolyó hozzájárulásokat hozzá kell adni az e jogcím alá tartozó előirányzatokhoz. Tájékoztatásképpen, ezen összegek a bevételkimutatás 6 3 0. jogcímcsoportjába bevezetett, EFTA-államoktól származó hozzájárulások összegeit jelentik, amelyek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban címzett bevételnek minősülnek; azok megfelelő előirányzatok biztosítását és végrehajtását teszik lehetővé, az e szakasszal kapcsolatos kiadáskimutatás ezen részének „Európai Gazdasági Térség” melléklete alapján, amely az általános költségvetés elválaszthatatlan részét képezi.

Ezen előirányzatok egy részének célja, hogy közös megközelítések alkalmazását támogassa a főbb globális kihívásokat illetően, például annak vonatkozásában, hogy egy olyan IKT-stratégiára van szükség, amely nemcsak a például Ázsiában gyorsan fejlődő IKT-piacokon versenyképes, hanem az uniós értékeket képviselő globális IKT-politika alapköveit is leteszi, a források összevonása és az IKT területén folyó kutatás, fejlesztés és innováció előmozdítására vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése révén. A finanszírozott intézkedések a nemzetközi közösség fellépései hatékonyságának fokozását célozzák, és a meglévő mechanizmusokat és jól működő munkakapcsolatokat egészítik ki. Az előirányzatok az európai és harmadik országok közötti azon innovatív fellépések finanszírozására szolgálnak. E fellépések túlmutatnak egyetlen ország érdekkörén, és mind az Uniónak, mint partnereinek hasznára válnak a jövő IKT-szabványainak kialakításában vállalt vezető szerepre való felkészülésben. E fellépés végrehajtása során a Bizottság gondoskodik a támogatások kiegyensúlyozott elosztásáról. A projekt segítséget fog nyújtani az érintetteknek az IKT-val kapcsolatos innovációra irányuló kutatási partnerségek globális szintű összefogásában is.

Jogalap

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

A hetedik keretprogram (2007–2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 87. o.).

10. CÍM — KÖZVETLEN KUTAtás

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 10 01 | A „Közvetlen kutatás” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások | 1 | 350 080 000 | 350 080 000 | | | 350 080 000 | 350 080 000 |
| 10 02 | Közvetlenül finanszírozott operatív előirányzatok a kutatás területén – Hetedik keretprogram (2007–2013) – EU | 1 | 33 089 156 | 30 721 154 | | | 33 089 156 | 30 721 154 |
| 10 03 | Közvetlenül finanszírozott operatív előirányzatok a kutatás területén – Hetedik keretprogram (2007–2011 és 2012–2013) – Euratom | 1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 04 | Korábbi keretprogramok és egyéb tevékenységek lezárása | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 10 05 | A Közös Kutatóközpont által az Euratom-Szerződés értelmében végzett nukleáris tevékenységekből eredő korábbi kötelezettségek | 1 | 30 900 000 | 29 204 688 | | | 30 900 000 | 29 204 688 |
| | 10. cím — Összesen | | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

10 01

A „Közvetlen kutatás” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások

1

350 080 000

350 080 000

350 080 000

350 080 000

10 02

Közvetlenül finanszírozott operatív előirányzatok a kutatás területén – Hetedik keretprogram (2007–2013) – EU

1

33 089 156

30 721 154

33 089 156

30 721 154

10 03

Közvetlenül finanszírozott operatív előirányzatok a kutatás területén – Hetedik keretprogram (2007–2011 és 2012–2013) – Euratom

1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 04

Korábbi keretprogramok és egyéb tevékenységek lezárása

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 05

A Közös Kutatóközpont által az Euratom-Szerződés értelmében végzett nukleáris tevékenységekből eredő korábbi kötelezettségek

1

30 900 000

29 204 688

30 900 000

29 204 688

10. cím — Összesen

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

Megjegyzések

Ezek a megjegyzések a „Közvetlen kutatás” szakpolitikai terület valamennyi költségvetési tételére vonatkoznak (a 10 05. alcím kivételével).

Az előirányzatok nemcsak a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó működéssel és alkalmazottakkal kapcsolatos kiadásokat fedezik, hanem az alkalmazottakkal, a szerződéskötéssel, az infrastruktúrával, a tájékoztatással és a kiadványokkal kapcsolatos egyéb kiadásokat, valamint a kutatási és műszaki fejlesztési tevékenységgel összefüggésben felmerülő bármely egyéb igazgatási kiadásokat is, beleértve a kísérleti kutatást is.

A bevételkimutatás 6 2 2 4. és 6 2 2 5. jogcíme alá tartozó bevételekből a költségvetési rendelet 21. cikkével összhangban további előirányzatok nyújthatók.

A vegyes bevételek további előirányzatok rendelkezésre bocsátását teszik lehetővé, amelyek felhasználására – azok céljától függően – a 10 02., a 10 03. és a 10 04. alcím vagy a 10 01 05. jogcímcsoport alatt kerülhet sor.

A tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok által az uniós programokban való részvétel céljából adott hozzájárulásokból eredő, a bevételkimutatás 6 0 3 1. jogcíme alá tartozó bevételekből a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban további előirányzatok nyújthatók.

Bizonyos ilyen irányú projektek esetében lehetőség van arra, hogy harmadik országok vagy harmadik országok szervezetei is bekapcsolódjanak a tudományos és műszaki kutatások terén folyó európai együttműködésbe. Bármely pénzügyi hozzájárulást a bevételkimutatás 6 0 1 3. jogcíme alatt kell elszámolni, és az a költségvetési rendelet 21. cikke alapján kiegészítő előirányzatok rendelkezésre bocsátását teszi lehetővé.

A további előirányzatok rendelkezésre bocsátására a 10 02 02. és a 10 03 02. jogcímcsoport alatt kerül sor.

Az e cím alá tartozó előirányzatok a Közös Kutatóközpont pénzügyi és adminisztratív osztályain dolgozó személyzet, valamint az általuk igényelt támogatás költségét fedezik (megközelítőleg a költség 15 %-át).

10 03. ALCÍM — KÖZVETLENÜL FINANSZÍROZOTT OPERATÍV ELŐIRÁNYZATOK A KUTATÁS TERÜLETÉN – HETEDIK KERETPROGRAM (2007–2011 ÉS 2012–2013) – EURATOM

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 10 03 | Közvetlenül finanszírozott operatív előirányzatok a kutatás területén – Hetedik keretprogram (2007–2011 és 2012–2013) – Euratom | | | | | | | |
| 10 03 01 | A Közös Kutatóközpont (JRC) nukleáris tevékenységei | 1.1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 03 02 | Az (Európai Gazdasági Térségen kívüli) harmadik felek kutatási és technológiai fejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 10 03. alcím — Összesen | | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

10 03

Közvetlenül finanszírozott operatív előirányzatok a kutatás területén – Hetedik keretprogram (2007–2011 és 2012–2013) – Euratom

10 03 01

A Közös Kutatóközpont (JRC) nukleáris tevékenységei

1.1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 02

Az (Európai Gazdasági Térségen kívüli) harmadik felek kutatási és technológiai fejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 03. alcím — Összesen

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 01. jogcímcsoport — A Közös Kutatóközpont (JRC) nukleáris tevékenységei

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Megjegyzések

Ez az előirányzat azon tudományos és műszaki támogató és kutatói tevékenységek fedezésére szolgál, amelyeket a Közös Kutatóközpont végez, összhangban az alábbi témákkal foglalkozó, nukleáris egyedi programmal:

| — | nukleáris hulladék kezelése, környezeti hatások, a nukleáris létesítmények leszerelésével kapcsolatos alapismeretek és kutatás, |
| --- | --- |

—

nukleáris hulladék kezelése, környezeti hatások, a nukleáris létesítmények leszerelésével kapcsolatos alapismeretek és kutatás,

| — | nukleáris biztonságosság, |
| --- | --- |

—

nukleáris biztonságosság,

| — | nukleáris biztonság. |
| --- | --- |

—

nukleáris biztonság.

Ez az előirányzat azon tevékenységek fedezésére szolgál, amelyek a biztosítékok végrehajtásához szükségesek, az Euratom-Szerződés II. címének 7. fejezete, valamint az Atomsorompó Szerződésből és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) támogatására irányuló bizottsági program végrehajtásából fakadó kötelezettségek értelmében.

Fedezi a szóban forgó kutatásokkal, valamint tudományos és műszaki támogató tevékenységekkel kapcsolatos konkrét kiadásokat (mindenféle beszerzések és szerződések). Ide tartoznak az érintett projektek tekintetében felmerülő, a tudományos infrastruktúrával kapcsolatos kiadások is.

Az előirányzat fedezi az e jogcímcsoport alá tartozó, a Közös Kutatóközpontra ruházott kutató tevékenységekre vonatkozó bármiféle kiadásokat is, a Központ közvetett tevékenységekben – kompetitív alapon – történő részvételének keretében.

A költségvetési rendelet 21. cikkével és 183. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a bevételkimutatás 6 2 2 3. és 6 2 2 6. jogcíme alá tartozó bevételekből további előirányzatok nyújthatók.

Jogalap

Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló, 2006. december 18-i 2006/970/Euratom tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 61. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/977/Euratom tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 434. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség hetedik keretprogramjának (2007–2011) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 19-i 1908/2006/Euratom tanácsi rendelet (HL L 400., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjáról (2012–2013) szóló, 2011. december 19-i 2012/93/Euratom tanácsi határozat (HL L 47., 2012.2.18., 25. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának (2012–2013) közvetett cselekvései esetében a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2011. december 19-i 139/2012/Euratom tanácsi rendelet (HL L 47., 2012.2.18., 1. o.).

Az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó keretprogramjának (2012–2013) végrehajtására irányuló, a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések útján végrehajtandó egyedi programról szóló, 2011. december 19-i 2012/95/Euratom tanácsi határozat (HL L 47., 2012.2.18., 40. o.).

13. CÍM — REGIONÁLIS POLITIKA

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 13 01 | A „Regionális politika” szakpolitikai terület igazgatási kiadásai | | 88 792 579 | 88 792 579 | | | 88 792 579 | 88 792 579 |
| 13 03 | Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és egyéb regionális műveletek | 1 | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 | | | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 |
| 13 04 | Kohéziós Alap | 1 | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 | | | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 |
| 13 05 | A strukturális politikákkal kapcsolatos előcsatlakozási műveletek | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |
| 13 06 | Szolidaritási Alap | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| | 13. cím — Összesen | | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

13 01

A „Regionális politika” szakpolitikai terület igazgatási kiadásai

88 792 579

88 792 579

88 792 579

88 792 579

13 03

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és egyéb regionális műveletek

1

30 639 878 699

31 410 089 436

30 639 878 699

31 410 089 436

13 04

Kohéziós Alap

1

12 499 800 000

11 414 497 449

12 499 800 000

11 414 497 449

13 05

A strukturális politikákkal kapcsolatos előcsatlakozási műveletek

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 06

Szolidaritási Alap

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13. cím — Összesen

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

13 05. ALCÍM — A STRUKTURÁLIS POLITIKÁKKAL KAPCSOLATOS ELŐCSATLAKOZÁSI MŰVELETEK

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 13 05 | A strukturális politikákkal kapcsolatos előcsatlakozási műveletek | | | | | | | |
| 13 05 01 | Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) – Korábbi projektek (2000–2006) lezárása | | | | | | | |
| 13 05 01 01 | Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) – Más korábbi projektek (2000–2006) lezárása | 4 | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 01 02 | Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze – Nyolc, tagfelvételt kérő országgal kapcsolatos előcsatlakozási támogatás lezárása | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 13 05 01. jogcímcsoport — Részösszeg | | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 02 | Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) – Regionális fejlesztési komponens | 4 | 462 000 000 | 172 734 477 | | | 462 000 000 | 172 734 477 |
| 13 05 03 | Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) – Határokon átnyúló együttműködési (CBC) komponens | | | | | | | |
| 13 05 03 01 | Határokon átnyúló együttműködés (CBC) – Hozzájárulás az 1b. alfejezetből | 1.2 | 51 491 401 | 50 000 000 | | | 51 491 401 | 50 000 000 |
| 13 05 03 02 | Határokon átnyúló együttműködés (CBC), valamint a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok részvétele a strukturális alapok transznacionális és régiók közötti együttműködési programjaiban – Hozzájárulás a 4. fejezetből | 4 | 36 279 051 | 34 675 735 | | | 36 279 051 | 34 675 735 |
| | 13 05 03. jogcímcsoport — Részösszeg | | 87 770 452 | 84 675 735 | | | 87 770 452 | 84 675 735 |
| | 13 05. alcím — Összesen | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

13 05

A strukturális politikákkal kapcsolatos előcsatlakozási műveletek

13 05 01

Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) – Korábbi projektek (2000–2006) lezárása

13 05 01 01

Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) – Más korábbi projektek (2000–2006) lezárása

4

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 01 02

Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze – Nyolc, tagfelvételt kérő országgal kapcsolatos előcsatlakozási támogatás lezárása

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

13 05 01. jogcímcsoport — Részösszeg

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 02

Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) – Regionális fejlesztési komponens

4

462 000 000

172 734 477

462 000 000

172 734 477

13 05 03

Előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) – Határokon átnyúló együttműködési (CBC) komponens

13 05 03 01

Határokon átnyúló együttműködés (CBC) – Hozzájárulás az 1b. alfejezetből

1.2

51 491 401

50 000 000

51 491 401

50 000 000

13 05 03 02

Határokon átnyúló együttműködés (CBC), valamint a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok részvétele a strukturális alapok transznacionális és régiók közötti együttműködési programjaiban – Hozzájárulás a 4. fejezetből

4

36 279 051

34 675 735

36 279 051

34 675 735

13 05 03. jogcímcsoport — Részösszeg

87 770 452

84 675 735

87 770 452

84 675 735

13 05. alcím — Összesen

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 05 01. jogcímcsoport — Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) – Korábbi projektek (2000–2006) lezárása

Megjegyzések

Az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) keretében nyújtott segély célja, hogy az Európai Unióhoz történő csatlakozásuk során segítséget nyújtson a közép- és kelet-európai tagjelölt országoknak. Az ISPA-t arra használták fel, hogy segítsen a kedvezményezett országoknak megfelelniük az uniós vívmányoknak a környezetvédelem és a szállítás terén.

13 05 01 01. jogcím — Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA) – Más korábbi projektek (2000–2006) lezárása

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

Megjegyzések

Ez az előirányzat az ISPA keretében nyújtott támogatás és a Bizottságon kívül nyújtott műszaki segítségnyújtás fedezésére szolgál, amire a végrehajtáshoz van szükség a közép- és kelet-európai tagjelölt országokban.

A kedvezményezettől függetlenül e jogcímcsoport alapján adminisztratív kiadás nem engedélyezett.

Jogalap

Az előcsatlakozási stratégia keretében a csatlakozni szándékozó országoknak nyújtandó támogatás összehangolásáról szóló, 1999. június 21-i 1266/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 161., 1999.6.26., 68. o.).

Az előcsatlakozási strukturális politikák eszközének létrehozásáról szóló, 1999. június 21-i 1267/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 161., 1999.6.26., 73. o.).

A Horvátország tagjelölti státusának figyelembevételére tekintettel a 3906/89/EGK, az 1267/1999/EK, az 1268/1999/EK és a 2666/2000/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 20-i 2257/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 389., 2004.12.30., 1. o.).

13 06. ALCÍM — SZOLIDARITÁSI ALAP

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 13 06 | Szolidaritási Alap | | | | | | | |
| 13 06 01 | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Tagállamok | 3.2 | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| 13 06 02 | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Csatlakozási tárgyalásokat folytató országok | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 13 06. alcím — Összesen | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

13 06

Szolidaritási Alap

13 06 01

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Tagállamok

3.2

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 02

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Csatlakozási tárgyalásokat folytató országok

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

13 06. alcím — Összesen

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 01. jogcímcsoport — Az Európai Unió Szolidaritási Alapja – Tagállamok

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Megjegyzések

A jogcímcsoport célja, hogy rögzítse a tagállamokban előforduló nagyobb katasztrófák esetén az Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéből eredő előirányzatokat. A támogatást főként természeti katasztrófákkal kapcsolatban kell nyújtani, azonban – amennyiben azt a helyzet sürgőssége indokolja – a támogatás a megítélt pénzügyi segítségnyújtás felhasználására vonatkozóan meghatározott határidővel is biztosítható az érintett tagállamok számára, a kedvezményezett államok számára pedig elő kell írni, hogy igazolják a kapott támogatás felhasználását. Vissza kell téríteni az olyan támogatást, amelyet később harmadik fél például „a szennyező fizet” elve alapján visszatérít, vagy amely a károk véglegesen megállapított összegét meghaladja.

Az előirányzatok elosztásáról külön költségvetés-módosítás elfogadásával születik majd döntés, amelynek kizárólagos célja az Európai Unió Szolidaritási Alapjának mozgósítása.

Jogalap

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 311., 2002.11.14., 3. o.).

Jogi hivatkozások

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, a Bizottság által 2005. április 6-án előterjesztett javaslat (COM(2005)0108).

A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között (HL C 139., 2006.6.14., 1. o.).

15. CÍM — OKTATÁS ÉS KULTÚRA

Számadatok

| Cím Alcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 15 01 | Az „Oktatás és kultúra” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások | | 123 603 923 | 123 603 923 | | | 123 603 923 | 123 603 923 |
| 15 02 | Egész életen át tartó tanulás, beleértve a többnyelvűséget is | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 | | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 |
| 15 04 | Az európai kulturális és audiovizuális együttműködés fejlesztése | | 175 715 000 | 159 896 411 | | | 175 715 000 | 159 896 411 |
| 15 05 | Az ifjúság és a sport terén megvalósuló együttműködés ösztönzése és támogatása | 3 | 149 539 000 | 130 166 227 | | | 149 539 000 | 130 166 227 |
| 15 07 | Emberek – Program a kutatói mobilitásért | 1 | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |
| | 15. cím — Összesen | | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |

Cím Alcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

15 01

Az „Oktatás és kultúra” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások

123 603 923

123 603 923

123 603 923

123 603 923

15 02

Egész életen át tartó tanulás, beleértve a többnyelvűséget is

1 417 215 664

1 379 114 216

1 417 215 664

1 379 114 216

15 04

Az európai kulturális és audiovizuális együttműködés fejlesztése

175 715 000

159 896 411

175 715 000

159 896 411

15 05

Az ifjúság és a sport terén megvalósuló együttműködés ösztönzése és támogatása

3

149 539 000

130 166 227

149 539 000

130 166 227

15 07

Emberek – Program a kutatói mobilitásért

1

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

15. cím — Összesen

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

15 07. ALCÍM — EMBEREK – PROGRAM A KUTATÓI MOBILITÁSÉRT

Számadatok

| Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím | Címsor | PK | 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 15 07 | Emberek – Program a kutatói mobilitásért | | | | | | | |
| 15 07 77 | Emberek | 1.1 | 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |
| 15 07 78 | Az Európai Gazdasági Térségen kívüli harmadik felek kutatási és technológiafejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 15 07 79 | 15 07 79. jogcímcsoport — Kísérleti projekt – Tudáspartnerségek | 1.1 | p.m. | 499 900 | | | p.m. | 499 900 |
| | 15 07. alcím — Összesen | | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |

Cím Alcím Jogcímcsoport Jogcím

Címsor

PK

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

15 07

Emberek – Program a kutatói mobilitásért

15 07 77

Emberek

1.1

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

15 07 78

Az Európai Gazdasági Térségen kívüli harmadik felek kutatási és technológiafejlesztési hozzájárulásaiból származó előirányzatok

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

15 07 79

15 07 79. jogcímcsoport — Kísérleti projekt – Tudáspartnerségek

1.1

p.m.

499 900

p.m.

499 900

15 07. alcím — Összesen

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

15 07 77. jogcímcsoport — Emberek

Számadatok

| 2013. évi költségvetés | A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet | Új összeg |
| --- | --- | --- |
| Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések | Kötelezettségvállalások | Kifizetések |
| 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |

2013. évi költségvetés

A(z) 9/2013 költségvetés-módosítási tervezet

Új összeg

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

Kötelezettségvállalások

Kifizetések

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

Megjegyzések

Európának vonzóbbá kell válnia a kutatók számára kutatási és technológiafejlesztési kapacitásának és teljesítményének fokozása, valamint az Európai Kutatási Térség megszilárdítása és további fejlesztése érdekében. Míg világszinten a versenyhelyzet egyre fokozódik, a kutatók számára diverzifikált, vonzó karrierlehetőségeket kínáló nyílt európai munkaerőpiacra van szükség.

Az egyedi (a Marie Curie cselekvéssorozaton, a kutatók éjszakáján és az EURAXESS-en keresztül megvalósuló) „Emberek” program révén biztosított hozzáadott érték a kutatók nemzetközi, interdiszciplináris és ágazatközi mobilitása, amely az európai innováció egyik fő motorja. A Marie Curie cselekvéssorozat szintén támogatja az oktatás, a kutatás és különböző országok vállalkozásai közötti szorosabb együttműködést a kutatók képzése és szakmai pályafutásuk során készségeik bővítése és a jövő munkahelyeire való felkészítésük terén. A Marie Curie cselekvéssorozat szorosabbá fűzi a partnerséget az oktatás és az üzleti élet között a tudásmegosztás érdekében, valamint az ágazatok szükségleteihez igazodó PhD-képzés céljából. Az európai kutatók chartájának és szabályzatának megfelelő foglalkoztatási feltételek támogatása révén hozzájárul ahhoz, hogy vonzóbbá váljon az európai kutatói pálya.

Az e jogcímcsoport alá tartozó előirányzatokat ki kell egészíteni az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás és különösen annak 82. cikke és 32. jegyzőkönyve alapján az EFTA-államokból befolyó hozzájárulásokkal. Tájékoztatásképpen, ezen összegek a bevételkimutatás 6 3 0. jogcímcsoportjába bevezetett, EFTA-államoktól származó hozzájárulások összegeit jelentik, amelyek a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének e)–g) pontjával összhangban címzett bevételnek minősülnek; azok megfelelő előirányzatok biztosítását és végrehajtását teszik lehetővé, az e szakasszal kapcsolatos kiadáskimutatás ezen részének „Európai Gazdasági Térség” melléklete alapján, amely az általános költségvetés elválaszthatatlan részét képezi.

Ez az előirányzat az olyan bevételekkel kapcsolatos kiadások fedezésére is szolgál, amelyekből további előirányzatok nyújthatók, és amelyek a kutatási és technológiai fejlesztési projektekben részt vevő (az Európai Gazdasági Térségen kívüli) harmadik felektől vagy harmadik országoktól származnak.

A költségvetési rendelet 21. cikkével összhangban a bevételkimutatás 6 0 1 3., 6 0 1 5., 6 0 1 6., 6 0 3 1. és 6 0 3 3. jogcíme alá tartozó bevételekből további előirányzatok nyújthatók.

Jogalap

A vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek a hetedik keretprogram (2007–2013) tevékenységeiben való részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.).

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Emberek” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/973/EK tanácsi határozat (HL L 400., 2006.12.30., 271. o.).

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/203 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/203

---

P7_TA(2013)0475

Az EU Szolidaritási Alap mobilizációja: aszály Romániában 2012-ben és árvíz Németországban, Ausztriában és a Cseh Köztársaságban 2013-ban

Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása az EU Szolidaritási Alapjának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban történő felhasználásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (aszály és erdőtüzek Romániában és áradások Németországban, Ausztriában és a Cseh Köztársaságban) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

(2016/C 436/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0692 – C7-0343/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0692 – C7-0343/2013),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 26. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 26. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott, a Szolidaritási Alapról szóló közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott, a Szolidaritási Alapról szóló közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0369/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0369/2013),

| 1. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2014/95/EU határozat.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/204

---

P7_TA(2013)0476

A rugalmassági eszköz igénybevétele az EU 2013. évi általános költségvetésének kiegészítése céljából az Európai Szociális Alap finanszírozásához a Franciaországnak, Olaszországnak és Spanyolországnak juttatandó előirányzatok növelése érdekében

Az Európai Parlament 2013. november 20-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköz igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

(2016/C 436/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2012. december 12-én fogadtak el véglegesen (1),

| — | tekintettel a Bizottság által 2013. július 25-én benyújtott, 7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2013. július 25-én benyújtott, 7/2013. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2013)0557),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (2), és különösen annak 27. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (2), és különösen annak 27. pontjára,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0559 – C7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0559 – C7-0235/2013),

| — | tekintettel a Tanács 2013. október 7-én elfogadott álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2013. október 7-én elfogadott álláspontjára,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0370/2013),

| A. | mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 1b. alfejezet alatti átcsoportosítása minden lehetőségének vizsgálatát követően szükségesnek tűnik a Rugalmassági Eszköz igénybevétele; |
| --- | --- |

A.

mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 1b. alfejezet alatti átcsoportosítása minden lehetőségének vizsgálatát követően szükségesnek tűnik a Rugalmassági Eszköz igénybevétele;

| B. | mivel a Bizottság javaslatot tett a Rugalmassági Eszköz igénybevételére az Európai Unió 2013. évi általános költségvetése finanszírozásának kiegészítése érdekében az 1b. alfejezet felső határát meghaladó 134 049 037 euróval az Európai Szociális Alap finanszírozására a Franciaország, Olaszország és Spanyolország számára a 2013. évre elkülönített források összesen 150 millió euróval történő növelése érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság javaslatot tett a Rugalmassági Eszköz igénybevételére az Európai Unió 2013. évi általános költségvetése finanszírozásának kiegészítése érdekében az 1b. alfejezet felső határát meghaladó 134 049 037 euróval az Európai Szociális Alap finanszírozására a Franciaország, Olaszország és Spanyolország számára a 2013. évre elkülönített források összesen 150 millió euróval történő növelése érdekében;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottság javaslatát egyrészt az 1b. alfejezet 2013-as felső határértékének 134 049 037 euróval történő túllépéséről a Franciaország, Olaszország és Spanyolország számára az Európai Szociális Alapból a 2013. évre elkülönített források összesen 150 millió euróval történő növelése érdekében, másrészt a Rugalmassági Eszköz ennek megfelelő igénybevételéről; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a Bizottság javaslatát egyrészt az 1b. alfejezet 2013-as felső határértékének 134 049 037 euróval történő túllépéséről a Franciaország, Olaszország és Spanyolország számára az Európai Szociális Alapból a 2013. évre elkülönített források összesen 150 millió euróval történő növelése érdekében, másrészt a Rugalmassági Eszköz ennek megfelelő igénybevételéről;

| 2. | egyetért a Rugalmassági Eszköz kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében 134 049 037 euró összegig történő igénybevételével, az 1b. alfejezet alatti további elkülönített források finanszírozására; |
| --- | --- |

2.

egyetért a Rugalmassági Eszköz kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében 134 049 037 euró összegig történő igénybevételével, az 1b. alfejezet alatti további elkülönített források finanszírozására;

| 3. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

3.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 4. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 66., 2013.3.8.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a rugalmassági eszköz igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2014/94/EU határozat.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/206

---

P7_TA(2013)0477

Az európai műholdas rádiónavigációs rendszerek létrehozása és üzemeltetése ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az európai műholdas rádiónavigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről szóló európai parlamenti és a tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2011)0814), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2011)0814),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0464/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0464/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0321/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0321/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt együttes nyilatkozatát;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 179. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0392

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről, valamint a 876/2002/EK tanácsi rendelet és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1285/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Együttes nyilatkozat az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság

részéről

a GALILEO INTÉZMÉNYKÖZI PANELRŐL (GIP)

| 1. | Figyelembe véve az európai GNSS-programok jelentőségét, egyedülállóságát és összetettségét, a programok által létrehozott rendszerek uniós tulajdonjogát, valamint a 2014-2020-as időszakban a programoknak az uniós költségvetésből történő teljes körű finanszírozását, az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság elismeri, hogy a három intézmény között szoros együttműködésre van szükség. |
| --- | --- |

1.

Figyelembe véve az európai GNSS-programok jelentőségét, egyedülállóságát és összetettségét, a programok által létrehozott rendszerek uniós tulajdonjogát, valamint a 2014-2020-as időszakban a programoknak az uniós költségvetésből történő teljes körű finanszírozását, az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság elismeri, hogy a három intézmény között szoros együttműködésre van szükség.

| 2. | A Galileo intézményközi panel (GIP) célja, hogy megkönnyítse az egyes intézmények számára a rájuk háruló feladatok ellátását. Ennek alapján a GIP célja az alábbiak szoros figyelemmel kísérése:






  a) | az európai GNSS-programok végrehajtása terén elért eredmények, különös tekintettel a közbeszerzési és vállalkozási szerződések végrehajtására, elsődlegesen az ESA esetében; |
| --- | --- | --- |

2.

A Galileo intézményközi panel (GIP) célja, hogy megkönnyítse az egyes intézmények számára a rájuk háruló feladatok ellátását. Ennek alapján a GIP célja az alábbiak szoros figyelemmel kísérése:

a)

az európai GNSS-programok végrehajtása terén elért eredmények, különös tekintettel a közbeszerzési és vállalkozási szerződések végrehajtására, elsődlegesen az ESA esetében;

| b) | a harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodások az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodások az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül;

| c) | a műholdas navigációs piacok előkészítése; |
| --- | --- |

c)

a műholdas navigációs piacok előkészítése;

| d) | az irányítási intézkedések hatékonysága; továbbá |
| --- | --- |

d)

az irányítási intézkedések hatékonysága; továbbá

| e) | a munkaprogram évenkénti felülvizsgálata. |
| --- | --- |

e)

a munkaprogram évenkénti felülvizsgálata.

| 3. | A GIP a meglévő szabályokkal összhangban tiszteletben tartja a titoktartás iránti igényt, különös tekintettel egyes adatok kereskedelmi titoknak minősülő és érzékeny jellegére. |
| --- | --- |

3.

A GIP a meglévő szabályokkal összhangban tiszteletben tartja a titoktartás iránti igényt, különös tekintettel egyes adatok kereskedelmi titoknak minősülő és érzékeny jellegére.

| 4. | A Bizottság figyelembe veszi a GIP véleményét. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság figyelembe veszi a GIP véleményét.

| 5. | A GIP hét képviselőből áll, ezek közül






  — | három a Tanácsot, |
| --- | --- | --- |

5.

A GIP hét képviselőből áll, ezek közül

—

három a Tanácsot,

| — | három az Európai Parlamentet, |
| --- | --- |

—

három az Európai Parlamentet,

| — | egy pedig a Bizottságot képviseli,
  és rendszeresen (elméletileg évente négy alkalommal) ülésezik. |
| --- | --- |

—

egy pedig a Bizottságot képviseli,

és rendszeresen (elméletileg évente négy alkalommal) ülésezik.

| 6. | A GIP nem foglalkozik a megállapított felelősségi körökkel vagy intézményközi kapcsolatokkal. |
| --- | --- |

6.

A GIP nem foglalkozik a megállapított felelősségi körökkel vagy intézményközi kapcsolatokkal.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/208

---

P7_TA(2013)0478

Makroszintű pénzügyi támogatás a Jordán Hásimita Királyságnak ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0242), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0242),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0119/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0335/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0335/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0128

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1351/2013/EU határozat.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/209

---

P7_TA(2013)0479

Az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a kábítószer-prekurzorokról szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a kábítószer-perkurzorokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 436/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12221/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12221/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a kábítószer-prekurzorokról szóló megállapodás tervezetére (08178/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a kábítószer-prekurzorokról szóló megállapodás tervezetére (08178/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0308/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0308/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0342/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0342/2013),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Oroszországi Föderáció kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Oroszországi Föderáció kormányának és parlamentjének.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/210

---

P7_TA(2013)0480

Az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek *

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a 2009/935/IB határozatnak az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

(Konzultáció)

(2016/C 436/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (16229/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (16229/2012),

| — | tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0011/2013),

| — | tekintettel az Europolnak a partnerekkel fennálló kapcsolataira, többek közt a személyes adatok és minősített adatok cseréjére vonatkozó végrehajtási szabályok elfogadásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/934/IB tanácsi határozata (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europolnak a partnerekkel fennálló kapcsolataira, többek közt a személyes adatok és minősített adatok cseréjére vonatkozó végrehajtási szabályok elfogadásáról szóló, 2009. november 30-i 2009/934/IB tanácsi határozata (2),

| — | tekintettel az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Europol részéről megkötendő megállapodások által érintett harmadik államok és szervezetek jegyzékének megállapításáról szóló, 2009. november 30-i 2009/935/IB tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0351/2013),

| 1. | elutasítja a Tanács határozattervezetét; |
| --- | --- |

1.

elutasítja a Tanács határozattervezetét;

| 2. | felszólítja a Tanácsot, hogy ne fogadja el a határozatot, mivel a Bizottság nemrégiben új rendeletre irányuló javaslatot nyújtott be az Europol kapcsán (a Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. március 27-i bizottsági javaslat (COM(2013)0173)), amelynek értelmében módosítani kell a harmadik országokkal és szervezetekkel való megállapodások megkötésének szabályait és eljárásait; ennélfogva a 2009/371/IB határozat végrehajtási intézkedéseit nem szabad módosítani; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Tanácsot, hogy ne fogadja el a határozatot, mivel a Bizottság nemrégiben új rendeletre irányuló javaslatot nyújtott be az Europol kapcsán (a Bűnüldözési Együttműködés és Képzés Európai Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB és 2005/681/IB határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. március 27-i bizottsági javaslat (COM(2013)0173)), amelynek értelmében módosítani kell a harmadik országokkal és szervezetekkel való megállapodások megkötésének szabályait és eljárásait; ennélfogva a 2009/371/IB határozat végrehajtási intézkedéseit nem szabad módosítani;

| 3. | felhívja az Europol igazgatóját és igazgatótanácsát, hogy amennyiben a tanácsi határozattervezet elfogadásra kerül, tartózkodjanak attól, hogy az abban felsorolt országokkal műveleti megállapodásokról tárgyalásokba kezdjenek, mivel a tanácsi határozattervezetben felsorolt egyes országokban nem kielégítő az adatvédelem szintje, és a személyes adatok védelméhez való alapvető jog tiszteletben tartása nem biztosítható; hangsúlyozza, hogy a személyes adatok harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való bármely megosztása esetében biztosítani kell a magánélethez való jog és az alapvető jogok védelmére vonatkozó, szigorú biztonsági garanciákat; |
| --- | --- |

3.

felhívja az Europol igazgatóját és igazgatótanácsát, hogy amennyiben a tanácsi határozattervezet elfogadásra kerül, tartózkodjanak attól, hogy az abban felsorolt országokkal műveleti megállapodásokról tárgyalásokba kezdjenek, mivel a tanácsi határozattervezetben felsorolt egyes országokban nem kielégítő az adatvédelem szintje, és a személyes adatok védelméhez való alapvető jog tiszteletben tartása nem biztosítható; hangsúlyozza, hogy a személyes adatok harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való bármely megosztása esetében biztosítani kell a magánélethez való jog és az alapvető jogok védelmére vonatkozó, szigorú biztonsági garanciákat;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Europolnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Europolnak.

---

(1)  HL L 121., 2009.5.15., 37. o.

(2)  HL L 325., 2009.12.11., 6. o.

(3)  HL L 325., 2009.12.11., 12. o.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/211

---

P7_TA(2013)0481

Az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) jogi kerete *

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló 723/2009/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

(Konzultáció)

(2016/C 436/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0682), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0682),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés187. és 188. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés187. és 188. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0421/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikke első bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikke első bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0331/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0331/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/212

---

P7_TA(2013)0482

Az európai alapokra vonatkozó közös rendelkezések ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Vidékfejlesztési Mezőgazdasági Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanács rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0615) és a módosított bizottsági javaslatokra (COM(2012)0496, COM(2013)0146 és COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0615) és a módosított bizottsági javaslatokra (COM(2012)0496, COM(2013)0146 és COM(2013)0246),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C7-0107/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében az olasz képviselőház által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében az olasz képviselőház által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i, 2012. december 12-i és 2013. május 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i, 2012. december 12-i és 2013. május 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. május 3-i és 2012. november 29-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. május 3-i és 2012. november 29-i véleményére (2),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 2011. december 15-i, 2012. december 13-i és 2013. július 18-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 2011. december 15-i, 2012. december 13-i és 2013. július 18-i véleményére (3),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, a Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0274/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Környezetvédelmi, a Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0274/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | elfogadja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt együttes nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

2.

elfogadja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt együttes nyilatkozatokat;

| 3. | tudomásul veszi a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek..

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 30. o., HL C 44., 2013.2.15., 76. o. és HL C 271., 2013.9.19., 101. o.

(2)  HL C 225., 2012.7.27., 58. o. és HL C 17., 2013.1.19., 56. o.

(3)  HL C 47., 2012.2.17., 1. o., HL C 13., 2013.1.16., 1. o. és HL C 267., 2013.9.17., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0276

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1303/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az előirányzatok helyreállításával kapcsolatos felülvizsgálatáról

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodik abban, hogy a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerethez igazító költségvetési rendelet felülvizsgálata során beillesztik az eredményességi tartalék elosztási mechanizmusának alkalmazásához szükséges, valamint az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 39. cikke (kkv-kezdeményezés) szerinti pénzügyi eszközök végrehajtásával kapcsolatos rendelkezéseket, amelyek az alábbiak visszaállítását érintik:

| i. | azon előirányzatok, amelyeket az eredményességi tartalékhoz kapcsolódó programokra kötöttek le, és amelyeket amiatt kellett visszavonni, hogy az e programok szerinti prioritások eredményei nem teljesítették a részcélokat; és |
| --- | --- |

i.

azon előirányzatok, amelyeket az eredményességi tartalékhoz kapcsolódó programokra kötöttek le, és amelyeket amiatt kellett visszavonni, hogy az e programok szerinti prioritások eredményei nem teljesítették a részcélokat; és

| ii. | azon előirányzatok, amelyeket a 39. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerinti célzott programokkal kapcsolatban kötöttek le, és amelyeket amiatt kellett visszavonni, hogy valamely tagállam pénzügyi eszközben való részvételét meg kellett szüntetni. |
| --- | --- |

ii.

azon előirányzatok, amelyeket a 39. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerinti célzott programokkal kapcsolatban kötöttek le, és amelyeket amiatt kellett visszavonni, hogy valamely tagállam pénzügyi eszközben való részvételét meg kellett szüntetni.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az 1. cikkről

Amennyiben az ETHA és az EMVA sajátosságainak figyelembevétele érdekében a közös szabályoktól való további indokolt eltérések szükségesek, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy engedélyezi ezen eltéréseket, és az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet szükséges módosításai során kellő gondossággal jár el.

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata az 5. cikk (3) bekezdése tekintetében mindennemű visszaható hatály kizárásáról

Az Európai Parlament és a Tanács megállapodik abban, hogy:

| — | az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 14. cikke (2) bekezdésének, 15. cikke (1) bekezdése c) pontjának és 26. cikke (2) bekezdésének alkalmazása tekintetében a tagállamok által az 5. cikk (1) bekezdésében említett partnereknek a partnerségi megállapodás, valamint az 5. cikk (2) bekezdésében említett programok előkészítésébe történő bevonására tett intézkedések – ütemezésüktől függetlenül – tartalmazzák a tagállamok valamennyi, a tagállami programozási eljárás előkészítő szakaszaiban hozott gyakorlati vonatkozású intézkedését, valamint a rendelet hatálybalépése, illetve az ugyanezen rendelet 5. cikke (3) bekezdésével összhangban elfogadott európai magatartási kódexre vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépésének napja előtt tett fellépéseit, feltéve hogy a partnerségi elv említett rendeletben rögzített célkitűzései teljesültek. Ebben az összefüggésben a tagállamok – nemzeti és regionális hatásköreiknek megfelelően, a rendelet vonatkozó rendelkezéseivel és az alap egyedi szabályaival összhangban – határoznak mind a javasolt partnerségi megállapodás, mind a javasolt programtervezetek tartalmáról; |
| --- | --- |

—

az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 14. cikke (2) bekezdésének, 15. cikke (1) bekezdése c) pontjának és 26. cikke (2) bekezdésének alkalmazása tekintetében a tagállamok által az 5. cikk (1) bekezdésében említett partnereknek a partnerségi megállapodás, valamint az 5. cikk (2) bekezdésében említett programok előkészítésébe történő bevonására tett intézkedések – ütemezésüktől függetlenül – tartalmazzák a tagállamok valamennyi, a tagállami programozási eljárás előkészítő szakaszaiban hozott gyakorlati vonatkozású intézkedését, valamint a rendelet hatálybalépése, illetve az ugyanezen rendelet 5. cikke (3) bekezdésével összhangban elfogadott európai magatartási kódexre vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépésének napja előtt tett fellépéseit, feltéve hogy a partnerségi elv említett rendeletben rögzített célkitűzései teljesültek. Ebben az összefüggésben a tagállamok – nemzeti és regionális hatásköreiknek megfelelően, a rendelet vonatkozó rendelkezéseivel és az alap egyedi szabályaival összhangban – határoznak mind a javasolt partnerségi megállapodás, mind a javasolt programtervezetek tartalmáról;

| — | az európai magatartási kódexre vonatkozó, az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus semmilyen körülmények között nem bír sem közvetlen, sem közvetett visszaható hatállyal, és különösen nem a partnerségi megállapodás és a programok jóváhagyási eljárása tekintetében, mivel az uniós jogalkotásnak nem célja hatáskört átruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy az a partnerségi megállapodást és a programokat csupán és kizárólag arra hivatkozva elvethesse, hogy azok – bármilyen értelemben – nincsenek összhangban az 5. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott európai magatartási kódexszel; |
| --- | --- |

—

az európai magatartási kódexre vonatkozó, az 5. cikk (3) bekezdésével összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus semmilyen körülmények között nem bír sem közvetlen, sem közvetett visszaható hatállyal, és különösen nem a partnerségi megállapodás és a programok jóváhagyási eljárása tekintetében, mivel az uniós jogalkotásnak nem célja hatáskört átruházni a Bizottságra annak érdekében, hogy az a partnerségi megállapodást és a programokat csupán és kizárólag arra hivatkozva elvethesse, hogy azok – bármilyen értelemben – nincsenek összhangban az 5. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott európai magatartási kódexszel;

| — | az Európai Parlament és a Tanács felhívja a Bizottságot, hogy minél előbb bocsássa rendelkezésükre az 5. cikk (3) bekezdése alapján elfogadandó, felhatalmazáson alapuló jogi aktus szövegtervezetét, de semmiképpen sem később annál a napnál, amikor a Tanács elfogadja az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendeletre vonatkozó politikai megállapodást, vagy annál a napnál – amennyiben erre korábban kerül sor –, amikor az Európai Parlament plenáris ülése szavaz a rendeletről szóló jelentéstervezetről. |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács felhívja a Bizottságot, hogy minél előbb bocsássa rendelkezésükre az 5. cikk (3) bekezdése alapján elfogadandó, felhatalmazáson alapuló jogi aktus szövegtervezetét, de semmiképpen sem később annál a napnál, amikor a Tanács elfogadja az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendeletre vonatkozó politikai megállapodást, vagy annál a napnál – amennyiben erre korábban kerül sor –, amikor az Európai Parlament plenáris ülése szavaz a rendeletről szóló jelentéstervezetről.

A Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a 145. cikk (7) bekezdéséről

A Tanács és a Bizottság megerősíti, hogy a 145. cikk (7) bekezdésének alkalmazásában az „alkalmazandó jog” kifejezés az irányítási és ellenőrzési rendszerek tényleges működése terén feltárt súlyos hiányosságok értékelését illetően magában foglalja e jognak az Európai Unió Bírósága, az Európai Unió Törvényszéke, illetve a Bizottság általi azon értelmezéseit (többek közt a Bizottság magyarázó feljegyzéseit) is, amelyek alkalmazandók abban az időpontban, amikor a vonatkozó igazgatási nyilatkozatokat, éves ellenőrzési jelentéseket és könyvvizsgálói véleményeket benyújtották a Bizottságnak.

Az Európai Parlament nyilatkozata az 5. cikk alkalmazásáról

Az Európai Parlament tudomásul veszi az elnökség által 2012. december 19-én, a COREPER keretében folytatott megbeszéléseket követően továbbított tájékoztatást, melyben a tagállamok kifejezésre juttatták azon szándékukat, hogy a programozás előkészítő szakaszában a lehető legnagyobb mértékben figyelembe vegyék az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet – a tájékoztatás említett továbbításának időpontja szerinti állapotú – tervezetének elveit a stratégiai programozási blokkra, többek között a partnerség 5. cikkben meghatározott elvének szellemére és tartalmára vonatkozóan.

A Bizottság nyilatkozata a 22. cikkről

| 1. | A Bizottság úgy véli, hogy az eredményességmérési keret fő célja a programok eredményes végrehajtásának az ösztönzése a tervezett eredmények elérése érdekében, és véleménye szerint a (6) és a (7) bekezdésben foglalt intézkedéseket kellő gondossággal kell alkalmazni e célból. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság úgy véli, hogy az eredményességmérési keret fő célja a programok eredményes végrehajtásának az ösztönzése a tervezett eredmények elérése érdekében, és véleménye szerint a (6) és a (7) bekezdésben foglalt intézkedéseket kellő gondossággal kell alkalmazni e célból.

| 2. | Amennyiben a Bizottság a (6) bekezdés értelmében felfüggeszti valamely prioritás esetében az összes időközi kifizetést vagy annak egy részét, a tagállam továbbra is benyújthat kifizetési kérelmeket az adott prioritással kapcsolatban, elkerülendő, hogy az érintett program tekintetében sor kerüljön a költségvetési kötelezettségvállalás 86. cikk szerinti visszavonására. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a Bizottság a (6) bekezdés értelmében felfüggeszti valamely prioritás esetében az összes időközi kifizetést vagy annak egy részét, a tagállam továbbra is benyújthat kifizetési kérelmeket az adott prioritással kapcsolatban, elkerülendő, hogy az érintett program tekintetében sor kerüljön a költségvetési kötelezettségvállalás 86. cikk szerinti visszavonására.

| 3. | A Bizottság megerősíti, hogy a 22. cikk (7) bekezdésének rendelkezéseit úgy fogja alkalmazni, hogy egy adott prioritás tekintetében a források nem kellő felhasználása miatt a célértékek elérésében jelentkező súlyos hiányosságok miatt ne kerüljön sor a források két helyen történő elvesztésére. A Bizottság a 22. cikk (7) bekezdésének alkalmazása céljából arányosan ki fogja igazítani az eredményességmérési keretben meghatározott vonatkozó célértékeket, amennyiben valamely program esetében a kötelezettségvállalások egy részét a közös rendelkezésekről szóló rendelet 86–88. cikkének alkalmazása folytán visszavonta és ennek következtében csökkent az adott prioritás támogatására szánt összeg, vagy ha a programozási időszak végéig nem használták fel a prioritásra elkülönített összeget. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság megerősíti, hogy a 22. cikk (7) bekezdésének rendelkezéseit úgy fogja alkalmazni, hogy egy adott prioritás tekintetében a források nem kellő felhasználása miatt a célértékek elérésében jelentkező súlyos hiányosságok miatt ne kerüljön sor a források két helyen történő elvesztésére. A Bizottság a 22. cikk (7) bekezdésének alkalmazása céljából arányosan ki fogja igazítani az eredményességmérési keretben meghatározott vonatkozó célértékeket, amennyiben valamely program esetében a kötelezettségvállalások egy részét a közös rendelkezésekről szóló rendelet 86–88. cikkének alkalmazása folytán visszavonta és ennek következtében csökkent az adott prioritás támogatására szánt összeg, vagy ha a programozási időszak végéig nem használták fel a prioritásra elkülönített összeget.

A Bizottság nyilatkozata a mutatókra vonatkozó kompromisszumos szövegről

A Bizottság megerősíti, hogy – a nemzeti értékelési szakértőket tömörítő megfelelő értékelési hálózatokkal konzultálva – a rendeletek elfogadását követő három hónapon belül elkészíti az ERFA, az ESZA, a Kohéziós Alap és az európai területi együttműködés közös mutatóira vonatkozó, iránymutatást nyújtó dokumentumait. Ezek a dokumentumok tartalmazzák majd minden egyes közös mutató meghatározását, valamint a közös mutatókra vonatkozó adatok gyűjtésének és megadásának módszereit.

A Bizottság nyilatkozata a partnerségi megállapodások és programok 23. cikkel összefüggésben történő módosításáról

A Bizottság úgy véli, hogy a 23. cikk (4) és (5) bekezdésében foglalt rendelkezések ellenére szükség esetén észrevételeket fogalmazhat meg a tagállamok által a 23. cikk (4) bekezdése értelmében benyújtott, partnerségi megállapodások és programok módosítására irányuló javaslatokkal kapcsolatban a 16. és a 30. cikk alapján bármikor, de különösen, ha azok nem állnak összhangban az e tagállamok által a 23. cikk (3) bekezdésével összhangban korábban megküldött válaszokkal. Úgy véli, hogy a partnerségi megállapodások és az érintett programokra vonatkozó módosításokat jóváhagyó, a 23. cikk (5) bekezdése szerinti határozat elfogadására előírt háromhónapos határidőt a módosítási javaslat (4) bekezdés szerinti benyújtásától kell számítani, feltéve, hogy azok megfelelően figyelembe veszik a Bizottság által tett észrevételeket.

A Bizottság nyilatkozata a társjogalkotók által a teljesítési tartalékról és a kifizetési felső határokon belüli előfinanszírozási szintekről elért megállapodás hatásáról

A Bizottság megítélése szerint a 2014–2020 között a teljesítési tartalék és az előfinanszírozás tekintetében bevezetett változtatások nyomán korlátozott mértékben lehet szükség további kifizetési előirányzatokra.

A következmények a többéves pénzügyi keretről szóló rendelettervezet határain belül kezelhetőek lesznek.

A kifizetések teljes szintjének éves fluktuációját – amelyet részben az említett változások idéznek elő – a többéves pénzügyi keretről szóló rendelettervezetben megállapított globális kifizetési tartaléksávval és speciális eszközökkel fogják kezelni.

A Bizottság gondosan nyomon követi a helyzetet, és a félidős felülvizsgálat keretében benyújtja értékelését.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/216

---

P7_TA(2013)0483

Európai Szociális Alap ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0607/2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0607/2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 164. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0327/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 164. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0327/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i (1) és 2013. május 22-i (2) véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i (1) és 2013. május 22-i (2) véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 3-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 3-i véleményére (3),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, illetve a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0250/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, illetve a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0250/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 143., 2012.5.22., 82. o.

(2)  HL C 271., 2013.9.19., 101.o.

(3)  HL C 225., 2012.7.27., 127.o.

---

P7_TC1-COD(2011)0268

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1304/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/217

---

P7_TA(2013)0484

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzése ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és „a növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0614),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 178. és 349. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0328/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 178. és 349. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0328/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 3-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 3-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0268/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0268/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 44. o.

(2)  HL C 225., 2012.7.27., 114. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0275

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1301/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament és Tanács közös nyilatkozata az ERFA-rendelet 6. cikkének, az ETE-rendelet 15. cikkének és a Kohéziós Alapról szóló rendelet 4. cikkének alkalmazásáról

Az Európai Parlament és a Tanács tudomásul veszi a Bizottság által az uniós jogalkotónak nyújtott biztosítékot, hogy az ERFA-rendelet, az ETE-rendelet és a Kohéziós Alapról szóló rendelet közös teljesítménymutatói, amelyek az egyes rendeletekhez csatolt mellékletekben szerepelnek majd, a Bizottság és a tagállamok értékelő szakértői bevonásával végzett hosszas előkészítési folyamat eredményeképpen születtek meg, és a várakozások szerint elviekben változatlanok maradnak.

A Bizottság nyilatkozata

A Bizottság osztja az Európai Parlament által kinyilvánított azon célkitűzést, hogy a legkülső régiókban letelepedett vállalkozásoknak nyújtott, az ilyen régiókban keletkezett és az e régiók sajátos gazdasági és társadalmi helyzetéből eredő járulékos költségek jóváírásához kapcsolódó működési támogatás tekintetében egyszerűsíteni kell az állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásokat.

A Bizottság szolgálatai által a közelmúltban közzétett, általános csoportmentességi rendeletre irányuló javaslat (1) értelmében az ezekben a régiókban (2) letelepedett kedvezményezetteknél keletkezett egyes járulékos költségek kompenzációjára szánt működési támogatást az ott részletezett feltételek értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni, ezért mentesül az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésében megállapított bejelentési kötelezettség alól. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez szilád alapot fog képezni az egyszerűsítés megteremtésére, és a rendelet 2014-ben történő elfogadása érdekében teljes mértékben figyelembe fogja venni a tagállamoktól a jelenleg is zajló konzultációs folyamat során beérkezett valamennyi észrevételt.

---

(1)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html

(2)  A legkülső régiókban termelt áruk szállítási költségei, a szállítási költségeken kívüli további termelési és működési költségek.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/219

---

P7_TA(2013)0485

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az „európai területi együttműködés” célkitűzés ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0611),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 178. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0326/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 178. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0326/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. április 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. április 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 19-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 19-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0280/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0280/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 49. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 96. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0273

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1299/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament és Tanács együttes nyilatkozata az ERFA-rendelet 6. cikkének, az ETE-rendelet 15. cikkének és a Kohéziós Alapról szóló rendelet 4. cikkének alkalmazásáról

Az Európai Parlament és a Tanács tudomásul veszi a Bizottság által az uniós jogalkotónak nyújtott bizonyosságot, hogy az ERFA-rendelet, az ETE-rendelet és a Kohéziós Alapról szóló rendelet közös teljesítménymutatói az egyes rendeletekhez csatolt mellékletben szerepeljenek, amelyek a Bizottság és a tagállamok szakértői által végzett értékeléseket magában foglaló, hosszas előkészítési folyamat eredményeképpen születtek meg és változatlanul érvényesek maradhatnak.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/221

---

P7_TA(2013)0486

A Kohéziós Alap ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a Kohéziós Alapról és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0612), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0612),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0325/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 3-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 3-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 18-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0270/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0270/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 38. o.

(2)  HL C 225., 2012.7.27., 143. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0274

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1300/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament és Tanács együttes nyilatkozata az ERFA-rendelet 6. cikkének, az ETE-rendelet 15. cikkének és a Kohéziós Alapról szóló rendelet 4. cikkének alkalmazásáról

Az Európai Parlament és a Tanács tudomásul veszi a Bizottság által az uniós jogalkotónak nyújtott bizonyosságot, hogy az ERFA-rendelet, az ETE-rendelet és a Kohéziós Alapról szóló rendelet közös teljesítménymutatói az egyes rendeletekhez csatolt mellékletben szerepeljenek, amelyek a Bizottság és a tagállamok szakértői által végzett értékeléseket magában foglaló, hosszas előkészítési folyamat eredményeképpen születtek meg és változatlanul érvényesek maradhatnak.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/223

---

P7_TA(2013)0487

Az európai területi együttműködési csoportosulás ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló, 2006. július 5-i 1082/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek („EGTC-rendelet”) a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0610/2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0610/2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 175. cikkének (3) bekezdésére, 209. cikkének (1) bekezdésére és 212. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0324/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 175. cikkének (3) bekezdésére, 209. cikkének (1) bekezdésére és 212. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0324/2011),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 175. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 175. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. február 15-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. február 15-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 19-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0309/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0309/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatait;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 53.o.

(2)  HL C 113., 2012.4.18., 22. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0272

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1302/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata a figyelemfelkeltésről, valamint az EGTC-rendelet 4. és 4a. cikkéről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodnak, hogy összehangoltabb erőfeszítéseket tesznek az intézmények és tagállamok közötti, illetve azokon belüli figyelemfelkeltésre annak érdekében, hogy javítsák az EGTC-k – mint az összes uniós szakpolitikai területen megvalósuló területi együttműködés esetében rendelkezésre álló, választható eszközök – alkalmazási lehetőségeinek láthatóságát.

Ezzel összefüggésben az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság felkérik különösen a tagállamokat, hogy tegyenek megfelelő koordinációs és kommunikációs intézkedéseket a tagállami hatóságok körében, illetve a különböző tagállamok hatóságai között az új csoportosulások meghatározott határidőn belül történő engedélyezésére vonatkozó egyértelmű, hatékony és átlátható eljárások biztosítása érdekében.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata az EGTC-rendelet 1. cikkének (9) bekezdéséről

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodnak abban, hogy az 1082/2006/EK rendelet módosított 9. cikke (2) bekezdése i) pontjának alkalmazásakor a tagállamok – az EGTC-k személyzetére vonatkozó szabályoknak az egyezménytervezetben javasoltaknak megfelelő értékelésekor – törekszenek arra, hogy megvizsgálják a csoportosulás által kiválasztandó különböző, rendelkezésre álló foglalkoztatási rendszereket, legyenek azok akár magán-, akár közjogi jellegűek.

Ahol az EGTC-k személyzetére vonatkozó munkaszerződések a magánjog hatálya alá tartoznak, a tagállamok figyelembe veszik a vonatkozó uniós jogot is, például a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (Róma I.), valamint a csoportosulásban képviselt más tagállamok vonatkozó joggyakorlatát.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság tudatában van továbbá annak, hogy abban az esetben, ha az EGTC-k személyzetére vonatkozó munkaszerződések a közjog hatálya alá tartoznak, azon tagállam nemzeti közjogi szabályozása irányadó, ahol az adott EGTC szerv található. Mindazonáltal a csoportosulás bejegyzett székhelye szerinti tagállam közjogi szabályai alkalmazhatók az EGTC-k azon alkalmazottaira, akikre e szabályok már akkor is vonatkoztak, mielőtt az EGTC személyzetének tagjává váltak

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozata a Régiók Bizottságának szerepéről az EGTC-platform keretében

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság tudatában van annak az értékes munkának, amelyet a Régiók Bizottsága az általa felügyelt EGTC-platform keretében végzett, és buzdítja a Régiók Bizottságát, hogy a továbbiakban is kövesse nyomon a meglévő, illetve az alakulóban lévő csoportosulások tevékenységeit, szervezze meg a bevált gyakorlatok átadását és tárja fel a közös kérdéseket

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/225 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/225

---

P7_TA(2013)0488

A nemek közötti egyensúly a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0614),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 157. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0382/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 157. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0382/2012),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a cseh Képviselőház, a holland Felsőház, a holland Alsóház, a lengyel Szejm, a lengyel Szenátus, a svéd Parlament, a brit Alsóház és brit Lordok Háza által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) Jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a cseh Képviselőház, a holland Felsőház, a holland Alsóház, a lengyel Szejm, a lengyel Szenátus, a svéd Parlament, a brit Alsóház és brit Lordok Háza által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) Jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján a Jogi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján a Jogi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0340/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, és a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0340/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2012)0299

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a tőzsdén jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javításáról és kapcsolódó intézkedésekről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 157. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A nők és a férfiak közötti egyenlőség Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke és 3. cikkének (3) bekezdése értelmében egyike az Unió alapértékeinek és központi céljainak. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikke értelmében (a továbbiakban: a Szerződés) az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására. A férfiak és nők közötti egyenlő esélyek és az egyenlő bánásmód elveinek a munka és a foglalkoztatás területén történő alkalmazásának biztosítására irányuló uniós intézkedések elfogadásának jogalapja az EUMSZ 157. cikkének (3) bekezdése. |
| --- | --- |

(1)

A nők és a férfiak közötti egyenlőség Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke és 3. cikkének (3) bekezdése értelmében egyike az Unió alapértékeinek és központi céljainak. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikke értelmében (a továbbiakban: a Szerződés) az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítására. A férfiak és nők közötti egyenlő esélyek és az egyenlő bánásmód elveinek a munka és a foglalkoztatás területén történő alkalmazásának biztosítására irányuló uniós intézkedések elfogadásának jogalapja az EUMSZ 157. cikkének (3) bekezdése.

| (2) | Az előnyben részesítés elvét, valamint annak a nők és a férfiak közötti gyakorlati egyenlőség megvalósítása terén betöltött jelentőségét az EUMSZ 157. cikke (4) bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a „Charta”)23. cikke ismeri el, amelyek értelmében a nők és a férfiak közötti egyenlőséget minden téren biztosítani kell, továbbá az elv nem akadályozza az alulreprezentált nem számára meghatározott előnyöket biztosító intézkedések fenntartását vagy elfogadását. |
| --- | --- |

(2)

Az előnyben részesítés elvét, valamint annak a nők és a férfiak közötti gyakorlati egyenlőség megvalósítása terén betöltött jelentőségét az EUMSZ 157. cikke (4) bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a „Charta”)23. cikke ismeri el, amelyek értelmében a nők és a férfiak közötti egyenlőséget minden téren biztosítani kell, továbbá az elv nem akadályozza az alulreprezentált nem számára meghatározott előnyöket biztosító intézkedések fenntartását vagy elfogadását.

| (2a) | A munkahelyeken a nemek közötti egyenlőség elérése érdekében az érintett társaságon belül minden szinten meg kell valósulnia a döntéshozatal nemek szempontjából kiegyensúlyozott modelljének, miközben intézkedéseket kell tenni a szegénység elnőiesedését jelentős mértékben fokozó, a nemek közötti bérszakadék megszüntetésének biztosítása érdekében. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2a)

A munkahelyeken a nemek közötti egyenlőség elérése érdekében az érintett társaságon belül minden szinten meg kell valósulnia a döntéshozatal nemek szempontjából kiegyensúlyozott modelljének, miközben intézkedéseket kell tenni a szegénység elnőiesedését jelentős mértékben fokozó, a nemek közötti bérszakadék megszüntetésének biztosítása érdekében. [Mód. 1]

| (3) | A 84/635/EGK tanácsi ajánlás (3) javasolta a tagállamoknak, hogy tegyenek lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az előnyben részesítés a lehetséges mértékben terjedjen ki olyan intézkedésekre, amelyek befolyásolják a nőknek a döntéshozó testületekben való aktív részvételét. A 96/694/EK tanácsi ajánlás (4) javasolta, hogy a tagállamoknak bátorítsák a magánszektort a nők jelenlétének a döntéshozatal minden szintjén való növelésére, különösképpen egyenlőségi tervek és előnyben részesítési programok elfogadása révén, vagy ezek keretében. |
| --- | --- |

(3)

A 84/635/EGK tanácsi ajánlás (3) javasolta a tagállamoknak, hogy tegyenek lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az előnyben részesítés a lehetséges mértékben terjedjen ki olyan intézkedésekre, amelyek befolyásolják a nőknek a döntéshozó testületekben való aktív részvételét. A 96/694/EK tanácsi ajánlás (4) javasolta, hogy a tagállamoknak bátorítsák a magánszektort a nők jelenlétének a döntéshozatal minden szintjén való növelésére, különösképpen egyenlőségi tervek és előnyben részesítési programok elfogadása révén, vagy ezek keretében.

| (4) | Az elmúlt években a Bizottság több jelentést is benyújtott, amelyek vizsgálták a gazdasági döntéshozatal terén a nemek közötti megoszlást (5). A Bizottság bátorította az Unióban jelenlevő nyilvánosan jegyzett társaságokat, hogy önszabályozó intézkedésekkel növeljék vezetőtestületeikben a nők

  az alulreprezentált nem képviselőinek
  számát, és hogy tegyenek e tekintetben konkrét önkéntes kötelezettségvállalásokat (6). A Bizottság a 2010. március 5-i nők chartájában (7) hangsúlyozta, hogy a nők továbbra sem rendelkeznek teljes körű hozzáféréssel a hatalom és a döntéshozatal arányos részéhez a gazdasági és politikai életben, és megerősítette abbéli elkötelezettségét, hogy felhasználja hatásköreit a nők és a férfiak felelős munkakörökben való igazságosabb képviseletének megvalósítása érdekében. A Bizottság a nők és a férfiak közötti egyenlőségére vonatkozó 2010–2015-ös stratégiájának (8) egyik prioritása volt a nemek közötti egyensúlynak a döntéshozatalban való javítása. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4)

Az elmúlt években a Bizottság több jelentést is benyújtott, amelyek vizsgálták a gazdasági döntéshozatal terén a nemek közötti megoszlást (5). A Bizottság bátorította az Unióban jelenlevő nyilvánosan jegyzett társaságokat, hogy önszabályozó intézkedésekkel növeljék vezetőtestületeikben a nők

  az alulreprezentált nem képviselőinek
  számát, és hogy tegyenek e tekintetben konkrét önkéntes kötelezettségvállalásokat (6). A Bizottság a 2010. március 5-i nők chartájában (7) hangsúlyozta, hogy a nők továbbra sem rendelkeznek teljes körű hozzáféréssel a hatalom és a döntéshozatal arányos részéhez a gazdasági és politikai életben, és megerősítette abbéli elkötelezettségét, hogy felhasználja hatásköreit a nők és a férfiak felelős munkakörökben való igazságosabb képviseletének megvalósítása érdekében. A Bizottság a nők és a férfiak közötti egyenlőségére vonatkozó 2010–2015-ös stratégiájának (8) egyik prioritása volt a nemek közötti egyensúlynak a döntéshozatalban való javítása. [Mód. 2]

| (5) | A Tanács a 2011. március 7-én elfogadott nemek közötti egyenlőségről szóló 2011–2020-es európai paktumban elismerte, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikák létfontosságúak a gazdasági növekedéshez, gyarapodáshoz és versenyképességhez, megerősítette továbbá az Európa 2020 stratégia céljainak elérésére tekintettel a nemek közötti aránytalanságok megszüntetésére vonatkozó elkötelezettségét különösen a nemek közötti egyenlőség szempontjából fontos három területen, vagyis a foglalkoztatás, az oktatás és a társadalmi befogadás terén. Sürgette továbbá a nők és a férfiak közötti egyenlőség valamennyi téren és a döntéshozatal minden szintjén való előmozdítását a rendelkezésre álló tehetség
  , tudás és ötletek
  teljes körű kiaknázása érdekében
  , így gazdagítva az emberi erőforrások sokszínűségét, és javítva az üzleti kilátásokat
  . [Mód. 3] |
| --- | --- |

(5)

A Tanács a 2011. március 7-én elfogadott nemek közötti egyenlőségről szóló 2011–2020-es európai paktumban elismerte, hogy a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikák létfontosságúak a gazdasági növekedéshez, gyarapodáshoz és versenyképességhez, megerősítette továbbá az Európa 2020 stratégia céljainak elérésére tekintettel a nemek közötti aránytalanságok megszüntetésére vonatkozó elkötelezettségét különösen a nemek közötti egyenlőség szempontjából fontos három területen, vagyis a foglalkoztatás, az oktatás és a társadalmi befogadás terén. Sürgette továbbá a nők és a férfiak közötti egyenlőség valamennyi téren és a döntéshozatal minden szintjén való előmozdítását a rendelkezésre álló tehetség
  , tudás és ötletek
  teljes körű kiaknázása érdekében
  , így gazdagítva az emberi erőforrások sokszínűségét, és javítva az üzleti kilátásokat
  . [Mód. 3]

| (6) | Az Európai Parlament 2011. július 6-án elfogadott „A nők és a vállalkozásvezetés” címmel készült nem jogalkotási állásfoglalásában (9) sürgette a társaságokat, hogy 2015-re érjék el a vezetőtestületekben a nők 30 %-os, illetve 2020-ra 40 %-os arányát, mint kritikus határt. Felhívta a Bizottságot, hogy amennyiben a társaságok és a tagállamok által tett lépések elégtelennek bizonyulnak, 2012-ig nyújtson be kvótákat is tartalmazó
  , ideiglenesen végrehajtandó
  jogalkotási javaslatot
  , ami a változás és a gyors reformok katalizátoraként szolgálna a gazdasági döntéshozatalban a nemek között továbbra is fennálló egyenlőtlenségek és sztereotípiák megszüntetésére
  . Az Európai Parlament „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2011” című, 2012. március 13-i állásfoglalásában (10) megismételte jogalkotási felhívását. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Parlament 2011. július 6-án elfogadott „A nők és a vállalkozásvezetés” címmel készült nem jogalkotási állásfoglalásában (9) sürgette a társaságokat, hogy 2015-re érjék el a vezetőtestületekben a nők 30 %-os, illetve 2020-ra 40 %-os arányát, mint kritikus határt. Felhívta a Bizottságot, hogy amennyiben a társaságok és a tagállamok által tett lépések elégtelennek bizonyulnak, 2012-ig nyújtson be kvótákat is tartalmazó
  , ideiglenesen végrehajtandó
  jogalkotási javaslatot
  , ami a változás és a gyors reformok katalizátoraként szolgálna a gazdasági döntéshozatalban a nemek között továbbra is fennálló egyenlőtlenségek és sztereotípiák megszüntetésére
  . Az Európai Parlament „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2011” című, 2012. március 13-i állásfoglalásában (10) megismételte jogalkotási felhívását. [Mód. 4]

| (6a) | Az uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, például az Európai Központi Banknak jó példával kell elöl járniuk a döntéshozatal során a nemek közötti egyenlőség tekintetében, többek között a minden szinten megvalósuló kiegyensúlyozott nemi képviselet elérésére irányuló célkitűzésekkel. Valamennyi uniós intézményben, szervben, hivatalban és ügynökségben haladéktalanul szigorú szabályokat kell bevezetni és nyomon követni mind a külső, mind pedig a belső felvétel tekintetében. Különös figyelmet kell fordítani a felső vezetőkre vonatkozó munkaerő-felvételi politikákra. Az egyes uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek éves jelentést kell közzétenniük az ez irányban tett erőfeszítéseikről. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(6a)

Az uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek, például az Európai Központi Banknak jó példával kell elöl járniuk a döntéshozatal során a nemek közötti egyenlőség tekintetében, többek között a minden szinten megvalósuló kiegyensúlyozott nemi képviselet elérésére irányuló célkitűzésekkel. Valamennyi uniós intézményben, szervben, hivatalban és ügynökségben haladéktalanul szigorú szabályokat kell bevezetni és nyomon követni mind a külső, mind pedig a belső felvétel tekintetében. Különös figyelmet kell fordítani a felső vezetőkre vonatkozó munkaerő-felvételi politikákra. Az egyes uniós intézményeknek, szerveknek, hivataloknak és ügynökségeknek éves jelentést kell közzétenniük az ez irányban tett erőfeszítéseikről. [Mód. 5]

| (7) | A humántőke hatékony felhasználása a legmeghatározóbb tényező a gazdaság versenyképessége
  , fejlődése és növekedése
  szempontjából, és kulcsfontosságú az Unió előtt álló demográfiai kihívások megoldásához, a globális gazdaságban való sikeres versenyzéshez, és a harmadik országokkal szembeni versenyelőny biztosításához. A magasan képzett és képesítést szerzett nők száma folyamatosan növekszik, amit az is bizonyít, hogy az egyetemeken végzők 60 %-a nő. Ha továbbra se történne meg a gazdasági

  társaságok felső vezetői és a
  döntéshozópozíciókra történő kinevezések során pozíciókra történő kinevezések során ennek az erőforrásnak a kiaknázása, az a képzett humántőke felhasználásának kudarcát jelentené. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(7)

A humántőke hatékony felhasználása a legmeghatározóbb tényező a gazdaság versenyképessége
  , fejlődése és növekedése
  szempontjából, és kulcsfontosságú az Unió előtt álló demográfiai kihívások megoldásához, a globális gazdaságban való sikeres versenyzéshez, és a harmadik országokkal szembeni versenyelőny biztosításához. A magasan képzett és képesítést szerzett nők száma folyamatosan növekszik, amit az is bizonyít, hogy az egyetemeken végzők 60 %-a nő. Ha továbbra se történne meg a gazdasági

  társaságok felső vezetői és a
  döntéshozópozíciókra történő kinevezések során pozíciókra történő kinevezések során ennek az erőforrásnak a kiaknázása, az a képzett humántőke felhasználásának kudarcát jelentené. [Mód. 6]

| (7a) | A társaságoknak és vállalkozásoknak meg kell fontolniuk egy olyan csatorna létrehozását az igazgatótanácsi és vezetőségi tagságra kész nők számára, amely ösztönzi, támogatja és fejleszti a női tehetséget minden szinten és egész karrierjükön keresztül. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(7a)

A társaságoknak és vállalkozásoknak meg kell fontolniuk egy olyan csatorna létrehozását az igazgatótanácsi és vezetőségi tagságra kész nők számára, amely ösztönzi, támogatja és fejleszti a női tehetséget minden szinten és egész karrierjükön keresztül. [Mód. 7]

| (7b) | A nemek közötti egyenlőség előmozdításának biztosítása érdekében a tagállamoknak olyan rendelkezéseket kell hozniuk, amelyek segítségével a férfiak és a nők össze tudják egyeztetni a munkát a családi élettel, elsősorban rugalmas beosztás és a gondozási feladatokat ellátók számára támogatás formájában. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(7b)

A nemek közötti egyenlőség előmozdításának biztosítása érdekében a tagállamoknak olyan rendelkezéseket kell hozniuk, amelyek segítségével a férfiak és a nők össze tudják egyeztetni a munkát a családi élettel, elsősorban rugalmas beosztás és a gondozási feladatokat ellátók számára támogatás formájában. [Mód. 8]

| (7c) | A nemek közötti egyenlőség elérése a társadalom egészében a férfiak és a nők számára egyenlő felsőoktatási és szakmai jogok létrehozását, valamint a családi, gyermekgondozási és háztartási feladatok megosztását is jelenti. Az, hogy jellemzően a nők felelnek a családi és háztartási feladatok nagy többségéért, akadályozhatja a legfelsőbb szakmai pozíciókba való előmenetelüket. A férfiak családi feladatokban való aktív részvétele és azokba való bevonása döntő jelentőségű a munka és a magánélet közötti egyensúly megvalósításához, valamint a férfiak és a nők egyenlő karrierlehetőségeinek megteremtéséhez. Figyelmet kell fordítani a nemi sztereotípiák, a rugalmatlan és idejétmúlt foglalkoztatáspolitikák és a szülői szabadságra vonatkozó nem megfelelő rendelkezések kezelésére. Olyan intézkedéseknek kell érvényben lenniük, amelyek lehetővé teszik a nők és a férfiak számára a családi élet és a munka összeegyeztetését, amennyiben úgy kívánják. A tagállamokat arra kell biztatni, hogy gondoskodjanak olyan jóléti elemek megvalósításáról, mint a nők és a férfiak számára egyaránt biztosított, szülői szabadsággal járó méltányos juttatások, a gyermekek gondozásával kapcsolatos átfogó szabályozás, és a megosztott szülői szabadság lehetősége. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(7c)

A nemek közötti egyenlőség elérése a társadalom egészében a férfiak és a nők számára egyenlő felsőoktatási és szakmai jogok létrehozását, valamint a családi, gyermekgondozási és háztartási feladatok megosztását is jelenti. Az, hogy jellemzően a nők felelnek a családi és háztartási feladatok nagy többségéért, akadályozhatja a legfelsőbb szakmai pozíciókba való előmenetelüket. A férfiak családi feladatokban való aktív részvétele és azokba való bevonása döntő jelentőségű a munka és a magánélet közötti egyensúly megvalósításához, valamint a férfiak és a nők egyenlő karrierlehetőségeinek megteremtéséhez. Figyelmet kell fordítani a nemi sztereotípiák, a rugalmatlan és idejétmúlt foglalkoztatáspolitikák és a szülői szabadságra vonatkozó nem megfelelő rendelkezések kezelésére. Olyan intézkedéseknek kell érvényben lenniük, amelyek lehetővé teszik a nők és a férfiak számára a családi élet és a munka összeegyeztetését, amennyiben úgy kívánják. A tagállamokat arra kell biztatni, hogy gondoskodjanak olyan jóléti elemek megvalósításáról, mint a nők és a férfiak számára egyaránt biztosított, szülői szabadsággal járó méltányos juttatások, a gyermekek gondozásával kapcsolatos átfogó szabályozás, és a megosztott szülői szabadság lehetősége. [Mód. 9]

| (8) | A társaságok szintjén széles körben elismert, hogy a nők jelenléte a vezetőtestületekben a vállalati irányítás javulásához vezet, mivel a csapatteljesítmény és a döntéshozatal minősége javul a többféle nézőpontot tartalmazó

  és proaktívabb üzleti modellt magában foglaló
  , színesebb és összetett gondolkodásforma következtében, amely így lehetővé teszi kiegyensúlyozottabb határozatok meghozatalát
  , amelyek jobban tükrözik a társadalom és a fogyasztók valóságát
  . Több tanulmány is kimutatta, hogy pozitív kapcsolat áll fenn a felsővezetés nemi sokszínűsége és a társaság pénzügyi teljesítménye és nyereségessége között. A női részvétel növelése az Európai Unióban jelenlevő nyilvánosan jegyzett társaságok vezetőtestületeiben
  e társaságok jelentős gazdasági és társadalmi felelőssége okán
  ezért pozitív hatással járhat az érintett társaságok
  gazdasági
  teljesítményére.
  Be kell ezért vezetni és meg kell erősíteni a szakmai előrelépés támogatását a nők számára a vezetés minden szintjén.
  . [Mód. 10] |
| --- | --- |

(8)

A társaságok szintjén széles körben elismert, hogy a nők jelenléte a vezetőtestületekben a vállalati irányítás javulásához vezet, mivel a csapatteljesítmény és a döntéshozatal minősége javul a többféle nézőpontot tartalmazó

  és proaktívabb üzleti modellt magában foglaló
  , színesebb és összetett gondolkodásforma következtében, amely így lehetővé teszi kiegyensúlyozottabb határozatok meghozatalát
  , amelyek jobban tükrözik a társadalom és a fogyasztók valóságát
  . Több tanulmány is kimutatta, hogy pozitív kapcsolat áll fenn a felsővezetés nemi sokszínűsége és a társaság pénzügyi teljesítménye és nyereségessége között. A női részvétel növelése az Európai Unióban jelenlevő nyilvánosan jegyzett társaságok vezetőtestületeiben
  e társaságok jelentős gazdasági és társadalmi felelőssége okán
  ezért pozitív hatással járhat az érintett társaságok
  gazdasági
  teljesítményére.
  Be kell ezért vezetni és meg kell erősíteni a szakmai előrelépés támogatását a nők számára a vezetés minden szintjén.
  . [Mód. 10]

| (8a) | Számos egyedi tényező gátolja a nők vezetőtestületi taggá történő kinevezését, amelyeket nemcsak szankciók, hanem oktatási kezdeményezések és a jó gyakorlatokat elősegítő ösztönzők révén is meg lehet szüntetni. Először is, alapvető fontosságú annak tudatosítása az üzleti iskolákban és egyetemeken, hogy a versenyképesség növelése révén a nemek közötti egyenlőség hasznos a társaságok számára. Szükséges emellett a vezetőtestületi tagok folyamatos cseréjének bátorítása és előnyben részesítő intézkedések bevezetése az államok és társaságok abbéli erőfeszítéseinek támogatása és jutalmazása tekintetében, hogy határozottabb megközelítést alkalmazzanak a felső gazdasági döntéshozó testületeket érintő változások vonatkozásában uniós szinten. Végezetül, az adózás és a közbeszerzés megfelelő csatornát biztosít a nemek közötti egyensúly elősegítéséhez a társaságok vezetőtestületeiben. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(8a)

Számos egyedi tényező gátolja a nők vezetőtestületi taggá történő kinevezését, amelyeket nemcsak szankciók, hanem oktatási kezdeményezések és a jó gyakorlatokat elősegítő ösztönzők révén is meg lehet szüntetni. Először is, alapvető fontosságú annak tudatosítása az üzleti iskolákban és egyetemeken, hogy a versenyképesség növelése révén a nemek közötti egyenlőség hasznos a társaságok számára. Szükséges emellett a vezetőtestületi tagok folyamatos cseréjének bátorítása és előnyben részesítő intézkedések bevezetése az államok és társaságok abbéli erőfeszítéseinek támogatása és jutalmazása tekintetében, hogy határozottabb megközelítést alkalmazzanak a felső gazdasági döntéshozó testületeket érintő változások vonatkozásában uniós szinten. Végezetül, az adózás és a közbeszerzés megfelelő csatornát biztosít a nemek közötti egyensúly elősegítéséhez a társaságok vezetőtestületeiben. [Mód. 11]

| (9) | Bizonyítékok mutatják azt is, hogy a munkaerőpiaci egyenlőség jelentősen hozzájárulhat a gazdasági növekedéshez. A női részvétel növelése az unióban jegyzett társaságok vezetőtestületeiben nem csak a vezetőtestületekbe kinevezett nőket érinti, hanem elősegíti tehetséges nők vonzását a társasághoz, valamint a nők fokozottabb jelenlétének biztosítását a vezetőség minden szintjén és a munkavállalók körében. Ezért amennyiben a nők nagyobb arányban vesznek részt a társaságok vezetőtestületeiben,
  nagy eséllyel
  zárulhat az olló a nemek közötti foglalkozatási és a bérezési különbségek tekintetében. A rendelkezésre álló női tehetségtartalék maradéktalan kiaknázása komoly előrelépést jelentene az oktatás megtérülése tekintetében mind az egyének, mind a közszektor szempontjából. A női részvétel alacsony szintje az Unióban jelenlevő nyilvánosan jegyzett társaságok igazgatótanácsaiban általában véve elmulasztott lehetőség a tagállamok gazdaságainak hosszú távú fenntartható növekedése megvalósításának szempontjából. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(9)

Bizonyítékok mutatják azt is, hogy a munkaerőpiaci egyenlőség jelentősen hozzájárulhat a gazdasági növekedéshez. A női részvétel növelése az unióban jegyzett társaságok vezetőtestületeiben nem csak a vezetőtestületekbe kinevezett nőket érinti, hanem elősegíti tehetséges nők vonzását a társasághoz, valamint a nők fokozottabb jelenlétének biztosítását a vezetőség minden szintjén és a munkavállalók körében. Ezért amennyiben a nők nagyobb arányban vesznek részt a társaságok vezetőtestületeiben,
  nagy eséllyel
  zárulhat az olló a nemek közötti foglalkozatási és a bérezési különbségek tekintetében. A rendelkezésre álló női tehetségtartalék maradéktalan kiaknázása komoly előrelépést jelentene az oktatás megtérülése tekintetében mind az egyének, mind a közszektor szempontjából. A női részvétel alacsony szintje az Unióban jelenlevő nyilvánosan jegyzett társaságok igazgatótanácsaiban általában véve elmulasztott lehetőség a tagállamok gazdaságainak hosszú távú fenntartható növekedése megvalósításának szempontjából. [Mód. 12]

| (10) | A nemi alapú megkülönböztetés megelőzését és az ellene való fellépést célzó uniós szabályozás, a kifejezetten a nők gazdasági döntéshozatalban való jelenléte növelésére irányuló tanácsi ajánlások, és az önszabályozást bátorító uniós szintű intézkedések ellenére
  a nők
  továbbra is sokkal kevesebb nő, mint férfi foglal helyet

  alulreprezentáltabbak
  Unió-szerte a társaságok legmagasabb szintű döntéshozó testületeiben. A nemek közötti egyensúlyhiány különösen jelentős és súlyos a magánszektorban, és különösen a jegyzett társaságokban
  , ugyanakkor bizonyos uniós intézményeknél, szerveknél, hivataloknál és ügynökségeknél, így az Európai Központi Banknál is súlyos problémát jelent a nemek közötti egyensúlyhiány
  . A társasági vezetőtestületekben a nemek részvételére vonatkozó bizottsági mutatószámokból az olvasható ki, hogy a legfelső szintű üzleti döntéshozatalban résztvevő nők aránya továbbra is alacsony marad. 2012 januárjában a nők átlagosan a vezetőtestületi pozíciók 13,7 %-át foglalták el a tagállamok legnagyobb nyilvánosan jegyzett társaságaiban. A nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatóknak csupán 15 %-a volt nő
  , ami a demokratikus deficit, valamint a nők tisztességtelen és megkülönböztető képviseletének világos jele, megsértve az esélyegyenlőség, illetve a két nemmel való, a munka és a foglalkoztatás terén megvalósuló egyenlő bánásmód uniós elvét
  . [Mód. 13] |
| --- | --- |

(10)

A nemi alapú megkülönböztetés megelőzését és az ellene való fellépést célzó uniós szabályozás, a kifejezetten a nők gazdasági döntéshozatalban való jelenléte növelésére irányuló tanácsi ajánlások, és az önszabályozást bátorító uniós szintű intézkedések ellenére
  a nők
  továbbra is sokkal kevesebb nő, mint férfi foglal helyet

  alulreprezentáltabbak
  Unió-szerte a társaságok legmagasabb szintű döntéshozó testületeiben. A nemek közötti egyensúlyhiány különösen jelentős és súlyos a magánszektorban, és különösen a jegyzett társaságokban
  , ugyanakkor bizonyos uniós intézményeknél, szerveknél, hivataloknál és ügynökségeknél, így az Európai Központi Banknál is súlyos problémát jelent a nemek közötti egyensúlyhiány
  . A társasági vezetőtestületekben a nemek részvételére vonatkozó bizottsági mutatószámokból az olvasható ki, hogy a legfelső szintű üzleti döntéshozatalban résztvevő nők aránya továbbra is alacsony marad. 2012 januárjában a nők átlagosan a vezetőtestületi pozíciók 13,7 %-át foglalták el a tagállamok legnagyobb nyilvánosan jegyzett társaságaiban. A nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatóknak csupán 15 %-a volt nő
  , ami a demokratikus deficit, valamint a nők tisztességtelen és megkülönböztető képviseletének világos jele, megsértve az esélyegyenlőség, illetve a két nemmel való, a munka és a foglalkoztatás terén megvalósuló egyenlő bánásmód uniós elvét
  . [Mód. 13]

| (11) | A nők aránya a társasági vezetőtestületekben nagyon lassan emelkedik, az elmúlt években átlagosan évi 0,6 %-al. A javulás üteme jelentősen eltér az egyes tagállamokban, és ez nagyon eltérő eredményekhez vezetett. Azokban a

  Sokkal jelentősebb haladás volt megfigyelhető bizonyos
  tagállamokban, ahol

  mint például Franciaországban, amely 2017-et jelölte ki határidőnek az irányelvben meghatározott célkitűzések elérésére, de kevesebb mint két év alatt teljesítette a 2014-re előírt 20 %-os célt, vagy például Norvégiában, amely három év alatt teljesítette a 40 %-os célt. Mindkét esetben
  kötelező intézkedéseket léptettek életbe, sokkal jelentősebb haladás volt megfigyelhető

  intézkedések révén érték el ezeket az eredményeket
  . A tagállamok közötti növekvő eltérések valószínűleg még markánsabbá fog válni, tekintettel a vezetőtestületekben a nők részvételének növelését célzó nagyon eltérő tagállami megközelítésekre. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(11)

A nők aránya a társasági vezetőtestületekben nagyon lassan emelkedik, az elmúlt években átlagosan évi 0,6 %-al. A javulás üteme jelentősen eltér az egyes tagállamokban, és ez nagyon eltérő eredményekhez vezetett. Azokban a

  Sokkal jelentősebb haladás volt megfigyelhető bizonyos
  tagállamokban, ahol

  mint például Franciaországban, amely 2017-et jelölte ki határidőnek az irányelvben meghatározott célkitűzések elérésére, de kevesebb mint két év alatt teljesítette a 2014-re előírt 20 %-os célt, vagy például Norvégiában, amely három év alatt teljesítette a 40 %-os célt. Mindkét esetben
  kötelező intézkedéseket léptettek életbe, sokkal jelentősebb haladás volt megfigyelhető

  intézkedések révén érték el ezeket az eredményeket
  . A tagállamok közötti növekvő eltérések valószínűleg még markánsabbá fog válni, tekintettel a vezetőtestületekben a nők részvételének növelését célzó nagyon eltérő tagállami megközelítésekre. [Mód. 14]

| (11a) | A tagállamoknak a nemek közötti egyensúlyhoz való viszonyukban megnyilvánuló társadalmi-kulturális váltás felé irányuló stratégiákat kell elfogadniuk annak érdekében, hogy elősegítsék a nők részvételét a vezetőségi hierarchiában, valamint a munkaadók proaktív megközelítésének és cselekvésének kialakulását. Ilyen eszköz lehet például a rugalmas munkarend elősegítése és a családbarát munkahelyek támogatása a gyermekek napközbeni ellátásához való hozzáférés lehetővé tételével. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(11a)

A tagállamoknak a nemek közötti egyensúlyhoz való viszonyukban megnyilvánuló társadalmi-kulturális váltás felé irányuló stratégiákat kell elfogadniuk annak érdekében, hogy elősegítsék a nők részvételét a vezetőségi hierarchiában, valamint a munkaadók proaktív megközelítésének és cselekvésének kialakulását. Ilyen eszköz lehet például a rugalmas munkarend elősegítése és a családbarát munkahelyek támogatása a gyermekek napközbeni ellátásához való hozzáférés lehetővé tételével. [Mód. 15]

| (12) | A jegyzett társaságok vezetőtestületeiben a nemek közti egyensúlyra vonatkozó megosztott és szerteágazó, illetve hiányzó nemzeti szabályozás nem csupán eltérésekhez vezet a tagállamok között a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgató nők száma és a javulás eltérő mértéke tekintetében, hanem akadályozza a belső piacot azáltal, hogy eltérő vállalatirányítási követelményeket állít az Unión belül jegyzett társaságokkal szemben. Ezek a különbségek a társasági vezetőtestületek összetételére vonatkozó jogi és önszabályozási követelmények terén gyakorlati problémákhoz

  problémákat
  okozhatnak a vezetőtestületi tagjelöltek, valamint a több országban működő jegyzett társaságok számára, konkrétan leányvállalatok létrehozása, illetve összeolvadások és felvásárlások esetében.
  Az irányelvet azonban az uniós társaságok vezetőtestületeiben a nem ügyvezető igazgatók kiválasztására vonatkozó eltérő folyamatoktól függetlenül kell végrehajtani. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(12)

A jegyzett társaságok vezetőtestületeiben a nemek közti egyensúlyra vonatkozó megosztott és szerteágazó, illetve hiányzó nemzeti szabályozás nem csupán eltérésekhez vezet a tagállamok között a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgató nők száma és a javulás eltérő mértéke tekintetében, hanem akadályozza a belső piacot azáltal, hogy eltérő vállalatirányítási követelményeket állít az Unión belül jegyzett társaságokkal szemben. Ezek a különbségek a társasági vezetőtestületek összetételére vonatkozó jogi és önszabályozási követelmények terén gyakorlati problémákhoz

  problémákat
  okozhatnak a vezetőtestületi tagjelöltek, valamint a több országban működő jegyzett társaságok számára, konkrétan leányvállalatok létrehozása, illetve összeolvadások és felvásárlások esetében.
  Az irányelvet azonban az uniós társaságok vezetőtestületeiben a nem ügyvezető igazgatók kiválasztására vonatkozó eltérő folyamatoktól függetlenül kell végrehajtani. [Mód. 16]

| (12a) | A társaságokon belüli, nemek közötti egyensúlyhiány nagyobb a magasabb vezetői szinteken. Ezenkívül a felső vezetésben részt vevő nők közül sokan olyan területeken dolgoznak, mint például az emberi erőforrások és a kommunikáció, míg a felső vezetésben dolgozó férfiakat nagyobb valószínűséggel foglalkoztatják a társaságon belül az általános vezetésben vagy a vonalbeli vezetésben. Minthogy a vezetőtestületi pozíciókra való felvétel fő bázisát a felsővezetői tapasztalattal rendelkező jelöltek alkotják, létfontosságú, hogy a társaságoknál emelkedjen az ilyen vezetői pozíciókba előrejutó nők száma. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(12a)

A társaságokon belüli, nemek közötti egyensúlyhiány nagyobb a magasabb vezetői szinteken. Ezenkívül a felső vezetésben részt vevő nők közül sokan olyan területeken dolgoznak, mint például az emberi erőforrások és a kommunikáció, míg a felső vezetésben dolgozó férfiakat nagyobb valószínűséggel foglalkoztatják a társaságon belül az általános vezetésben vagy a vonalbeli vezetésben. Minthogy a vezetőtestületi pozíciókra való felvétel fő bázisát a felsővezetői tapasztalattal rendelkező jelöltek alkotják, létfontosságú, hogy a társaságoknál emelkedjen az ilyen vezetői pozíciókba előrejutó nők száma. [Mód. 17]

| (12b) | Az irányelv megfelelő végrehajtását lehetővé tévő egyik legfőbb tényező a nem ügyvezető igazgatók kiválasztási feltételeinek hatékony alkalmazása, amelyek meghatározása előzetesen és a teljes átláthatóság mellett történik, a jelöltek kompetenciáinak nemüktől függetlenül, egyenlő mértékben történő figyelembevételével. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(12b)

Az irányelv megfelelő végrehajtását lehetővé tévő egyik legfőbb tényező a nem ügyvezető igazgatók kiválasztási feltételeinek hatékony alkalmazása, amelyek meghatározása előzetesen és a teljes átláthatóság mellett történik, a jelöltek kompetenciáinak nemüktől függetlenül, egyenlő mértékben történő figyelembevételével. [Mód. 18]

| (12c) | A népesség elöregedése és a szakképzettség hiányának összefüggésében lelassíthatja az Unió gazdaságának fejlődési kilátásait és pénzügyi struktúráinak helyreállítását az, ha nem élünk azzal a lehetőséggel, amelyet az európai népesség fele a társasági vezetőtestületekben betöltött pozíciók szempontjából magában hordoz. Ha a tehetségtartalék felének esetében még csak fel sem merül a vezető pozíciók lehetősége, az a kinevezési eljárást és annak minőségét is megkérdőjelezi, ami növelheti az üzleti hatalmi struktúrákkal szembeni bizalmatlanságot, emellett a rendelkezésre álló humántőke hatékony felhasználásának csökkenéséhez vezethet. Az, hogy a megfelelő jelöltek között rendszeresen szerepelnek mindkét nem képviselői, biztosítja, hogy a vezetőtestületek új tagjait a legkiválóbb – férfi és női – jelöltek közül válasszák ki, a vállalati döntéshozatal pedig megfelelően tükrözze a társadalom felépítését. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(12c)

A népesség elöregedése és a szakképzettség hiányának összefüggésében lelassíthatja az Unió gazdaságának fejlődési kilátásait és pénzügyi struktúráinak helyreállítását az, ha nem élünk azzal a lehetőséggel, amelyet az európai népesség fele a társasági vezetőtestületekben betöltött pozíciók szempontjából magában hordoz. Ha a tehetségtartalék felének esetében még csak fel sem merül a vezető pozíciók lehetősége, az a kinevezési eljárást és annak minőségét is megkérdőjelezi, ami növelheti az üzleti hatalmi struktúrákkal szembeni bizalmatlanságot, emellett a rendelkezésre álló humántőke hatékony felhasználásának csökkenéséhez vezethet. Az, hogy a megfelelő jelöltek között rendszeresen szerepelnek mindkét nem képviselői, biztosítja, hogy a vezetőtestületek új tagjait a legkiválóbb – férfi és női – jelöltek közül válasszák ki, a vállalati döntéshozatal pedig megfelelően tükrözze a társadalom felépítését. [Mód. 19]

| (13) | A vezetőtestületi álláshelyek esetében a kiválasztási eljárások és a minősítési szempontok átláthatóságának a legtöbb tagállamban fennálló jelenlegi hiánya komoly akadályát jelenti a fokozottabb nemi sokszínűségnek a vezetőtestületi tagok körében, és károsan befolyásolja mind a vezetőtestületi tagjelöltek karrierjét és szabad mozgását, mind a befektetői döntéseket. Az átláthatóság említett hiánya visszatartja a vezetőtestületi álláshelyek azon lehetséges jelöltjeit a pályázástól, akinek a képességeire a leginkább szükség lenne, illetve attól, hogy megtámadják a nemi elfogultságra visszavezethető kinevezéseket, ezáltal korlátozódik a belső piacon belüli szabad mozgásuk. Másrészről a befektetők eltérő befektetési stratégiákat követnek, amelyekhez információkra van szükség a vezetőtestület tagjainak szakértelmével és kompetenciáival kapcsolatban is. A vezetőtestületi tagok minősítési követelményeinek és kiválasztási eljárásának nagyobb átláthatósága lehetővé teszi a befektetők számára, hogy jobban felmérjék a társaság üzleti stratégiáját, és hogy megfelelő mennyiségű ismeret birtokában hozzanak döntéseket.
  Fontos ezért, hogy a vezetőtestületi tagok kinevezési eljárásai egyértelműek és átláthatóak legyenek, a jelentkezőket pedig tárgyilagosan, egyéni érdemeik alapján, nemüktől függetlenül értékeljék. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(13)

A vezetőtestületi álláshelyek esetében a kiválasztási eljárások és a minősítési szempontok átláthatóságának a legtöbb tagállamban fennálló jelenlegi hiánya komoly akadályát jelenti a fokozottabb nemi sokszínűségnek a vezetőtestületi tagok körében, és károsan befolyásolja mind a vezetőtestületi tagjelöltek karrierjét és szabad mozgását, mind a befektetői döntéseket. Az átláthatóság említett hiánya visszatartja a vezetőtestületi álláshelyek azon lehetséges jelöltjeit a pályázástól, akinek a képességeire a leginkább szükség lenne, illetve attól, hogy megtámadják a nemi elfogultságra visszavezethető kinevezéseket, ezáltal korlátozódik a belső piacon belüli szabad mozgásuk. Másrészről a befektetők eltérő befektetési stratégiákat követnek, amelyekhez információkra van szükség a vezetőtestület tagjainak szakértelmével és kompetenciáival kapcsolatban is. A vezetőtestületi tagok minősítési követelményeinek és kiválasztási eljárásának nagyobb átláthatósága lehetővé teszi a befektetők számára, hogy jobban felmérjék a társaság üzleti stratégiáját, és hogy megfelelő mennyiségű ismeret birtokában hozzanak döntéseket.
  Fontos ezért, hogy a vezetőtestületi tagok kinevezési eljárásai egyértelműek és átláthatóak legyenek, a jelentkezőket pedig tárgyilagosan, egyéni érdemeik alapján, nemüktől függetlenül értékeljék. [Mód. 20]

| (14) | Noha ez az irányelv nem irányul a kiválasztási eljárásokra és minősítési követelményekre vonatkozó nemzeti jogszabályok részletes harmonizációjára, a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók közötti nemi egyensúly megvalósítása érdekében szükség van arra

  bizonyos minimumszabályok bevezetésére
  , hogy a kiegyensúlyozott nemi képviselettel nem rendelkező jegyzett társaságok
  átlátható és egyértelműen meghatározott kiválasztási eljárás, illetve
  a jelöltek képességeinek a szakmai alkalmasság, szakértelem és szakmai tapasztalatok tekintetében történő tárgyilagos összehasonlító értékelése alapján hozzanak meg egyes, a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók kinevezésére vonatkozó döntéseket. Csak uniós szintű
  kötelező érvénnyel bíró
  intézkedéssel lehet Unió-szerte hatékonyan biztosítani az egyenlő versenyfeltételeket, és elkerülni az üzleti életben a gyakorlati problémákat. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(14)

Noha ez az irányelv nem irányul a kiválasztási eljárásokra és minősítési követelményekre vonatkozó nemzeti jogszabályok részletes harmonizációjára, a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók közötti nemi egyensúly megvalósítása érdekében szükség van arra

  bizonyos minimumszabályok bevezetésére
  , hogy a kiegyensúlyozott nemi képviselettel nem rendelkező jegyzett társaságok
  átlátható és egyértelműen meghatározott kiválasztási eljárás, illetve
  a jelöltek képességeinek a szakmai alkalmasság, szakértelem és szakmai tapasztalatok tekintetében történő tárgyilagos összehasonlító értékelése alapján hozzanak meg egyes, a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók kinevezésére vonatkozó döntéseket. Csak uniós szintű
  kötelező érvénnyel bíró
  intézkedéssel lehet Unió-szerte hatékonyan biztosítani az egyenlő versenyfeltételeket, és elkerülni az üzleti életben a gyakorlati problémákat. [Mód. 21]

| (15) | Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia (11) megállapította, hogy a női munkaerő fokozottabb részvétele előfeltétele a növekedés felgyorsításának és a demográfiai kihívások kezelésének Európában. A Stratégia kiemelt célul tűzte ki 2020-ig a 20-64 év közötti nők és férfiak körében a 75 %-os foglalkoztatottságot, amely csak akkor érhető el, ha egyértelmű az elköteleződés a nem

  nemek
  közötti egyenlőség
  , valamint a nemek közötti állandósult bérszakadék megszüntetése
  mellett, és megkettőződnek az erőfeszítések a nők munkaerőpiaci

  munkaerő-piaci
  részvétele előtt álló akadályok
  , mint például a létező „üvegplafon-jelenség”
  lebontására. A jelenlegi gazdasági válság rávilágított arra, hogy Európának egyre nagyobb szüksége van a tudás, a hozzáértés és az innováció igénybevételére, valamint a rendelkezésre álló
  férfi és női
  tehetségtartalékok maradéktalan hasznosítására. A női részvétel növelése a gazdasági döntéshozatalban, különösen a társasági vezetőtestületekben várhatóan előnyös átgyűrűző hatással jár majd a nők foglalkoztatására az érintett társaságokban és az egész gazdaságban. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(15)

Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia (11) megállapította, hogy a női munkaerő fokozottabb részvétele előfeltétele a növekedés felgyorsításának és a demográfiai kihívások kezelésének Európában. A Stratégia kiemelt célul tűzte ki 2020-ig a 20-64 év közötti nők és férfiak körében a 75 %-os foglalkoztatottságot, amely csak akkor érhető el, ha egyértelmű az elköteleződés a nem

  nemek
  közötti egyenlőség
  , valamint a nemek közötti állandósult bérszakadék megszüntetése
  mellett, és megkettőződnek az erőfeszítések a nők munkaerőpiaci

  munkaerő-piaci
  részvétele előtt álló akadályok
  , mint például a létező „üvegplafon-jelenség”
  lebontására. A jelenlegi gazdasági válság rávilágított arra, hogy Európának egyre nagyobb szüksége van a tudás, a hozzáértés és az innováció igénybevételére, valamint a rendelkezésre álló
  férfi és női
  tehetségtartalékok maradéktalan hasznosítására. A női részvétel növelése a gazdasági döntéshozatalban, különösen a társasági vezetőtestületekben várhatóan előnyös átgyűrűző hatással jár majd a nők foglalkoztatására az érintett társaságokban és az egész gazdaságban. [Mód. 22]

| (15a) | E célkitűzések elérése alapvető fontosságú Európa gazdasági versenyképességének biztosítása, az innováció ösztönzése és a társasági vezetőtestületekben a szakmai színvonal megerősítése szempontjából. Ennek megfelelően az Unió úgy döntött, hogy a munkaerő-piaci egyenlőséget és a társaságok vezetőtestületeiben a nemek közötti, fokozatosan növekvő egyenlőséget az egyenlőség európai évtizedének célkitűzéseivé nyilvánítja, és tanulmányozni fogja, hogyan tudná ismertebbé tenni az e téren elért eredményeket. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(15a)

E célkitűzések elérése alapvető fontosságú Európa gazdasági versenyképességének biztosítása, az innováció ösztönzése és a társasági vezetőtestületekben a szakmai színvonal megerősítése szempontjából. Ennek megfelelően az Unió úgy döntött, hogy a munkaerő-piaci egyenlőséget és a társaságok vezetőtestületeiben a nemek közötti, fokozatosan növekvő egyenlőséget az egyenlőség európai évtizedének célkitűzéseivé nyilvánítja, és tanulmányozni fogja, hogyan tudná ismertebbé tenni az e téren elért eredményeket. [Mód. 23]

| (16) | Minderre tekintettel az Uniónak a nők társasági vezetőtestületekben való részvételének növelésére kell törekednie
  minden tagállamban
  , a gazdasági növekedés felgyorsítása
  , a munkaerő-piaci mobilitás elősegítése,
  az európai társaságok versenyképességének javítása, továbbá a munkaerőpiacon a tényleges nemek közötti egyensúly megvalósítása érdekében. E cél elérésére előnyben részesítésre vonatkozó minimális követelmények révén kell törekedni, amelyek a jegyzett társaságok vezetőtestületei nemi összetételére vonatkozó számszerűsített célra irányuló kötelező intézkedések formáját öltik, szem előtt tartva, hogy azok a tagállamok és harmadik országok érték el a legjobb eredményeket a nők gazdasági döntéshozatalban való alulképviseletének orvoslása terén, amelyek ezt vagy ehhez hasonló módszert választottak. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(16)

Minderre tekintettel az Uniónak a nők társasági vezetőtestületekben való részvételének növelésére kell törekednie
  minden tagállamban
  , a gazdasági növekedés felgyorsítása
  , a munkaerő-piaci mobilitás elősegítése,
  az európai társaságok versenyképességének javítása, továbbá a munkaerőpiacon a tényleges nemek közötti egyensúly megvalósítása érdekében. E cél elérésére előnyben részesítésre vonatkozó minimális követelmények révén kell törekedni, amelyek a jegyzett társaságok vezetőtestületei nemi összetételére vonatkozó számszerűsített célra irányuló kötelező intézkedések formáját öltik, szem előtt tartva, hogy azok a tagállamok és harmadik országok érték el a legjobb eredményeket a nők gazdasági döntéshozatalban való alulképviseletének orvoslása terén, amelyek ezt vagy ehhez hasonló módszert választottak. [Mód. 24]

| (16a) | A jegyzett társaságoknak nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó politikát kell kidolgozniuk, hogy az egész érintett társaságnál elérjék a nemek kiegyensúlyozottabb képviseletét. Ez a politika magában foglalhatja az e társaságban végrehajtott vonatkozó intézkedések – a legfontosabb pozíciókba mind női, mind férfi jelölt állítása, mentori programok és karrierfejlesztési útmutatás a nők számára, a sokszínű felvételt ösztönző humánerőforrás-stratégiák – leírását. Ezenkívül magában foglalhatja rugalmas munkavégzési feltételek felkínálását minden munkavállaló számára, például a szülői szabadságra vonatkozó támogatást, valamint a háztartási munka és a gyermekgondozás támogatását. Minden társaság kiválaszthatja a tevékenységeihez legjobban illeszkedő politikákat, és aktív intézkedéseket kell hoznia a társaság vezetésében alulreprezentált nem arányának növelése érdekében. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(16a)

A jegyzett társaságoknak nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó politikát kell kidolgozniuk, hogy az egész érintett társaságnál elérjék a nemek kiegyensúlyozottabb képviseletét. Ez a politika magában foglalhatja az e társaságban végrehajtott vonatkozó intézkedések – a legfontosabb pozíciókba mind női, mind férfi jelölt állítása, mentori programok és karrierfejlesztési útmutatás a nők számára, a sokszínű felvételt ösztönző humánerőforrás-stratégiák – leírását. Ezenkívül magában foglalhatja rugalmas munkavégzési feltételek felkínálását minden munkavállaló számára, például a szülői szabadságra vonatkozó támogatást, valamint a háztartási munka és a gyermekgondozás támogatását. Minden társaság kiválaszthatja a tevékenységeihez legjobban illeszkedő politikákat, és aktív intézkedéseket kell hoznia a társaság vezetésében alulreprezentált nem arányának növelése érdekében. [Mód. 25]

| (17) | A tőzsdéken

  tőzsdén
  jegyzett társaságok kiemelt gazdasági fontossággal, láthatósággal és kihatással rendelkeznek a piac egésze tekintetében. Az ezen irányelvben előírt intézkedéseknek ezért a jegyzett társaságokra kell vonatkozniuk, amelyek definíció szerint a valamely tagállamban bejegyzett azon

  székhellyel rendelkező
  társaságok,
  és
  amelyek részvényeivel kereskedni lehet a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 4. cikkének (1) és (14) bekezdésében foglaltak szerinti szabályozott piacokon egy vagy több tagállamban. E társaságok a gazdaság egésze számára állítanak fel normákat, és a gyakorlataikat várhatóan más típusú társaságok is követni fogják. A bejegyzett társaságok nyilvános jellege igazolja, hogy közérdekből fokozottabb szabályozás érvényesüljön tekintetükben.
  [Mód. 26] |
| --- | --- |

(17)

A tőzsdéken

  tőzsdén
  jegyzett társaságok kiemelt gazdasági fontossággal, láthatósággal és kihatással rendelkeznek a piac egésze tekintetében. Az ezen irányelvben előírt intézkedéseknek ezért a jegyzett társaságokra kell vonatkozniuk, amelyek definíció szerint a valamely tagállamban bejegyzett azon

  székhellyel rendelkező
  társaságok,
  és
  amelyek részvényeivel kereskedni lehet a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 4. cikkének (1) és (14) bekezdésében foglaltak szerinti szabályozott piacokon egy vagy több tagállamban. E társaságok a gazdaság egésze számára állítanak fel normákat, és a gyakorlataikat várhatóan más típusú társaságok is követni fogják. A bejegyzett társaságok nyilvános jellege igazolja, hogy közérdekből fokozottabb szabályozás érvényesüljön tekintetükben.
  [Mód. 26]

| (18) | Ezen irányelvnek nem kell kiterjedni

  kiterjednie
  a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (13) szerinti mikro-, kis és középvállalkozásokra (kkv-k) akkor sem, ha ezek jegyzett társaságok.
  A tagállamoknak azonban olyan szakpolitikákat kell elfogadniuk, amelyek támogatják és ösztönzik a kkv-kat a nemek közötti egyensúly jelentős javítására a vezetés valamennyi szintjén és a vezetőtestületekben. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(18)

Ezen irányelvnek nem kell kiterjedni

  kiterjednie
  a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (13) szerinti mikro-, kis és középvállalkozásokra (kkv-k) akkor sem, ha ezek jegyzett társaságok.
  A tagállamoknak azonban olyan szakpolitikákat kell elfogadniuk, amelyek támogatják és ösztönzik a kkv-kat a nemek közötti egyensúly jelentős javítására a vezetés valamennyi szintjén és a vezetőtestületekben. [Mód. 27]

| (19) | A tagállamokban jegyzett társaságok esetében a vezetőtestületek szerkezete vonatkozásában eltérő rendszerek léteznek, a fő különbség az igazgatótanácsból és felügyelőtanácsból álló kettős („szintű”) rendszer, valamint az egységes („egyszintű”) rendszer között van, amelyben az irányítási és a felügyeleti funkció egy testületben egyesül. Léteznek vegyes rendszerek is, amelyekben megjelennek mind a két rendszer jellemző vonásai, vagy amelyek választási lehetőséget adnak a társaságoknak a különféle modellek között. Az ezen irányelvben foglalt intézkedésnek a tagállamokban előforduló valamennyi vezetőtestületi rendszerre vonatkoznia kell. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamokban jegyzett társaságok esetében a vezetőtestületek szerkezete vonatkozásában eltérő rendszerek léteznek, a fő különbség az igazgatótanácsból és felügyelőtanácsból álló kettős („szintű”) rendszer, valamint az egységes („egyszintű”) rendszer között van, amelyben az irányítási és a felügyeleti funkció egy testületben egyesül. Léteznek vegyes rendszerek is, amelyekben megjelennek mind a két rendszer jellemző vonásai, vagy amelyek választási lehetőséget adnak a társaságoknak a különféle modellek között. Az ezen irányelvben foglalt intézkedésnek a tagállamokban előforduló valamennyi vezetőtestületi rendszerre vonatkoznia kell.

| (20) | Minden vezetőtestületi rendszer különbséget tesz a társaság napi irányításával foglalkozó ügyvezető igazgatók, és a nem-ügyvezető igazgatók között, akik nem vesznek részt a napi irányításban, hanem felügyeleti feladatot látnak el. Az ebben az irányelvben szereplő mennyiségi céloknak csak a nem-ügyvezető igazgatókra kell vonatkozniuk annak érdekében, hogy megfelelő egyensúly teremtődjön a vezetőtestületekben a nemi sokszínűség növelésének igénye, és a társaságok napi irányításába való beavatkozás minimalizálásának szükségessége között. Mivel a nem-ügyvezető igazgatók felügyeleti feladatokat látnak el, egyszerűbb megfelelően képzett jelölteket találni a társaságon kívülről és jelentős mértékben a társaság működése szerinti ágazaton is túlról – ami fontos szempont azon gazdasági területek esetében, amelyekben az egyik nem tagjai különösen alulreprezentáltak a munkavállalók körében. |
| --- | --- |

(20)

Minden vezetőtestületi rendszer különbséget tesz a társaság napi irányításával foglalkozó ügyvezető igazgatók, és a nem-ügyvezető igazgatók között, akik nem vesznek részt a napi irányításban, hanem felügyeleti feladatot látnak el. Az ebben az irányelvben szereplő mennyiségi céloknak csak a nem-ügyvezető igazgatókra kell vonatkozniuk annak érdekében, hogy megfelelő egyensúly teremtődjön a vezetőtestületekben a nemi sokszínűség növelésének igénye, és a társaságok napi irányításába való beavatkozás minimalizálásának szükségessége között. Mivel a nem-ügyvezető igazgatók felügyeleti feladatokat látnak el, egyszerűbb megfelelően képzett jelölteket találni a társaságon kívülről és jelentős mértékben a társaság működése szerinti ágazaton is túlról – ami fontos szempont azon gazdasági területek esetében, amelyekben az egyik nem tagjai különösen alulreprezentáltak a munkavállalók körében.

| (21) | Számos tagállamban a nemzeti jog vagy gyakorlat értelmében a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók meghatározott hányadát a társaság munkavállalóinak és/vagy a munkavállalók szervezeteinek lehet, vagy kell kineveznie vagy megválasztania. Az ezen irányelvben szereplő mennyiségi céloknak valamennyi nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatóra vonatkoznia kell, ideértve az alkalmazottak képviselőit is. Ugyanakkor az e célok elérésére szolgáló gyakorlati eljárásokat az érintett tagállamoknak kell kialakítaniuk, figyelemmel arra a körülményre, hogy egyes nem-ügyvezető igazgatók munkavállalói képviselők

  Ezen irányelvnek figyelembe kell vennie a tagállamokban létező kiválasztási eljárások sokszínűségét és nemzeti sajátosságait
  . [Mód. 28] |
| --- | --- |

(21)

Számos tagállamban a nemzeti jog vagy gyakorlat értelmében a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók meghatározott hányadát a társaság munkavállalóinak és/vagy a munkavállalók szervezeteinek lehet, vagy kell kineveznie vagy megválasztania. Az ezen irányelvben szereplő mennyiségi céloknak valamennyi nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatóra vonatkoznia kell, ideértve az alkalmazottak képviselőit is. Ugyanakkor az e célok elérésére szolgáló gyakorlati eljárásokat az érintett tagállamoknak kell kialakítaniuk, figyelemmel arra a körülményre, hogy egyes nem-ügyvezető igazgatók munkavállalói képviselők

  Ezen irányelvnek figyelembe kell vennie a tagállamokban létező kiválasztási eljárások sokszínűségét és nemzeti sajátosságait
  . [Mód. 28]

| (22) | Az Unióban jegyzett társaságok számára elő

  társaságoknak arra
  kell írni, hogy vezessenek be a vezetőtestületeik nemi összetételére vonatkozó meghatározott célok elérésére irányuló megfelelő eljárásokat. Azon

  törekedniük, hogy 2020. január 1-ig elérjék a nem ügyvezető igazgatók esetében az alulreprezentált nem legalább 40 %-os arányára vonatkozó célértéket
  .
  E célérték elérése érdekében azon
  jegyzett társaságoknak

  társaságok számára
  , amelyek vezetőtestületeiben az alulreprezentált nem képviselői a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatói pozíciók kevesebb, mint 40 %-át töltik be, e pozíciókat

  kötelezővé kell tenni, hogy az
  e
  pozíciók betöltéséhez
  az egyes jelöltek képességeinek összehasonlító, előre megállapított, átlátható, semlegesen megfogalmazott és egységes követelményeket alkalmazó
  összehasonlító
  elemzése alapján kell betölteniük annak érdekében, hogy az említett százalékot legkésőbb 2020. január 1-ig elérjék.

  hajtsák végre az előválogatási vagy kiválasztási eljárást.

  Ezért az irányelv előírja az alureprezentált nem esetében a legalább 40 %-os arányt a nem-ügyvezető igazgatók esetében. Ez a célkitűzés elvileg csak az általános nemi sokszínűséget érinti a nem-ügyvezető igazgatók körében, és konkrét esetekben nem befolyásolja az egyes igazgatóknak a férfi és a női jelöltek széles köréből való kiválasztását. Konkrétan nem zár el egyetlen jelöltet sem az igazgatói álláshelyek elől, és nem erőltet rá egyetlen meghatározott igazgatót sem a társaságokra vagy a részvényesekre. A megfelelő vezetőtestületi tagokról való döntés így továbbra is a társaságok és a részvényesek joga marad.
  [Mód. 29] |
| --- | --- |

(22)

Az Unióban jegyzett társaságok számára elő

  társaságoknak arra
  kell írni, hogy vezessenek be a vezetőtestületeik nemi összetételére vonatkozó meghatározott célok elérésére irányuló megfelelő eljárásokat. Azon

  törekedniük, hogy 2020. január 1-ig elérjék a nem ügyvezető igazgatók esetében az alulreprezentált nem legalább 40 %-os arányára vonatkozó célértéket
  .
  E célérték elérése érdekében azon
  jegyzett társaságoknak

  társaságok számára
  , amelyek vezetőtestületeiben az alulreprezentált nem képviselői a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatói pozíciók kevesebb, mint 40 %-át töltik be, e pozíciókat

  kötelezővé kell tenni, hogy az
  e
  pozíciók betöltéséhez
  az egyes jelöltek képességeinek összehasonlító, előre megállapított, átlátható, semlegesen megfogalmazott és egységes követelményeket alkalmazó
  összehasonlító
  elemzése alapján kell betölteniük annak érdekében, hogy az említett százalékot legkésőbb 2020. január 1-ig elérjék.

  hajtsák végre az előválogatási vagy kiválasztási eljárást.

  Ezért az irányelv előírja az alureprezentált nem esetében a legalább 40 %-os arányt a nem-ügyvezető igazgatók esetében. Ez a célkitűzés elvileg csak az általános nemi sokszínűséget érinti a nem-ügyvezető igazgatók körében, és konkrét esetekben nem befolyásolja az egyes igazgatóknak a férfi és a női jelöltek széles köréből való kiválasztását. Konkrétan nem zár el egyetlen jelöltet sem az igazgatói álláshelyek elől, és nem erőltet rá egyetlen meghatározott igazgatót sem a társaságokra vagy a részvényesekre. A megfelelő vezetőtestületi tagokról való döntés így továbbra is a társaságok és a részvényesek joga marad.
  [Mód. 29]

| (22a) | A 40 %-os célkitűzés elvileg csak az általános nemi sokszínűséget érinti a nem ügyvezető igazgatók körében, és konkrét esetekben nem befolyásolja az egyes igazgatóknak a férfi és a női jelöltek széles köréből való kiválasztását. Konkrétan nem zár el egyetlen jelöltet sem az igazgatói álláshelyek elől, és nem erőltet rá egyetlen meghatározott igazgatót sem a társaságokra vagy a részvényesekre. A megfelelő vezetőtestületi tagok kinevezéséről való döntés így továbbra is a társaságok és a részvényesek joga marad. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(22a)

A 40 %-os célkitűzés elvileg csak az általános nemi sokszínűséget érinti a nem ügyvezető igazgatók körében, és konkrét esetekben nem befolyásolja az egyes igazgatóknak a férfi és a női jelöltek széles köréből való kiválasztását. Konkrétan nem zár el egyetlen jelöltet sem az igazgatói álláshelyek elől, és nem erőltet rá egyetlen meghatározott igazgatót sem a társaságokra vagy a részvényesekre. A megfelelő vezetőtestületi tagok kinevezéséről való döntés így továbbra is a társaságok és a részvényesek joga marad. [Mód. 30]

| (22b) | A jegyzett társaságoknak mérlegelniük kell a nemek közötti egyensúly elérésének egyik módjaként az alulreprezentált nem számára szóló képzési és mentorprogramok bevezetését, amennyiben nyilvánvaló aránytalanság áll fenn a nemek között a vezetőtestületi pozíciókra választható jelöltek körében. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(22b)

A jegyzett társaságoknak mérlegelniük kell a nemek közötti egyensúly elérésének egyik módjaként az alulreprezentált nem számára szóló képzési és mentorprogramok bevezetését, amennyiben nyilvánvaló aránytalanság áll fenn a nemek között a vezetőtestületi pozíciókra választható jelöltek körében. [Mód. 31]

| (23) | A tagállamok meghatározó befolyást gyakorolnak azon jegyzett társaságok felett, amelyek a 2006/111/EK bizottsági irányelv (14) 2. cikkének b) pontja értelmében közvállalkozásnak minősülnek. A meghatározó befolyásnak köszönhetően megfelelő eszközökkel rendelkeznek ahhoz, hogy a szükséges változást gyorsabban érjék el. Ezért az ilyen társaságok esetében korábbi dátumot kellene előírni a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók körében az alureprezentált nem legalább 40 %-os arányára vonatkozó cél tekintetében
  , összhangban a tagállamok által az ezen irányelv értelmében felállított megfelelő mechanizmusokkal
  . [Mód. 32] |
| --- | --- |

(23)

A tagállamok meghatározó befolyást gyakorolnak azon jegyzett társaságok felett, amelyek a 2006/111/EK bizottsági irányelv (14) 2. cikkének b) pontja értelmében közvállalkozásnak minősülnek. A meghatározó befolyásnak köszönhetően megfelelő eszközökkel rendelkeznek ahhoz, hogy a szükséges változást gyorsabban érjék el. Ezért az ilyen társaságok esetében korábbi dátumot kellene előírni a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók körében az alureprezentált nem legalább 40 %-os arányára vonatkozó cél tekintetében
  , összhangban a tagállamok által az ezen irányelv értelmében felállított megfelelő mechanizmusokkal
  . [Mód. 32]

| (23a) | Akár jegyzett társaságok, akár nem, a közvállalkozásoknak természetüknél fogva példát kell mutatniuk a magánszektor felé. A Bizottságnak ezért értékelnie kell a tagállamok helyzetét, és mérlegelnie kell, hogy a kkv-k definícióján kívül eső közvállalkozásokat az irányelv hatálya alá vegyék-e a jövőben. [Mód. 33] |
| --- | --- |

(23a)

Akár jegyzett társaságok, akár nem, a közvállalkozásoknak természetüknél fogva példát kell mutatniuk a magánszektor felé. A Bizottságnak ezért értékelnie kell a tagállamok helyzetét, és mérlegelnie kell, hogy a kkv-k definícióján kívül eső közvállalkozásokat az irányelv hatálya alá vegyék-e a jövőben. [Mód. 33]

| (23b) | A Bizottságnak össze kell gyűjtenie és elemeznie kell a gazdaságban szintén fontos szerepet betöltő nem jegyzett nagy vállalkozásoknak a nemek közötti egyensúlyra vonatkozó tényeit és számait. Ezt követően hatásvizsgálatot kell folytatni, hogy képet kapjunk az ilyen vállalkozások helyzetéről a tagállamokban, és megvizsgáljuk, hogy szükség van-e uniós szintű intézkedésekre, hogy később az ilyen vállalkozások bekerüljenek az irányelv hatálya alá. A Bizottságnak ugyanakkor ismertetnie kell a különféle opciókat, hiszen a sajátos nemzeti körülményeknek köszönhetően egyedi rendszerekre lehet szükség. [Mód. 34] |
| --- | --- |

(23b)

A Bizottságnak össze kell gyűjtenie és elemeznie kell a gazdaságban szintén fontos szerepet betöltő nem jegyzett nagy vállalkozásoknak a nemek közötti egyensúlyra vonatkozó tényeit és számait. Ezt követően hatásvizsgálatot kell folytatni, hogy képet kapjunk az ilyen vállalkozások helyzetéről a tagállamokban, és megvizsgáljuk, hogy szükség van-e uniós szintű intézkedésekre, hogy később az ilyen vállalkozások bekerüljenek az irányelv hatálya alá. A Bizottságnak ugyanakkor ismertetnie kell a különféle opciókat, hiszen a sajátos nemzeti körülményeknek köszönhetően egyedi rendszerekre lehet szükség. [Mód. 34]

| (24) | A cél teljesítéséhez szükséges nem-ügyvezető igazgatói álláshelyek száma tekintetében további pontosításra van szükség, mivel a legtöbb vezetőtestület létszáma esetében a 40 %-os arány matematikailag csak meghaladható vagy megközelíthető. Ezért a célkitűzés teljesítéséhez szükséges vezetőtestületi álláshelyek számának a 40 %-hoz legközelebbi számnak kell lennie. Ugyanakkor az eredetileg túlságosan magas képviselttel rendelkező nem megkülönböztetésének elkerülése végett a jegyzett társaságokat nem szabad arra kötelezni, hogy az alulreprezentált nem képviselőit a nem-ügyvezető igazgatói vezetőtestületi álláshelyek felére vagy azt meghaladó arányára kinevezzék. Így például

  Amennyiben a nem ügyvezetői vezetőtestület csupán háromtagú, matematikailag lehetetlen mindkét nem esetében a 40 %-os arány fölé menni. Ilyen esetekben tehát
  az alulreprezentált nem képviselőinek egy három vagy négy nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatóból álló vezetőtestületben legalább egy, egy öt vagy hat nem-ügyvezető igazgatóból álló vezetőtestületben legalább kettő, és egy hét vagy nyolc nem-ügyvezető igazgatóból álló vezetőtestületben legalább három álláshelyet be kell, hogy töltsenek. [Mód. 35] |
| --- | --- |

(24)

A cél teljesítéséhez szükséges nem-ügyvezető igazgatói álláshelyek száma tekintetében további pontosításra van szükség, mivel a legtöbb vezetőtestület létszáma esetében a 40 %-os arány matematikailag csak meghaladható vagy megközelíthető. Ezért a célkitűzés teljesítéséhez szükséges vezetőtestületi álláshelyek számának a 40 %-hoz legközelebbi számnak kell lennie. Ugyanakkor az eredetileg túlságosan magas képviselttel rendelkező nem megkülönböztetésének elkerülése végett a jegyzett társaságokat nem szabad arra kötelezni, hogy az alulreprezentált nem képviselőit a nem-ügyvezető igazgatói vezetőtestületi álláshelyek felére vagy azt meghaladó arányára kinevezzék. Így például

  Amennyiben a nem ügyvezetői vezetőtestület csupán háromtagú, matematikailag lehetetlen mindkét nem esetében a 40 %-os arány fölé menni. Ilyen esetekben tehát
  az alulreprezentált nem képviselőinek egy három vagy négy nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatóból álló vezetőtestületben legalább egy, egy öt vagy hat nem-ügyvezető igazgatóból álló vezetőtestületben legalább kettő, és egy hét vagy nyolc nem-ügyvezető igazgatóból álló vezetőtestületben legalább három álláshelyet be kell, hogy töltsenek. [Mód. 35]

| (25) | Az Európai Unió Bírósága az előnyben részesítéssel, és annak a nemi alapú megkülönböztetés tilalmának elvével való összeegyeztethetőségével (amelyet ma már a Charta 21. cikke is tartalmaz) kapcsolatos ítélkezési gyakorlatában (15) elfogadta, hogy bizonyos esetekben előnyben lehet részesíteni az alulreprezentált nem képviselőit a foglalkoztatás céljából történő kiválasztás vagy az előremenetel során, feltéve, hogy az alulreprezentált nembe tartozó jelölt a másik nembe tartozó versenytársával azonos szakmai alkalmassággal, szakértelemmel és szakmai tapasztalatokkal rendelkezik, az előnyben részesítés nem automatikus és feltétel nélküli, továbbá felülbírálható, amennyiben a másik jelölt személyéhez kapcsolódó indokok ez utóbbi felé billentik a mérleget, valamint minden jelölt jelentkezését objektíven, az érintett jelölt összes kvalitását figyelembe véve értékelik. |
| --- | --- |

(25)

Az Európai Unió Bírósága az előnyben részesítéssel, és annak a nemi alapú megkülönböztetés tilalmának elvével való összeegyeztethetőségével (amelyet ma már a Charta 21. cikke is tartalmaz) kapcsolatos ítélkezési gyakorlatában (15) elfogadta, hogy bizonyos esetekben előnyben lehet részesíteni az alulreprezentált nem képviselőit a foglalkoztatás céljából történő kiválasztás vagy az előremenetel során, feltéve, hogy az alulreprezentált nembe tartozó jelölt a másik nembe tartozó versenytársával azonos szakmai alkalmassággal, szakértelemmel és szakmai tapasztalatokkal rendelkezik, az előnyben részesítés nem automatikus és feltétel nélküli, továbbá felülbírálható, amennyiben a másik jelölt személyéhez kapcsolódó indokok ez utóbbi felé billentik a mérleget, valamint minden jelölt jelentkezését objektíven, az érintett jelölt összes kvalitását figyelembe véve értékelik.

| (26) | A tagállamoknak az ítélkezési gyakorlattal összhangban gondoskodniuk kell arról, hogy a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók kiválasztása a legjobb minősítéssel rendelkező jelöltek köréből történjen, az egyes jelöltek előre meghatározott, átlátható, semlegesen megfogalmazott és egyértelmű követelményeken alapuló minősítésének összehasonlító elemzése alapján. A társaságok által alkalmazható kiválasztási követelménytípusok közé tartoznak

  tartozik
  például a szakmai gyakorlat az igazgatási és/vagy felügyeleti feladatok terén,
  a nemzetközi tapasztalat, a multidiszciplinaritás,
  ismeretek olyan meghatározott, releváns területeken mint a pénzügyek

  pénzügy
  , a kontrolling vagy a humánerőforrás menedzsment, és a vezetői, kommunikációs és hálózatépítési képességek. Előnyben kell részesíteni az alureprezentált nembe tartozó jelöltet, amennyiben az alulreprezentált nembe tartozó jelölt a másik nembe tartozó versenytársával azonos szakmai alkalmassággal, szakértelemmel és szakmai tapasztalatokkal rendelkezik, és ha az egyes jelöltek összes kvalitását figyelembe vevő objektív értékelés nem billenti a másik jelölt felé a mérleget. [Mód. 36] |
| --- | --- |

(26)

A tagállamoknak az ítélkezési gyakorlattal összhangban gondoskodniuk kell arról, hogy a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók kiválasztása a legjobb minősítéssel rendelkező jelöltek köréből történjen, az egyes jelöltek előre meghatározott, átlátható, semlegesen megfogalmazott és egyértelmű követelményeken alapuló minősítésének összehasonlító elemzése alapján. A társaságok által alkalmazható kiválasztási követelménytípusok közé tartoznak

  tartozik
  például a szakmai gyakorlat az igazgatási és/vagy felügyeleti feladatok terén,
  a nemzetközi tapasztalat, a multidiszciplinaritás,
  ismeretek olyan meghatározott, releváns területeken mint a pénzügyek

  pénzügy
  , a kontrolling vagy a humánerőforrás menedzsment, és a vezetői, kommunikációs és hálózatépítési képességek. Előnyben kell részesíteni az alureprezentált nembe tartozó jelöltet, amennyiben az alulreprezentált nembe tartozó jelölt a másik nembe tartozó versenytársával azonos szakmai alkalmassággal, szakértelemmel és szakmai tapasztalatokkal rendelkezik, és ha az egyes jelöltek összes kvalitását figyelembe vevő objektív értékelés nem billenti a másik jelölt felé a mérleget. [Mód. 36]

| (27) | Az igazgatók toborzásának

  felvételének, kiválasztásának
  és kinevezésének módja tagállamonként és társaságonként különbözik. A részvényesek közgyűlése elé terjesztendő jelölteket előválogathatja például egy nevezési bizottság, vagy az igazgatókat közvetlenül is kinevezhetik meghatározott részvényesek, de a részvényesek közgyűlése szavazhat is az egyes jelöltekről vagy a jelöltek listájáról.
  Ez az irányelv tiszteletben tartja a kiválasztási eljárásokat, amelyeket átláthatóságra és érdemre kell alapozni,, ugyanakkor szorgalmazza a vezetőtestületekben az alulreprezentált nem fokozott szerepvállalására vonatkozó célkitűzés megvalósítását.
   A jelöltek kiválasztására vonatkozó követelményeknek a kiválasztási eljárás megfelelő szakaszai során a nemzeti jogszabályok és az érintett jegyzett társaságok alapszabálya szerint teljesülniük kell. E tekintetben az irányelv csupán a kiválasztási eljárások minimális harmonizációját írja elő, lehetővé téve a jegyzett társaságok vezetőtestületeiben a nemek közötti kiegyensúlyozottabb képviselet céljának elérése érdekében a Bíróság ítélkezési gyakorlata által támasztott követelmények alkalmazását

  – igen sokféle kiválasztási eljárást tesz lehetővé
  .
  Ezen irányelv rendelkezései nem avatkoznak bele indokolatlanul a napi irányításba, mivel a társaságok fenntartják a jelöltek – a képességeken és más vonatkozó objektív megfontolások alapján történő – szabad kiválasztásának jogát
  . [Mód. 37] |
| --- | --- |

(27)

Az igazgatók toborzásának

  felvételének, kiválasztásának
  és kinevezésének módja tagállamonként és társaságonként különbözik. A részvényesek közgyűlése elé terjesztendő jelölteket előválogathatja például egy nevezési bizottság, vagy az igazgatókat közvetlenül is kinevezhetik meghatározott részvényesek, de a részvényesek közgyűlése szavazhat is az egyes jelöltekről vagy a jelöltek listájáról.
  Ez az irányelv tiszteletben tartja a kiválasztási eljárásokat, amelyeket átláthatóságra és érdemre kell alapozni,, ugyanakkor szorgalmazza a vezetőtestületekben az alulreprezentált nem fokozott szerepvállalására vonatkozó célkitűzés megvalósítását.
   A jelöltek kiválasztására vonatkozó követelményeknek a kiválasztási eljárás megfelelő szakaszai során a nemzeti jogszabályok és az érintett jegyzett társaságok alapszabálya szerint teljesülniük kell. E tekintetben az irányelv csupán a kiválasztási eljárások minimális harmonizációját írja elő, lehetővé téve a jegyzett társaságok vezetőtestületeiben a nemek közötti kiegyensúlyozottabb képviselet céljának elérése érdekében a Bíróság ítélkezési gyakorlata által támasztott követelmények alkalmazását

  – igen sokféle kiválasztási eljárást tesz lehetővé
  .
  Ezen irányelv rendelkezései nem avatkoznak bele indokolatlanul a napi irányításba, mivel a társaságok fenntartják a jelöltek – a képességeken és más vonatkozó objektív megfontolások alapján történő – szabad kiválasztásának jogát
  . [Mód. 37]

| (27a) | Ha a jelöltek előzetes kiválasztása választási vagy szavazási eljárásokon alapul – például a munkavállalók vagy képviselőik esetében –, az eljárásokat a teljes eljárás során módosítani kell annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a nemek közötti nagyobb egyenlőség célkitűzésének az igazgatótanácsok egészében való megvalósításához, miközben biztosítják, hogy az ezen eljárás során megválasztott igazgató neme ne legyen előre meghatározva. [Mód. 38] |
| --- | --- |

(27a)

Ha a jelöltek előzetes kiválasztása választási vagy szavazási eljárásokon alapul – például a munkavállalók vagy képviselőik esetében –, az eljárásokat a teljes eljárás során módosítani kell annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a nemek közötti nagyobb egyenlőség célkitűzésének az igazgatótanácsok egészében való megvalósításához, miközben biztosítják, hogy az ezen eljárás során megválasztott igazgató neme ne legyen előre meghatározva. [Mód. 38]

| (28) | Ennek az irányelvnek a célja a tőzsdéken jegyzett társaságok igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javítása és ezáltal a férfiak és a nők közötti egyenlőség – amely az Unió egyik alapvető jogának minősül – megvalósításához történő hozzájárulás. Ezért a jegyzet társaságok számára elő kell írni, hogy a sikertelen jelölt kérelmére ne csupán a kiválasztás alapjául szolgáló minősítés szempontjait közöljék, hanem a minősítések tárgyilagos összehasonlító értékelését, és adott esetben a mérleget a nem az alulreprezentált nembe tartozó jelölt javára billentő megfontolásokat is. A Charta 7. és 8. cikke által elismert, a magánélet tiszteletben tartásához való jognak a személyes adatok feldolgozására tekintettel fennálló, említett korlátozásai, valamint a jegyzett társaságok azon kötelezettsége, hogy kérelemre kiadják ezeket az információkat a sikertelen jelöltnek, szükségesek és az arányosság elvével összhangban valóban elismerten közérdekű célokat szolgálnak. Ezért összhangban vannak a Charta 52. cikke (1) bekezdésében az ilyen korlátozások tekintetében előírt követelményekkel és a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatával. |
| --- | --- |

(28)

Ennek az irányelvnek a célja a tőzsdéken jegyzett társaságok igazgatói körében a nemek közötti egyensúly javítása és ezáltal a férfiak és a nők közötti egyenlőség – amely az Unió egyik alapvető jogának minősül – megvalósításához történő hozzájárulás. Ezért a jegyzet társaságok számára elő kell írni, hogy a sikertelen jelölt kérelmére ne csupán a kiválasztás alapjául szolgáló minősítés szempontjait közöljék, hanem a minősítések tárgyilagos összehasonlító értékelését, és adott esetben a mérleget a nem az alulreprezentált nembe tartozó jelölt javára billentő megfontolásokat is. A Charta 7. és 8. cikke által elismert, a magánélet tiszteletben tartásához való jognak a személyes adatok feldolgozására tekintettel fennálló, említett korlátozásai, valamint a jegyzett társaságok azon kötelezettsége, hogy kérelemre kiadják ezeket az információkat a sikertelen jelöltnek, szükségesek és az arányosság elvével összhangban valóban elismerten közérdekű célokat szolgálnak. Ezért összhangban vannak a Charta 52. cikke (1) bekezdésében az ilyen korlátozások tekintetében előírt követelményekkel és a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatával.

| (29) | A jegyzett társaság kell, hogy bizonyítsa a kiválasztás helyességét, amennyiben egy, az alulreprezentált nembe tartozó sikertelen jelölt azt feltételezi, hogy azonosan minősítést szerzett a másik nembe tartozó jelölttel, aki ténylegesen kineveztek. |
| --- | --- |

(29)

A jegyzett társaság kell, hogy bizonyítsa a kiválasztás helyességét, amennyiben egy, az alulreprezentált nembe tartozó sikertelen jelölt azt feltételezi, hogy azonosan minősítést szerzett a másik nembe tartozó jelölttel, aki ténylegesen kineveztek.

| (30) | A tagállamoknak hatékony, arányos és elrettentő erejű szankciókat kell bevezetniük az irányelv

  irányelvben meghatározott nyílt és átlátható eljárásra vonatkozó követelmények
  megsértése esetére, ezek lehetnek többek között igazgatási bírságok
  , a nyílt közbeszerzési eljárásokból való kizárás, részleges kizárás az uniós strukturális alapokból való támogatásokból
  és a 4. cikk (1) bekezdése szerinti nemzeti intézkedésekkel ellentétes nem-ügyvezető igazgató

  nem ügyvezető igazgatói
  kinevezések vagy választások semmisségének megállapítása vagy érvénytelenítése bírói testület által.
  Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az ezen irányelvben meghatározott, nem teljes körű szankciókon túl is cselekedhessenek, és alkalmazhassák többek között súlyos és ismétlődő jogsértések esetében az érintett társaságnak az illetékes bírói testület általi kényszerfeloszlatását, a megfelelő eljárási biztosítékok teljes mértékű tiszteletben tartásával. [Mód. 39] |
| --- | --- |

(30)

A tagállamoknak hatékony, arányos és elrettentő erejű szankciókat kell bevezetniük az irányelv

  irányelvben meghatározott nyílt és átlátható eljárásra vonatkozó követelmények
  megsértése esetére, ezek lehetnek többek között igazgatási bírságok
  , a nyílt közbeszerzési eljárásokból való kizárás, részleges kizárás az uniós strukturális alapokból való támogatásokból
  és a 4. cikk (1) bekezdése szerinti nemzeti intézkedésekkel ellentétes nem-ügyvezető igazgató

  nem ügyvezető igazgatói
  kinevezések vagy választások semmisségének megállapítása vagy érvénytelenítése bírói testület által.
  Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az ezen irányelvben meghatározott, nem teljes körű szankciókon túl is cselekedhessenek, és alkalmazhassák többek között súlyos és ismétlődő jogsértések esetében az érintett társaságnak az illetékes bírói testület általi kényszerfeloszlatását, a megfelelő eljárási biztosítékok teljes mértékű tiszteletben tartásával. [Mód. 39]

| (31) | Mivel a munkaerő összetétele közvetlen hatással van az alulreprezentált nembe tartozó jelöltek elérhetőségére, a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy amennyiben az alulreprezentált nem tagjai a munkaerő kevesebb, mint 10 %-át teszik ki, az érintett társaságnak nem kell eleget tennie az irányelvben lefektetett céloknak.
  [Mód. 40] |
| --- | --- |

(31)

Mivel a munkaerő összetétele közvetlen hatással van az alulreprezentált nembe tartozó jelöltek elérhetőségére, a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy amennyiben az alulreprezentált nem tagjai a munkaerő kevesebb, mint 10 %-át teszik ki, az érintett társaságnak nem kell eleget tennie az irányelvben lefektetett céloknak.
  [Mód. 40]

| (32) | Mivel a jegyzett társaságoknak törekednie

  törekedniük
  kell arra, hogy valamennyi döntéshozó pozícióban növeljék az alulreprezentált nem arányát, a tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy teljesítettnek tekinthetők az irányelvben szereplő célok teljesültnek tekinthetőek, amennyiben a jegyzett társaságok bizonyítani tudják, hogy az alulreprezentált nem képviselői az igazgatói helyek legalább egyharmadát betöltik, függetlenül attól, hogy ügyvezető vagy nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatóként.
  Az ilyen társaságok számára azonban továbbra is kötelezővé kell tenni, hogy közzétegyék éves jelentéseikben és weboldalaikon az ügyvezető és nem ügyvezető igazgatók körén belüli nemi egyensúlyt, és az e területen folytatott politikájukat, ezen irányelv 5. cikkével összhangban. [Mód. 41] |
| --- | --- |

(32)

Mivel a jegyzett társaságoknak törekednie

  törekedniük
  kell arra, hogy valamennyi döntéshozó pozícióban növeljék az alulreprezentált nem arányát, a tagállamok úgy rendelkezhetnek, hogy teljesítettnek tekinthetők az irányelvben szereplő célok teljesültnek tekinthetőek, amennyiben a jegyzett társaságok bizonyítani tudják, hogy az alulreprezentált nem képviselői az igazgatói helyek legalább egyharmadát betöltik, függetlenül attól, hogy ügyvezető vagy nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatóként.
  Az ilyen társaságok számára azonban továbbra is kötelezővé kell tenni, hogy közzétegyék éves jelentéseikben és weboldalaikon az ügyvezető és nem ügyvezető igazgatók körén belüli nemi egyensúlyt, és az e területen folytatott politikájukat, ezen irányelv 5. cikkével összhangban. [Mód. 41]

| (33) | A nem-ügyvezető igazgatókra vonatkozó intézkedések mellett, és tekintettel a napi ügyvezetési feladatokban résztvevő igazgatók körében a nemi egyensúly javítására, a jegyzett társaságok számára elő kell írni, hogy tegyenek az ügyvezető igazgatók körében a két nem képviseletére vonatkozó, legkésőbb 2020. január 1-ig elérendő egyéni kötelezettségvállalásokat. Ezeknek a kötelezettségvállalásoknak arra kell irányulniuk, hogy a társaság jelenlegi helyzetéhez képest tényleges előrelépés következzen be a nemek kiegyenlítettebb képviselete felé. |
| --- | --- |

(33)

A nem-ügyvezető igazgatókra vonatkozó intézkedések mellett, és tekintettel a napi ügyvezetési feladatokban résztvevő igazgatók körében a nemi egyensúly javítására, a jegyzett társaságok számára elő kell írni, hogy tegyenek az ügyvezető igazgatók körében a két nem képviseletére vonatkozó, legkésőbb 2020. január 1-ig elérendő egyéni kötelezettségvállalásokat. Ezeknek a kötelezettségvállalásoknak arra kell irányulniuk, hogy a társaság jelenlegi helyzetéhez képest tényleges előrelépés következzen be a nemek kiegyenlítettebb képviselete felé.

| (34) | A tagállamoknak elő kell írniuk a jegyzett társaságok számára, hogy évente szolgáltassanak információkat a felelős nemzeti hatóságoknak vezetőtestületeik nemi összetételéről, valamint arról, hogy mennyiben tettek eleget az irányelvben lefektetett céloknak, annak érdekében, hogy e hatóságok fel tudják mérni, hogy az egyes jegyzett társaságok milyen előrelépést értek el az igazgatóik körében fennálló nemek közötti egyensúly megvalósítása terén. Ezeket az információkat
  bele kell foglalni a társaság éves jelentésébe, valamint megfelelő és könnyen hozzáférhető módon
  közzé kell tenni
  a honlapján
  , és amennyiben az érintett társaság nem érte el a célt,
  átfogóan
  részleteznie kell a cél elérése érdekében általa addig megtett, és a jövőben megtenni tervezett
  konkrét
  intézkedéseket.
  Emellett a célokat el nem érő vagy a vállalt kötelezettségekeit nem teljesítő társaságoknak nyilatkozniuk kell, hogy ezek miért nem sikerültek, továbbá tájékoztatást kell nyújtaniuk az eddig általuk az említett cél elérése és a kötelezettségvállalások teljesítése érdekében megtett, és a jövőben megtenni tervezett konkrét eszközökről. [Mód. 42] |
| --- | --- |

(34)

A tagállamoknak elő kell írniuk a jegyzett társaságok számára, hogy évente szolgáltassanak információkat a felelős nemzeti hatóságoknak vezetőtestületeik nemi összetételéről, valamint arról, hogy mennyiben tettek eleget az irányelvben lefektetett céloknak, annak érdekében, hogy e hatóságok fel tudják mérni, hogy az egyes jegyzett társaságok milyen előrelépést értek el az igazgatóik körében fennálló nemek közötti egyensúly megvalósítása terén. Ezeket az információkat
  bele kell foglalni a társaság éves jelentésébe, valamint megfelelő és könnyen hozzáférhető módon
  közzé kell tenni
  a honlapján
  , és amennyiben az érintett társaság nem érte el a célt,
  átfogóan
  részleteznie kell a cél elérése érdekében általa addig megtett, és a jövőben megtenni tervezett
  konkrét
  intézkedéseket.
  Emellett a célokat el nem érő vagy a vállalt kötelezettségekeit nem teljesítő társaságoknak nyilatkozniuk kell, hogy ezek miért nem sikerültek, továbbá tájékoztatást kell nyújtaniuk az eddig általuk az említett cél elérése és a kötelezettségvállalások teljesítése érdekében megtett, és a jövőben megtenni tervezett konkrét eszközökről. [Mód. 42]

| (35) | Előfordulhat, hogy egyes tagállamok már az irányelv hatálybalépése előtt hoztak intézkedéseket a társasági vezetőtestületekben a nők és a férfiak kiegyensúlyozottabb képviseletének biztosítása érdekében. E tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ezeket az intézkedéseket alkalmazzák a kinevezésekre vonatkozó eljárási követelmények helyett, amennyiben bizonyítani tudják, hogy ezek az intézkedések ugyanolyan hatásosak a jegyzett vállalatok nem-ügyvezető igazgatói körében az alulképviselt nem 40 %-os, legkésőbb 2020. január 1-ig, vagy a közvállalkozásnak minősülő jegyzett társaságok esetében 2018. január 1-ig megvalósítandó arányának elérésére. |
| --- | --- |

(35)

Előfordulhat, hogy egyes tagállamok már az irányelv hatálybalépése előtt hoztak intézkedéseket a társasági vezetőtestületekben a nők és a férfiak kiegyensúlyozottabb képviseletének biztosítása érdekében. E tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ezeket az intézkedéseket alkalmazzák a kinevezésekre vonatkozó eljárási követelmények helyett, amennyiben bizonyítani tudják, hogy ezek az intézkedések ugyanolyan hatásosak a jegyzett vállalatok nem-ügyvezető igazgatói körében az alulképviselt nem 40 %-os, legkésőbb 2020. január 1-ig, vagy a közvállalkozásnak minősülő jegyzett társaságok esetében 2018. január 1-ig megvalósítandó arányának elérésére.

| (36) | Ezen irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és megfelel a Charta által elismert elveknek. Különösen hozzájárul a nők és a férfiak közötti egyenlőséghez való jog (a Charta 23. cikke), a foglalkozás szabad megválasztása és a munkához való jog (a Charta 15. cikke) érvényesítéséhez. Az irányelv törekszik a hatékony jogorvoslathoz való jog és a tisztességes eljáráshoz való jog teljes körű tiszteletben tartására (a Charta 47. cikke). A vállalkozás szabadságához (a Charta 16. cikke) és a tulajdonhoz (a Charta 17. cikkének (1) bekezdése) való jogok gyakorlásának korlátozásai tiszteletben tartják e jogok lényeges tartalmát, továbbá szükségesek és arányosak. Az Unió által elismert közérdekű célokat szolgálnak, és biztosítják mások jogainak és szabadságainak védelmét. |
| --- | --- |

(36)

Ezen irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és megfelel a Charta által elismert elveknek. Különösen hozzájárul a nők és a férfiak közötti egyenlőséghez való jog (a Charta 23. cikke), a foglalkozás szabad megválasztása és a munkához való jog (a Charta 15. cikke) érvényesítéséhez. Az irányelv törekszik a hatékony jogorvoslathoz való jog és a tisztességes eljáráshoz való jog teljes körű tiszteletben tartására (a Charta 47. cikke). A vállalkozás szabadságához (a Charta 16. cikke) és a tulajdonhoz (a Charta 17. cikkének (1) bekezdése) való jogok gyakorlásának korlátozásai tiszteletben tartják e jogok lényeges tartalmát, továbbá szükségesek és arányosak. Az Unió által elismert közérdekű célokat szolgálnak, és biztosítják mások jogainak és szabadságainak védelmét.

| (37) | Noha egyes tagállamok fogadtak el szabályokat, vagy (vegyes eredményekkel) bátorítottak az önszabályozásra, a tagállamok többsége nem cselekedett, illetve nem mutatott hajlandóságot olyan fellépésre, ami jelentős javuláshoz vezetne. A múltbeli és jelenlegi trendekre vonatkozó rendelkezésre álló információk átfogó elemzésén alapuló előrejelzések, valamint a szándékok azt mutatták, hogy a tagállamok önmaguktól cselekedve a belátható jövőbe nem fogják megvalósítani az ebben az irányelvben szereplő, az Unió-szerte a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók körében a kiegyensúlyozott nemi képviseletre vonatkozó célokat. E körülményekre, valamint a társasági vezetőtestületekben a nők és a férfiak képviselete terén a tagállamok közti növekvő aránytalanságokra tekintettel a társasági vezetőtestületekben a nemek közötti egyensúly az Unióban csak közös megközelítés révén javítható, és a nemek közötti egyenlőség
  lehetősége
  ,
  a nemek közötti bérszakadék megszüntetése, illetve
  a versenyképesség és a növekedés terén meglévő potenciál

  javítása
  csak uniós szinten koordinált cselekvés révén valósulhat meg, nem pedig olyan nemzeti kezdeményezésekkel, amelyek eltérnek hatály, ambíció és hatékonyság tekintetében. Mivel ezen irányelv célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az az intézkedés léptéke és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. [Mód. 43] |
| --- | --- |

(37)

Noha egyes tagállamok fogadtak el szabályokat, vagy (vegyes eredményekkel) bátorítottak az önszabályozásra, a tagállamok többsége nem cselekedett, illetve nem mutatott hajlandóságot olyan fellépésre, ami jelentős javuláshoz vezetne. A múltbeli és jelenlegi trendekre vonatkozó rendelkezésre álló információk átfogó elemzésén alapuló előrejelzések, valamint a szándékok azt mutatták, hogy a tagállamok önmaguktól cselekedve a belátható jövőbe nem fogják megvalósítani az ebben az irányelvben szereplő, az Unió-szerte a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók körében a kiegyensúlyozott nemi képviseletre vonatkozó célokat. E körülményekre, valamint a társasági vezetőtestületekben a nők és a férfiak képviselete terén a tagállamok közti növekvő aránytalanságokra tekintettel a társasági vezetőtestületekben a nemek közötti egyensúly az Unióban csak közös megközelítés révén javítható, és a nemek közötti egyenlőség
  lehetősége
  ,
  a nemek közötti bérszakadék megszüntetése, illetve
  a versenyképesség és a növekedés terén meglévő potenciál

  javítása
  csak uniós szinten koordinált cselekvés révén valósulhat meg, nem pedig olyan nemzeti kezdeményezésekkel, amelyek eltérnek hatály, ambíció és hatékonyság tekintetében. Mivel ezen irányelv célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az az intézkedés léptéke és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. [Mód. 43]

| (38) | Az ugyanezen cikkben szereplő arányosság elvének megfelelően ez az irányelv a közös célok és elvek szabályozására korlátozódik, és nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. A tagállamok kellő szabadságot kapnak annak eldöntésére, hogy a nemzeti körülmények, így különösen a vezetőtestületi toborzásra

  felvételre
  vonatkozó szabályok és gyakorlatok figyelembevételével hogyan valósíthatóak meg legjobban az irányelvben szereplő célok. Az irányelv nem gátolja a társaságokat abban, hogy a legalkalmasabb jelölteket nevezzék ki a vezetőtestületekbe,
  emellett rugalmas keretet
  hoz létre, és megfelelően hosszú alkalmazkodási időszakot biztosít valamennyi jegyzett társaság számára. [Mód. 44] |
| --- | --- |

(38)

Az ugyanezen cikkben szereplő arányosság elvének megfelelően ez az irányelv a közös célok és elvek szabályozására korlátozódik, és nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. A tagállamok kellő szabadságot kapnak annak eldöntésére, hogy a nemzeti körülmények, így különösen a vezetőtestületi toborzásra

  felvételre
  vonatkozó szabályok és gyakorlatok figyelembevételével hogyan valósíthatóak meg legjobban az irányelvben szereplő célok. Az irányelv nem gátolja a társaságokat abban, hogy a legalkalmasabb jelölteket nevezzék ki a vezetőtestületekbe,
  emellett rugalmas keretet
  hoz létre, és megfelelően hosszú alkalmazkodási időszakot biztosít valamennyi jegyzett társaság számára. [Mód. 44]

| (39) | Az arányosság elvével összhangban a jegyzett társaságok által megvalósítandó célnak időben korlátozottnak kell lennie, és csak addig kell hatályban maradnia, amíg a vezetőtestületek nemi összetételében megfelelő változás nem következik be. Ezért a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálni az irányelv alkalmazását, és jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az

  Ezen
  irányelv 2028. december 31-én hatályát veszti. A Bizottságnak a felülvizsgálat során vizsgálnia kell, hogy szükség van-e az irányelv hatályának ezen időszakon túlra történő meghosszabbítására.
  A tagállamoknak együtt kell működniük a szociális partnerekkel és a civil társadalommal annak érdekében, hogy hatékonyan tájékoztassák őket az irányelv jelentőségéről, átültetéséről és végrehajtásáról. Tájékoztató kampányokkal jelentősen hozzá lehetne járulni a kérdéssel kapcsolatos tudatosság növeléséhez a nem jegyzett társaságok körében, és bátorítani lehetne őket a nemek közötti egyensúly proaktív elérésére. A tagállamokat bátorítani kell az ezen irányelv átültetésére és megvalósítására vonatkozó tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjére. [Mód. 45] |
| --- | --- |

(39)

Az arányosság elvével összhangban a jegyzett társaságok által megvalósítandó célnak időben korlátozottnak kell lennie, és csak addig kell hatályban maradnia, amíg a vezetőtestületek nemi összetételében megfelelő változás nem következik be. Ezért a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálni az irányelv alkalmazását, és jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az

  Ezen
  irányelv 2028. december 31-én hatályát veszti. A Bizottságnak a felülvizsgálat során vizsgálnia kell, hogy szükség van-e az irányelv hatályának ezen időszakon túlra történő meghosszabbítására.
  A tagállamoknak együtt kell működniük a szociális partnerekkel és a civil társadalommal annak érdekében, hogy hatékonyan tájékoztassák őket az irányelv jelentőségéről, átültetéséről és végrehajtásáról. Tájékoztató kampányokkal jelentősen hozzá lehetne járulni a kérdéssel kapcsolatos tudatosság növeléséhez a nem jegyzett társaságok körében, és bátorítani lehetne őket a nemek közötti egyensúly proaktív elérésére. A tagállamokat bátorítani kell az ezen irányelv átültetésére és megvalósítására vonatkozó tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjére. [Mód. 45]

| (40) | A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (16) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt, |
| --- | --- |

(40)

A tagállamoknak és a Bizottságnak a magyarázó dokumentumokról szóló, 2011. szeptember 28-i együttes politikai nyilatkozatával (16) összhangban a tagállamok vállalták, hogy az átültető intézkedéseikről szóló értesítéshez indokolt esetben egy vagy több olyan dokumentumot mellékelnek, amely megmagyarázza az irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot. Ezen irányelv tekintetében a jogalkotó úgy ítéli meg, hogy ilyen dokumentumok átadása indokolt,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv intézkedéseket állapít meg a jegyzett társaságok nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatói körében a nők és a férfiak kiegyensúlyozottabb képviseletének biztosítása érdekében oly módon, hogy a nemi egyensúly elérése felé haladás felgyorsítására irányuló
  hatékony
  intézkedéseket vezet be, miközben megfelelő időt biztosít a társaságok számára ahhoz, hogy azok megtegyék a szükséges lépéseket. [Mód. 46]

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| (1) | „jegyzett társaság”: valamely tagállamban bejegyzett

  székhellyel rendelkező
  olyan társaság, amelynek részvényeivel egy vagy több tagállamban kereskedni lehet a 2004/39/EK európai tanácsi és tanácsi irányelv 4. cikkének (1) és (14) bekezdésében foglaltak szerinti szabályozott piacokon; [Mód. 47] |
| --- | --- |

(1)

„jegyzett társaság”: valamely tagállamban bejegyzett

  székhellyel rendelkező
  olyan társaság, amelynek részvényeivel egy vagy több tagállamban kereskedni lehet a 2004/39/EK európai tanácsi és tanácsi irányelv 4. cikkének (1) és (14) bekezdésében foglaltak szerinti szabályozott piacokon; [Mód. 47]

| (2) | „vezetőtestület”: egy társaság bármely igazgatási, vezető vagy felügyeleti testülete; |
| --- | --- |

(2)

„vezetőtestület”: egy társaság bármely igazgatási, vezető vagy felügyeleti testülete;

| (3) | „igazgató”: egy vezetőtestület bármely tagja, ideértve az alkalmazottak képviselőit is; |
| --- | --- |

(3)

„igazgató”: egy vezetőtestület bármely tagja, ideértve az alkalmazottak képviselőit is;

| (4) | „ügyvezető igazgató”: egy egységes vezetőtestület bármely tagja, aki részt vesz a társaság napi irányításában, vagy egy kettős vezetőtestületi rendszerben az igazgatótanács bármely tagja; |
| --- | --- |

(4)

„ügyvezető igazgató”: egy egységes vezetőtestület bármely tagja, aki részt vesz a társaság napi irányításában, vagy egy kettős vezetőtestületi rendszerben az igazgatótanács bármely tagja;

| (5) | „nem-ügyvezető igazgató”: egy egységes vezetőtestület bármely tagja az ügyvezető igazgatón kívül, illetve egy kettős vezetőtestületi rendszerben a felügyelőbizottság bármely tagja; |
| --- | --- |

(5)

„nem-ügyvezető igazgató”: egy egységes vezetőtestület bármely tagja az ügyvezető igazgatón kívül, illetve egy kettős vezetőtestületi rendszerben a felügyelőbizottság bármely tagja;

| (6) | „egységes vezetőtestület”: olyan egységes vezetőtestület, amely egy társaságban ellátja mind az irányítási, mind a felügyeleti feladatokat. |
| --- | --- |

(6)

„egységes vezetőtestület”: olyan egységes vezetőtestület, amely egy társaságban ellátja mind az irányítási, mind a felügyeleti feladatokat.

| (7) | „kettős vezetőtestületi rendszer”: olyan rendszer, amelyben egy társaságban az irányítási és felügyeleti feladatokat elkülönült vezetőtestületek látják el. |
| --- | --- |

(7)

„kettős vezetőtestületi rendszer”: olyan rendszer, amelyben egy társaságban az irányítási és felügyeleti feladatokat elkülönült vezetőtestületek látják el.

| (8) | „kis- és középvállalkozás” vagy „kkv”: olyan társaság, amely 250-nél kevesebb alkalmazottal rendelkezik, és az éves árbevétele nem haladja meg az 50 millió eurót, vagy az éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió eurót, vagy olyan tagállamban bejegyzett társaság esetében, ahol nem az euró a fizetőeszköz, az ennek megfelelő értéket az adott tagállam pénznemében; |
| --- | --- |

(8)

„kis- és középvállalkozás” vagy „kkv”: olyan társaság, amely 250-nél kevesebb alkalmazottal rendelkezik, és az éves árbevétele nem haladja meg az 50 millió eurót, vagy az éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió eurót, vagy olyan tagállamban bejegyzett társaság esetében, ahol nem az euró a fizetőeszköz, az ennek megfelelő értéket az adott tagállam pénznemében;

| (9) | „közvállalkozás”: olyan vállalkozás, amelyre a hatóságok, tulajdonosi joguk, pénzügyi részvételük vagy a vonatkozó szabályok révén, közvetlenül vagy közvetve, meghatározó befolyást gyakorolhatnak. A hatóságok meghatározó befolyása vélelmezhető abban az esetben, ha a hatóságok, közvetlenül vagy közvetve, egy vállalkozással kapcsolatban:






  — | a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségi tulajdonosai; vagy |
| --- | --- | --- |

(9)

„közvállalkozás”: olyan vállalkozás, amelyre a hatóságok, tulajdonosi joguk, pénzügyi részvételük vagy a vonatkozó szabályok révén, közvetlenül vagy közvetve, meghatározó befolyást gyakorolhatnak. A hatóságok meghatározó befolyása vélelmezhető abban az esetben, ha a hatóságok, közvetlenül vagy közvetve, egy vállalkozással kapcsolatban:

—

a vállalkozás jegyzett tőkéjének többségi tulajdonosai; vagy

| — | a vállalkozás által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségével rendelkeznek; vagy |
| --- | --- |

—

a vállalkozás által kibocsátott részvényekhez kötődő szavazati jogok többségével rendelkeznek; vagy

| — | a vállalkozás igazgató, irányító vagy felügyelő testületében a tagok több mint felét kinevezhetik. |
| --- | --- |

—

a vállalkozás igazgató, irányító vagy felügyelő testületében a tagok több mint felét kinevezhetik.

3. cikk

A kis- és középvállalkozások kizárása

Ez az irányelv nem vonatkozik a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k).

4. cikk

A nem-ügyvezető igazgatókra vonatkozó célok

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy azon jegyzett társaságok, amelyek vezetőtestületeiben az alulreprezentált nem képviselői a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatói pozíciók kevesebb, mint 40 %-át töltik be, e pozíciókat előre megállapított, átlátható, semlegesen megfogalmazott és egységes követelmények alkalmazásával az egyes jelöltek képességeinek összehasonlító elemzése alapján töltsék be annak érdekében,

  úgy módosítsák munkaerő-felvételi eljárásaikat, többek között a jelentkezéseket lehetővé tevő álláshirdetési, előválogatási, kiválasztási és kinevezési eljárásaikat, hogy ezek az eljárások hatékonyan hozzájárulhassanak ahhoz,
  hogy az említett százalékos arányt 2020. január 1-ig, vagy a közvállalkozásnak minősülő jegyzett társaságok

  közvállalkozások
  esetében 2018. január 1-ig elérjék.
  Pontosabban, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a társaságok a jelöltek nemi szempontból kiegyensúlyozott köréből a legképzettebbet válasszák ki, a jelöltek képességenek előre megállapított, átlátható, semlegesen megfogalmazott és egységes követelményeket alkalmazó összehasonlító elemzése alapján. Választási eljárások esetében a tagállamok biztosítják, hogy a társaságok garantálják az előválogatott jelöltek listája összetételében a nemi sokszínűséget, biztosítva eközben, hogy az ilyen eljárással megválasztásra kerülő nem ügyvezető igazgató neme semmiképpen se legyen előre meghatározva.

A 40 %-os célkitűzés elérése érdekében és a Charta 23. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a nem ügyvezető igazgatók felvételi, kiválasztási vagy kinevezési eljárásainak valamennyi szakaszában elsőbbséget élvezzen az alulreprezentált nemhez tartozó jelölt, amennyiben a másik nemhez tartozó jelölttel a szakmai alkalmasság, szakértelem és szakmai hozzáértés szempontjából azonos minősítéssel rendelkezik, kivéve, ha az egyes jelöltekre vonatkozó összes ismérvet számba vevő tárgyilagos értékelés a mérleg nyelvét a másik nemhez tartozó jelölt felé billenti. [Mód. 48]

(2)   Az (1) bekezdésben szereplő célkitűzés eléréshez szükséges nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatói álláshelyek száma a 40 %-os arányhoz legközelebbi, de a 49 %-ot meg nem haladó szám

  legalább 40 %-ot alkot
  .
  Amennyiben a nem ügyvezető igazgatói testület csak három tagból áll, egy tag elegendő a cél eléréséhez
  . [Mód. 49]

(3)   Az (1) bekezdésben megállapított cél elérése érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy nem-ügyvezető igazgatók kiválasztásakor elsőbbséget élvezzen az alulreprezentált nemhez tartozó jelölt, amennyiben a másik nemhez tartozó jelölttel a szakmai alkalmasság, szakértelem és szakmai hozzáértés szempontjából azonos minősítéssel rendelkezik, kivéve, ha az egyes jelöltekre vonatkozó összes ismérvet számbavevő tárgyilagos értékelés a mérleg nyelvét a másik nemhez tartozó jelölt felé billenti.
  [Mód. 50]

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a jegyzett társaságok
  kötelesek legyenek közölni
  a sikertelen jelölt kérelmére kötelesek legyenek közölni

  jelölttel legalább a pályázók számát és nemét – az uniós adatvédelmi szabályoknak megfelelően tiszteletben tartva a jelöltek anonimitását –,
  a kiválasztás
  vagy kinevezés
  alapjául szolgáló minősítés szempontjait, a minősítések tárgyilagos összehasonlító értékelését, és adott esetben a mérleg nyelvét a másik nemhez tartozó jelölt felé billentő megfontolásokat. [Mód. 51]

(5)   A tagállamok nemzeti jogrendszereikkel összhangban megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy amennyiben az alulreprezentált nembe tartozó sikertelen jelölt
  úgy ítéli meg, hogy a (1) bekezdés alkalmazásának elmulasztása miatt sérelmet szenvedett, és bíróság vagy egyéb illetékes szerv elé
  olyan tényeket észlel

  tár
  , amelyek alapján feltételezhető, hogy a másik nembe tartozó jelölttel azonosan minősült, a jegyzett társaság feladata legyen annak bizonyítása, hogy nem sértette meg a (3)

  az (1)
  bekezdésben foglalt szabályt.

E bekezdés nem sérti a tagállamok azon jogát, hogy a felperes számára kedvezőbb bizonyítási szabályokat vezessenek be. [Mód. 52]

(6)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben foglalt cél nem vonatkozik azokra a jegyzett társaságokra, amelyekben az alulreprezentált nem tagjai a munkaerő kevesebb, mint 10 %-át teszik ki.
  [Mód. 53]

(6a)
     
  Amennyiben a (1) bekezdésben említett kiválasztás a részvényesek vagy a munkavállalók szavazása útján történik, a társaságok gondoskodnak róla, hogy a szavazók megfelelő tájékoztatást kapjanak az ezen irányelvben előírt intézkedésekről, ideértve a társaságra azok be nem tartása miatt kiszabott szankciókat is. [Mód. 54]

(7)   A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben foglalt célkitűzés teljesül, amennyiben a jegyzett társaságok bizonyítani tudják, hogy az alulreprezentált nem tagjai töltik be az igazgatói álláshelyek legalább egyharmadát, tekintet nélkül arra, hogy ezek ügyvezető igazgatói vagy nem-ügyvezető igazgatói álláshelyek.

5. cikk

A társaságok által megteendő további intézkedések és jelentés

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a jegyzett társaságok egyedi kötelezettségvállalásokat tegyenek az ügyvezető igazgatók körében a legkésőbb 2020. január 1-ig, illetve a közvállalkozásnak minősülő jegyzett társaságok esetében 2018. január 1-ig elérendő nemileg kiegyensúlyozott képviselet tekintetében.

(2)   A tagállamok előírják a jegyzett társaságok számára, hogy az ügyvezető és a nem-ügyvezető

  nem ügyvezető
  igazgatók között különbséget téve (az elfogadás utáni második évtől kezdődően) évente szolgáltassanak adatokat az illetékes nemzeti hatóságoknak a vezetőtestületekbeli nemek között

  közötti
  egyensúlyról, és a 4. cikk (1) bekezdésére és az e cikk (1) bekezdésére tekintettel hozott intézkedésekről, valamint, hogy weboldalukon
  és az éves jelentésükben
  megfelelő és
  könnyen
  hozzáférhető módon tegyék közzé ezt az információt. [Mód. 55]

(3)   Amennyiben egy jegyzett társaság nem éri el a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított célt, vagy tesz eleget az e cikk (1) bekezdése szerinti saját egyedi kötelezettségvállalásainak, az e cikk (2) bekezdése szerinti adatok között szerepeltetnie

  nyilatkoznia
  kell annak okait, hogy miért

  azokról az okokról, amelyek miatt
  nem érte el a célkitűzést vagy tett eleget a kötelezettségvállalásnak

  kötelezettségvállalásainak
  , valamint
  átfogó leírást kell nyújtania
  azon intézkedések leírását

  intézkedésekről
  , amelyeket a társaság a célkitűzések elérése vagy a kötelezettségvállalások megvalósítása érdekében fogadott el vagy tervez elfogadni.
  Az okokról való nyilatkozatnak az e cikk (2) bekezdése szerinti adatok között kell szerepelnie. [Mód. 56]

(4)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) 20. cikke szerint kinevezett testület vagy testületek hatáskörébe tartozzon a jegyzett társaságok vezetőtestületein belüli nemi egyensúly előmozdítása, elemzése, nyomon követése és támogatása.
  E célból a tagállamok hatékonyan együttműködnek a szociális partnerekkel és a civil társadalommal. [Mód. 57]

6. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok meghatározzák az irányelv következtében elfogadott nemzeti rendelkezések

  a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított, a nyílt és átlátható eljárást célzó előírások
  megsértése esetén alkalmazandó szankciókat

  szankciókra vonatkozó szabályokat
  , és minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy azokat alkalmazzák. [Mód. 58]

(2)   A szankcióknak hatásosnak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük, és
  legalább
  a következőkre terjedhetnek ki
  kell terjedniük
  : [Mód. 59]

| a) | igazgatási bírságok; |
| --- | --- |

a)

igazgatási bírságok;

| aa) | nyílt közbeszerzési eljárásokból való kizárás; [Mód. 60] |
| --- | --- |

aa)

nyílt közbeszerzési eljárásokból való kizárás; [Mód. 60]

| ab) | részleges kizárás az uniós strukturális alapokból való támogatásokból; [Mód. 61] |
| --- | --- |

ab)

részleges kizárás az uniós strukturális alapokból való támogatásokból; [Mód. 61]

| b) | a 4. cikk (1) bekezdése szerinti nemzeti intézkedésekkel ellentétes nem-ügyvezető igazgatói kinevezések vagy választások bírói testület általi semmisnek nyilvánítása vagy érvénytelenítése. |
| --- | --- |

b)

a 4. cikk (1) bekezdése szerinti nemzeti intézkedésekkel ellentétes nem-ügyvezető igazgatói kinevezések vagy választások bírói testület általi semmisnek nyilvánítása vagy érvénytelenítése.

7. cikk

Minimumkövetelmények.

A tagállamok bevezethetnek vagy fenntarthatnak az ezen irányelvben előírtaknál kedvezőbb intézkedéseket a felségterületükön

  nemzeti területükön
  bejegyzett társaságok tekintetében a férfiak és nők kiegyensúlyozottabb képviselete biztosítása érdekében, feltéve, hogy ezek az intézkedések nem vezetnek indokolatlan
  nemi alapú
  megkülönböztetéshez
  vagy a megkülönböztetés egyéb formáihoz
  , és nem akadályozzák a belső piac megfelelő működését. [Mód. 62]

8. cikk

Végrehajtás

(1)   A tagállamok legkésőbb [az elfogadástól számított két év elteltével] elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegéről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

(2)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(3)   A 4. cikk (6) és (7) bekezdésének sérelme nélkül, azon tagállamok, amelyek már ezen irányelv hatálybalépése előtt hoztak intézkedéseket a jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói körében a nők és a férfiak kiegyensúlyozottabb képviseletének biztosítása érdekében, felfüggeszthetik a 4. cikk (1), (3), (4) és (5) bekezdésében szereplő, a kinevezésekre vonatkozó eljárási követelmények alkalmazását, amennyiben kimutatható, hogy ezek az intézkedések lehetővé teszik az alulképviselt nem tagjai számára, hogy 2020. január 1-ig, vagy a közvállalkozásnak minősülő jegyzett társaságok esetében 2018. január 1-ig a jegyzett vállalatok nem-ügyvezető igazgatói álláshelyeinek legalább 40 %-át betöltsék.

Az érintett tagállam erről értesíti a Bizottságot.
  A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot ezekről az értesítésekről. A felfüggesztés automatikusan megszűnik, ha az ezen irányelv célkitűzésének elérése felé tett előrehaladás nem elégséges, azaz ha az alulreprezentált nem százalékos aránya 2017-ig, illetve a közvállalkozások esetében 2015-ig nem éri el a 30 %-ot. [Mód. 63]

(4)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

9. cikk

Felülvizsgálat

(1)   A tagállamok 2017. január 1-ig, majd ezt követően kétévente jelentést nyújtanak be a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról. A jelentésben átfogó információkat szolgáltatnak többek között a 4. cikk (1) bekezdésében foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében hozott intézkedésekről, az 5. cikk (2) bekezdése szerint szolgáltatott információkról, és jegyzett társaságok 5. cikk (1) bekezdése szerinti egyedi kötelezettségvállalásairól.

(1a)
     
  A Bizottság 2017. július 1-jéig a tagállamok által az (1) bekezdésnek megfelelően benyújtott jelentések alapján értékelő jelentést nyújt be a jegyzett társaságokra vonatkozó, a 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikk (1) és (2) bekezdésében említett követelmények teljesítéséről. Ezen túlmenően a bizottsági jelentés kiterjed a nemek közötti egyensúlynak a 2. cikkben meghatározott, kkv-küszöb feletti nem jegyzett társaságok tekintetében a vezetőtestületben és vezetési szinteken fennálló helyzetére. [Mód. 64]

(1b)
     
  A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak arról, hogy az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek miként alkalmazzák az ezen irányelvben lefektetett alapelveket, illetve miként szerepeltetik azokat a belső személyzeti eljárásaikat meghatározó szabályzatokban. E célból valamennyi európai uniós intézmény, szerv, hivatal és ügynökség 2018. december 31-ig, illetve azt követően évente jelentést nyújt be a Bizottságnak a nemekre vonatkozó statisztikáiról és az elért eredményekről. A Bizottság e jelentéseket haladéktalanul közzéteszi weboldalán. Adott esetben a Bizottság jelentését jogalkotási javaslat kíséri, amely az irányelv hatályát oly módon terjeszti ki, hogy az valamennyi uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget lefedje. [Mód. 65]

(2)   Azon tagállamok, amelyek a 8. cikk (3) bekezdés szerint felfüggesztették a 4. cikk (1), (3), (4) és (5) bekezdésében foglalt, a kinevezésekre vonatkozó eljárási követelmények alkalmazását, az (1) bekezdés szerinti jelentéseikben beszámolnak a 8. cikk (3) bekezdése szerinti nemzeti intézkedések által elért konkrét eredményekről. A Bizottság ezt követően külön jelentést készít, amelyben megbizonyosodik arról, hogy ezek az intézkedések ténylegesen lehetővé fogják-e tenni az alulképviselt nem tagjai számára, hogy a közvállalkozásnak minősülő jegyzett társaságok esetében 2018. január 1-ig, valamint a közvállalkozásnak nem minősülő jegyzett társaságok esetében 2020. január 1-ig a jegyzett társaságok nem-ügyvezető igazgatói álláshelyeinek legalább 40 %-át betöltsék. A Bizottság 2017. július 1-ig teszi közzé az első ilyen jelentést, az ezt követő jelentéseket pedig az (1) bekezdés alapján benyújtott érintett nemzeti jelentésekről történő értesítést követő hat hónapon belül.

Az érintett tagállamok gondoskodnak arról, hogy azok a jegyzett társaságok, amelyek a 8. cikk (3) bekezdésében említett nemzeti intézkedések alkalmazásával nem nevezték ki vagy választották meg az alulképviselt nem tagjait a nem-ügyvezető igazgatói álláshelyeik legalább 40 %-ára közvállalkozások esetében legkésőbb 2018. január 1-ig, illetve nem közvállalkozások esetében legkésőbb 2020. január 1-ig, ezen időpontoktól alkalmazzák a 4. cikk (1), (3), (4) és (5) bekezdésében szereplő, kinevezésre vonatkozó eljárási követelményeket.

(3)   A Bizottság 2021. december 31-ig, majd azt követően kétévente felülvizsgálja ezen irányelv alkalmazást, és erről jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság különösen azt vizsgálja, hogy ezen irányelv célkitűzései megvalósultak-e.

(4)   A Bizottság jelentésében értékeli, hogy a nők és a férfiak képviselete tekintetében a jegyzett társaságok vezetőtestületeiben, valamint a gazdaság különböző döntéshozatali szintjein megvalósult fejlemények fényében, és figyelemmel az elért fejlődés fenntarthatóságára szükség van-e ezen irányelv időtartamának a 10. cikk (2) bekezdésében meghatározottakon túli hosszabbítására, vagy az irányelv módosítására.
  Azt is mérlegeli, hogy az irányelv hatályát kiterjesszék-e a kkv-k definícióján kívül eső nem jegyzett közvállalkozásokra, a nem jegyzett nagy vállalkozásokra és az ügyvezető igazgatókra. [Mód. 66]

10. cikk

Hatálybalépés és lejárat

(1)   Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [huszadik] napon lép hatályba.

(2)   Ez az irányelv 2028. december 31-án hatályát veszti.

11. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 133., 2013.5.9., 68. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. november 20-i álláspontja.

2

(3)  A Tanács 84/635/EGK ajánlása (1984. december 13.) a nők előnyben részesítésének előmozdításáról (HL L 331., 1984.12.19., 34. o.).

3

(4)  A Tanács 96/694/EK ajánlása (1996. december 2.) a férfiak és nők döntéshozatalban történő kiegyensúlyozott részvételéről (HL L 319., 1996.12.10., 11. o.).

4

(5)  A Bizottság „Több nő vezető pozíciókban” (2010) című jelentése; a Bizottság „A nemek egyensúlya az üzleti vezetésben” című, 2011. március 1-i szolgálati munkadokumentuma (SEC(2011)0246 végleges); a Bizottság „Nõk az EU gazdasági döntéshozatalában” című, 2012. március 5-i helyzetjelentése; a Bizottság „A nők és férfiak közötti egyenlőség terén 2011-ben elért haladásról” című, 2012. április 16-i szolgálati munkadokumentuma (SWD(2012)85 végleges).

5

(6)  „Szándéknyilatkozat a nők vezetőtestületbeni arányának növelésére”, IP/11/242.

6

(7)  COM(2010)0078 végleges.

7

(8)  COM(2010)0491 végleges.

8

(9)  HL C 33. E, 2013.2.5., 134. o.

9

(10)  HL C 251. E, 2013.8.31., 1. o.

10

(11)  COM(2010)2020 végleges.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, és a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

12

(13)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis és középvállalkozások (kkv-k) meghatározásáról, akkor is, ha ezek jegyzett társaságok (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

13

, akkor is, ha ezek jegyzett társaságok

(14)  A Bizottság 2006/111/EK irányelve (2006. november 16.) a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.).

14

(15)  C-450/93.: Kalanke (EBHT 1995., I-3051. o.), C-409/95.: Marschall (EBHT 1997., I-6363. o.), C-158/97.: Badeck (EBHT 2000.. I-1875. o.), C-407/98.: Abrahamsson (EBHT 2000., I-5539. o.).

15

(16)  HL C 369., 2011.12.17., 14. o.

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/54/EK irányelve (2006. július 5.) a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról (HL L 204., 2006.7.26., 23. o.).

17

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/241

---

P7_TA(2013)0489

A befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok ***I

Az Európai Parlament által 2013. november 20-án elfogadott módosítások a befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/44)

Módosítás 1

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (*1)

a Bizottság javaslatához

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó dokumentumokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (2),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3),

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A lakossági befektetők számára a befektetési termékek egyre szélesebb választékát kínálják, amikor valamilyen befektetési lehetőséget keresnek. Ezek a termékek valamilyen egyedi, a lakossági befektetők igényeire szabott befektetési megoldást
  nyújthatnak
  , viszont gyakran bonyolultak és nehezen áttekinthetők. Az ilyen befektetési termékekre vonatkozóan hatályban levő tájékoztatási előírások koordinálatlanok, és jellemzően nem nyújtanak segítséget a lakossági befektetőknek ahhoz, hogy össze tudják hasonlítani a különböző termékeket, meg tudják
  érteni
  azok jellemzőit,
  vagy javítsák az ilyen
  befektetők pénzügyi ismereteinek
  bővítését
  . A lakossági befektetők emiatt gyakran olyan befektetéseket választanak, amelyeknek a kockázatait és költségeit nem teljes mértékben látják át, és ennek következtében esetenként váratlan veszteségeket szenvednek el. |
| --- | --- |

(1)

A lakossági befektetők számára a befektetési termékek egyre szélesebb választékát kínálják, amikor valamilyen befektetési lehetőséget keresnek. Ezek a termékek valamilyen egyedi, a lakossági befektetők igényeire szabott befektetési megoldást
  nyújthatnak
  , viszont gyakran bonyolultak és nehezen áttekinthetők. Az ilyen befektetési termékekre vonatkozóan hatályban levő tájékoztatási előírások koordinálatlanok, és jellemzően nem nyújtanak segítséget a lakossági befektetőknek ahhoz, hogy össze tudják hasonlítani a különböző termékeket, meg tudják
  érteni
  azok jellemzőit,
  vagy javítsák az ilyen
  befektetők pénzügyi ismereteinek
  bővítését
  . A lakossági befektetők emiatt gyakran olyan befektetéseket választanak, amelyeknek a kockázatait és költségeit nem teljes mértékben látják át, és ennek következtében esetenként váratlan veszteségeket szenvednek el.

| (2) | A lakossági befektetőknek kínált befektetési termékek átláthatóságára vonatkozó rendelkezések javítása fontos befektetővédelmi intézkedés, egyben a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalma helyreállításának is az egyik előfeltétele
  , különösen a pénzügyi válságot követően
  . Uniós szinten, a kiemelt befektetői információk rendszerének kidolgozásán keresztül az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel már megtörténtek az első lépések ebbe az irányba. |
| --- | --- |

(2)

A lakossági befektetőknek kínált befektetési termékek átláthatóságára vonatkozó rendelkezések javítása fontos befektetővédelmi intézkedés, egyben a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalma helyreállításának is az egyik előfeltétele
  , különösen a pénzügyi válságot követően
  . Uniós szinten, a kiemelt befektetői információk rendszerének kidolgozásán keresztül az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel már megtörténtek az első lépések ebbe az irányba.

| (3) | A befektetési terméket kínáló ágazat szerint változó szabályok, illetve az e terültre vonatkozó eltérő nemzeti szabályozás miatt a különböző termékek és forgalmazási csatornák nem egyenlő versenyfeltételek között működnek, ez pedig további akadályokat emel a pénzügyi szolgáltatások és termékek egységes piacán. A befektetővédelem területén mutatkozó hiányosságok orvosolása érdekében a tagállamok az eddigiek során eltérő és koordinálatlan intézkedéseket hoztak, és valószínűsíthető ezen tendencia folytatódása. A befektetési termékekkel kapcsolatos tájékoztatókra vonatkozó szabályozások eltérései miatt nem alakulhatnak ki egyenlő versenyfeltételek a befektetési termékek különböző előállítói, illetve e termékek értékesítői között, az eltérések tehát torzítják a versenyt. Emiatt a befektetővédelem szintje sem lehet egységes az Unióban. Ezek az eltérések akadályt jelentenek az egységes piac létrehozása és zökkenőmentes működése szempontjából. Ebből következően a megfelelő jogalap az EUMSZ-nek az Európai Unió Bírósága állandó ítélkezési gyakorlata szerint értelmezett 114. cikke. |
| --- | --- |

(3)

A befektetési terméket kínáló ágazat szerint változó szabályok, illetve az e terültre vonatkozó eltérő nemzeti szabályozás miatt a különböző termékek és forgalmazási csatornák nem egyenlő versenyfeltételek között működnek, ez pedig további akadályokat emel a pénzügyi szolgáltatások és termékek egységes piacán. A befektetővédelem területén mutatkozó hiányosságok orvosolása érdekében a tagállamok az eddigiek során eltérő és koordinálatlan intézkedéseket hoztak, és valószínűsíthető ezen tendencia folytatódása. A befektetési termékekkel kapcsolatos tájékoztatókra vonatkozó szabályozások eltérései miatt nem alakulhatnak ki egyenlő versenyfeltételek a befektetési termékek különböző előállítói, illetve e termékek értékesítői között, az eltérések tehát torzítják a versenyt. Emiatt a befektetővédelem szintje sem lehet egységes az Unióban. Ezek az eltérések akadályt jelentenek az egységes piac létrehozása és zökkenőmentes működése szempontjából. Ebből következően a megfelelő jogalap az EUMSZ-nek az Európai Unió Bírósága állandó ítélkezési gyakorlata szerint értelmezett 114. cikke.

| (4) | Az eltérések megelőzése
  , valamint a termékek szolgáltatói és forgalmazói számára a költségek és a bizonytalanság csökkentése
  érdekében az átláthatóság tekintetében uniós szinten egységes szabályokat kell alkotni a befektetési termékek piacán tevékenykedő összes résztvevőre vonatkozóan. Rendelet megalkotására van szükség ahhoz, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum közös standardja olyan formát öltsön, amely alkalmas e dokumentum formátumának és tartalmának harmonizálására. A közvetlenül alkalmazandó rendelet által biztosítható, hogy a befektetési termékek piacán tevékenykedő valamennyi szereplőre ugyanazon követelmények vonatkozzanak. Az egységes tájékoztatási követelmények megteremtését szolgálja az is, hogy a rendelettel kizárhatók a nemzeti rendelkezéseknek egy esetleges irányelv nem egységes átültetéséből következő eltérései. A rendelet alkalmazása azért is helyénvaló, mert ezáltal biztosítható, hogy a befektetési termékek valamennyi értékesítőjére egységes szabályok vonatkozzanak a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátása tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Az eltérések megelőzése
  , valamint a termékek szolgáltatói és forgalmazói számára a költségek és a bizonytalanság csökkentése
  érdekében az átláthatóság tekintetében uniós szinten egységes szabályokat kell alkotni a befektetési termékek piacán tevékenykedő összes résztvevőre vonatkozóan. Rendelet megalkotására van szükség ahhoz, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum közös standardja olyan formát öltsön, amely alkalmas e dokumentum formátumának és tartalmának harmonizálására. A közvetlenül alkalmazandó rendelet által biztosítható, hogy a befektetési termékek piacán tevékenykedő valamennyi szereplőre ugyanazon követelmények vonatkozzanak. Az egységes tájékoztatási követelmények megteremtését szolgálja az is, hogy a rendelettel kizárhatók a nemzeti rendelkezéseknek egy esetleges irányelv nem egységes átültetéséből következő eltérései. A rendelet alkalmazása azért is helyénvaló, mert ezáltal biztosítható, hogy a befektetési termékek valamennyi értékesítőjére egységes szabályok vonatkozzanak a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátása tekintetében.

| (5) | Miközben a befektetési termékekre vonatkozó tájékoztatás javítása létfontosságú a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalmának helyreállítása szempontjából, ugyanennyire fontos, hogy e termékek értékesítési folyamatai is hatékonyan szabályozva legyenek. Ez a rendelet kiegészíti a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4) a forgalmazásra
  (beleértve a befektetési tanácsadást, befektetővédelmi intézkedéseket és más értékesítési szolgáltatásokat)
  vonatkozó rendelkezéseit. A rendelet ugyancsak kiegészíti a 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) a biztosítási termékek forgalmazására vonatkozó rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(5)

Miközben a befektetési termékekre vonatkozó tájékoztatás javítása létfontosságú a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalmának helyreállítása szempontjából, ugyanennyire fontos, hogy e termékek értékesítési folyamatai is hatékonyan szabályozva legyenek. Ez a rendelet kiegészíti a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4) a forgalmazásra
  (beleértve a befektetési tanácsadást, befektetővédelmi intézkedéseket és más értékesítési szolgáltatásokat)
  vonatkozó rendelkezéseit. A rendelet ugyancsak kiegészíti a 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) a biztosítási termékek forgalmazására vonatkozó rendelkezéseit.

| (6) | Ez a rendelet formájuktól és szerkezetüktől függetlenül minden olyan termékre
  és mögöttes befektetésre
  alkalmazandó, amelyeket a pénzügyi szolgáltatási ágazat abból a célból állít elő, hogy olyan befektetési lehetőségeket kínáljon a lakossági befektetők részére, amelyek esetében a befektetőnek kínált hozam egy vagy több eszköz hozamától vagy ▌referenciaérték teljesítményétől függ. A szóban forgó termékek közé tartoznak többek között a befektetési alapok
  és az
  ▌életbiztosítások
  , valamint az e befektetési alapok és életbiztosítások mögöttes befektetései,
  és a ▌lakossági termékek
  , beleértve a közvetlenül tartott eszközöket, úgymint az államkötvényeket vagy a nyilvánosan kibocsátott vagy valamely tagállamban található vagy ott működő szabályozott piacra bevezetett részvényeket
  . ▌
  A strukturált lakossági csomagtermékek
  az eszközöknek a közvetlen birtokláshoz képest eltérő kitettségek létrehozása, eltérő termékjellemzők kínálása vagy eltérő költségstruktúrák kialakítása céljából történő „becsomagolásán” vagy vegyítésén keresztül a befektetők és a piacok közé ékelődnek. A „becsomagolás” révén a lakossági befektetők olyan befektetési stratégiákat is követhetnek, amelyek egyébként nem lennének elérhetők vagy nem lennének célszerűek számukra, de ezekhez adott esetben további információkat is rendelkezésükre kell bocsátani, különösen ahhoz, hogy lehetővé váljon a befektetések „becsomagolási” módjainak összehasonlítása
  , és annak biztosításához, hogy a lakossági befektetők képesek legyenek a lakossági befektetési termékek főbb jellemzőinek és kockázatainak megértésére
  . |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet formájuktól és szerkezetüktől függetlenül minden olyan termékre
  és mögöttes befektetésre
  alkalmazandó, amelyeket a pénzügyi szolgáltatási ágazat abból a célból állít elő, hogy olyan befektetési lehetőségeket kínáljon a lakossági befektetők részére, amelyek esetében a befektetőnek kínált hozam egy vagy több eszköz hozamától vagy ▌referenciaérték teljesítményétől függ. A szóban forgó termékek közé tartoznak többek között a befektetési alapok
  és az
  ▌életbiztosítások
  , valamint az e befektetési alapok és életbiztosítások mögöttes befektetései,
  és a ▌lakossági termékek
  , beleértve a közvetlenül tartott eszközöket, úgymint az államkötvényeket vagy a nyilvánosan kibocsátott vagy valamely tagállamban található vagy ott működő szabályozott piacra bevezetett részvényeket
  . ▌
  A strukturált lakossági csomagtermékek
  az eszközöknek a közvetlen birtokláshoz képest eltérő kitettségek létrehozása, eltérő termékjellemzők kínálása vagy eltérő költségstruktúrák kialakítása céljából történő „becsomagolásán” vagy vegyítésén keresztül a befektetők és a piacok közé ékelődnek. A „becsomagolás” révén a lakossági befektetők olyan befektetési stratégiákat is követhetnek, amelyek egyébként nem lennének elérhetők vagy nem lennének célszerűek számukra, de ezekhez adott esetben további információkat is rendelkezésükre kell bocsátani, különösen ahhoz, hogy lehetővé váljon a befektetések „becsomagolási” módjainak összehasonlítása
  , és annak biztosításához, hogy a lakossági befektetők képesek legyenek a lakossági befektetési termékek főbb jellemzőinek és kockázatainak megértésére
  .

| (6a) | Ennek a rendeletnek vonatkoznia kell azon különleges célú gazdasági egységek és holdingtársaságok részvényeire vagy befektetési jegyeire, amelyeket befektetési termékek előállítói e rendelet megkerülése érdekében hozhatnak létre. |
| --- | --- |

(6a)

Ennek a rendeletnek vonatkoznia kell azon különleges célú gazdasági egységek és holdingtársaságok részvényeire vagy befektetési jegyeire, amelyeket befektetési termékek előállítói e rendelet megkerülése érdekében hozhatnak létre.

| (6b) | A befektetési csomagtermékek egyértelmű haszonnal kell hogy járjanak a lakossági befektetők számára, ilyen lehet például a kockázatok szétterítése számos különböző gazdasági ágazatra vagy számos mögöttes eszközre. A becsomagolás technikáit ugyanakkor a befektetési termékek olyan jellemzőinek kialakítására is fel lehet használni, amelyek a fogyasztók félrevezetésére szolgálnak befektetési döntéseik meghozatalakor. A lehetségesnél nagyobb biztonságot sejtető terméknév a fogyasztók viselkedési tendencáira játszik összehasonlítható módon, kockázatkerülési hajlandóságukra alapozva. Következésképp az ilyen becsomagolási technikák azzal a veszéllyel járnak, hogy a befektető az azonnali pénzügyi előnyökre fog erősen koncentrálni anélkül, hogy teljes mértékben tisztában lenne a jövőbeli kockázatokkal. E rendeletnek arra kell törekednie, hogy kerülje a befektetők döntéshozatalában a viselkedési tendenciákat kihasználó becsomagolási jellemzőket az átláthatóság, valamint a lakossági befektetési csomagtermékekhez kapcsolódó kockázatok jobb megértésének elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

(6b)

A befektetési csomagtermékek egyértelmű haszonnal kell hogy járjanak a lakossági befektetők számára, ilyen lehet például a kockázatok szétterítése számos különböző gazdasági ágazatra vagy számos mögöttes eszközre. A becsomagolás technikáit ugyanakkor a befektetési termékek olyan jellemzőinek kialakítására is fel lehet használni, amelyek a fogyasztók félrevezetésére szolgálnak befektetési döntéseik meghozatalakor. A lehetségesnél nagyobb biztonságot sejtető terméknév a fogyasztók viselkedési tendencáira játszik összehasonlítható módon, kockázatkerülési hajlandóságukra alapozva. Következésképp az ilyen becsomagolási technikák azzal a veszéllyel járnak, hogy a befektető az azonnali pénzügyi előnyökre fog erősen koncentrálni anélkül, hogy teljes mértékben tisztában lenne a jövőbeli kockázatokkal. E rendeletnek arra kell törekednie, hogy kerülje a befektetők döntéshozatalában a viselkedési tendenciákat kihasználó becsomagolási jellemzőket az átláthatóság, valamint a lakossági befektetési csomagtermékekhez kapcsolódó kockázatok jobb megértésének elősegítése érdekében.

| (7) | ▌
  A
  befektetési elemet nem kínáló biztosítási termékeket ▌ki kell zárni a rendelet hatálya alól. ▌Mivel e rendelet középpontjában a lakossági befektetők részére értékesített befektetési termékekre vonatkozó információk összehasonlíthatóságának és megérthetőségének javítása áll, ▌a foglalkoztatói nyugdíjtermékeket
  és az egyéni nyugdíj-előtakarékossági termékeket
  is ki kell zárni e rendelet hatálya alól, feltéve, hogy ezeknél a munkáltató a nemzeti szabályozás alapján pénzügyi hozzájárulásra kötelezett, a
  munkáltatónak vagy a
  munkavállalónak pedig nincs választási lehetősége a nyugdíjelőtakarékossági termék szolgáltatója tekintetében. Az intézményi befektetőkre szakosodott befektetési alapok szintén nem tartoznak e rendelet hatálya alá, hiszen ezek a lakossági befektetők számára nem megvásárolhatók. A rendelet hatályának azonban ki kell terjednie az egyéni nyugdíjcélú megtakarítások felhalmozását szolgáló befektetési termékekre, mivel ezek gyakran versenyeznek a rendelet hatálya alá tartozó más termékekkel, és ezeket hasonlóképpen értékesítik a lakossági befektetők részére. |
| --- | --- |

(7)

▌
  A
  befektetési elemet nem kínáló biztosítási termékeket ▌ki kell zárni a rendelet hatálya alól. ▌Mivel e rendelet középpontjában a lakossági befektetők részére értékesített befektetési termékekre vonatkozó információk összehasonlíthatóságának és megérthetőségének javítása áll, ▌a foglalkoztatói nyugdíjtermékeket
  és az egyéni nyugdíj-előtakarékossági termékeket
  is ki kell zárni e rendelet hatálya alól, feltéve, hogy ezeknél a munkáltató a nemzeti szabályozás alapján pénzügyi hozzájárulásra kötelezett, a
  munkáltatónak vagy a
  munkavállalónak pedig nincs választási lehetősége a nyugdíjelőtakarékossági termék szolgáltatója tekintetében. Az intézményi befektetőkre szakosodott befektetési alapok szintén nem tartoznak e rendelet hatálya alá, hiszen ezek a lakossági befektetők számára nem megvásárolhatók. A rendelet hatályának azonban ki kell terjednie az egyéni nyugdíjcélú megtakarítások felhalmozását szolgáló befektetési termékekre, mivel ezek gyakran versenyeznek a rendelet hatálya alá tartozó más termékekkel, és ezeket hasonlóképpen értékesítik a lakossági befektetők részére.

| (8) | Az e rendeletben megállapított kötelezettségek és ▌a 2003/71/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv (6), valamint a 2009/138/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv (7) szerinti kötelezettségek közötti kapcsolat tisztázása érdekében szükséges rendelkezni arról, hogy az említett
  irányelvek kiegészítik
  e
  rendeletet
  ▌.
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak különösen a 2003/71/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében említett kiemelt információkat tartalmazó összefoglalót kell magában foglalnia e rendelet felülvizsgálatát követően. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben megállapított kötelezettségek és ▌a 2003/71/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv (6), valamint a 2009/138/EK
  európai parlamenti és tanácsi
  irányelv (7) szerinti kötelezettségek közötti kapcsolat tisztázása érdekében szükséges rendelkezni arról, hogy az említett
  irányelvek kiegészítik
  e
  rendeletet
  ▌.
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak különösen a 2003/71/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében említett kiemelt információkat tartalmazó összefoglalót kell magában foglalnia e rendelet felülvizsgálatát követően.

| (8a) | A befektetési termékek előállítóinak biztosítaniuk kell, hogy az általuk strukturált befektetési termék összeegyeztethető legyen a lakossági befektetői célközönség profiljával. Ezért előzetes termék-jóváhagyási eljárást kell kialakítaniuk annak biztosítására, hogy befektetési termékeik ne tegyék ki a lakossági befektetőket olyan mögöttes eszközöknek, amelyek kockázat/hozam-profilja nem könnyen érthető meg. |
| --- | --- |

(8a)

A befektetési termékek előállítóinak biztosítaniuk kell, hogy az általuk strukturált befektetési termék összeegyeztethető legyen a lakossági befektetői célközönség profiljával. Ezért előzetes termék-jóváhagyási eljárást kell kialakítaniuk annak biztosítására, hogy befektetési termékeik ne tegyék ki a lakossági befektetőket olyan mögöttes eszközöknek, amelyek kockázat/hozam-profilja nem könnyen érthető meg.

| (8b) | Az illetékes hatóságoknak és az európai felügyeleti hatóságoknak (EFH-k) kérésre meg kell adni a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum tartalmának ellenőrzéséhez, e rendelet betartásának értékeléséhez, valamint az ügyfelek és a pénzpiaci befektetők védelmének biztosításához szükséges összes információt. Az Európai Bankhatóság (EBH) és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatónyugdíj-hatóság (EIOPA) hatásköreit következetes módon hozzá kell igazítani az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) hatásköreihez a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvnek [MiFIR] megfelelően. |
| --- | --- |

(8b)

Az illetékes hatóságoknak és az európai felügyeleti hatóságoknak (EFH-k) kérésre meg kell adni a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum tartalmának ellenőrzéséhez, e rendelet betartásának értékeléséhez, valamint az ügyfelek és a pénzpiaci befektetők védelmének biztosításához szükséges összes információt. Az Európai Bankhatóság (EBH) és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatónyugdíj-hatóság (EIOPA) hatásköreit következetes módon hozzá kell igazítani az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) hatásköreihez a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvnek [MiFIR] megfelelően.

| (9) | A befektetési termékek előállítónak – például az alapkezelőknek, a biztosítótársaságoknak, az értékpapír-kibocsátóknak, a hitelintézeteknek és a befektetési vállalkozásoknak – kell elkészíteniük a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot, mivel helyzetükből adódóan ők ismerik a legjobban a terméket, és ők felelősek érte.
  A befektetési termékek előállítóinak a befektetési terméket értékesítő személyek rendelkezésére kell bocsátaniuk a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot.
   A
  kiemelt információkat tartalmazó
  dokumentumot a befektetési termék előállítójának
  , a mellékletet (a díjakkal együtt) pedig a befektetési terméket értékesítő személynek
  azt megelőzően kell elkészítenie, hogy a termék megvásárolható lenne a lakossági befektetők számára. Azokban az esetekben viszont, amikor a terméket nem lakossági befektetőknek értékesítik, nincs szükség a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítésére. Abban az esetben pedig, ha a befektetési termék előállítója számára gyakorlati szempontokból nem célszerű, hogy maga készítse el a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot, ezt a feladatot másra is átruházhatja.
  Amikor a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az elkészítését egészben vagy részben harmadik személyre ruházzák át, akkor is a befektetési termék előállítója marad a dokumentum elkészítésének és tartalmának általános felelőse.
   A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok széles körű terjesztésének és elérhetőségének biztosítása érdekében e rendelet lehetővé teszi a befektetési termék előállítójának, hogy a dokumentumokat egy általa választott weboldalon tegye közzé. |
| --- | --- |

(9)

A befektetési termékek előállítónak – például az alapkezelőknek, a biztosítótársaságoknak, az értékpapír-kibocsátóknak, a hitelintézeteknek és a befektetési vállalkozásoknak – kell elkészíteniük a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot, mivel helyzetükből adódóan ők ismerik a legjobban a terméket, és ők felelősek érte.
  A befektetési termékek előállítóinak a befektetési terméket értékesítő személyek rendelkezésére kell bocsátaniuk a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot.
   A
  kiemelt információkat tartalmazó
  dokumentumot a befektetési termék előállítójának
  , a mellékletet (a díjakkal együtt) pedig a befektetési terméket értékesítő személynek
  azt megelőzően kell elkészítenie, hogy a termék megvásárolható lenne a lakossági befektetők számára. Azokban az esetekben viszont, amikor a terméket nem lakossági befektetőknek értékesítik, nincs szükség a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítésére. Abban az esetben pedig, ha a befektetési termék előállítója számára gyakorlati szempontokból nem célszerű, hogy maga készítse el a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot, ezt a feladatot másra is átruházhatja.
  Amikor a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az elkészítését egészben vagy részben harmadik személyre ruházzák át, akkor is a befektetési termék előállítója marad a dokumentum elkészítésének és tartalmának általános felelőse.
   A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok széles körű terjesztésének és elérhetőségének biztosítása érdekében e rendelet lehetővé teszi a befektetési termék előállítójának, hogy a dokumentumokat egy általa választott weboldalon tegye közzé.

| (10) | A lakossági befektetők igényeinek való megfelelés érdekében biztosítani kell, hogy a befektetési termékekre vonatkozó információk pontosak, helytállóak és egyértelműek legyenek, továbbá ne legyenek félrevezetőek a befektetők számára. Annak érdekében, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum érthető legyen a lakossági befektetők számára, ez a rendelet közös standardokat állapít meg a dokumentum elkészítésére vonatkozóan. Tekintettel arra, hogy a szakértők által alkalmazott pénzügyi terminológia megértése a lakossági befektetők jelentős része számára nehézséget okoz, különös figyelmet kell szentelni a dokumentum szövegének szókészletére és stílusára. Szabályokat kell megállapítani a dokumentum elkészítéséhez használt nyelvre vonatkozóan is.
  Az esetlegesen felmerülő költségek számítását is érthető módon kell kifejteni.
  Továbbá a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak önmagában, egyéb információkra való hivatkozások nélkül is érhetőnek kell lennie a lakossági befektetők számára.
  Ez azonban nem zárhatja ki a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban az olyan másik dokumentumokra való kereszthivatkozások használatát, amelyekben egyes lakossági befektetők érdeklődésére számot tartó, további információk találhatók. |
| --- | --- |

(10)

A lakossági befektetők igényeinek való megfelelés érdekében biztosítani kell, hogy a befektetési termékekre vonatkozó információk pontosak, helytállóak és egyértelműek legyenek, továbbá ne legyenek félrevezetőek a befektetők számára. Annak érdekében, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum érthető legyen a lakossági befektetők számára, ez a rendelet közös standardokat állapít meg a dokumentum elkészítésére vonatkozóan. Tekintettel arra, hogy a szakértők által alkalmazott pénzügyi terminológia megértése a lakossági befektetők jelentős része számára nehézséget okoz, különös figyelmet kell szentelni a dokumentum szövegének szókészletére és stílusára. Szabályokat kell megállapítani a dokumentum elkészítéséhez használt nyelvre vonatkozóan is.
  Az esetlegesen felmerülő költségek számítását is érthető módon kell kifejteni.
  Továbbá a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak önmagában, egyéb információkra való hivatkozások nélkül is érhetőnek kell lennie a lakossági befektetők számára.
  Ez azonban nem zárhatja ki a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban az olyan másik dokumentumokra való kereszthivatkozások használatát, amelyekben egyes lakossági befektetők érdeklődésére számot tartó, további információk találhatók.

| (11) | A lakossági befektetők részére olyan tájékoztatást kell nyújtani, amire szükségük van ahhoz, hogy megalapozott befektetési döntést tudjanak hozni, és össze tudják hasonlítani a különböző befektetési termékeket. Ha azonban ez az információ nem rövid és tömör, fennáll a kockázata, hogy nem fogják használni. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum ezért kizárólag kiemelt információkat tartalmazhat, konkrétan a termék jellegére és jellemzőire vonatkozóan, ideértve például azt, hogy a fennáll-e a tőkevesztés kockázata a termék esetében, továbbá a termék költségeire ▌
  , a kockázat/hozam-profilra – a termék és mögöttes befektetése összefoglaló indikátorának formájában –
  vonatkozó információkat, valamint a termék hozamával kapcsolatos információkat, illetve bizonyos egyéb információkat a termékek egyes típusaira vonatkozóan, ideértve például a nyugdíjcélú megtakarítási termékeket.
  A Bizottságnak meg kell fontolnia azt a lehetőséget, hogy a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendeletet

   (8)

  módosító .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról szóló, az Európai Parlament első olvasatban elfogadott 2013. január 16-i álláspontjában említett, európai közszektorbeli hitelminősítő ügynökség adja meg a kiemelt információkat a tagállamok által kibocsátott államkötvények kockázati profiljáról. |
| --- | --- |

(11)

A lakossági befektetők részére olyan tájékoztatást kell nyújtani, amire szükségük van ahhoz, hogy megalapozott befektetési döntést tudjanak hozni, és össze tudják hasonlítani a különböző befektetési termékeket. Ha azonban ez az információ nem rövid és tömör, fennáll a kockázata, hogy nem fogják használni. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum ezért kizárólag kiemelt információkat tartalmazhat, konkrétan a termék jellegére és jellemzőire vonatkozóan, ideértve például azt, hogy a fennáll-e a tőkevesztés kockázata a termék esetében, továbbá a termék költségeire ▌
  , a kockázat/hozam-profilra – a termék és mögöttes befektetése összefoglaló indikátorának formájában –
  vonatkozó információkat, valamint a termék hozamával kapcsolatos információkat, illetve bizonyos egyéb információkat a termékek egyes típusaira vonatkozóan, ideértve például a nyugdíjcélú megtakarítási termékeket.
  A Bizottságnak meg kell fontolnia azt a lehetőséget, hogy a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendeletet

   (8)

  módosító .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról szóló, az Európai Parlament első olvasatban elfogadott 2013. január 16-i álláspontjában említett, európai közszektorbeli hitelminősítő ügynökség adja meg a kiemelt információkat a tagállamok által kibocsátott államkötvények kockázati profiljáról.

| (11a) | A befektetőknek egyértelmű képet kell kapniuk arról, hogy befektetésük során milyen költségek és díjak merülnek fel, nem csak az ügyletkötés időpontjában, hanem a befektetés időtartama alatt is. A díjakat teljes mértékben közölni kell, összesített módon, valamint összegszerűen is. A tanácsadási díjakat egyszerűbb módon kell kiszámítani annak érdekében, hogy a befektető könnyebben megértse, mibe fog neki kerülni a tanácsadás. |
| --- | --- |

(11a)

A befektetőknek egyértelmű képet kell kapniuk arról, hogy befektetésük során milyen költségek és díjak merülnek fel, nem csak az ügyletkötés időpontjában, hanem a befektetés időtartama alatt is. A díjakat teljes mértékben közölni kell, összesített módon, valamint összegszerűen is. A tanácsadási díjakat egyszerűbb módon kell kiszámítani annak érdekében, hogy a befektető könnyebben megértse, mibe fog neki kerülni a tanácsadás.

| (11b) | Az EBH-nak, az EIOPA-nak és az ESMA-nak ki kell alakítania egy online alapelemzőt, amely lehetővé tenné a befektetők számára befektetésük – díjak és költségek figyelembevétele utáni – végső értékének kiszámítását. |
| --- | --- |

(11b)

Az EBH-nak, az EIOPA-nak és az ESMA-nak ki kell alakítania egy online alapelemzőt, amely lehetővé tenné a befektetők számára befektetésük – díjak és költségek figyelembevétele utáni – végső értékének kiszámítását.

| (12) | Tekintettel arra, hogy a fogyasztói magatartás és képességek miatt a tájékoztatás formátumát, prezentációját és tartalmát
  a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elfogadottságának maximalizálása, ezáltal a pénzügyi ismeretek bővítésének, illetve
  a közölt információ megértésének és felhasználásának ▌
  elősegítése
  érdekében kellő körültekintéssel kell kialakítani
  és megfogalmazni
  , a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot olyan formátumban kell elkészíteni, amely lehetővé teszi a lakossági befektetők számára, hogy összehasonlítsák a különböző befektetési termékeket. A témáknak, illetve a témákon belüli fejezeteknek minden egyes dokumentumban azonos sorrendben kell követniük egymást. Ezenfelül az egyes termékekre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szerepeltetendő információk részleteinek, illetve az információk prezentációjának további harmonizációját olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokon keresztül kell megvalósítani, amelyek figyelembe veszik a fogyasztói magatartással kapcsolatban rendelkezésre álló kutatási eredményeket és a folyamatban lévő kutatásokat, ideértve az információk fogyasztók felé való közvetítésére alkalmazott módszerek hatékonyságának kutatására irányuló tesztek eredményeit is. Egyes befektetési termékek továbbá választási lehetőséget is adnak a lakossági befektetőnek a különböző mögöttes befektetések között
  , és olyan költségeik vagy díjaik lehetnek, amelyek az ügyfél személyes jellemzőitől – így életkorától vagy a befektetés választott összegétől – függenek
  . A formátum meghatározásánál ezeket a termékeket is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel arra, hogy a fogyasztói magatartás és képességek miatt a tájékoztatás formátumát, prezentációját és tartalmát
  a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elfogadottságának maximalizálása, ezáltal a pénzügyi ismeretek bővítésének, illetve
  a közölt információ megértésének és felhasználásának ▌
  elősegítése
  érdekében kellő körültekintéssel kell kialakítani
  és megfogalmazni
  , a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot olyan formátumban kell elkészíteni, amely lehetővé teszi a lakossági befektetők számára, hogy összehasonlítsák a különböző befektetési termékeket. A témáknak, illetve a témákon belüli fejezeteknek minden egyes dokumentumban azonos sorrendben kell követniük egymást. Ezenfelül az egyes termékekre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szerepeltetendő információk részleteinek, illetve az információk prezentációjának további harmonizációját olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusokon keresztül kell megvalósítani, amelyek figyelembe veszik a fogyasztói magatartással kapcsolatban rendelkezésre álló kutatási eredményeket és a folyamatban lévő kutatásokat, ideértve az információk fogyasztók felé való közvetítésére alkalmazott módszerek hatékonyságának kutatására irányuló tesztek eredményeit is. Egyes befektetési termékek továbbá választási lehetőséget is adnak a lakossági befektetőnek a különböző mögöttes befektetések között
  , és olyan költségeik vagy díjaik lehetnek, amelyek az ügyfél személyes jellemzőitől – így életkorától vagy a befektetés választott összegétől – függenek
  . A formátum meghatározásánál ezeket a termékeket is figyelembe kell venni.

| (12a) | Azon összetett termékeken, amelyeket lakossági befektetők számára alkalmatlannak tűnnek, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum tetején összetettségre figyelmeztető címkének kell szerepelnie. Az átláthatóság e további eszköze segíteni fog abban, hogy az ügyfelek megalapozott döntést hozhassanak a vállalt kockázat szintjéről, és az ügyfeleket megtévesztő értékesítés megelőzésében. |
| --- | --- |

(12a)

Azon összetett termékeken, amelyeket lakossági befektetők számára alkalmatlannak tűnnek, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum tetején összetettségre figyelmeztető címkének kell szerepelnie. Az átláthatóság e további eszköze segíteni fog abban, hogy az ügyfelek megalapozott döntést hozhassanak a vállalt kockázat szintjéről, és az ügyfeleket megtévesztő értékesítés megelőzésében.

| (13) | A lakossági befektetők egyre jellemzőbben nemcsak pénzügyi megtérülési lehetőségeket mérlegelnek befektetési döntéseik során. Gyakran egyéb megfontolásokat, például szociális vagy környezetvédelmi célokat is követnek. A befektetések nem pénzügyi vonatkozásaival kapcsolatos információk ugyancsak fontosak lehetnek azok számára, akik fenntartható, hosszú távú befektetési lehetőséget keresnek. A befektetési termék előállítója által elérni szándékozott szociális, környezetvédelmi vagy felelős vállalatirányítási eredményekre vonatkozó információk összehasonlítása azonban nehézségekbe ütközhet, vagy ezek az információk akár teljesen hiányozhatnak is. Következésképp célszerűnek tűnik még jobban harmonizálni az arra vonatkozó információk részleteit, hogy a környezetvédelmi, szociális vagy felelős vállalatirányítási szempontokat figyelembe vették-e, és ha igen, milyen módon. |
| --- | --- |

(13)

A lakossági befektetők egyre jellemzőbben nemcsak pénzügyi megtérülési lehetőségeket mérlegelnek befektetési döntéseik során. Gyakran egyéb megfontolásokat, például szociális vagy környezetvédelmi célokat is követnek. A befektetések nem pénzügyi vonatkozásaival kapcsolatos információk ugyancsak fontosak lehetnek azok számára, akik fenntartható, hosszú távú befektetési lehetőséget keresnek. A befektetési termék előállítója által elérni szándékozott szociális, környezetvédelmi vagy felelős vállalatirányítási eredményekre vonatkozó információk összehasonlítása azonban nehézségekbe ütközhet, vagy ezek az információk akár teljesen hiányozhatnak is. Következésképp célszerűnek tűnik még jobban harmonizálni az arra vonatkozó információk részleteit, hogy a környezetvédelmi, szociális vagy felelős vállalatirányítási szempontokat figyelembe vették-e, és ha igen, milyen módon.

| (14) | A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumnak egyértelműen megkülönböztethetőnek
  és elkülönülőnek
  kell lennie az értékesítési célokat szolgáló közleményektől. A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum jelentőségét a szóban forgó egyéb dokumentumok nem kisebbíthetik.
  A lakossági befektetőnek meg kell erősítenie, hogy megkapta a dokumentumot. |
| --- | --- |

(14)

A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumnak egyértelműen megkülönböztethetőnek
  és elkülönülőnek
  kell lennie az értékesítési célokat szolgáló közleményektől. A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum jelentőségét a szóban forgó egyéb dokumentumok nem kisebbíthetik.
  A lakossági befektetőnek meg kell erősítenie, hogy megkapta a dokumentumot.

| (15) | Annak biztosítása érdekében, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban található információk megbízhatók legyenek, e rendelet a befektetési termékek előállítói
  és a befektetési terméket értékesítő személyek
  számára előírja, hogy a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot tartsák naprakészen.
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot szolgáltató vagy értékesítő jogalanynak naprakészen kell tartania a lakossági befektetőnek adott információkat.
  Ennek érdekében az információk frissítésének feltételeire és gyakoriságára, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum
  és melléklete
  felülvizsgálatára vonatkozó szabályok felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kerülnek elfogadásra a Bizottság által.
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumról és valamennyi frissítéséről tájékoztatni kell az illetékes hatóságot. |
| --- | --- |

(15)

Annak biztosítása érdekében, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban található információk megbízhatók legyenek, e rendelet a befektetési termékek előállítói
  és a befektetési terméket értékesítő személyek
  számára előírja, hogy a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot tartsák naprakészen.
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot szolgáltató vagy értékesítő jogalanynak naprakészen kell tartania a lakossági befektetőnek adott információkat.
  Ennek érdekében az információk frissítésének feltételeire és gyakoriságára, valamint a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum
  és melléklete
  felülvizsgálatára vonatkozó szabályok felhatalmazáson alapuló jogi aktusban kerülnek elfogadásra a Bizottság által.
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumról és valamennyi frissítéséről tájékoztatni kell az illetékes hatóságot.

| (16) | A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a lakossági befektetők befektetési döntéseinek alapjául szolgál. Emiatt a befektetési termékek előállítóinak
  és a befektetési terméket értékesítő személyeknek
  a lakossági befektetők felé fennálló komoly felelőssége, hogy megfeleljenek e rendelet szabályainak. Éppen ezért fontos biztosítani azt, hogy a befektetési döntéseiket a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumra alapozó lakossági befektetetők rendelkezzenek hatékony jogorvoslati lehetőségekkel. Biztosítani kell továbbá, hogy a lakossági befektetők uniószerte azonos kártérítési jogokkal rendelkeznek azon károk vonatkozásában, amelyeket a befektetési termék előállítójának az e rendeletben meghatározott követelményeknek való megfelelés tekintetében felróható mulasztások miatt szenvednek el. Ennek érdekében harmonizálni kell a befektetési termékek előállítóinak felelősségére vonatkozó szabályokat.
  Egyben a következetesség biztosítása érdekében be kell vezetni a szankciók harmonizált megközelítését.
  E rendelet alapján a lakossági befektetők számára biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy a termék előállítóját felelősségre vonhassák a rendelet megsértéséért, ha valamilyen veszteség a
  félrevezető vagy pontatlan, illetve a kibocsátási tájékoztatónak – vagy ha ilyen tájékoztató nem készült, a termék feltételeinek – nem megfelelő
  kiemelt információkat tartalmazó dokumentum használatából fakadóan merül fel. |
| --- | --- |

(16)

A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a lakossági befektetők befektetési döntéseinek alapjául szolgál. Emiatt a befektetési termékek előállítóinak
  és a befektetési terméket értékesítő személyeknek
  a lakossági befektetők felé fennálló komoly felelőssége, hogy megfeleljenek e rendelet szabályainak. Éppen ezért fontos biztosítani azt, hogy a befektetési döntéseiket a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumra alapozó lakossági befektetetők rendelkezzenek hatékony jogorvoslati lehetőségekkel. Biztosítani kell továbbá, hogy a lakossági befektetők uniószerte azonos kártérítési jogokkal rendelkeznek azon károk vonatkozásában, amelyeket a befektetési termék előállítójának az e rendeletben meghatározott követelményeknek való megfelelés tekintetében felróható mulasztások miatt szenvednek el. Ennek érdekében harmonizálni kell a befektetési termékek előállítóinak felelősségére vonatkozó szabályokat.
  Egyben a következetesség biztosítása érdekében be kell vezetni a szankciók harmonizált megközelítését.
  E rendelet alapján a lakossági befektetők számára biztosítani kell a lehetőséget arra, hogy a termék előállítóját felelősségre vonhassák a rendelet megsértéséért, ha valamilyen veszteség a
  félrevezető vagy pontatlan, illetve a kibocsátási tájékoztatónak – vagy ha ilyen tájékoztató nem készült, a termék feltételeinek – nem megfelelő
  kiemelt információkat tartalmazó dokumentum használatából fakadóan merül fel.

| (17) | Tekintettel arra, hogy a lakossági befektetők általában nem látják át részleteiben a befektetési termékek előállítóinak belső folyamatait, ▌
  nem a lakossági befektetőt terheli a
  bizonyítási teher ▌ . A
  lakossági befektetőnek meg kell jelölnie, hogy mi alapján véli úgy
  , hogy a kiemelt befektetői információkat tartalmazó
  dokumentum nem felel meg az e rendeletben foglalt követelményeknek
  .
  Ekkor a termék előállítójának feladata, hogy válaszoljon e kifogásra. |
| --- | --- |

(17)

Tekintettel arra, hogy a lakossági befektetők általában nem látják át részleteiben a befektetési termékek előállítóinak belső folyamatait, ▌
  nem a lakossági befektetőt terheli a
  bizonyítási teher ▌ . A
  lakossági befektetőnek meg kell jelölnie, hogy mi alapján véli úgy
  , hogy a kiemelt befektetői információkat tartalmazó
  dokumentum nem felel meg az e rendeletben foglalt követelményeknek
  .
  Ekkor a termék előállítójának feladata, hogy válaszoljon e kifogásra.

| (18) | A befektetési termék
  előállítója azon
  polgári jogi
  felelősségét
  ,
  amely
  nem
  tartozik
  a rendelet hatálya alá, a nemzetközi magánjog vonatkozó szabályai alapján irányadónak tekinthető nemzeti
  jognak kell meghatároznia
  . A lakossági befektető által előterjesztett polgári jogi követelés elbírálásának tekintetében illetékes bíróságot a nemzetközi joghatóságra vonatkozó szabályok alapján kell kijelölni. |
| --- | --- |

(18)

A befektetési termék
  előállítója azon
  polgári jogi
  felelősségét
  ,
  amely
  nem
  tartozik
  a rendelet hatálya alá, a nemzetközi magánjog vonatkozó szabályai alapján irányadónak tekinthető nemzeti
  jognak kell meghatároznia
  . A lakossági befektető által előterjesztett polgári jogi követelés elbírálásának tekintetében illetékes bíróságot a nemzetközi joghatóságra vonatkozó szabályok alapján kell kijelölni.

| (19) | Annak érdekében, hogy a lakossági befektető megalapozott befektetési döntést hozhasson, a befektetési terméket értékesítő személyek számára elő kell írni, hogy a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot jóval az esetleges ügylet megkötését megelőzően rendelkezésre kell bocsátani.
  A befektetőnek írásos vagy elektronikus aláírással igazolnia kell, hogy megkapta és elolvasta a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot.
  E követelménynek ▌az ügylet lebonyolítási helyétől és módjától függetlenül eleget kell tenni. A
  tanácsadást végző vagy az
  értékesítő személy fogalma magában foglalja mind a forgalmazókat, mind magukat a befektetési termékek előállítóit abban az esetben, ha úgy döntenek, hogy a terméket közvetlenül értékesítik
  vagy azzal kapcsolatban közvetlenül végeznek tanácsadást
  a lakossági befektetőknek. ▌
  A rendelet a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (9)

  sérelme nélkül alkalmazandó. Ahol ez lehetséges, a befektetőknek türelmi időt kell biztosítani, amely alatt dönthetnek az ügylet törléséről. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy a lakossági befektető megalapozott befektetési döntést hozhasson, a befektetési terméket értékesítő személyek számára elő kell írni, hogy a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot jóval az esetleges ügylet megkötését megelőzően rendelkezésre kell bocsátani.
  A befektetőnek írásos vagy elektronikus aláírással igazolnia kell, hogy megkapta és elolvasta a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot.
  E követelménynek ▌az ügylet lebonyolítási helyétől és módjától függetlenül eleget kell tenni. A
  tanácsadást végző vagy az
  értékesítő személy fogalma magában foglalja mind a forgalmazókat, mind magukat a befektetési termékek előállítóit abban az esetben, ha úgy döntenek, hogy a terméket közvetlenül értékesítik
  vagy azzal kapcsolatban közvetlenül végeznek tanácsadást
  a lakossági befektetőknek. ▌
  A rendelet a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (9)

  sérelme nélkül alkalmazandó. Ahol ez lehetséges, a befektetőknek türelmi időt kell biztosítani, amely alatt dönthetnek az ügylet törléséről.

| (20) | Egységes szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a befektetési terméket értékesítő személynek legyen lehetősége megválasztani, hogy milyen közvetítő csatornát vesz igénybe a kiemelt információknak a lakossági befektetőkhöz való eljuttatására, ideértve az elektronikus kommunikációs eszközök használatát is azokban az esetekben, amikor az ügylet körülményeire való tekintettel ez helyénvaló. A lakossági befektető számára ugyanakkor biztosítani kell a lehetőséget, hogy a kiemelt információkat papíron kapja meg. A fogyasztók információhoz való hozzáférését biztosítandó, a kiemelt információkat minden esetben ingyenesen kell rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

(20)

Egységes szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a befektetési terméket értékesítő személynek legyen lehetősége megválasztani, hogy milyen közvetítő csatornát vesz igénybe a kiemelt információknak a lakossági befektetőkhöz való eljuttatására, ideértve az elektronikus kommunikációs eszközök használatát is azokban az esetekben, amikor az ügylet körülményeire való tekintettel ez helyénvaló. A lakossági befektető számára ugyanakkor biztosítani kell a lehetőséget, hogy a kiemelt információkat papíron kapja meg. A fogyasztók információhoz való hozzáférését biztosítandó, a kiemelt információkat minden esetben ingyenesen kell rendelkezésre bocsátani.

| (21) | A lakossági befektetők befektetési termékekbe
  és a pénzpiacok egészébe
  vetett bizalmának biztosítása érdekében meg kell határozni azon belső eljárásokra vonatkozó követelményeket, amelyek garantálják, hogy a lakossági befektetők érdemi választ kapjanak panaszaikra a befektetési termék előállítójától. |
| --- | --- |

(21)

A lakossági befektetők befektetési termékekbe
  és a pénzpiacok egészébe
  vetett bizalmának biztosítása érdekében meg kell határozni azon belső eljárásokra vonatkozó követelményeket, amelyek garantálják, hogy a lakossági befektetők érdemi választ kapjanak panaszaikra a befektetési termék előállítójától.

| (21a) | Noha a befektetési termékekre vonatkozó tájékoztatás javítása létfontosságú a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalmának helyreállítása szempontjából, a termékkialakítás szabályai ugyanennyire fontosak a lakossági befektetők tényleges védelmének biztosításához. A pénzügyi tanácsadóktól származó hibás tanácsok, a döntéshozatalbeli elfogultság és az arra vonatkozó bizonyítékok, hogy a pénzügyi magatartás elsősorban pszichológiai jellemzőktől függ, olyan kérdéseket vetnek fel, amelyeket a befektetési termékek „csomagolása” összetettségének csökkentése révén kell kezelni. |
| --- | --- |

(21a)

Noha a befektetési termékekre vonatkozó tájékoztatás javítása létfontosságú a lakossági befektetők pénzügyi piacokba vetett bizalmának helyreállítása szempontjából, a termékkialakítás szabályai ugyanennyire fontosak a lakossági befektetők tényleges védelmének biztosításához. A pénzügyi tanácsadóktól származó hibás tanácsok, a döntéshozatalbeli elfogultság és az arra vonatkozó bizonyítékok, hogy a pénzügyi magatartás elsősorban pszichológiai jellemzőktől függ, olyan kérdéseket vetnek fel, amelyeket a befektetési termékek „csomagolása” összetettségének csökkentése révén kell kezelni.

| (22) | Az alternatív vitarendezési eljárások lehetővé teszik a vitáknak a bírósági eljáráshoz képest gyorsabb és kevésbé költséges rendezését, egyúttal enyhítik a bírósági rendszer leterheltségét. Ennek érdekében a befektetési termékek előállítói és a befektetési termékek értékesítői számára – a hatékony jogi védelem elvének megfelelő bizonyos biztosítékok kikötése mellett – elő kell írni a lakossági befektetők által az e rendeletben fogalt jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatosan kezdeményezett eljárásokban való részvételi kötelezettséget. Az alternatív vitarendezési eljárások nem sérthetik például az ilyen eljárásokban részt vevő felek azon jogát, amelynek értelmében a bírósághoz fordulhatnak jogorvoslatért.
  E rendelet értelmében a jogvitákra a 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (10)

  alkalmazandó. |
| --- | --- |

(22)

Az alternatív vitarendezési eljárások lehetővé teszik a vitáknak a bírósági eljáráshoz képest gyorsabb és kevésbé költséges rendezését, egyúttal enyhítik a bírósági rendszer leterheltségét. Ennek érdekében a befektetési termékek előállítói és a befektetési termékek értékesítői számára – a hatékony jogi védelem elvének megfelelő bizonyos biztosítékok kikötése mellett – elő kell írni a lakossági befektetők által az e rendeletben fogalt jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatosan kezdeményezett eljárásokban való részvételi kötelezettséget. Az alternatív vitarendezési eljárások nem sérthetik például az ilyen eljárásokban részt vevő felek azon jogát, amelynek értelmében a bírósághoz fordulhatnak jogorvoslatért.
  E rendelet értelmében a jogvitákra a 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (10)

  alkalmazandó.

| (23) | Tekintettel arra, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a pénzügyi piacok banki, biztosítási, értékpapír- és alapkezelői ágazataiban tevékenykedő jogalanyok által előállított befektetési termékekre vonatkozóan kell elkészíteni, létfontosságú a befektetési termékek előállítóinak felügyeletét ellátó különböző hatóságok közötti zökkenőmentes együttműködés biztosítása annak érdekében, hogy egységes megközelítést kövessenek e rendelet alkalmazása tekintetében. |
| --- | --- |

(23)

Tekintettel arra, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a pénzügyi piacok banki, biztosítási, értékpapír- és alapkezelői ágazataiban tevékenykedő jogalanyok által előállított befektetési termékekre vonatkozóan kell elkészíteni, létfontosságú a befektetési termékek előállítóinak felügyeletét ellátó különböző hatóságok közötti zökkenőmentes együttműködés biztosítása annak érdekében, hogy egységes megközelítést kövessenek e rendelet alkalmazása tekintetében.

| (23a) | Az Unió és a nemzeti felügyeleti hatóságok számára biztosított hatáskörök és illetékességek kiterjesztését elő kell segíteni a megfelelő személyzeti erőforrások és a megfelelő pénzügyi eszközök révén. |
| --- | --- |

(23a)

Az Unió és a nemzeti felügyeleti hatóságok számára biztosított hatáskörök és illetékességek kiterjesztését elő kell segíteni a megfelelő személyzeti erőforrások és a megfelelő pénzügyi eszközök révén.

| (24) | A pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről szóló 2010 decemberi bizottsági közleménnyel összhangban, illetve az e rendeletben meghatározott előírásoknak való megfelelés biztosítása érdekében fontos, hogy a tagállamok megtegyék a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy e rendelet megsértése megfelelő közigazgatási szankciókat és intézkedéseket vonjon maga után. A szankciók visszatartó erejének biztosítása és a befektetővédelemnek az e rendelet szabályait megsértő befektetési termékekre való figyelmeztetésen keresztül történő megerősítése érdekében a szankciókat és intézkedéseket ▌közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(24)

A pénzügyi szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek megerősítéséről szóló 2010 decemberi bizottsági közleménnyel összhangban, illetve az e rendeletben meghatározott előírásoknak való megfelelés biztosítása érdekében fontos, hogy a tagállamok megtegyék a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy e rendelet megsértése megfelelő közigazgatási szankciókat és intézkedéseket vonjon maga után. A szankciók visszatartó erejének biztosítása és a befektetővédelemnek az e rendelet szabályait megsértő befektetési termékekre való figyelmeztetésen keresztül történő megerősítése érdekében a szankciókat és intézkedéseket ▌közzé kell tenni.

| (25) | A rendelet céljainak teljesítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti jogi aktusokat fogadjon el a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum prezentációja és formátuma tekintetében alkalmazandó részletszabályokra, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szerepeltetendő információk tartalmára, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésre bocsátásának időzítésével kapcsolatos részletes szabályokra, valamint a dokumentum felülvizsgálatára és módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson
  és fogyasztói tesztelést végezzen
  az előkészítő munka során. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is. |
| --- | --- |

(25)

A rendelet céljainak teljesítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti jogi aktusokat fogadjon el a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum prezentációja és formátuma tekintetében alkalmazandó részletszabályokra, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szerepeltetendő információk tartalmára, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum rendelkezésre bocsátásának időzítésével kapcsolatos részletes szabályokra, valamint a dokumentum felülvizsgálatára és módosítására vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson
  és fogyasztói tesztelést végezzen
  az előkészítő munka során. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is.

| (26) | A Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok formájában és az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (11) 10–14. cikkeivel összhangban az
  ESMA
  , az EBH és az
  EIOPA
  által a 8. cikk alapján kidolgozott szabályozási technikaistandard-tervezeteket kell elfogadnia a kockázatok és hozamok prezentációját, illetve a költségek kalkulációját alátámasztó módszertanra
  és környezeti, szociális vagy felelős vállalatirányítási kritériumokra
  vonatkozóan. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok formájában és az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU
  európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (11) 10–14. cikkeivel összhangban az
  ESMA
  , az EBH és az
  EIOPA
  által a 8. cikk alapján kidolgozott szabályozási technikaistandard-tervezeteket kell elfogadnia a kockázatok és hozamok prezentációját, illetve a költségek kalkulációját alátámasztó módszertanra
  és környezeti, szociális vagy felelős vállalatirányítási kritériumokra
  vonatkozóan.

| (27) | A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szabályozza a személyes adatoknak e rendelet alkalmazásában a tagállamokban, illetve az illetékes hatóságok felügyelete alatt történő kezelését és feldolgozását. A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza a személyes adatok e rendelet szerinti feldolgozását, amelyet az európai felügyeleti hatóságok az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt végeznek. A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő bármely kezelésének, így például a személyes adatok illetékes hatóságok közötti cseréjének vagy továbbításának összhangban kell lennie a 95/46/EK irányelvvel, az információk európai felügyeleti hatóságok közötti bármely cseréjének vagy továbbításának pedig összhangban kell lennie a 45/2001/EK rendelettel. |
| --- | --- |

(27)

A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szabályozza a személyes adatoknak e rendelet alkalmazásában a tagállamokban, illetve az illetékes hatóságok felügyelete alatt történő kezelését és feldolgozását. A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza a személyes adatok e rendelet szerinti feldolgozását, amelyet az európai felügyeleti hatóságok az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt végeznek. A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő bármely kezelésének, így például a személyes adatok illetékes hatóságok közötti cseréjének vagy továbbításának összhangban kell lennie a 95/46/EK irányelvvel, az információk európai felügyeleti hatóságok közötti bármely cseréjének vagy továbbításának pedig összhangban kell lennie a 45/2001/EK rendelettel.

| (28) | Jóllehet az ÁÉKBV-k e rendelet alkalmazásában befektetési terméknek minősülnek, a kiemelt befektetői információkra vonatkozó követelményeknek a 2009/65/EK irányelv alapján nemrégiben történt megállapítása miatt az ÁÉKBV-k tekintetében az arányosság elve alapján célszerű egy, ezen rendelet hatálybalépésétől számított ötéves átmeneti időszakot biztosítani, amely időszak alatt e rendelet hatálya az ÁÉKBV-kre nem terjed ki. Amennyiben az átmeneti időszak nem kerül meghosszabbításra, a szóban forgó időszak lejártát követően az ÁÉKBV-k bekerülnek a rendelet hatálya alá.
  Ugyanennek a mentességnek kell vonatkoznia az ÁÉKBV-nek nem minősülő alapokra is, amennyiben ezek a nemzeti jog alapján már a 2009/65/EK irányelv 78–81. cikkében meghatározott formátumnak megfelelően a kiemelt befektetői információk elkészítésére kötelesek. |
| --- | --- |

(28)

Jóllehet az ÁÉKBV-k e rendelet alkalmazásában befektetési terméknek minősülnek, a kiemelt befektetői információkra vonatkozó követelményeknek a 2009/65/EK irányelv alapján nemrégiben történt megállapítása miatt az ÁÉKBV-k tekintetében az arányosság elve alapján célszerű egy, ezen rendelet hatálybalépésétől számított ötéves átmeneti időszakot biztosítani, amely időszak alatt e rendelet hatálya az ÁÉKBV-kre nem terjed ki. Amennyiben az átmeneti időszak nem kerül meghosszabbításra, a szóban forgó időszak lejártát követően az ÁÉKBV-k bekerülnek a rendelet hatálya alá.
  Ugyanennek a mentességnek kell vonatkoznia az ÁÉKBV-nek nem minősülő alapokra is, amennyiben ezek a nemzeti jog alapján már a 2009/65/EK irányelv 78–81. cikkében meghatározott formátumnak megfelelően a kiemelt befektetői információk elkészítésére kötelesek.

| (29) | A piaci fejlemények, például új típusú befektetési termékek megjelenése, valamint az uniós jog egyéb területeinek fejleményei, illetve a tagállami tapasztalatok figyelembevétele érdekében négy évvel a rendelet hatálybalépését követően el kell végezni a rendelet felülvizsgálatát. A felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni, hogy a rendelet által bevezetett intézkedéseknek köszönhetően az átlagos lakossági befektető
  nagyobb védelem alatt áll-e és
  jobban átlátja-e a befektetési termékeket, és javult-e
  pénzügyi ismerete és
  a termékek összehasonlíthatósága. A felülvizsgálatnak arra is ki kell terjednie, hogy indokolt-e az ÁÉKBV-k tekintetében alkalmazott átmeneti időszak meghosszabbítása, illetve felmerülhet-e másfajta megoldás az ÁÉKBV-k kezelésére. A felülvizsgálat eredménye alapján a Bizottság jelentést nyújt be – szükség esetén a megfelelő jogalkotási javaslatok kíséretében – az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(29)

A piaci fejlemények, például új típusú befektetési termékek megjelenése, valamint az uniós jog egyéb területeinek fejleményei, illetve a tagállami tapasztalatok figyelembevétele érdekében négy évvel a rendelet hatálybalépését követően el kell végezni a rendelet felülvizsgálatát. A felülvizsgálat keretében meg kell vizsgálni, hogy a rendelet által bevezetett intézkedéseknek köszönhetően az átlagos lakossági befektető
  nagyobb védelem alatt áll-e és
  jobban átlátja-e a befektetési termékeket, és javult-e
  pénzügyi ismerete és
  a termékek összehasonlíthatósága. A felülvizsgálatnak arra is ki kell terjednie, hogy indokolt-e az ÁÉKBV-k tekintetében alkalmazott átmeneti időszak meghosszabbítása, illetve felmerülhet-e másfajta megoldás az ÁÉKBV-k kezelésére. A felülvizsgálat eredménye alapján a Bizottság jelentést nyújt be – szükség esetén a megfelelő jogalkotási javaslatok kíséretében – az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (30) | Annak érdekében, hogy a befektetési termékek előállítóinak és értékesítőinek elegendő idő álljon rendelkezésükre ahhoz, hogy felkészüljenek e rendelet előírásainak gyakorlati alkalmazására, e rendelet előírásai leghamarabb a rendelet hatálybalépését követő két év elteltével válnak alkalmazandóvá.
  Ez a rendelet nem alkalmazandó a múltban végbement ügyletekre. |
| --- | --- |

(30)

Annak érdekében, hogy a befektetési termékek előállítóinak és értékesítőinek elegendő idő álljon rendelkezésükre ahhoz, hogy felkészüljenek e rendelet előírásainak gyakorlati alkalmazására, e rendelet előírásai leghamarabb a rendelet hatálybalépését követő két év elteltével válnak alkalmazandóvá.
  Ez a rendelet nem alkalmazandó a múltban végbement ügyletekre.

| (31) | Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapjogokat és elveket. |
| --- | --- |

(31)

Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapjogokat és elveket.

| (32) | Tekintettel arra, hogy
  e rendelet
  célja – nevezetesen a lakossági befektetők védelmének fokozása és a befektetési termékekbe vetett bizalmának erősítése és a feltárt hiányosságok kezelése, ideértve azokat az eseteket is, amikor ezeket a termékeket határokon átnyúlóan értékesítik – egymástól elkülönülten fellépő tagállamok által nem valósítható meg kielégítő módon, és az intézkedés annak hatásaiból fakadóan uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a szóban forgó cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(32)

Tekintettel arra, hogy
  e rendelet
  célja – nevezetesen a lakossági befektetők védelmének fokozása és a befektetési termékekbe vetett bizalmának erősítése és a feltárt hiányosságok kezelése, ideértve azokat az eseteket is, amikor ezeket a termékeket határokon átnyúlóan értékesítik – egymástól elkülönülten fellépő tagállamok által nem valósítható meg kielégítő módon, és az intézkedés annak hatásaiból fakadóan uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a szóban forgó cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Ez a rendelet a
  kizárólag a
  befektetési termékek előállítói által elkészítendő, kiemelt információkat tartalmazó dokumentum formájára és tartalmára,
  a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum mellékletére – amelyet szükség esetén a befektetési termékeket értékesítő személyek készítenek el –, a befektetési termékeket értékesítő személyek által a [MiFID] rendelet és a biztosítási közvetítésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv [IMD] értelmében a lakossági befektetőknek nyújtandó információkra,
  illetve a dokumentumnak a lakossági befektetők rendelkezésére
  bocsátásának egységes szabályaira vonatkozó
  egységes szabályokat állapítja meg.
  Célja, hogy lakossági befektetők képesek legyenek a lakossági befektetési termékek főbb jellemzőinek és kockázatainak megértésére, emellett a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítésének felelősségét a termék előállítójára, a mellékletét pedig a befektetési termékeket értékesítő személyekre ruházza.

2. cikk

Ezt a rendeletet a befektetési termékek előállítására és értékesítésére kell alkalmazni.

A rendelet ugyanakkor nem alkalmazandó a következő termékekre:

| a) | a visszaváltási értékkel nem rendelkező biztosítási termékek ▌; |
| --- | --- |

a)

a visszaváltási értékkel nem rendelkező biztosítási termékek ▌;

| b) | ▌betétek
  a [MiFID] 4. cikkében meghatározott strukturált betétek kivételével
  ; |
| --- | --- |

b)

▌betétek
  a [MiFID] 4. cikkében meghatározott strukturált betétek kivételével
  ;

| c) | a 2003/71/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b)–g), i) és j) pontjában említett értékpapírok; |
| --- | --- |

c)

a 2003/71/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b)–g), i) és j) pontjában említett értékpapírok;

| d) | származtatott elemet nem tartalmazó egyéb értékpapírok
  , a vállalati kötvények és a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott eszközök kivételével
  ; |
| --- | --- |

d)

származtatott elemet nem tartalmazó egyéb értékpapírok
  , a vállalati kötvények és a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott eszközök kivételével
  ;

| e) | olyan hivatalosan elismert
  ▌foglalkoztatói nyugdíjrendszerek
  és egyéni nyugdíjelőtakarékossági termékek, amelyeknél a nemzeti szabályozás alapján a munkáltató pénzügyi hozzájárulásra kötelezett, és amelyek esetében a munkavállalónak nincs választási lehetősége a szolgáltatója tekintetében; |
| --- | --- |

e)

olyan hivatalosan elismert
  ▌foglalkoztatói nyugdíjrendszerek
  és egyéni nyugdíjelőtakarékossági termékek, amelyeknél a nemzeti szabályozás alapján a munkáltató pénzügyi hozzájárulásra kötelezett, és amelyek esetében a munkavállalónak nincs választási lehetősége a szolgáltatója tekintetében;

| f) | nemzeti vagy uniós jog hatálya alá tartozó, hivatalosan elismert szociális biztonsági rendszerek. |
| --- | --- |

f)

nemzeti vagy uniós jog hatálya alá tartozó, hivatalosan elismert szociális biztonsági rendszerek.

3. cikk

(1)   Amennyiben a befektetési termék e rendelet hatálya alá tartozó előállítója egyben a 2003/71/EK irányelv hatálya alá is tartozik
  – annak 4. cikke (2) bekezdésének h) és v) pontja kivételével –
  , mind ezt a rendeletet, mind a 2003/71/EK irányelvet alkalmazni kell.

(2)   Amennyiben a befektetési termék e rendelet hatálya alá tartozó előállítója egyben a 2009/138/EK irányelv hatálya alá is tartozik, mind ezt a rendeletet, mind a 2009/138/EK irányelvet alkalmazni kell.

4. cikk

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „befektetési termék”: olyan
  termék, amelynek révén egy személy pénzügyi befektetést tehet, függetlenül
  a befektetés jogi formájától
  és attól, hogy a visszafizetendő összeg rögzített vagy változó, beleértve azt az esetet is, amikor a befektetési termék beszerzésére pénzügyi eszközök közvetlen tartásán, céltársaságokon vagy holdingtársaságokon keresztül kerül sor
  ; |
| --- | --- |

a)

„befektetési termék”: olyan
  termék, amelynek révén egy személy pénzügyi befektetést tehet, függetlenül
  a befektetés jogi formájától
  és attól, hogy a visszafizetendő összeg rögzített vagy változó, beleértve azt az esetet is, amikor a befektetési termék beszerzésére pénzügyi eszközök közvetlen tartásán, céltársaságokon vagy holdingtársaságokon keresztül kerül sor
  ;

| b) | „befektetési termék előállítója”:






  i. | befektetési terméket
  eredetileg
  előállító bármely természetes vagy jogi személy; |
| --- | --- | --- |

b)

„befektetési termék előállítója”:

i.

befektetési terméket
  eredetileg
  előállító bármely természetes vagy jogi személy;

| ii. | meglévő befektetési terméken annak kockázat/nyereség-profilját vagy a befektetési termékben lévő befektetéshez kapcsolódó költségeket módosító változtatást végrehajtó bármely természetes vagy jogi személy; |
| --- | --- |

ii.

meglévő befektetési terméken annak kockázat/nyereség-profilját vagy a befektetési termékben lévő befektetéshez kapcsolódó költségeket módosító változtatást végrehajtó bármely természetes vagy jogi személy;

| iia. | a 2003/71/EK irányelv rendelkezései szerint nyilvánosan kibocsátott vagy valamely szabályozott piacra bevezetett és a lakossági befektetők által közvetlenül tartott, átruházható értékpapír kibocsátója. |
| --- | --- |

iia.

a 2003/71/EK irányelv rendelkezései szerint nyilvánosan kibocsátott vagy valamely szabályozott piacra bevezetett és a lakossági befektetők által közvetlenül tartott, átruházható értékpapír kibocsátója.

| ba) | „befektetési termékeket értékesítő személy”: olyan személy, aki befektetési termékeket hoz forgalomba, forgalmaz vagy értékesít, illetve azzal kapcsolatban tanácsot ad lakossági befektető, forgalmazó, vagy lakossági befektető befektetéséhez kapcsolódóan közvetítő szerepet betöltő személy részére; |
| --- | --- |

ba)

„befektetési termékeket értékesítő személy”: olyan személy, aki befektetési termékeket hoz forgalomba, forgalmaz vagy értékesít, illetve azzal kapcsolatban tanácsot ad lakossági befektető, forgalmazó, vagy lakossági befektető befektetéséhez kapcsolódóan közvetítő szerepet betöltő személy részére;

| c) | „lakossági befektetők”:






  i. | a
  ▌[hivatkozás a MiFID/MiFIR rendeletre]-ban
  meghatározott lakossági ügyfelek; |
| --- | --- | --- |

c)

„lakossági befektetők”:

i.

a
  ▌[hivatkozás a MiFID/MiFIR rendeletre]-ban
  meghatározott lakossági ügyfelek;

| ii. | olyan ügyfél, amely az [IMD irányelv I. mellékletében] meghatározottak szerint [...] nem hivatásos befektető; |
| --- | --- |

ii.

olyan ügyfél, amely az [IMD irányelv I. mellékletében] meghatározottak szerint [...] nem hivatásos befektető;

| d) | „nyugdíjelőtakarékossági termékek”: a nemzeti jog alapján elsődleges céljukat tekintve a
  lakossági
  befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosító és a
  lakossági
  befektetőt bizonyos ellátásokra feljogosító termékként elismert termékek; |
| --- | --- |

d)

„nyugdíjelőtakarékossági termékek”: a nemzeti jog alapján elsődleges céljukat tekintve a
  lakossági
  befektető számára nyugdíjjövedelmet biztosító és a
  lakossági
  befektetőt bizonyos ellátásokra feljogosító termékként elismert termékek;

| e) | „tartós adathordozó”: a 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének m) pontja szerinti tartós adathordozó; |
| --- | --- |

e)

„tartós adathordozó”: a 2009/65/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének m) pontja szerinti tartós adathordozó;

| f) | „illetékes hatóságok”: a befektetési termék előállítójának felügyeletére, illetve a lakossági befektető részére befektetési terméket értékesítő személy felügyeletére jogilag felhatalmazott tagállami nemzeti hatóságok. |
| --- | --- |

f)

„illetékes hatóságok”: a befektetési termék előállítójának felügyeletére, illetve a lakossági befektető részére befektetési terméket értékesítő személy felügyeletére jogilag felhatalmazott tagállami nemzeti hatóságok.

II. FEJEZET

KIEMELT INFORMÁCIÓKAT TARTALMAZÓ DOKUMENTUM

1. SZAKASZ

A KIEMELT INFORMÁCIÓKAT TARTALMAZÓ DOKUMENTUM ELKÉSZÍTÉSE

5. cikk

A befektetési termék előállítója az e rendeletben meghatározott követelményekkel összhangban
  és
  az általa előállított összes befektetési termék vonatkozásában elkészíti a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot
  – adott esetben a kibocsátási tájékoztatóval együtt –
  , és saját
  weboldalán, valamint az érintett európai felügyeleti hatóság és az érintett nemzeti felügyeleti hatóság által létrehozandó egységes weboldalon
  közzéteszi a dokumentumot még azt megelőzően, hogy a termék a
  piacon forgalmazható és a
  lakossági befektetők által megvásárolható lenne.

A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot adott esetben melléklettel kell kiegészíteni. A befektetési terméket értékesítő személy melléklet megfogalmazásával egészíti ki a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot. A dokumentumot és mellékletét papír alapon is elérhetővé kell tenni.

A befektetési termék előállítója felelős a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum tartalmáért, a befektetési terméket értékesítő személy felelős a mellékletért és a dokumentumnak a lakossági befektetőhöz való eljuttatásáért, a befektetési terméket értékesítő személy pedig a mellékletért és a dokumentumnak a lakossági befektetőhöz való eljuttatásáért felelős.

5a. cikk

A termék-jóváhagyási eljárás

(1)
     
  A befektetési termékek előállítói gondoskodnak arról, hogy megfelelő eljárások és szabályozások álljanak rendelkezésre annak biztosítására, hogy a lakossági befektetők, ügyfelek és az ilyen befektetési termék kedvezményezettjének érdekeit a befektetési termék kialakításakor kiegyensúlyozottan figyelembe vegyék, és hogy a befektetési termék igazolhatóan az érdekek e kiegyensúlyozott figyelembevételének eredménye legyen.

(2)
     
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum 5. cikk szerint való kidolgozása előtt a termék előállítója dokumentált termék-jóváhagyási eljárás létrehozásával értékeli a befektetési termék megfelelését a lakossági befektető érdekeinek.

(3)
     
  A termék-jóváhagyási eljárás biztosítja, hogy valamennyi befektetési termék megfeleljen a meghatározott fogyasztói csoport igényeinek, illetve hogy a termék előállítója a meghatározott fogyasztói csoport igényeire vonatkozó valamennyi valószínű releváns kockázat értékelését elvégzi. Ez az értékelés magában foglalja a befektetési termék srtessztesztelését.

(4)
     
  A termék-jóváhagyási eljárás biztosítja, hogy a piacon már elérhető befektetési termékeket rendszeresen felülvizsgálják annak érdekében, hogy a termék továbbra is megfeleljen az azonosított fogyasztói csoport érdekeinek.

(5)
     
  A termék-jóváhagyási eljárást évente felülvizsgálják. A befektetési termék előállítójának bármikor az érintett illetékes hatóság rendelkezésére kell tudni bocsátania a termék-jóváhagyási eljárás részleteit, és az eljárás jellegére vonatkozó naprakész és részletes leírást.

II. SZAKASZ

A KIEMELT INFORMÁCIÓKAT TARTALMAZÓ DOKUMENTUM FORMÁJA ÉS TARTALMA

6. cikk

(1)   A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak pontosnak, helytállónak, egyértelműnek és nem félrevezetőnek kell lennie.
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum nem tartalmazhat semmilyen termékreklámot, marketinganyagot, személyes ajánlást vagy befektetési ajánlást.

(2)   A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum önálló, a marketing célú anyagoktól jól elkülöníthető
  , de azokkal legalább egyenértékű
  dokumentum.
  Kereszthivatkozásokat tartalmazhat más dokumentumokra, mint például egy tájékoztatóra, ahol a kereszthivatkozás olyan információkra hivatkozik, amelyek kiegészítik az e rendelet alapján a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szerepeltetendő információkat. Nem tartalmazhat kereszthivatkozásokat marketinganyagokra.

(2a)
     
  Amennyiben a befektetési termék választási lehetőséget biztosít a lakossági befektetőnek a befektetés időtartamával, a szolgáltatások megválasztásával vagy a fizetendő összegekkel kapcsolatban, vagy pedig a választható mögöttes befektetések skáláját kínálja, illetve ha a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban felsorolt információk elemei az egyéni lakossági befektetőre jellemző tényezőktől függően változnak, illetve ezektől függenek, a 8. cikk (2) bekezdése szerinti információkat általános jelleggel és reprezentatív példákkal szemléltetve is meg lehet adni. Amennyiben ez a helyzet merül fel, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum egyértelműen feltünteti, hogy a konkrétabb információkat melyik dokumentumban adják meg.

(2b)
     
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak egyértelműen meg kell adnia, hogy hol és hogyan lehet beszerezni a javasolt befektetésre vonatkozó további információkat, beleértve azt is, hogy hol és hogyan szerezhető be a kibocsátási tájékoztató. A kibocsátási tájékoztató kérésre ingyenesen és bármikor elérhető, és az, hogy ezek az információk milyen nyelven érhetőek el a befektetők számára.

(3)   A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum egy rövid
  , tömör és legfeljebb két darab kétoldalas A4-es oldal plusz melléklet terjedelmű írásos
  dokumentum, amely
  elősegíti az összehasonlíthatóságot, és
  :

| a) | könnyen olvasható megjelenítéssel és elrendezéssel, olvasható méretű karakterek használatával készül; |
| --- | --- |

a)

könnyen olvasható megjelenítéssel és elrendezéssel, olvasható méretű karakterek használatával készül;

| aa) | a lakossági befektetők számára szükséges kiemelt információkra összpontosít; |
| --- | --- |

aa)

a lakossági befektetők számára szükséges kiemelt információkra összpontosít;

| b) | világosan megfogalmazott és olyan nyelvezettel megírt, amelynek közlésmódja megkönnyíti a
  megcélzott
  lakossági befektető számára a közölt információ megértését, és amely nyelvezet világos, tömör és érthető.
  ▌ |
| --- | --- |

b)

világosan megfogalmazott és olyan nyelvezettel megírt, amelynek közlésmódja megkönnyíti a
  megcélzott
  lakossági befektető számára a közölt információ megértését, és amely nyelvezet világos, tömör és érthető.

▌

(4)   A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum csak akkor készülhet színesben, ha a színek miatt az információk érthetősége fekete-fehér nyomtatásban vagy fénymásolva sem csökken.

(5)   A befektetési termék előállítójának vagy csoportjának vállalati márkajelzése vagy logója csak akkor szerepelhet a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban, ha nem vonja el a lakossági befektető figyelmét a dokumentumban foglalt információktól, és nem takarja el a szöveget.

7. cikk

A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a befektetési termék
  forgalmazásának
  helye szerinti tagállam hivatalos
  nyelvein vagy a tagállam valamely részén használt hivatalos nyelvek egyikén
  vagy a szóban forgó tagállam illetékes hatóságai által elfogadott nyelven kell megfogalmazni, vagy – amennyiben ettől eltérő nyelven fogalmazták meg – le kell fordítani ezen nyelvek valamelyikére.

7a. cikk

Biztosítási termék kiemelt információkat tartalmazó dokumentuma esetében a biztosítónak e rendelet értelmében csak a kötvénytulajdonos irányában áll fenn kötelezettsége, de a kedvezményezett vagy a biztosított irányában nem.

8. cikk

(1)   A „Kiemelt befektetői információk” címet szembetűnően, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum első oldalának tetején kell feltüntetni.
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot – kivéve annak mellékletét – egy félnek kell elkészíteni. A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak tartalmaznia kell a termék előállítójának a nevét, aki a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum elkészítéséért felelős, emellett egyértelműen ki kell jelentenie, hogy a termék előállítója felelős annak tartalmáért. Ehhez hasonlóan, a mellékletet a terméket értékesítő személy készíti el, akinek meg kell jelölnie a személy vagy a szervezet nevét, és egyértelműen ki kell jelentenie, hogy ő felelős a melléklet tartalmáért.

A kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az alábbi bekezdésekben foglaltak szerinti sorrendben kell összeállítani.

Magyarázó nyilatkozatot kell megjeleníteni közvetlenül a cím alatt. A nyilatkozat szövege a következő:

„Ön befektetési termék megvásárlására készül.

Ez a dokumentum kiemelt információkat nyújt
  annak érdekében, hogy segítséget nyújtson Önnek az e befektetési termékhez kapcsolódó jellemzők, kockázatok, lehetséges nyereségek és veszteségek, illetve a mellékletben az értékesítést végző személy részére fizetett díj megértésében
  .

A dokumentum elkészítésére
  jogszabály alapján
  került sor, nem marketing célokat szolgál, az összehasonlítás lehetővé tétele érdekében pedig szabványformában készült
  .”

(2)   A kiemelt információk között az alábbi információkat kell közölni:

| a) | ▌a befektetési termék előállítójának nevét és a befektetési termék előállítójának
  , illetve a dokumentumért a jogi felelősséget viselő
  adatait
  (név és cím)
  ; |
| --- | --- |

a)

▌a befektetési termék előállítójának nevét és a befektetési termék előállítójának
  , illetve a dokumentumért a jogi felelősséget viselő
  adatait
  (név és cím)
  ;

, illetve a dokumentumért a jogi felelősséget viselő

(név és cím)

| b) | a „Milyen befektetésről van szó?” című szakaszban a befektetési termék jellegét és legfontosabb jellemzőit, ideértve:






  i. | i. a befektetési termék típusát; |
| --- | --- | --- |

b)

a „Milyen befektetésről van szó?” című szakaszban a befektetési termék jellegét és legfontosabb jellemzőit, ideértve:

i.

i. a befektetési termék típusát;

| ii. | a befektetési termék céljait és a célok eléréséhez használt eszközöket; |
| --- | --- |

ii.

a befektetési termék céljait és a célok eléréséhez használt eszközöket;

| iia. | információt a termék megcélzott fogyasztói csoportjáról, beleértve azon befektetőtípusok egyszerű leírását – kockázatvállalási hajlandóság, befektetési spektrum és pénzügyi ismeretek szempontjából –, amelyek számára a befektetési terméket tervezték, a termék – a termék előállítója által a befektetési termék strukturálásakor elvégzett – jóváhagyási folyamata alapján |
| --- | --- |

iia.

iia.

információt a termék megcélzott fogyasztói csoportjáról, beleértve azon befektetőtípusok egyszerű leírását – kockázatvállalási hajlandóság, befektetési spektrum és pénzügyi ismeretek szempontjából –, amelyek számára a befektetési terméket tervezték, a termék – a termék előállítója által a befektetési termék strukturálásakor elvégzett – jóváhagyási folyamata alapján

információt a termék megcélzott fogyasztói csoportjáról, beleértve azon befektetőtípusok egyszerű leírását – kockázatvállalási hajlandóság, befektetési spektrum és pénzügyi ismeretek szempontjából –, amelyek számára a befektetési terméket tervezték, a termék – a termék előállítója által a befektetési termék strukturálásakor elvégzett – jóváhagyási folyamata alapján

| iii. | értesítést
  arról, hogy a befektetési termék ▌törekszik-e
  vagy sem
  valamilyen sajátos környezeti, szociális vagy felelős vállalatirányítási eredmény elérésére,
  beleértve – de nem kizárólag – a szénlábnyom csökkentését, hogyan mérik ezeket, és hogy a termék áruk és szolgáltatások nyújtásához köthető befektetés-e, ellentétben a kizárólag a pénzügyi piacokon megvalósuló műveletekkel vagy egy szintetikus indexszel
  ; |
| --- | --- |

iii.

értesítést
  arról, hogy a befektetési termék ▌törekszik-e
  vagy sem
  valamilyen sajátos környezeti, szociális vagy felelős vállalatirányítási eredmény elérésére,
  beleértve – de nem kizárólag – a szénlábnyom csökkentését, hogyan mérik ezeket, és hogy a termék áruk és szolgáltatások nyújtásához köthető befektetés-e, ellentétben a kizárólag a pénzügyi piacokon megvalósuló műveletekkel vagy egy szintetikus indexszel
  ;

értesítést

vagy sem

beleértve – de nem kizárólag – a szénlábnyom csökkentését, hogyan mérik ezeket, és hogy a termék áruk és szolgáltatások nyújtásához köthető befektetés-e, ellentétben a kizárólag a pénzügyi piacokon megvalósuló műveletekkel vagy egy szintetikus indexszel

| iiia. | a mögöttes eszközportfóliónak a közvetlenül vagy közvetetten finanszírozott gazdasági ágazat szerinti bontását; |
| --- | --- |

iiia.

iiia.

a mögöttes eszközportfóliónak a közvetlenül vagy közvetetten finanszírozott gazdasági ágazat szerinti bontását;

a mögöttes eszközportfóliónak a közvetlenül vagy közvetetten finanszírozott gazdasági ágazat szerinti bontását;

▌

| c) | a „
  Milyen döntéseket kell meghoznom
  ?” című fejezetben tájékoztatást a
  lakossági befektetők által meghozandó különféle döntésekről, pl. az alap, a futamidő és a biztosítási díj kiválasztása, beleértve, hogy milyen más szolgáltatások vagy biztosítási események vannak;


  ▌ |
| --- | --- |

c)

a „
  Milyen döntéseket kell meghoznom
  ?” című fejezetben tájékoztatást a
  lakossági befektetők által meghozandó különféle döntésekről, pl. az alap, a futamidő és a biztosítási díj kiválasztása, beleértve, hogy milyen más szolgáltatások vagy biztosítási események vannak;

Milyen döntéseket kell meghoznom

lakossági befektetők által meghozandó különféle döntésekről, pl. az alap, a futamidő és a biztosítási díj kiválasztása, beleértve, hogy milyen más szolgáltatások vagy biztosítási események vannak;

▌

| d) | a „Milyen kockázatok vannak, és mit
  kaphatok cserébe
  ?” című szakaszban, ▌figyelembe véve a termék által megcélzott piaci fejleményt:








  i. | tájékoztatást a befektetési termék kockázat/hozam-profiljáról, ideértve e profil összefoglaló indikátorát, amely egyértelmű és könnyen érthető módon megjeleníti a befektetési termék kockázat/hozam profilját
  ; |
| --- | --- | --- |

d)

a „Milyen kockázatok vannak, és mit
  kaphatok cserébe
  ?” című szakaszban, ▌figyelembe véve a termék által megcélzott piaci fejleményt:

kaphatok cserébe

i.

i.

tájékoztatást a befektetési termék kockázat/hozam-profiljáról, ideértve e profil összefoglaló indikátorát, amely egyértelmű és könnyen érthető módon megjeleníti a befektetési termék kockázat/hozam profilját
  ;

tájékoztatást a befektetési termék kockázat/hozam-profiljáról, ideértve e profil összefoglaló indikátorát, amely egyértelmű és könnyen érthető módon megjeleníti a befektetési termék kockázat/hozam profilját

| ii. | az indikatív jövőbeni teljesítményre vonatkozó forgatókönyveket, amelyekhez a termékhez kapcsolódó főbb kockázatok magyarázó leírása a termék profiljának kontextusba helyezése céljából; a kockázatokat egyértelműen és könnyen érthető módon kell leírni; |
| --- | --- |

ii.

ii.

az indikatív jövőbeni teljesítményre vonatkozó forgatókönyveket, amelyekhez a termékhez kapcsolódó főbb kockázatok magyarázó leírása a termék profiljának kontextusba helyezése céljából; a kockázatokat egyértelműen és könnyen érthető módon kell leírni;

az indikatív jövőbeni teljesítményre vonatkozó forgatókönyveket, amelyekhez a termékhez kapcsolódó főbb kockázatok magyarázó leírása a termék profiljának kontextusba helyezése céljából; a kockázatokat egyértelműen és könnyen érthető módon kell leírni;

| iii. | nyugdíj-előtakarékossági termékek esetében a „Mit kaphatok nyugdíjba vonulásomkor?” című szakaszban a lehetséges jövőbeli kimenetelek bemutatását, a különféle fejleményekre vonatkozó forgatókönyvek szerinti egyértelmű bontásban, amelyek között szerepel a legrosszabb eset forgatókönyve is. |
| --- | --- |

iii.

iii.

nyugdíj-előtakarékossági termékek esetében a „Mit kaphatok nyugdíjba vonulásomkor?” című szakaszban a lehetséges jövőbeli kimenetelek bemutatását, a különféle fejleményekre vonatkozó forgatókönyvek szerinti egyértelmű bontásban, amelyek között szerepel a legrosszabb eset forgatókönyve is.

nyugdíj-előtakarékossági termékek esetében a „Mit kaphatok nyugdíjba vonulásomkor?” című szakaszban a lehetséges jövőbeli kimenetelek bemutatását, a különféle fejleményekre vonatkozó forgatókönyvek szerinti egyértelmű bontásban, amelyek között szerepel a legrosszabb eset forgatókönyve is.

Az érintett európai felügyeleti hatóság (EFH) szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek pontosan meghatározzák a kockázati kategóriák korlátozott körét és az összefoglaló indikátor megjelenítésére vonatkozó standardokat.

Az EFH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket [..]-ig benyújtja a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap a második albekezdésben említett szabályozástechnikai standardok tervezetének az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkének megfelelő elfogadására.

| e) | a
  „Mi történhet a befektetésemmel? Vannak-e védőhálók, és ha igen, milyen költségekkel járnak?”
  című szakaszban
  annak egyértelmű jelzését, hogy lehetséges-e a tőkeveszteség










  i. | az esetleges garanciák és/vagy tőkevédelem, illetve ezek korlátainak ismertetését; az összesített összeget és a felelősségviselő nevét; |
| --- | --- | --- |

e)

a
  „Mi történhet a befektetésemmel? Vannak-e védőhálók, és ha igen, milyen költségekkel járnak?”
  című szakaszban
  annak egyértelmű jelzését, hogy lehetséges-e a tőkeveszteség

„Mi történhet a befektetésemmel? Vannak-e védőhálók, és ha igen, milyen költségekkel járnak?”

annak egyértelmű jelzését, hogy lehetséges-e a tőkeveszteség

i.

i.

az esetleges garanciák és/vagy tőkevédelem, illetve ezek korlátainak ismertetését; az összesített összeget és a felelősségviselő nevét;

az esetleges garanciák és/vagy tőkevédelem, illetve ezek korlátainak ismertetését; az összesített összeget és a felelősségviselő nevét;

| ii. | annak jelzését, hogy a befektetési termék mögött áll-e bármilyen kártalanítási vagy garanciarendszer, és ha igen, a rendszer nevét, a garanciát nyújtó nevét és annak részletezését, hogy a rendszer mely kockázatokra terjed ki és melyekre nem terjed ki; |
| --- | --- |

ii.

ii.

annak jelzését, hogy a befektetési termék mögött áll-e bármilyen kártalanítási vagy garanciarendszer, és ha igen, a rendszer nevét, a garanciát nyújtó nevét és annak részletezését, hogy a rendszer mely kockázatokra terjed ki és melyekre nem terjed ki;

annak jelzését, hogy a befektetési termék mögött áll-e bármilyen kártalanítási vagy garanciarendszer, és ha igen, a rendszer nevét, a garanciát nyújtó nevét és annak részletezését, hogy a rendszer mely kockázatokra terjed ki és melyekre nem terjed ki;

| iii. | a „Részesülök-e biztosítási védelemben?” című alszakaszban az arra vonatkozó egyértelmű tájékoztatást, hogy a befektetési termék magában foglal-e biztosítást is, és amennyiben igen, e biztosítási fedezet részleteit; |
| --- | --- |

iii.

iii.

a „Részesülök-e biztosítási védelemben?” című alszakaszban az arra vonatkozó egyértelmű tájékoztatást, hogy a befektetési termék magában foglal-e biztosítást is, és amennyiben igen, e biztosítási fedezet részleteit;

a „Részesülök-e biztosítási védelemben?” című alszakaszban az arra vonatkozó egyértelmű tájékoztatást, hogy a befektetési termék magában foglal-e biztosítást is, és amennyiben igen, e biztosítási fedezet részleteit;

| iv. | adott esetben más védelmi intézkedéseket, így az alap letétkezelőjét, ideértve az érintett felek nevét és feladatait; |
| --- | --- |

iv.

iv.

adott esetben más védelmi intézkedéseket, így az alap letétkezelőjét, ideértve az érintett felek nevét és feladatait;

adott esetben más védelmi intézkedéseket, így az alap letétkezelőjét, ideértve az érintett felek nevét és feladatait;

| ea) | a „Mi történik a termék előállítójának vagy értékesítőjének csődje esetén?” című alszakaszban a befektető maximális veszteségének rövid ismertetése, és utalás arra, hogy a veszteség a lakossági befektetőkre vonatkozó kártalanítási vagy garanciarendszer révén megtérülhet-e; |
| --- | --- |

ea)

ea)

a „Mi történik a termék előállítójának vagy értékesítőjének csődje esetén?” című alszakaszban a befektető maximális veszteségének rövid ismertetése, és utalás arra, hogy a veszteség a lakossági befektetőkre vonatkozó kártalanítási vagy garanciarendszer révén megtérülhet-e;

a „Mi történik a termék előállítójának vagy értékesítőjének csődje esetén?” című alszakaszban a befektető maximális veszteségének rövid ismertetése, és utalás arra, hogy a veszteség a lakossági befektetőkre vonatkozó kártalanítási vagy garanciarendszer révén megtérülhet-e;

| eb) | a „Mi történik halálom esetében?” című szakaszban tájékoztatást arról, hogy mi történik a termékben/alapban tartott pénzzel és az egyéb haláleseti juttatásokkal; |
| --- | --- |

eb)

eb)

a „Mi történik halálom esetében?” című szakaszban tájékoztatást arról, hogy mi történik a termékben/alapban tartott pénzzel és az egyéb haláleseti juttatásokkal;

a „Mi történik halálom esetében?” című szakaszban tájékoztatást arról, hogy mi történik a termékben/alapban tartott pénzzel és az egyéb haláleseti juttatásokkal;

| f) | a „Milyen költségek merülnek fel?” című szakaszban tájékoztatást a befektetési termékbe történő befektetéshez kapcsolódó
  összes költségről
  , azaz a befektetőnél felmerülő
  valamennyi
  közvetlen és közvetett
  költségről
  ,
  ideértve e
  költségek összefoglaló
  indikátorait is
  ,
  többek között:










  i. | a lakossági befektető által fizetendő belépési, folyamatos és kilépési költségek és a díjfizetés feltételei és rugalmassága, egyértelműen különválasztva a termék előállítójának, illetve a befektetési termékeket értékesítő személyeknek a felelősségi köreit, a költségek összefoglaló indikátorait is ideértve; |
| --- | --- | --- |

f)

a „Milyen költségek merülnek fel?” című szakaszban tájékoztatást a befektetési termékbe történő befektetéshez kapcsolódó
  összes költségről
  , azaz a befektetőnél felmerülő
  valamennyi
  közvetlen és közvetett
  költségről
  ,
  ideértve e
  költségek összefoglaló
  indikátorait is
  ,
  többek között:

összes költségről

valamennyi

költségről

ideértve e

indikátorait is

többek között:

i.

i.

a lakossági befektető által fizetendő belépési, folyamatos és kilépési költségek és a díjfizetés feltételei és rugalmassága, egyértelműen különválasztva a termék előállítójának, illetve a befektetési termékeket értékesítő személyeknek a felelősségi köreit, a költségek összefoglaló indikátorait is ideértve;

a lakossági befektető által fizetendő belépési, folyamatos és kilépési költségek és a díjfizetés feltételei és rugalmassága, egyértelműen különválasztva a termék előállítójának, illetve a befektetési termékeket értékesítő személyeknek a felelősségi köreit, a költségek összefoglaló indikátorait is ideértve;

| ii. | valamennyi éves díjat és a termékből egy meghatározott időszakon belül levont kifizetéseket, ideértve az esetleges változó díjakat (például tranzakciós költségeket, tőzsdei adókat), amelyek a költségek ki számításakor nem vehetők figyelembe. |
| --- | --- |

ii.

ii.

valamennyi éves díjat és a termékből egy meghatározott időszakon belül levont kifizetéseket, ideértve az esetleges változó díjakat (például tranzakciós költségeket, tőzsdei adókat), amelyek a költségek ki számításakor nem vehetők figyelembe.

valamennyi éves díjat és a termékből egy meghatározott időszakon belül levont kifizetéseket, ideértve az esetleges változó díjakat (például tranzakciós költségeket, tőzsdei adókat), amelyek a költségek ki számításakor nem vehetők figyelembe.

A költségeket és a levonásokat olyan módon kell feltüntetni, hogy az a reprezentatív befektetési időszakok vonatkozásában bemutassa azoknak a befektetésre gyakorolt összesített és halmozott hatását; továbbá az összehasonlíthatóság céljából az összes költséget pénzbeli példákkal és százalékosan is ki kell fejezni, az összes költség befektetésre gyakorolt hatásának bemutatása érdekében.

Ha a befektetési termék lehetséges hozamára árréskorlát vonatkozik, amely csökkenti a lakossági befektető által elérhető nettó hozamot azáltal, hogy az előállítónak juttatja a korlát feletti összes nyereséget, azt egyértelműen fel kell tüntetni.

Tájékoztatást kell adni arról, hogy miként érhető el az érintett EFH által üzemeltetett független online alapkalkulátor
  ;

Tájékoztatást kell adni arról, hogy miként érhető el az érintett EFH által üzemeltetett független online alapkalkulátor

▌

| h) | a „Kivehetek-e pénzt?” című szakaszban:










  i. | türelmi idő lehetősége a befektetési terméknél. |
| --- | --- | --- |

h)

a „Kivehetek-e pénzt?” című szakaszban:

a „Kivehetek-e pénzt?” című szakaszban:

i.

i.

türelmi idő lehetősége a befektetési terméknél.

türelmi idő lehetősége a befektetési terméknél.

| ii. | az ajánlott vagy kötelező minimális tartási időre vonatkozó tájékoztatást; |
| --- | --- |

ii.

ii.

az ajánlott vagy kötelező minimális tartási időre vonatkozó tájékoztatást;

az ajánlott vagy kötelező minimális tartási időre vonatkozó tájékoztatást;

| iii. | a befektetés lejárat előtti megszüntetésének lehetőségével és feltételeivel kapcsolatos információkat, figyelembe véve a befektetési termék kockázat/hozam-profilját és a termék által megcélzott piaci fejleményt; |
| --- | --- |

iii.

iii.

a befektetés lejárat előtti megszüntetésének lehetőségével és feltételeivel kapcsolatos információkat, figyelembe véve a befektetési termék kockázat/hozam-profilját és a termék által megcélzott piaci fejleményt;

a befektetés lejárat előtti megszüntetésének lehetőségével és feltételeivel kapcsolatos információkat, figyelembe véve a befektetési termék kockázat/hozam-profilját és a termék által megcélzott piaci fejleményt;

| iv. | arra vonatkozó tájékoztatást, hogy az ajánlott tartási idő lejárata előtti készpénzre váltás milyen következményekkel járhat; |
| --- | --- |

iv.

iv.

arra vonatkozó tájékoztatást, hogy az ajánlott tartási idő lejárata előtti készpénzre váltás milyen következményekkel járhat;

arra vonatkozó tájékoztatást, hogy az ajánlott tartási idő lejárata előtti készpénzre váltás milyen következményekkel járhat;

| v. | tájékoztatás a mögöttes eszközportfólió átlagos befektetési spektrumáról, a kereskedési célból tartott részvények átlagos forgalma és a lejáratig megtartott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok átlagos futamideje alapján. |
| --- | --- |

v.

v.

tájékoztatás a mögöttes eszközportfólió átlagos befektetési spektrumáról, a kereskedési célból tartott részvények átlagos forgalma és a lejáratig megtartott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok átlagos futamideje alapján.

tájékoztatás a mögöttes eszközportfólió átlagos befektetési spektrumáról, a kereskedési célból tartott részvények átlagos forgalma és a lejáratig megtartott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok átlagos futamideje alapján.

| ha) | a „Miként fogok értesülni a termék teljesítményéről” című szakaszban annak rögzítését, hogy az előállító egy éves dokumentum keretében átlátható módon tájékoztatja majd az ügyfelet a befektetési termék teljesítményéről. E dokumentumnak a befektetési termék előző évi hozamára vonatkozó, utólagos tájékoztatót kell tartalmaznia. Ezenkívül ezt az utólagos hozamot össze kell vetni egy hasonló kockázati profillal rendelkező másik befektetési termékkel. Ha az ügyfélnek egy bizonyos előállító több, e rendelet hatálya alá tartozó befektetési terméke is a tulajdonában van, az előbb említett tájékoztatásnak és összehasonlításnak a teljes portfólióra vonatkoznia kell. A befektetési termék hozamát érintő bármiféle költséget szintén meg kell adni. |
| --- | --- |

ha)

ha)

a „Miként fogok értesülni a termék teljesítményéről” című szakaszban annak rögzítését, hogy az előállító egy éves dokumentum keretében átlátható módon tájékoztatja majd az ügyfelet a befektetési termék teljesítményéről. E dokumentumnak a befektetési termék előző évi hozamára vonatkozó, utólagos tájékoztatót kell tartalmaznia. Ezenkívül ezt az utólagos hozamot össze kell vetni egy hasonló kockázati profillal rendelkező másik befektetési termékkel. Ha az ügyfélnek egy bizonyos előállító több, e rendelet hatálya alá tartozó befektetési terméke is a tulajdonában van, az előbb említett tájékoztatásnak és összehasonlításnak a teljes portfólióra vonatkoznia kell. A befektetési termék hozamát érintő bármiféle költséget szintén meg kell adni.

a „Miként fogok értesülni a termék teljesítményéről” című szakaszban annak rögzítését, hogy az előállító egy éves dokumentum keretében átlátható módon tájékoztatja majd az ügyfelet a befektetési termék teljesítményéről. E dokumentumnak a befektetési termék előző évi hozamára vonatkozó, utólagos tájékoztatót kell tartalmaznia. Ezenkívül ezt az utólagos hozamot össze kell vetni egy hasonló kockázati profillal rendelkező másik befektetési termékkel. Ha az ügyfélnek egy bizonyos előállító több, e rendelet hatálya alá tartozó befektetési terméke is a tulajdonában van, az előbb említett tájékoztatásnak és összehasonlításnak a teljes portfólióra vonatkoznia kell. A befektetési termék hozamát érintő bármiféle költséget szintén meg kell adni.

| hb) | a „Hogyan tehetek panaszt?” című szakaszban tájékoztatást arról, hogy az ügyfél hogyan és kinek tehet panaszt a termékkel és annak kezelésével kapcsolatban; |
| --- | --- |

hb)

hb)

a „Hogyan tehetek panaszt?” című szakaszban tájékoztatást arról, hogy az ügyfél hogyan és kinek tehet panaszt a termékkel és annak kezelésével kapcsolatban;

a „Hogyan tehetek panaszt?” című szakaszban tájékoztatást arról, hogy az ügyfél hogyan és kinek tehet panaszt a termékkel és annak kezelésével kapcsolatban;

| hc) | a „Mely egyéb jogi dokumentumok kapcsolódnak e termékhez?” című szakaszban a dokumentáció rövid ismertetését (beleértve adott esetben a kibocsátási tájékoztatót), mindennemű marketinganyag kivételével; |
| --- | --- |

hc)

hc)

a „Mely egyéb jogi dokumentumok kapcsolódnak e termékhez?” című szakaszban a dokumentáció rövid ismertetését (beleértve adott esetben a kibocsátási tájékoztatót), mindennemű marketinganyag kivételével;

a „Mely egyéb jogi dokumentumok kapcsolódnak e termékhez?” című szakaszban a dokumentáció rövid ismertetését (beleértve adott esetben a kibocsátási tájékoztatót), mindennemű marketinganyag kivételével;

| hd) | A dokumentum vége felé elhelyezett szakaszban a „Tájékoztatás a termékről” című új címet, amely (adott esetben) tartalmazza a termék:










  i. | nemzetközi értékpapír-azonosító számát (ISIN); |
| --- | --- | --- |

hd)

hd)

A dokumentum vége felé elhelyezett szakaszban a „Tájékoztatás a termékről” című új címet, amely (adott esetben) tartalmazza a termék:

A dokumentum vége felé elhelyezett szakaszban a „Tájékoztatás a termékről” című új címet, amely (adott esetben) tartalmazza a termék:

i.

i.

nemzetközi értékpapír-azonosító számát (ISIN);

nemzetközi értékpapír-azonosító számát (ISIN);

| ii. | nemzetközi könyvvizsgálati standard (ISA) számát; |
| --- | --- |

ii.

ii.

nemzetközi könyvvizsgálati standard (ISA) számát;

nemzetközi könyvvizsgálati standard (ISA) számát;

| iii. | kamatlábját; |
| --- | --- |

iii.

iii.

kamatlábját;

kamatlábját;

| iv. | a termékhez kapcsolódó tőzsdét; |
| --- | --- |

iv.

iv.

a termékhez kapcsolódó tőzsdét;

a termékhez kapcsolódó tőzsdét;

| v. | pénznemét; valamint |
| --- | --- |

v.

v.

pénznemét; valamint

pénznemét; valamint

| vi. | kibocsátásának napját. |
| --- | --- |

vi.

vi.

kibocsátásának napját.

kibocsátásának napját.

| he) | a terméket szabályozó illetékes hatóság nevét és elérhetőségét; |
| --- | --- |

he)

he)

a terméket szabályozó illetékes hatóság nevét és elérhetőségét;

a terméket szabályozó illetékes hatóság nevét és elérhetőségét;

| hf) | a „Biztosítási szolgáltatások” című szakasz alatt annak feltüntetését, hogy a befektetési termék kínál-e biztosítási szolgáltatásokat, és amennyiben igen, e biztosítási szolgáltatások részletei a 2009/138/EK irányelvvel összhangban, az irányelv 8. cikke (2) bekezdésének kivételével; Amennyiben a szerződésben többféle, befektetési egységhez kötött életbiztosítás között lehet választani, tartalmaznia kell egy összefoglaló táblázatot, amely kockázatuk szerint három kategóriába sorolja ezeket az egységeket.



  Tekintettel a 2009/138/EK irányelvre és e rendelet 8. cikkével összhangban az EBFH felhatalmazást kap a következők meghatározására:









  i. | a biztosítási szerződés fő jellemzői; |
| --- | --- | --- |

hf)

hf)

a „Biztosítási szolgáltatások” című szakasz alatt annak feltüntetését, hogy a befektetési termék kínál-e biztosítási szolgáltatásokat, és amennyiben igen, e biztosítási szolgáltatások részletei a 2009/138/EK irányelvvel összhangban, az irányelv 8. cikke (2) bekezdésének kivételével; Amennyiben a szerződésben többféle, befektetési egységhez kötött életbiztosítás között lehet választani, tartalmaznia kell egy összefoglaló táblázatot, amely kockázatuk szerint három kategóriába sorolja ezeket az egységeket.

a „Biztosítási szolgáltatások” című szakasz alatt annak feltüntetését, hogy a befektetési termék kínál-e biztosítási szolgáltatásokat, és amennyiben igen, e biztosítási szolgáltatások részletei a 2009/138/EK irányelvvel összhangban, az irányelv 8. cikke (2) bekezdésének kivételével; Amennyiben a szerződésben többféle, befektetési egységhez kötött életbiztosítás között lehet választani, tartalmaznia kell egy összefoglaló táblázatot, amely kockázatuk szerint három kategóriába sorolja ezeket az egységeket.

Tekintettel a 2009/138/EK irányelvre és e rendelet 8. cikkével összhangban az EBFH felhatalmazást kap a következők meghatározására:

i.

i.

a biztosítási szerződés fő jellemzői;

a biztosítási szerződés fő jellemzői;

| ii. | a konkrét biztosítási dokumentum pontos formája; |
| --- | --- |

ii.

ii.

a konkrét biztosítási dokumentum pontos formája;

a konkrét biztosítási dokumentum pontos formája;

| iii. | a konkrét biztosítási dokumentum tartalma, beleértve a lakossági befektetőknek kínált eszközallokációs lehetőségeket; |
| --- | --- |

iii.

iii.

a konkrét biztosítási dokumentum tartalma, beleértve a lakossági befektetőknek kínált eszközallokációs lehetőségeket;

a konkrét biztosítási dokumentum tartalma, beleértve a lakossági befektetőknek kínált eszközallokációs lehetőségeket;

| iv. | az egységek három kategóriába sorolásának szabályai. |
| --- | --- |

iv.

iv.

az egységek három kategóriába sorolásának szabályai.

az egységek három kategóriába sorolásának szabályai.

A befektetési termék előállítójának a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az e rendelet szerint elfogadható minden mögöttes, befektetési célú biztosítási szerződésre vonatkozóan terjesztenie kell. A mögöttes befektetések magukban foglalják az elszámolási egységeket és/vagy – adott esetben – a pénznemben kifejezett pénzeszközöket, és az azokhoz kapcsolódó kockázati kategóriákat.

(3)   
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum mellékletében meg kell nevezni a befektetési termékeket értékesítő személyt, és adott esetben fel kell tüntetni:

A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum mellékletében meg kell nevezni a befektetési termékeket értékesítő személyt, és adott esetben fel kell tüntetni:

| a) | tájékoztatást arról, hogy a befektető lakóhelye szerinti tagállam nemzeti adójogszabályai jelentős hatást gyakorolhatnak a befektetés várt és tényleges hozamára; |
| --- | --- |

a)

a)

tájékoztatást arról, hogy a befektető lakóhelye szerinti tagállam nemzeti adójogszabályai jelentős hatást gyakorolhatnak a befektetés várt és tényleges hozamára;

tájékoztatást arról, hogy a befektető lakóhelye szerinti tagállam nemzeti adójogszabályai jelentős hatást gyakorolhatnak a befektetés várt és tényleges hozamára;

| b) | a befektetési termékhez az e személy közvetítése esetén kapcsolódó költségeket, ideértve az előállító vagy harmadik személy által a 2004/39/EK irányelvben és a 2002/39/EK irányelvben

   (12)

  foglaltak szerint kifizetett ügylettel kapcsolatos jutalékokat, visszaengedményezéseket vagy más kedvezményeket. |
| --- | --- |

b)

b)

a befektetési termékhez az e személy közvetítése esetén kapcsolódó költségeket, ideértve az előállító vagy harmadik személy által a 2004/39/EK irányelvben és a 2002/39/EK irányelvben

   (12)

  foglaltak szerint kifizetett ügylettel kapcsolatos jutalékokat, visszaengedményezéseket vagy más kedvezményeket.

a befektetési termékhez az e személy közvetítése esetén kapcsolódó költségeket, ideértve az előállító vagy harmadik személy által a 2004/39/EK irányelvben és a 2002/39/EK irányelvben

12

foglaltak szerint kifizetett ügylettel kapcsolatos jutalékokat, visszaengedményezéseket vagy más kedvezményeket.

(3a)
     
  A megfelelő európai felügyeleti hatóság független online alapkalkulátort fejleszt ki, amely weboldalán kap helyet. Az alapkalkulátor lehetővé teszi a befektetők számára, hogy kiszámítsák a javasolt lakossági befektetési termék nyereségét, megadva a befektetés várható időtartamát, a befektetés összegét és a feltételezett mögöttes befektetési hozamot százalékban, a befektetés költségek levonása utáni lejárati értékének meghatározása érdekében.

(3a)

A megfelelő európai felügyeleti hatóság független online alapkalkulátort fejleszt ki, amely weboldalán kap helyet. Az alapkalkulátor lehetővé teszi a befektetők számára, hogy kiszámítsák a javasolt lakossági befektetési termék nyereségét, megadva a befektetés várható időtartamát, a befektetés összegét és a feltételezett mögöttes befektetési hozamot százalékban, a befektetés költségek levonása utáni lejárati értékének meghatározása érdekében.

Az alapkalkulátor a lakosságnak értékesített bármely alap esetében a számításkor figyelembe veszi a befektetési termékek különféle előállítói által felszámított költségeket és díjakat, a közvetítők vagy a befektetési lánc más részei által felszámított további olyan költségekkel és díjakkal együtt, amelyeket a termék előállítója még nem vett figyelembe.

Az alapkalkulátor a lakosságnak értékesített bármely alap esetében a számításkor figyelembe veszi a befektetési termékek különféle előállítói által felszámított költségeket és díjakat, a közvetítők vagy a befektetési lánc más részei által felszámított további olyan költségekkel és díjakkal együtt, amelyeket a termék előállítója még nem vett figyelembe.

A befektetési termékek előállítóinak és a befektetési termékeket ajánló vagy értékesítő személyeknek negyedévente – legfeljebb hatvan napos határidőn belül – be kell nyújtaniuk a megfelelő európai felügyeleti hatóságnak a vonatkozó adatokat.

A befektetési termékek előállítóinak és a befektetési termékeket ajánló vagy értékesítő személyeknek negyedévente – legfeljebb hatvan napos határidőn belül – be kell nyújtaniuk a megfelelő európai felügyeleti hatóságnak a vonatkozó adatokat.

A megfelelő európai felügyeleti hatóság számára biztosítani kell az e munka elvégzéséhez szükséges forrásokat. Szükség esetén együttműködik a többi európai felügyeleti hatósággal.

A megfelelő európai felügyeleti hatóság számára biztosítani kell az e munka elvégzéséhez szükséges forrásokat. Szükség esetén együttműködik a többi európai felügyeleti hatósággal.

(4)   A (2) bekezdésben említett információkat egységes formában kell bemutatni, követve a (2) bekezdés szerinti közös címeket és standardizált sorrendet, lehetővé téve ezáltal a különböző befektetési termékekre vonatkozó kiemelt információk összehasonlítását
  és
  egy, a dokumentumot a többi dokumentumtól megkülönböztető egységes
  szimbólum feltűnő szerepeltetését
  .

és

szimbólum feltűnő szerepeltetését

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (2) 
  és (3a)
  bekezdésben említett információk formája és tartalma
  – beleértve a kockázati mutatók bevezetésének hatását is –
  részleteinek meghatározásáról, a termék előállítója
  és a befektetési terméket értékesítő személy
  által a (3) bekezdés alapján a kiemelt információk között szerepeltethető egyéb információk formájának és tartalmának meghatározásáról, valamint a (4) bekezdésben említett egységes forma és egységes szimbólum meghatározásáról. A Bizottság figyelembe veszi a befektetési termékek, illetve a lakossági befektetők ismeretei közötti különbségeket, továbbá a befektetési termékek azon jellemzőit, amelyek alapján a lakossági befektetők választhatnak a különböző mögöttes befektetések vagy a termék által kínált egyéb választási lehetőségek között, ideértve azokat az eseteket is, amikor ezt a választást különböző időpontokban is meg lehet tenni, vagy a választás később módosítható.

és (3a)

– beleértve a kockázati mutatók bevezetésének hatását is –

és a befektetési terméket értékesítő személy

A Bizottság emellett felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szociális és környezetvédelmi befektetési termékek uniós kritériumainak kidolgozására vonatkozó iránymutatások meghatározása céljából. E kritériumoknak támogatniuk kell a gazdaság hosszú távú finanszírozását, és elő kell mozdítaniuk a fenntartható környezeti és szociális fejlődést a pénzügyi befektetések terén, valamint a fenntartható befektetéseket jelölő uniós címke létrehozását. A Bizottságot felhatalmazást kap arra is, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a lehetséges környezeti kockázatokra vonatkozó környezetvédelmi értesítések standardjainak meghatározása céljából.

A Bizottság emellett felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szociális és környezetvédelmi befektetési termékek uniós kritériumainak kidolgozására vonatkozó iránymutatások meghatározása céljából. E kritériumoknak támogatniuk kell a gazdaság hosszú távú finanszírozását, és elő kell mozdítaniuk a fenntartható környezeti és szociális fejlődést a pénzügyi befektetések terén, valamint a fenntartható befektetéseket jelölő uniós címke létrehozását. A Bizottságot felhatalmazást kap arra is, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a lehetséges környezeti kockázatokra vonatkozó környezetvédelmi értesítések standardjainak meghatározása céljából.

Az e bekezdésben foglalt felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottság fogyasztói tesztelést végez a lakossági befektetőkre vonatkozó legmegfelelőbb intézkedések kiválasztása érdekében. Emellett a Bizottság a három európai felügyeleti hatósággal szoros együttműködésben összeállítja a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok mintáit is, amelyek figyelembe veszik a befektetési termékek közötti eltéréseket.

Az e bekezdésben foglalt felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottság fogyasztói tesztelést végez a lakossági befektetőkre vonatkozó legmegfelelőbb intézkedések kiválasztása érdekében. Emellett a Bizottság a három európai felügyeleti hatósággal szoros együttműködésben összeállítja a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumok mintáit is, amelyek figyelembe veszik a befektetési termékek közötti eltéréseket.

(6)   Az Európai Bankhatóság (EBH), az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatónyugdíj-hatóság (EIOPA) és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) szabályozási technikaistandard-tervezeteket dolgoz ki az alábbiak meghatározására:

| a) | az e cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett
  kockázat/hozam-profilok
  bemutatását alátámasztó módszertan; |
| --- | --- |

a)

az e cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett
  kockázat/hozam-profilok
  bemutatását alátámasztó módszertan;

kockázat/hozam-profilok

| b) | az e cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett költségek kiszámítása
  , beleértve az összefoglaló mutatók meghatározását; |
| --- | --- |

b)

az e cikk (2) bekezdésének f) pontjában említett költségek kiszámítása
  , beleértve az összefoglaló mutatók meghatározását;

, beleértve az összefoglaló mutatók meghatározását;

| ba) | a 2. cikk (2) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában említett környezeti, szociális vagy felelős vállalatirányítási eredményekre alkalmazandó elvek; |
| --- | --- |

ba)

ba)

a 2. cikk (2) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában említett környezeti, szociális vagy felelős vállalatirányítási eredményekre alkalmazandó elvek;

a 2. cikk (2) bekezdése b) pontjának iii. alpontjában említett környezeti, szociális vagy felelős vállalatirányítási eredményekre alkalmazandó elvek;

| bb) | az e cikkben említett kérdések mindegyike tekintetében azon termékek listája, amelyre vonatkoznak. |
| --- | --- |

bb)

bb)

az e cikkben említett kérdések mindegyike tekintetében azon termékek listája, amelyre vonatkoznak.

az e cikkben említett kérdések mindegyike tekintetében azon termékek listája, amelyre vonatkoznak.

A szabályozási technikaistandard-tervezeteknek figyelembe kell venniük a befektetési termékek különböző típusait
  és a [MiFID], az [IMD], a 2003/71/EK irányelv, a 2009/138/EK irányelv és az ÁÉKBV-k számára a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot bevezető 2009/65/EK irányelv keretében már elvégzett munkát
  .

és a [MiFID], az [IMD], a 2003/71/EK irányelv, a 2009/138/EK irányelv és az ÁÉKBV-k számára a kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentumot bevezető 2009/65/EK irányelv keretében már elvégzett munkát

Az említett szabályozási technikaistandard-tervezeteket az európai felügyeleti hatóságok [...]-ig benyújtják a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap
  az első albekezdésben említett
  szabályozási technikai standardoknak az 1093/2010/EU rendelet 10–14. cikke, az 1094/2010/EU rendelet 10–14. cikke és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikke szerinti eljárással összhangban történő elfogadására.

az első albekezdésben említett

8a. cikk

8a. cikk

Összetettségre figyelmeztető címke

Összetettségre figyelmeztető címke

(1)
     
  A (2) bekezdésben ismertetett kockázatok közül egynek vagy többnek kitett befektetési termékek kiemelt információkat tartalmazó dokumentuma első oldalának tetején egyértelműen fel kell tüntetni a következő tájékoztatást:

(1)

A (2) bekezdésben ismertetett kockázatok közül egynek vagy többnek kitett befektetési termékek kiemelt információkat tartalmazó dokumentuma első oldalának tetején egyértelműen fel kell tüntetni a következő tájékoztatást:

„Összetettségre figyelmeztető címke: Ez a termék rendkívül összetettnek tekinthető, így előfordulhat, hogy nem megfelelő minden lakossági befektető számára.”

(2)
     
  A befektetési termék akkor tekinthető nem lakossági befektetőknek szólónak, ha az alábbi feltételek közül egy vagy több teljesül:

(2)

A befektetési termék akkor tekinthető nem lakossági befektetőknek szólónak, ha az alábbi feltételek közül egy vagy több teljesül:

| a) | a kockázat/hozam-profil vagy a költségek bemutatására túlságosan bonyolult módon került sor; |
| --- | --- |

a)

a)

a kockázat/hozam-profil vagy a költségek bemutatására túlságosan bonyolult módon került sor;

a kockázat/hozam-profil vagy a költségek bemutatására túlságosan bonyolult módon került sor;

| b) | a termék olyan mögöttes eszközbe fektet be, amelybe nem intézményi befektetők általában nem fektetnek be; |
| --- | --- |

b)

b)

a termék olyan mögöttes eszközbe fektet be, amelybe nem intézményi befektetők általában nem fektetnek be;

a termék olyan mögöttes eszközbe fektet be, amelybe nem intézményi befektetők általában nem fektetnek be;

| c) | a kockázat/hozam-profil legalább két különböző eszközosztályhoz kapcsolódó két vagy több esemény egyidejű bekövetkeztétől függ; |
| --- | --- |

c)

c)

a kockázat/hozam-profil legalább két különböző eszközosztályhoz kapcsolódó két vagy több esemény egyidejű bekövetkeztétől függ;

a kockázat/hozam-profil legalább két különböző eszközosztályhoz kapcsolódó két vagy több esemény egyidejű bekövetkeztétől függ;

| d) | a befektetés végső hozamának kiszámítására több különböző mechanizmust használnak, ami a lakossági befektető részéről a félreértés nagyobb kockázatát hordozza; |
| --- | --- |

d)

d)

a befektetés végső hozamának kiszámítására több különböző mechanizmust használnak, ami a lakossági befektető részéről a félreértés nagyobb kockázatát hordozza;

a befektetés végső hozamának kiszámítására több különböző mechanizmust használnak, ami a lakossági befektető részéről a félreértés nagyobb kockázatát hordozza;

| e) | a befektetés hozama olyan csomagjellemzőket tartalmaz, amelyek kihasználják a lakossági befektetők viselkedési tendenciáit, például egy „csalogató” fix kamat felkínálásával – amelyet egy sokkal magasabb, feltételes változó kamatozás követ – vagy pedig egy iterációs képlettel; |
| --- | --- |

e)

e)

a befektetés hozama olyan csomagjellemzőket tartalmaz, amelyek kihasználják a lakossági befektetők viselkedési tendenciáit, például egy „csalogató” fix kamat felkínálásával – amelyet egy sokkal magasabb, feltételes változó kamatozás követ – vagy pedig egy iterációs képlettel;

a befektetés hozama olyan csomagjellemzőket tartalmaz, amelyek kihasználják a lakossági befektetők viselkedési tendenciáit, például egy „csalogató” fix kamat felkínálásával – amelyet egy sokkal magasabb, feltételes változó kamatozás követ – vagy pedig egy iterációs képlettel;

| f) | a pénzügyi termék globális kitettsége, amelyet a kereskedés időpontjában egy 99 %-os konfidencia intervallummal mért, 20 % feletti kockázati érték mutat. |
| --- | --- |

f)

f)

a pénzügyi termék globális kitettsége, amelyet a kereskedés időpontjában egy 99 %-os konfidencia intervallummal mért, 20 % feletti kockázati érték mutat.

a pénzügyi termék globális kitettsége, amelyet a kereskedés időpontjában egy 99 %-os konfidencia intervallummal mért, 20 % feletti kockázati érték mutat.

(3)
     
  Az európai felügyeleti hatóságokiránymutatásokat dolgoznak ki a (2) bekezdésben említett feltételek tekintetében.

(3)

Az európai felügyeleti hatóságokiránymutatásokat dolgoznak ki a (2) bekezdésben említett feltételek tekintetében.

Az európai felügyeleti hatóságok e szabályozási technikai standardok tervezetét ...-ig [6 hónappal e rendelet Hivatalos Lapban történő közzétételét követően] benyújtják a Bizottságnak.

Az európai felügyeleti hatóságok e szabályozási technikai standardok tervezetét ...-ig [6 hónappal e rendelet Hivatalos Lapban történő közzétételét követően] benyújtják a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteknek az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteknek az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

9. cikk

9. cikk

A befektetési termékre vonatkozó ▌marketing célú közlemények nem tartalmazhatnak olyan állítást, amely ellentmond a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban közölt információknak, vagy csökkenti a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum jelentőségét. A marketing célú közleményekben
  egy közvetlen hivatkozással tájékoztatást
  kell
  adni arról
  , hogy ▌a kiemelt információkat tartalmazó
  dokumentumot az illetékes hatóság weboldalán közzétették
  .
  Kérésre egy nyomtatott példány ingyenesen továbbítható az előállítónak vagy a befektetési terméket értékesítő személynek.

egy közvetlen hivatkozással tájékoztatást

adni arról

dokumentumot az illetékes hatóság weboldalán közzétették

Kérésre egy nyomtatott példány ingyenesen továbbítható az előállítónak vagy a befektetési terméket értékesítő személynek.

10. cikk

10. cikk

(1)   A befektetési termék előállítója rendszeresen felülvizsgálja a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban közölt információkat, és
  módosítja a dokumentumot, amennyiben a felülvizsgálat alapján a 8. cikkel összhangban lényegi módosításokra van szükség – különösen akkor, ha a terméken lényegi változtatásokat hajtottak végre, különösen a kockázatok értékelése vagy a befektetéskezelés során elért értéknövekedés és a befektetéskezeléssel összefüggő lényeges kockázatok tekintetében –, és haladéktalanul rendelkezésre bocsátja a felülvizsgált változatot. Ez a felülvizsgálat kiterjed a befektetési termék kiemelt információit tartalmazó dokumentumban meghatározott azon standardok felhasználására is, amelyek jelzik a változtatás szükségességét. Ennek egyértelműen, tömören és könnyen érthető módon kell kifejezésre jutnia az éves jelentés szöveges részében, és tartalmaznia kell a befektetési eszközök teljesítményének, az összesített teljes értéknek, a költségeknek, a befektetéskezelési stratégiáknak, a befektetéskezelés során létrejött értéknek és a befektetéskezeléssel kapcsolatos lényeges kockázatok alakulásának valós és tisztességes összefoglalását, beleértve a befektetési termék kiemelt információit összefoglaló dokumentumokban meghatározott standardokat.

módosítja a dokumentumot, amennyiben a felülvizsgálat alapján a 8. cikkel összhangban lényegi módosításokra van szükség – különösen akkor, ha a terméken lényegi változtatásokat hajtottak végre, különösen a kockázatok értékelése vagy a befektetéskezelés során elért értéknövekedés és a befektetéskezeléssel összefüggő lényeges kockázatok tekintetében –, és haladéktalanul rendelkezésre bocsátja a felülvizsgált változatot. Ez a felülvizsgálat kiterjed a befektetési termék kiemelt információit tartalmazó dokumentumban meghatározott azon standardok felhasználására is, amelyek jelzik a változtatás szükségességét. Ennek egyértelműen, tömören és könnyen érthető módon kell kifejezésre jutnia az éves jelentés szöveges részében, és tartalmaznia kell a befektetési eszközök teljesítményének, az összesített teljes értéknek, a költségeknek, a befektetéskezelési stratégiáknak, a befektetéskezelés során létrejött értéknek és a befektetéskezeléssel kapcsolatos lényeges kockázatok alakulásának valós és tisztességes összefoglalását, beleértve a befektetési termék kiemelt információit összefoglaló dokumentumokban meghatározott standardokat.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk felülvizsgálata és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum módosítása szabályainak meghatározásáról, figyelemmel a befektetési termék jellegére, az alábbiak tekintetében:

| a) | a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk felülvizsgálatának feltételei és gyakorisága; |
| --- | --- |

a)

a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk felülvizsgálatának feltételei és gyakorisága;

| b) | a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk módosítását szükségessé tevő feltételek, továbbá a kiemelt információkat tartalmazó módosított dokumentum kötelező vagy opcionális újbóli közzétételének
  és terjesztésének
  feltételei; |
| --- | --- |

b)

a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk módosítását szükségessé tevő feltételek, továbbá a kiemelt információkat tartalmazó módosított dokumentum kötelező vagy opcionális újbóli közzétételének
  és terjesztésének
  feltételei;

és terjesztésének

| c) | a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk felülvizsgálatát vagy annak módosítását indokoló egyedi feltételek azokban az esetekben, amikor a befektetési termék a lakossági befektetők részére nem folyamatosan elérhető; |
| --- | --- |

c)

a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt információk felülvizsgálatát vagy annak módosítását indokoló egyedi feltételek azokban az esetekben, amikor a befektetési termék a lakossági befektetők részére nem folyamatosan elérhető;

| d) | a lakossági befektetők által megvásárolt befektetési termékre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentum módosításával kapcsolatban a lakossági befektetők tájékoztatását szükségessé tevő
  , magára a termékre vagy a piaci feltételekre utaló
  körülmények. |
| --- | --- |

d)

a lakossági befektetők által megvásárolt befektetési termékre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentum módosításával kapcsolatban a lakossági befektetők tájékoztatását szükségessé tevő
  , magára a termékre vagy a piaci feltételekre utaló
  körülmények.

, magára a termékre vagy a piaci feltételekre utaló

11. cikk

11. cikk

(1)   
  A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum szerződéskötést megelőző tájékoztatás. Ezért tisztességesnek, egyértelműnek és nem félrevezetőnek kell lennie. Biztosítania kell a kiemelt információkat, és összhangban kell állnia valamennyi kötelező erejű szerződéses dokumentummal, az ajánlati dokumentumok vonatkozó részeivel és a befektetési termék feltételeivel.
  Amennyiben a lakossági befektető a befektetési termék előállítója által összeállított,
  e rendelet
  követelményeinek nem megfelelő kiemelt információkat tartalmazó dokumentum alapján hozta meg befektetési döntését, az érintett lakossági befektető kártérítési igényt támaszthat a befektetési termék előállítójával szemben minden olyan veszteség tekintetében, amely az adott lakossági befektetőnél a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum felhasználása miatt merült fel
  , és adott esetben visszaválthatja a befektetési terméket, és visszatéríttetheti veszteségeit
  .
  Amennyiben a lakossági befektető a befektetési termék értékesítője által készített és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumhoz csatolt, e rendelet követelményeinek nem megfelelő melléklet alapján hozta meg befektetési döntését, az érintett lakossági befektető kártérítési igényt támaszthat a befektetési termék értékesítőjével szemben minden olyan veszteség tekintetében, amely az adott lakossági befektetőnél a melléklet felhasználása miatt merült fel, és adott esetben visszaválthatja a befektetési terméket, és visszatéríttetheti veszteségeit.

A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum szerződéskötést megelőző tájékoztatás. Ezért tisztességesnek, egyértelműnek és nem félrevezetőnek kell lennie. Biztosítania kell a kiemelt információkat, és összhangban kell állnia valamennyi kötelező erejű szerződéses dokumentummal, az ajánlati dokumentumok vonatkozó részeivel és a befektetési termék feltételeivel.

e rendelet

, és adott esetben visszaválthatja a befektetési terméket, és visszatéríttetheti veszteségeit

Amennyiben a lakossági befektető a befektetési termék értékesítője által készített és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumhoz csatolt, e rendelet követelményeinek nem megfelelő melléklet alapján hozta meg befektetési döntését, az érintett lakossági befektető kártérítési igényt támaszthat a befektetési termék értékesítőjével szemben minden olyan veszteség tekintetében, amely az adott lakossági befektetőnél a melléklet felhasználása miatt merült fel, és adott esetben visszaválthatja a befektetési terméket, és visszatéríttetheti veszteségeit.

(2)   Amennyiben a lakossági befektető igazolja
  veszteségét, és azt, hogy
  a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban foglalt
  valamely azonosított információ félrevezető volt
  , a befektetési termék előállítójának
  vagy a befektetési termék értékesítőjének
  kell bizonyítania azt, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum e rendelet 6., 7. és 8. cikkével összhangban készült el
  Ilyen esetekben a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum – ideértve annak minden fordítását is – alapján felmerülhet a befektetési termék előállítójának polgári jogi felelőssége.

veszteségét, és azt, hogy

valamely azonosított információ félrevezető volt

vagy a befektetési termék értékesítőjének

Ilyen esetekben a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum – ideértve annak minden fordítását is – alapján felmerülhet a befektetési termék előállítójának polgári jogi felelőssége.

(3)   
  A termék előállítóját polgári jogi felelősség terheli, ha egy lakossági befektetőt veszteség ér amiatt, mert olyan kiemelt információkat tartalmazó dokumentumra hagyatkozott, amely nem felelt meg a fenti (1) és (2) bekezdés követelményeinek. Ezt a felelősséget szerződéses záradékkal vagy az illetékes hatóság jóváhagyása útján nem lehet korlátozni vagy kizárni.

A termék előállítóját polgári jogi felelősség terheli, ha egy lakossági befektetőt veszteség ér amiatt, mert olyan kiemelt információkat tartalmazó dokumentumra hagyatkozott, amely nem felelt meg a fenti (1) és (2) bekezdés követelményeinek. Ezt a felelősséget szerződéses záradékkal vagy az illetékes hatóság jóváhagyása útján nem lehet korlátozni vagy kizárni.

III. SZAKASZ

III. SZAKASZ

A KIEMELT INFORMÁCIÓKAT TARTALMAZÓ DOKUMENTUM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTÁSA

A KIEMELT INFORMÁCIÓKAT TARTALMAZÓ DOKUMENTUM RENDELKEZÉSRE BOCSÁTÁSA

12. cikk

12. cikk

(1)   A befektetési terméket lakossági befektetők részére értékesítő személy
  késedelem nélkül és bármilyen kötelezettség vállalását
  kellő idővel megelőzően a lakossági befektetők rendelkezésére bocsátja az adott befektetési termékre vonatkozó
  , a befektetési termék előállítója által összeállított,
  kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot.
  Ha egy ügyfélnek befektetési terméket ajánlanak, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot haladéktalanul rendelkezésre kell bocsátani.

késedelem nélkül és bármilyen kötelezettség vállalását

, a befektetési termék előállítója által összeállított,

Ha egy ügyfélnek befektetési terméket ajánlanak, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot haladéktalanul rendelkezésre kell bocsátani.

(1a)
     
  A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum lakossági befektetőknek történő terjesztéséhez meg kell szerezni a befektetési termék előállítójának előzetes írásbeli nyilatkozatát. A befektetési termék előállítója ezt az engedélyt határozatlan vagy határozott időre adhatja meg, illetve feltételekhez kötheti. Amennyiben valamely meghatározott feltétel nem teljesül, az engedélyt e bekezdés alkalmazásában meg nem adottnak kell tekinteni.

(1a)

A kiemelt befektetői információkat tartalmazó dokumentum lakossági befektetőknek történő terjesztéséhez meg kell szerezni a befektetési termék előállítójának előzetes írásbeli nyilatkozatát. A befektetési termék előállítója ezt az engedélyt határozatlan vagy határozott időre adhatja meg, illetve feltételekhez kötheti. Amennyiben valamely meghatározott feltétel nem teljesül, az engedélyt e bekezdés alkalmazásában meg nem adottnak kell tekinteni.

(1b)
     
  A lakossági befektetőknek írásban vagy elektronikus úton igazolniuk kell, hogy megkapták és elolvasták a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot.

(1b)

A lakossági befektetőknek írásban vagy elektronikus úton igazolniuk kell, hogy megkapták és elolvasták a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve
  és a 13. cikk (5) bekezdésére figyelemmel
  a befektetési terméket értékesítő személy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot
  az azt tartalmazó weboldalon
  az ügylet megkötése
  előtt
  bocsátja
  a lakossági befektetők
  rendelkezésére, amennyiben:

és a 13. cikk (5) bekezdésére figyelemmel

az azt tartalmazó weboldalon

előtt

a lakossági befektetők

| a) | a lakossági befektető valamilyen távközlési eszközön keresztül kívánja megkötni az ügyletet; |
| --- | --- |

a)

a lakossági befektető valamilyen távközlési eszközön keresztül kívánja megkötni az ügyletet;

| b) | a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az (1) bekezdés szerinti rendelkezésre bocsátása nem lehetséges; ▌ |
| --- | --- |

b)

a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az (1) bekezdés szerinti rendelkezésre bocsátása nem lehetséges; ▌

| ba) | a lakossági befektető kéri, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot közvetlenül az ügylet megkötése után kaphassa meg, hogy az ügylet ne szenvedjen késedelmet a dokumentum előzetes átadása miatt. A befektetési terméket értékesítő vagy azzal kapcsolatban tanácsot adó személy csak azt követően ajánlhatja fel ezt a lehetőséget, hogy ezt a lakossági befektető kéri; |
| --- | --- |

ba)

ba)

a lakossági befektető kéri, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot közvetlenül az ügylet megkötése után kaphassa meg, hogy az ügylet ne szenvedjen késedelmet a dokumentum előzetes átadása miatt. A befektetési terméket értékesítő vagy azzal kapcsolatban tanácsot adó személy csak azt követően ajánlhatja fel ezt a lehetőséget, hogy ezt a lakossági befektető kéri;

a lakossági befektető kéri, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot közvetlenül az ügylet megkötése után kaphassa meg, hogy az ügylet ne szenvedjen késedelmet a dokumentum előzetes átadása miatt. A befektetési terméket értékesítő vagy azzal kapcsolatban tanácsot adó személy csak azt követően ajánlhatja fel ezt a lehetőséget, hogy ezt a lakossági befektető kéri;

| c) | a befektetési terméket értékesítő személy erről a tényről tájékoztatta a lakossági befektetőt. |
| --- | --- |

c)

a befektetési terméket értékesítő személy erről a tényről tájékoztatta a lakossági befektetőt.

(3)   Amikor ugyanazon befektetési termékre vonatkozóan egymást követő ügyleteket hajtanak végre a lakossági befektető részére a szóban forgó lakossági befektető által az első ügyletet megelőzően a befektetési terméket értékesítő személynek adott utasítások alapján, a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum (1) bekezdés szerinti rendelkezésre bocsátására vonatkozó követelményt csak az első ügyletre kell alkalmazni
  , kivéve, ha a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az első ügylet óta frissítették, vagy új éves jelentés áll rendelkezésre
  .

, kivéve, ha a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az első ügylet óta frissítették, vagy új éves jelentés áll rendelkezésre

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el, amelyben meghatározza:

| a) | a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum kellő időben történő rendelkezésére bocsátására vonatkozóan az (1) bekezdésben meghatározott követelménynek való megfelelés feltételeit; |
| --- | --- |

a)

a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum kellő időben történő rendelkezésére bocsátására vonatkozóan az (1) bekezdésben meghatározott követelménynek való megfelelés feltételeit;

| b) | a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum (2) bekezdés szerinti rendelkezésre bocsátásának módját és határidejét. |
| --- | --- |

b)

a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum (2) bekezdés szerinti rendelkezésre bocsátásának módját és határidejét.

13. cikk

13. cikk

(1)   A befektetési terméket értékesítő személy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot díjmentesen
  és a lakossági befektetővel való kötelező erejű megállapodás megkötése előtt
  bocsátja ▌rendelkezésre.
  Ingyenes papíralapú másolatot is mindig rendelkezésre kell bocsátani, ha a befektetési ajánlást vagy a közvetítési szolgáltatást személyesen nyújtják.

és a lakossági befektetővel való kötelező erejű megállapodás megkötése előtt

Ingyenes papíralapú másolatot is mindig rendelkezésre kell bocsátani, ha a befektetési ajánlást vagy a közvetítési szolgáltatást személyesen nyújtják.

(2)   A befektetési terméket értékesítő
  , azzal kapcsolatban tanácsot adó vagy értékesítésében közvetítőként részt vevő
  személy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot az alábbi
  , a lakossági befektetők számára ténylegesen hozzáférhető
  adathordozók valamelyikén bocsátja a lakossági befektetők rendelkezésére:

, azzal kapcsolatban tanácsot adó vagy értékesítésében közvetítőként részt vevő

, a lakossági befektetők számára ténylegesen hozzáférhető

| a) | papíron; |
| --- | --- |

a)

papíron;

| b) | a papírtól eltérő tartós adathordozón, amennyiben a (4) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek; vagy |
| --- | --- |

b)

a papírtól eltérő tartós adathordozón, amennyiben a (4) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek; vagy

| c) | egy weboldalon keresztül, amennyiben az (5) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

c)

egy weboldalon keresztül, amennyiben az (5) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek.

(3)   Amennyiben a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy weboldalon keresztül bocsátják rendelkezésre, a lakossági befektető kérésére a dokumentumot díjmentesen papíron is rendelkezésre kell bocsátani.

(4)   A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a papírtól eltérő tartós adathordozón az alábbi feltételek teljesülése esetén bocsátható rendelkezésre:

| a) | a befektetési terméket értékesítő
  , azzal kapcsolatban tanácsot adó vagy értékesítésében közvetítőként részt vevő
  személy és a lakossági befektető közötti üzletvitel szempontjából a tartós adathordozó alkalmazása megfelelőnek tekinthető; valamint |
| --- | --- |

a)

a befektetési terméket értékesítő
  , azzal kapcsolatban tanácsot adó vagy értékesítésében közvetítőként részt vevő
  személy és a lakossági befektető közötti üzletvitel szempontjából a tartós adathordozó alkalmazása megfelelőnek tekinthető; valamint

, azzal kapcsolatban tanácsot adó vagy értékesítésében közvetítőként részt vevő

| b) | a lakossági befektető számára felkínálták a választás lehetőségét a papíron és a tartós adathordozón közölt információk között, és a befektető ez utóbbit választotta. |
| --- | --- |

b)

a lakossági befektető számára felkínálták a választás lehetőségét a papíron és a tartós adathordozón közölt információk között, és a befektető ez utóbbit választotta.

(5)   A kiemelt információkat tartalmazó dokumentum weboldalon keresztül akkor bocsátható rendelkezésre, ha a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot személyesen a lakossági befektetőnek címezték, vagy ha teljesülnek az alábbi feltételek:

| a) | a befektetési terméket értékesítő
  , azzal kapcsolatban tanácsot adó vagy értékesítésében közvetítőként részt vevő
  személy és a lakossági befektető közötti üzletvitel szempontjából a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak egy weboldalon keresztüli rendelkezésre bocsátása megfelelőnek tekinthető; |
| --- | --- |

a)

a befektetési terméket értékesítő
  , azzal kapcsolatban tanácsot adó vagy értékesítésében közvetítőként részt vevő
  személy és a lakossági befektető közötti üzletvitel szempontjából a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak egy weboldalon keresztüli rendelkezésre bocsátása megfelelőnek tekinthető;

, azzal kapcsolatban tanácsot adó vagy értékesítésében közvetítőként részt vevő

| b) | a lakossági befektető beleegyezett, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot egy weboldalon keresztül bocsássák rendelkezésre; |
| --- | --- |

b)

a lakossági befektető beleegyezett, hogy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot egy weboldalon keresztül bocsássák rendelkezésre;

| c) | a lakossági befektetőt elektronikus úton értesítették a weboldal címéről és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a weboldalon belüli elérhetőségéről; |
| --- | --- |

c)

a lakossági befektetőt elektronikus úton értesítették a weboldal címéről és a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak a weboldalon belüli elérhetőségéről;

| d) | amennyiben a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a 10. cikk szerint módosították, a
  legújabb változatot
  a lakossági befektetők
  rendelkezésére bocsátják
  ;
  a lakossági befektető kérésére a korábbi változatokat is átadják; |
| --- | --- |

d)

amennyiben a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot a 10. cikk szerint módosították, a
  legújabb változatot
  a lakossági befektetők
  rendelkezésére bocsátják
  ;
  a lakossági befektető kérésére a korábbi változatokat is átadják;

legújabb változatot

rendelkezésére bocsátják

a lakossági befektető kérésére a korábbi változatokat is átadják;

| e) | a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a weblapon elérhető marad mindaddig, amíg ésszerű megfontolások alapján a lakossági befektetőnek szüksége lehet rá. |
| --- | --- |

e)

a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum a weblapon elérhető marad mindaddig, amíg ésszerű megfontolások alapján a lakossági befektetőnek szüksége lehet rá.

(6)   A (4) és (5) bekezdés alkalmazásában az információknak a papírtól eltérő tartós adathordozón vagy weblapon keresztül történő rendelkezésre bocsátása a befektetési termék értékesítője és a lakossági befektető közötti üzletvitel szempontjából megfelelőnek tekinthető, ha bizonyítható, hogy a lakossági ügyfél rendszeres internethozzáféréssel rendelkezik. A lakossági befektető által az üzletvitel céljából megadott e-mail cím ilyen bizonyítéknak tekinthető.

IIa. FEJEZET

IIa. FEJEZET

TERMÉKSZINTŰ BEAVATKOZÁS

TERMÉKSZINTŰ BEAVATKOZÁS

13a. cikk

13a. cikk

Az európai felügyeleti hatóságok beavatkozási hatásköre

Az európai felügyeleti hatóságok beavatkozási hatásköre

(1)
     
  Az 1093/2010/EU, 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően az európai felügyeleti hatóságok nyomon követik azon befektetési termékeket vagy pénzügyi termékeket, amelyeket az Unióban forgalomba hoznak, forgalmaznak vagy értékesítenek. Az európai felügyeleti hatóságok az illetékes hatóságokkal együttműködve a befektetési termékeket vagy pénzügyi eszközöket az Unióban történő forgalomba hozásuk, forgalmazásuk vagy értékesítésük előtt megvizsgálhatják.

(1)

Az 1093/2010/EU, 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően az európai felügyeleti hatóságok nyomon követik azon befektetési termékeket vagy pénzügyi termékeket, amelyeket az Unióban forgalomba hoznak, forgalmaznak vagy értékesítenek. Az európai felügyeleti hatóságok az illetékes hatóságokkal együttműködve a befektetési termékeket vagy pénzügyi eszközöket az Unióban történő forgalomba hozásuk, forgalmazásuk vagy értékesítésük előtt megvizsgálhatják.

(2)
     
  Az 1093/2010/EU , 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően az európai felügyeleti hatóságok abban az esetben, ha ésszerű okokból kielégítőnek találja az ezen cikk (3) és (4) bekezdésében szereplő feltételek teljesülését, ideiglenesen megtilthatják vagy korlátozhatják az Unióban a befektetési termékek vagy pénzügyi eszközök forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy értékesítését.

(2)

Az 1093/2010/EU , 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően az európai felügyeleti hatóságok abban az esetben, ha ésszerű okokból kielégítőnek találja az ezen cikk (3) és (4) bekezdésében szereplő feltételek teljesülését, ideiglenesen megtilthatják vagy korlátozhatják az Unióban a befektetési termékek vagy pénzügyi eszközök forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy értékesítését.

Az európai felügyeleti hatóságok meghatározhatják, hogy a tiltás vagy a korlátozás mely körülmények között alkalmazandó, és a kivételek mely körülmények között engedélyezhetők.

Az európai felügyeleti hatóságok meghatározhatják, hogy a tiltás vagy a korlátozás mely körülmények között alkalmazandó, és a kivételek mely körülmények között engedélyezhetők.

(3)
     
  Az európai felügyeleti hatóságok kizárólag akkor hoznak a (2) bekezdésnek megfelelő határozatot, ha az összes alábbi feltétel teljesül:

(3)

Az európai felügyeleti hatóságok kizárólag akkor hoznak a (2) bekezdésnek megfelelő határozatot, ha az összes alábbi feltétel teljesül:

| a) | a javasolt lépésre olyan jelentős veszély fellépése miatt van szükség, amely a lakossági befektetők védelmét vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti; |
| --- | --- |

a)

a)

a javasolt lépésre olyan jelentős veszély fellépése miatt van szükség, amely a lakossági befektetők védelmét vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti;

a javasolt lépésre olyan jelentős veszély fellépése miatt van szükség, amely a lakossági befektetők védelmét vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti;

| b) | az adott befektetési termékre, pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vonatkozó uniós jogszabályok szabályozási követelményei nem kezelik a veszélyt; |
| --- | --- |

b)

b)

az adott befektetési termékre, pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vonatkozó uniós jogszabályok szabályozási követelményei nem kezelik a veszélyt;

az adott befektetési termékre, pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vonatkozó uniós jogszabályok szabályozási követelményei nem kezelik a veszélyt;

| c) | az illetékes hatóság vagy az illetékes hatóságok nem tettek lépéseket a veszély kezelésére, vagy a megtett lépések nem kezelték megfelelően a veszélyt. |
| --- | --- |

c)

c)

az illetékes hatóság vagy az illetékes hatóságok nem tettek lépéseket a veszély kezelésére, vagy a megtett lépések nem kezelték megfelelően a veszélyt.

az illetékes hatóság vagy az illetékes hatóságok nem tettek lépéseket a veszély kezelésére, vagy a megtett lépések nem kezelték megfelelően a veszélyt.

Ha az első albekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek, valamely európai felügyeleti hatóság kiróhatja a (2) bekezdésben említett tilalmat vagy korlátozást.

Ha az első albekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek, valamely európai felügyeleti hatóság kiróhatja a (2) bekezdésben említett tilalmat vagy korlátozást.

(4)
     
  Amikor az európai felügyeleti hatóságok e cikk alapján lépéseket tesznek, figyelembe kell venniük, hogy az intézkedés mennyiben felel meg a következőknek:

(4)

Amikor az európai felügyeleti hatóságok e cikk alapján lépéseket tesznek, figyelembe kell venniük, hogy az intézkedés mennyiben felel meg a következőknek:

| a) | nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a lakossági befektetőkre, amely a lépés hasznaihoz képest aránytalan lenne; valamint |
| --- | --- |

a)

a)

nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a lakossági befektetőkre, amely a lépés hasznaihoz képest aránytalan lenne; valamint

nem jár olyan káros hatással a pénzügyi piacok hatékonyságára vagy a lakossági befektetőkre, amely a lépés hasznaihoz képest aránytalan lenne; valamint

| b) | nem idézi elő az önkényes szabályozás veszélyét.



  Ha az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok a 13b. cikk szerinti intézkedést hoztak, az európai felügyeleti hatóság a (2) bekezdésben említett lépéseket anélkül is megteheti, hogy kiadná a 13c. cikkben előírt véleményt. |
| --- | --- |

b)

b)

nem idézi elő az önkényes szabályozás veszélyét.

nem idézi elő az önkényes szabályozás veszélyét.

Ha az illetékes hatóság vagy illetékes hatóságok a 13b. cikk szerinti intézkedést hoztak, az európai felügyeleti hatóság a (2) bekezdésben említett lépéseket anélkül is megteheti, hogy kiadná a 13c. cikkben előírt véleményt.

(5)
     
  Mielőtt az európai felügyeleti hatóság úgy dönt, hogy e cikk szerinti lépést tesz, tájékoztatnia kell az illetékes hatóságokat az általa javasolt lépésről.

(5)

Mielőtt az európai felügyeleti hatóság úgy dönt, hogy e cikk szerinti lépést tesz, tájékoztatnia kell az illetékes hatóságokat az általa javasolt lépésről.

(6)
     
  A (2) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt az európai felügyeleti hatóság előre jelzi, hogy tilalmat vagy korlátozást szándékozik alkalmazni egy adott befektetési termék vagy pénzügyi eszköz vonatkozásában abban az esetben, ha a befektetési termék vagy pénzügyi eszköz bizonyos jellemzőit meghatározott időn belül nem módosítják.

(6)

A (2) bekezdés szerinti határozat meghozatala előtt az európai felügyeleti hatóság előre jelzi, hogy tilalmat vagy korlátozást szándékozik alkalmazni egy adott befektetési termék vagy pénzügyi eszköz vonatkozásában abban az esetben, ha a befektetési termék vagy pénzügyi eszköz bizonyos jellemzőit meghatározott időn belül nem módosítják.

(7)
     
  Minden európai felügyeleti hatóság értesítést tesz közzé weboldalán az e cikk szerinti intézkedésekről hozott minden határozatáról. Az értesítésnek részleteznie kell a tiltást vagy korlátozást, és meg kell határoznia, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek hatályba. A tiltás vagy korlátozás csak olyan intézkedésre vonatkozhat, amelyet az intézkedések hatályossá válása után hoztak.

(7)

Minden európai felügyeleti hatóság értesítést tesz közzé weboldalán az e cikk szerinti intézkedésekről hozott minden határozatáról. Az értesítésnek részleteznie kell a tiltást vagy korlátozást, és meg kell határoznia, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek hatályba. A tiltás vagy korlátozás csak olyan intézkedésre vonatkozhat, amelyet az intézkedések hatályossá válása után hoztak.

(8)
     
  Az illetékes európai felügyeleti hatóságok kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálják a (2) bekezdés szerint kivetett tiltást vagy korlátozást. Amennyiben a tiltást vagy korlátozást a három hónapos időtartam elteltét követően nem hosszabbítják meg, az automatikusan hatályát veszti.

(8)

Az illetékes európai felügyeleti hatóságok kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálják a (2) bekezdés szerint kivetett tiltást vagy korlátozást. Amennyiben a tiltást vagy korlátozást a három hónapos időtartam elteltét követően nem hosszabbítják meg, az automatikusan hatályát veszti.

(9)
     
  Az európai felügyeleti hatóságok által e cikknek megfelelően elfogadott lépés az illetékes hatóság által tett bármiféle előző lépést felülír.

(9)

Az európai felügyeleti hatóságok által e cikknek megfelelően elfogadott lépés az illetékes hatóság által tett bármiféle előző lépést felülír.

(10)
     
  A Bizottság – a 23. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak és az európai felügyeleti hatóságoknak figyelembe kell venniük annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (3) bekezdés a) pontja szerint a lakossági befektetők védelmét vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti. Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok biztosítják, hogy az európai felügyeleti hatóság szükség esetén megelőző jelleggel is felléphessen, és fellépésével ne kelljen megvárnia a termék vagy pénzügyi eszköz forgalomba hozatalát, illetve az adott tevékenységtípus vagy gyakorlat megkezdését.

(10)

A Bizottság – a 23. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak és az európai felügyeleti hatóságoknak figyelembe kell venniük annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (3) bekezdés a) pontja szerint a lakossági befektetők védelmét vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti. Ezek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok biztosítják, hogy az európai felügyeleti hatóság szükség esetén megelőző jelleggel is felléphessen, és fellépésével ne kelljen megvárnia a termék vagy pénzügyi eszköz forgalomba hozatalát, illetve az adott tevékenységtípus vagy gyakorlat megkezdését.

13b. cikk

13b. cikk

Termékszintű beavatkozás az illetékes hatóságok részéről

Termékszintű beavatkozás az illetékes hatóságok részéről

(1)
     
  A befektetési termékek előállítói átadják a befektetési termékükre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot annak az illetékes hatóságnak, amely a terméket abban a tagállamban szabályozza, ahol a befektetési terméket forgalomba hozzák, forgalmazzák vagy értékesítik.

(1)

A befektetési termékek előállítói átadják a befektetési termékükre vonatkozó kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot annak az illetékes hatóságnak, amely a terméket abban a tagállamban szabályozza, ahol a befektetési terméket forgalomba hozzák, forgalmazzák vagy értékesítik.

(2)
     
  A befektetési termékek előállítói átadják a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az európai felügyeleti hatóságok meghatározása szerinti lényegi változásait tükröző, frissített változatait annak az illetékes hatóságnak, amely a terméket abban a tagállamban szabályozza, ahol a befektetési terméket forgalomba hozzák, forgalmazzák vagy értékesítik.

(2)

A befektetési termékek előállítói átadják a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumnak az európai felügyeleti hatóságok meghatározása szerinti lényegi változásait tükröző, frissített változatait annak az illetékes hatóságnak, amely a terméket abban a tagállamban szabályozza, ahol a befektetési terméket forgalomba hozzák, forgalmazzák vagy értékesítik.

(3)
     
  Az illetékes hatóság a befektetési termék forgalomba hozatala, forgalmazása vagy értékesítése előtt biztosíthatja a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szereplő tartalom e rendelet II. fejezete rendelkezéseinek való megfelelését.

(3)

Az illetékes hatóság a befektetési termék forgalomba hozatala, forgalmazása vagy értékesítése előtt biztosíthatja a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumban szereplő tartalom e rendelet II. fejezete rendelkezéseinek való megfelelését.

(4)
     
  Az illetékes hatóság a tagállam területén vagy területéről történő forgalomba hozataluk, forgalmazásuk vagy értékesítésük előtt megvizsgálhatja a befektetési termékeket vagy pénzügyi eszközöket.

(4)

Az illetékes hatóság a tagállam területén vagy területéről történő forgalomba hozataluk, forgalmazásuk vagy értékesítésük előtt megvizsgálhatja a befektetési termékeket vagy pénzügyi eszközöket.

(5)
     
  Az illetékes hatóság megtilthatja vagy korlátozhatja az adott tagállamban vagy tagállamból:

(5)

Az illetékes hatóság megtilthatja vagy korlátozhatja az adott tagállamban vagy tagállamból:

| a) | a befektetési termékek vagy pénzügyi termékek forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy értékesítését; |
| --- | --- |

a)

a)

a befektetési termékek vagy pénzügyi termékek forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy értékesítését;

a befektetési termékek vagy pénzügyi termékek forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy értékesítését;

| b) | a pénzügyi tevékenységek vagy gyakorlatok valamely típusát. |
| --- | --- |

b)

b)

a pénzügyi tevékenységek vagy gyakorlatok valamely típusát.

a pénzügyi tevékenységek vagy gyakorlatok valamely típusát.

(6)
     
  Az illetékes hatóság akkor hozhatja meg az (6) bekezdésben említett intézkedést, ha alaposan meggyőződött a következőkről:

(6)

Az illetékes hatóság akkor hozhatja meg az (6) bekezdésben említett intézkedést, ha alaposan meggyőződött a következőkről:

| a) | a befektetési termék, pénzügyi eszköz vagy tevékenység vagy gyakorlat jelentős aggályokat vált ki a befektetővédelem szempontjából vagy komoly fenyegetést jelent egy vagy több tagállamban – köztük a befektetési termékkel vagy pénzügyi eszközzel kapcsolatos ösztönzők forgalomba hozatalán, forgalmazásán, díjazásán vagy nyújtásán keresztül a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitása szempontjából; |
| --- | --- |

a)

a)

a befektetési termék, pénzügyi eszköz vagy tevékenység vagy gyakorlat jelentős aggályokat vált ki a befektetővédelem szempontjából vagy komoly fenyegetést jelent egy vagy több tagállamban – köztük a befektetési termékkel vagy pénzügyi eszközzel kapcsolatos ösztönzők forgalomba hozatalán, forgalmazásán, díjazásán vagy nyújtásán keresztül a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitása szempontjából;

a befektetési termék, pénzügyi eszköz vagy tevékenység vagy gyakorlat jelentős aggályokat vált ki a befektetővédelem szempontjából vagy komoly fenyegetést jelent egy vagy több tagállamban – köztük a befektetési termékkel vagy pénzügyi eszközzel kapcsolatos ösztönzők forgalomba hozatalán, forgalmazásán, díjazásán vagy nyújtásán keresztül a pénzügyi piacok szabályos működése és integritása, vagy a pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitása szempontjából;

| b) | valamely származtatott termék káros hatást gyakorol az alapul szolgáló piac árképzési mechanizmusára; |
| --- | --- |

b)

b)

valamely származtatott termék káros hatást gyakorol az alapul szolgáló piac árképzési mechanizmusára;

valamely származtatott termék káros hatást gyakorol az alapul szolgáló piac árképzési mechanizmusára;

| c) | a befektetési termékre, pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vagy gyakorlatra vonatkozó uniós jogszabályok meglévő szabályozási követelményei nem elégségesek az a) pontban említett kockázatok kezeléséhez, amit a meglévő követelmények felügyeletének vagy végrehajtásának javításával sem lehetne elérni; |
| --- | --- |

c)

c)

a befektetési termékre, pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vagy gyakorlatra vonatkozó uniós jogszabályok meglévő szabályozási követelményei nem elégségesek az a) pontban említett kockázatok kezeléséhez, amit a meglévő követelmények felügyeletének vagy végrehajtásának javításával sem lehetne elérni;

a befektetési termékre, pénzügyi eszközre vagy tevékenységre vagy gyakorlatra vonatkozó uniós jogszabályok meglévő szabályozási követelményei nem elégségesek az a) pontban említett kockázatok kezeléséhez, amit a meglévő követelmények felügyeletének vagy végrehajtásának javításával sem lehetne elérni;

| d) | az azonosított kockázatok jellegét, a lakossági befektetők vagy az érintett piaci szereplők kifinomultságának szintjét, illetve a lépés által a pénzügyi eszközt vagy tevékenységet birtokló, használó vagy abból hasznot húzó lakossági befektetőkre és a piaci szereplőkre gyakorolt valószínű hatást figyelembe véve a lépés arányos; |
| --- | --- |

d)

d)

az azonosított kockázatok jellegét, a lakossági befektetők vagy az érintett piaci szereplők kifinomultságának szintjét, illetve a lépés által a pénzügyi eszközt vagy tevékenységet birtokló, használó vagy abból hasznot húzó lakossági befektetőkre és a piaci szereplőkre gyakorolt valószínű hatást figyelembe véve a lépés arányos;

az azonosított kockázatok jellegét, a lakossági befektetők vagy az érintett piaci szereplők kifinomultságának szintjét, illetve a lépés által a pénzügyi eszközt vagy tevékenységet birtokló, használó vagy abból hasznot húzó lakossági befektetőkre és a piaci szereplőkre gyakorolt valószínű hatást figyelembe véve a lépés arányos;

| e) | az illetékes hatóság megfelelően egyeztetett más, a lépés által esetleg jelentősen érintett tagállamok illetékes hatóságaival; valamint |
| --- | --- |

e)

e)

az illetékes hatóság megfelelően egyeztetett más, a lépés által esetleg jelentősen érintett tagállamok illetékes hatóságaival; valamint

az illetékes hatóság megfelelően egyeztetett más, a lépés által esetleg jelentősen érintett tagállamok illetékes hatóságaival; valamint

| f) | a lépésnek nincs diszkriminatív hatása a más tagállamból biztosított szolgáltatásokra vagy tevékenységekre. |
| --- | --- |

f)

f)

a lépésnek nincs diszkriminatív hatása a más tagállamból biztosított szolgáltatásokra vagy tevékenységekre.

a lépésnek nincs diszkriminatív hatása a más tagállamból biztosított szolgáltatásokra vagy tevékenységekre.

Az első albekezdésben szereplő feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóság megelőző jelleggel, még a befektetési terméknek vagy pénzügyi eszköznek a tagállamban vagy a tagállamból történő forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy ügyfelek számára történő értékesítését megelőzően is alkalmazhat tilalmat vagy korlátozást.

Az első albekezdésben szereplő feltételek teljesülése esetén az illetékes hatóság megelőző jelleggel, még a befektetési terméknek vagy pénzügyi eszköznek a tagállamban vagy a tagállamból történő forgalomba hozatalát, forgalmazását vagy ügyfelek számára történő értékesítését megelőzően is alkalmazhat tilalmat vagy korlátozást.

Előfordulhat, hogy az illetékes hatóság a tiltást vagy korlátozást meghatározott körülményektől teszi függővé, vagy alóla kivételt engedélyez.

Előfordulhat, hogy az illetékes hatóság a tiltást vagy korlátozást meghatározott körülményektől teszi függővé, vagy alóla kivételt engedélyez.

(7)
     
  Az (5) bekezdés szerinti tiltás vagy korlátozás alkalmazása előtt az illetékes hatóság előre jelzi, hogy tilalmat vagy korlátozást szándékozik alkalmazni egy adott befektetési termék vagy pénzügyi eszköz vonatkozásában abban az esetben, ha a befektetési termék vagy pénzügyi eszköz bizonyos jellemzőit meghatározott időn belül nem módosítják.

(7)

Az (5) bekezdés szerinti tiltás vagy korlátozás alkalmazása előtt az illetékes hatóság előre jelzi, hogy tilalmat vagy korlátozást szándékozik alkalmazni egy adott befektetési termék vagy pénzügyi eszköz vonatkozásában abban az esetben, ha a befektetési termék vagy pénzügyi eszköz bizonyos jellemzőit meghatározott időn belül nem módosítják.

(8)
     
  Az illetékes hatóság e cikk szerinti tiltást vagy korlátozást csak akkor alkalmaz, ha legalább egy hónappal a lépés megtétele előtt írásban vagy a hatóságok között elfogadott egyéb módon értesíti az összes többi érintett illetékes hatóságot és az európai felügyeleti hatóságokat a következők részleteiről:

(8)

Az illetékes hatóság e cikk szerinti tiltást vagy korlátozást csak akkor alkalmaz, ha legalább egy hónappal a lépés megtétele előtt írásban vagy a hatóságok között elfogadott egyéb módon értesíti az összes többi érintett illetékes hatóságot és az európai felügyeleti hatóságokat a következők részleteiről:

| a) | az a pénzügyi eszköz vagy tevékenység vagy gyakorlat, amelyre a javasolt lépés vonatkozik; |
| --- | --- |

a)

a)

az a pénzügyi eszköz vagy tevékenység vagy gyakorlat, amelyre a javasolt lépés vonatkozik;

az a pénzügyi eszköz vagy tevékenység vagy gyakorlat, amelyre a javasolt lépés vonatkozik;

| b) | a javasolt tiltás vagy korlátozás pontos jellege és hatálybalépésének kezdete; valamint |
| --- | --- |

b)

b)

a javasolt tiltás vagy korlátozás pontos jellege és hatálybalépésének kezdete; valamint

a javasolt tiltás vagy korlátozás pontos jellege és hatálybalépésének kezdete; valamint

| c) | az a bizonyíték, amelyre döntését alapozta, és amelynek alapján meggyőződött arról, hogy a (6) bekezdésben foglalt feltételek mindegyike teljesül. |
| --- | --- |

c)

c)

az a bizonyíték, amelyre döntését alapozta, és amelynek alapján meggyőződött arról, hogy a (6) bekezdésben foglalt feltételek mindegyike teljesül.

az a bizonyíték, amelyre döntését alapozta, és amelynek alapján meggyőződött arról, hogy a (6) bekezdésben foglalt feltételek mindegyike teljesül.

(9)
     
  Ha a (3) bekezdés e) pontjában meghatározott konzultációhoz szükséges idő és a (8) bekezdésben meghatározott egy hónapos késleltetés visszafordíthatatlan kárt okozhat a fogyasztóknak, az illetékes hatóság e cikk alapján átmeneti, három hónapot meg nem haladó időszakra szóló intézkedést hozhat. Ebben az esetben az illetékes hatóság haladéktalanul tájékoztatja az összes többi hatóságot és az európai felügyeleti hatóságokat a megtett intézkedésről.

(9)

Ha a (3) bekezdés e) pontjában meghatározott konzultációhoz szükséges idő és a (8) bekezdésben meghatározott egy hónapos késleltetés visszafordíthatatlan kárt okozhat a fogyasztóknak, az illetékes hatóság e cikk alapján átmeneti, három hónapot meg nem haladó időszakra szóló intézkedést hozhat. Ebben az esetben az illetékes hatóság haladéktalanul tájékoztatja az összes többi hatóságot és az európai felügyeleti hatóságokat a megtett intézkedésről.

(10)
     
  Az illetékes hatóságnak weboldalán értesítést kell közzétennie az (5) bekezdés szerinti tilalmakat és korlátozásokat kirovó határozatairól. Az értesítésnek részleteznie kell a tiltást vagy korlátozást, és meg kell határoznia, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek hatályba, és mi az a bizonyíték, amelynek alapján az (6) bekezdésben foglalt összes feltétel teljesül. A tiltás vagy korlátozás csak olyan intézkedésekre vonatkozhat, amelyeket ennek az értesítésnek a közzététele után hoztak.

(10)

Az illetékes hatóságnak weboldalán értesítést kell közzétennie az (5) bekezdés szerinti tilalmakat és korlátozásokat kirovó határozatairól. Az értesítésnek részleteznie kell a tiltást vagy korlátozást, és meg kell határoznia, hogy az intézkedések az értesítés közzétételétől számítva mennyi idő múlva lépnek hatályba, és mi az a bizonyíték, amelynek alapján az (6) bekezdésben foglalt összes feltétel teljesül. A tiltás vagy korlátozás csak olyan intézkedésekre vonatkozhat, amelyeket ennek az értesítésnek a közzététele után hoztak.

(11)
     
  Az illetékes hatóság köteles a tiltást vagy korlátozást visszavonni, ha a (6) bekezdésben foglalt feltételek többé nem állnak fenn.

(11)

Az illetékes hatóság köteles a tiltást vagy korlátozást visszavonni, ha a (6) bekezdésben foglalt feltételek többé nem állnak fenn.

(12)
     
  A Bizottság – a 23. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (3) bekezdés a) pontja szerint a befektetővédelmet vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti.

(12)

A Bizottság – a 23. cikkel összhangban – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza azokat a kritériumokat és tényezőket, amelyeket az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük annak meghatározásakor, hogy mikor lép fel olyan veszély, amely a (3) bekezdés a) pontja szerint a befektetővédelmet vagy a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását, vagy az uniós pénzügyi rendszer egészének vagy egy részének stabilitását fenyegeti.

13c. cikk

13c. cikk

Az európai felügyeleti hatóságok koordinációs szerepe

Az európai felügyeleti hatóságok koordinációs szerepe

(1)
     
  Minden európai felügyeleti hatóság segíti és koordinálja az illetékes hatóságok által a 13b. cikk szerint tett lépéseket. Ezen belül minden európai felügyeleti hatóság gondoskodik arról, hogy az illetékes hatóság által tett lépés indokolt és arányos legyen, és hogy adott esetben az illetékes hatóságok következetes megközelítési módot alkalmazzanak.

(1)

Minden európai felügyeleti hatóság segíti és koordinálja az illetékes hatóságok által a 13b. cikk szerint tett lépéseket. Ezen belül minden európai felügyeleti hatóság gondoskodik arról, hogy az illetékes hatóság által tett lépés indokolt és arányos legyen, és hogy adott esetben az illetékes hatóságok következetes megközelítési módot alkalmazzanak.

(2)
     
  Miután valamely európai felügyeleti hatóság a 13b. cikkel összhangban értesítést kap arról, hogy az említett cikk alapján lépést fognak tenni, véleményt fogad el arról, hogy a tiltást vagy korlátozást indokoltnak és arányosnak tekinti-e. Ha az európai felügyeleti hatóság úgy véli, hogy más illetékes hatóságoknak is intézkedést kell hozniuk a kockázat kezelésére, akkor ezt is kinyilvánítja a véleményben. A véleményt az európai felügyeleti hatóság weboldalán közzéteszik.

(2)

Miután valamely európai felügyeleti hatóság a 13b. cikkel összhangban értesítést kap arról, hogy az említett cikk alapján lépést fognak tenni, véleményt fogad el arról, hogy a tiltást vagy korlátozást indokoltnak és arányosnak tekinti-e. Ha az európai felügyeleti hatóság úgy véli, hogy más illetékes hatóságoknak is intézkedést kell hozniuk a kockázat kezelésére, akkor ezt is kinyilvánítja a véleményben. A véleményt az európai felügyeleti hatóság weboldalán közzéteszik.

(3)
     
  Ha az illetékes hatóság olyan lépést javasol vagy tesz, amely ellentétes az európai felügyeleti hatóság (2) bekezdés szerinti véleményével, vagy az európai felügyeleti hatóság említett bekezdés szerinti véleménye ellenére elutasítja valamely lépés megtételét, weboldalán azonnal közzé kell tennie egy értesítést, amelyben részletesen kifejti döntése okait.

(3)

Ha az illetékes hatóság olyan lépést javasol vagy tesz, amely ellentétes az európai felügyeleti hatóság (2) bekezdés szerinti véleményével, vagy az európai felügyeleti hatóság említett bekezdés szerinti véleménye ellenére elutasítja valamely lépés megtételét, weboldalán azonnal közzé kell tennie egy értesítést, amelyben részletesen kifejti döntése okait.

13d. cikk

13d. cikk

Díjak és költségek közzététele

Díjak és költségek közzététele

A befektetési terméket értékesítő személy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumtól elkülönülő dokumentumban rendelkezésre bocsátja az alábbi információkat:

A befektetési terméket értékesítő személy a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumtól elkülönülő dokumentumban rendelkezésre bocsátja az alábbi információkat:

| (1) | A 8. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett valamennyi költséget összesítve kell közölni. E díjakat nem lehet a befektetés részeként más kategóriába átsorolni, amennyiben a befektetés alacsonyabb rétegében jelennek meg. |
| --- | --- |

(1)

(1)

A 8. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett valamennyi költséget összesítve kell közölni. E díjakat nem lehet a befektetés részeként más kategóriába átsorolni, amennyiben a befektetés alacsonyabb rétegében jelennek meg.

A 8. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett valamennyi költséget összesítve kell közölni. E díjakat nem lehet a befektetés részeként más kategóriába átsorolni, amennyiben a befektetés alacsonyabb rétegében jelennek meg.

| (2) | A befektetési tanácsadási díjak alapja nem lehet százalékos átalánydíj, kivéve, ha ehhez a befektető előzetes hozzájárulását beszerezték. Ha százalékos átalánydíjban állapodtak meg, a befektetési terméket értékesítő személy teljes körűen közli, hogy ez a befektetés tartama alatt vagy a befektető által kért időszakban mit fog jelenteni. |
| --- | --- |

(2)

(2)

A befektetési tanácsadási díjak alapja nem lehet százalékos átalánydíj, kivéve, ha ehhez a befektető előzetes hozzájárulását beszerezték. Ha százalékos átalánydíjban állapodtak meg, a befektetési terméket értékesítő személy teljes körűen közli, hogy ez a befektetés tartama alatt vagy a befektető által kért időszakban mit fog jelenteni.

A befektetési tanácsadási díjak alapja nem lehet százalékos átalánydíj, kivéve, ha ehhez a befektető előzetes hozzájárulását beszerezték. Ha százalékos átalánydíjban állapodtak meg, a befektetési terméket értékesítő személy teljes körűen közli, hogy ez a befektetés tartama alatt vagy a befektető által kért időszakban mit fog jelenteni.

| (3) | A befektetési terméket értékesítő személy vagy a befektető számára tanácsadást végző személy megadja a befektetőnek a tanácsadáshoz kapcsolódó munkával töltött idő lebontását, és ezt percben vagy órában közli, amelynek alapján óradíjat érvényesít, kivéve, ha a (2) bekezdésben említett százalékos átalánydíjban állapodtak meg. |
| --- | --- |

(3)

(3)

A befektetési terméket értékesítő személy vagy a befektető számára tanácsadást végző személy megadja a befektetőnek a tanácsadáshoz kapcsolódó munkával töltött idő lebontását, és ezt percben vagy órában közli, amelynek alapján óradíjat érvényesít, kivéve, ha a (2) bekezdésben említett százalékos átalánydíjban állapodtak meg.

A befektetési terméket értékesítő személy vagy a befektető számára tanácsadást végző személy megadja a befektetőnek a tanácsadáshoz kapcsolódó munkával töltött idő lebontását, és ezt percben vagy órában közli, amelynek alapján óradíjat érvényesít, kivéve, ha a (2) bekezdésben említett százalékos átalánydíjban állapodtak meg.

13e. cikk

13e. cikk

Kockázatkezelés

Kockázatkezelés

(1)
     
  A befektetési termék előállítójának olyan kockázatkezelési eljárást kell alkalmaznia, amely lehetővé teszi a befektetési termék kockázati profiljának bármely időpontban történő figyelemmel kísérését és mérését.

(1)

A befektetési termék előállítójának olyan kockázatkezelési eljárást kell alkalmaznia, amely lehetővé teszi a befektetési termék kockázati profiljának bármely időpontban történő figyelemmel kísérését és mérését.

A befektetési termékek előállítójának eljárást kell alkalmaznia a tőzsdén kívüli származtatott termékek értékének pontos és független méréséhez.

A befektetési termékek előállítójának eljárást kell alkalmaznia a tőzsdén kívüli származtatott termékek értékének pontos és független méréséhez.

Rendszeresen közölnie kell székhelye szerinti tagállamának illetékes hatóságaival – a származtatott eszközök típusai vonatkozásában – a mögöttes kockázatokat, a számszerű limiteket és azokat a módszereket, amelyeket az egyes termékek tekintetében a származtatott eszközökkel végzett ügyletekhez társuló kockázatok megbecslésére választottak.

Rendszeresen közölnie kell székhelye szerinti tagállamának illetékes hatóságaival – a származtatott eszközök típusai vonatkozásában – a mögöttes kockázatokat, a számszerű limiteket és azokat a módszereket, amelyeket az egyes termékek tekintetében a származtatott eszközökkel végzett ügyletekhez társuló kockázatok megbecslésére választottak.

(2)
     
  A befektetési termék előállítója biztosítja, hogy a befektetési termék származtatott eszközökhöz kapcsolódó globális kitettsége ne haladja meg a befektetési termék teljes értékét.

(2)

A befektetési termék előállítója biztosítja, hogy a befektetési termék származtatott eszközökhöz kapcsolódó globális kitettsége ne haladja meg a befektetési termék teljes értékét.

A kockázat számítása során figyelembe kell venni a tevékenységek alapjául szolgáló eszközök piaci értékét, az ügyletben részt vevő másik fél kockázatát, a jövőben esedékes piaci mozgásokat és a pozíciók felszámolására rendelkezésre álló időt.

A kockázat számítása során figyelembe kell venni a tevékenységek alapjául szolgáló eszközök piaci értékét, az ügyletben részt vevő másik fél kockázatát, a jövőben esedékes piaci mozgásokat és a pozíciók felszámolására rendelkezésre álló időt.

Amennyiben egy átruházható értékpapír vagy pénzpiaci eszköz származtatott eszközt tartalmaz, a származtatott eszközt e cikk követelményeinek teljesítésekor figyelembe kell venni.

Amennyiben egy átruházható értékpapír vagy pénzpiaci eszköz származtatott eszközt tartalmaz, a származtatott eszközt e cikk követelményeinek teljesítésekor figyelembe kell venni.

(3)
     
  A kockázati érték kiszámítását a következő paraméterek szerint kell elvégezni:

(3)

A kockázati érték kiszámítását a következő paraméterek szerint kell elvégezni:

| a) | 99 %-os egyoldali konfidencia intervallum; |
| --- | --- |

a)

a)

99 %-os egyoldali konfidencia intervallum;

99 %-os egyoldali konfidencia intervallum;

| b) | egy hónapnak (20 munkanapnak) megfelelő tartási periódus; valamint |
| --- | --- |

b)

b)

egy hónapnak (20 munkanapnak) megfelelő tartási periódus; valamint

egy hónapnak (20 munkanapnak) megfelelő tartási periódus; valamint

| c) | a kockázati tényezőkre vonatkozó, legalább három éves tényleges (történeti) megfigyelési időszak, kivéve, ha az árfolyam-ingadozás jelentős növekedése (pl. szélsőséges piaci körülmények miatt) ennél rövidebb megfigyelési időszakot indokol; |
| --- | --- |

c)

c)

a kockázati tényezőkre vonatkozó, legalább három éves tényleges (történeti) megfigyelési időszak, kivéve, ha az árfolyam-ingadozás jelentős növekedése (pl. szélsőséges piaci körülmények miatt) ennél rövidebb megfigyelési időszakot indokol;

a kockázati tényezőkre vonatkozó, legalább három éves tényleges (történeti) megfigyelési időszak, kivéve, ha az árfolyam-ingadozás jelentős növekedése (pl. szélsőséges piaci körülmények miatt) ennél rövidebb megfigyelési időszakot indokol;

(4)
     
  Az európai felügyeleti hatóságok kidolgozzák olyan szabályozási technikai standardok tervezetét, amely meghatározza:

(4)

Az európai felügyeleti hatóságok kidolgozzák olyan szabályozási technikai standardok tervezetét, amely meghatározza:

| a) | a lakossági befektetők számára értékesített befektetési termékek kockázatainak mérésére és globális kitettségének kiszámítására vonatkozó iránymutatásokat; |
| --- | --- |

a)

a)

a lakossági befektetők számára értékesített befektetési termékek kockázatainak mérésére és globális kitettségének kiszámítására vonatkozó iránymutatásokat;

a lakossági befektetők számára értékesített befektetési termékek kockázatainak mérésére és globális kitettségének kiszámítására vonatkozó iránymutatásokat;

| b) | a pénzügyi indexekre vonatkozó iránymutatásokat. |
| --- | --- |

b)

b)

a pénzügyi indexekre vonatkozó iránymutatásokat.

a pénzügyi indexekre vonatkozó iránymutatásokat.

Az európai felügyeleti hatóságok az említett szabályozási technikai standardok tervezetét [...]-ig benyújtják a Bizottságnak.

Az európai felügyeleti hatóságok az említett szabályozási technikai standardok tervezetét [...]-ig benyújtják a Bizottságnak.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteknek az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

A Bizottság felhatalmazást kap az első albekezdésben említett szabályozástechnikai standardtervezeteknek az 1093/2010/EU rendelet, az 1094/2010/EU rendelet és az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.

13f. cikk

13f. cikk

Kifizetési szabályok

Kifizetési szabályok

(1)
     
  A befektetési termék kifizetése nem köthető a következőkhöz:

(1)

A befektetési termék kifizetése nem köthető a következőkhöz:

| a) | a félreértés kockázatát keltő többféle mechanizmushoz, eseményhez vagy eszközosztályhoz; |
| --- | --- |

a)

a)

a félreértés kockázatát keltő többféle mechanizmushoz, eseményhez vagy eszközosztályhoz;

a félreértés kockázatát keltő többféle mechanizmushoz, eseményhez vagy eszközosztályhoz;

| b) | a lakossági befektetők esetében szokatlan események bekövetkezésének feltételhez, például egy pénzügyi intézmény szavatoló tőkéjének szintjéhez; vagy |
| --- | --- |

b)

b)

a lakossági befektetők esetében szokatlan események bekövetkezésének feltételhez, például egy pénzügyi intézmény szavatoló tőkéjének szintjéhez; vagy

a lakossági befektetők esetében szokatlan események bekövetkezésének feltételhez, például egy pénzügyi intézmény szavatoló tőkéjének szintjéhez; vagy

| c) | a lakossági befektetők viselkedési tendenciájára alapozó csomagba foglalási jellemzőkhöz. |
| --- | --- |

c)

c)

a lakossági befektetők viselkedési tendenciájára alapozó csomagba foglalási jellemzőkhöz.

a lakossági befektetők viselkedési tendenciájára alapozó csomagba foglalási jellemzőkhöz.

(2)
     
  Az európai felügyeleti hatóságok további iránymutatásokat dolgoznak ki az (1) bekezdésben említett feltételek tekintetében.

(2)

Az európai felügyeleti hatóságok további iránymutatásokat dolgoznak ki az (1) bekezdésben említett feltételek tekintetében.

III. FEJEZET

III. FEJEZET

PANASZOK, JOGORVOSLAT, EGYÜTTMŰKÖDÉS

PANASZOK, JOGORVOSLAT, EGYÜTTMŰKÖDÉS

14. cikk

14. cikk

A befektetési termék előállítója
  és a befektetési terméket értékesítő személy
  olyan megfelelő eljárásokat és szabályokat alakít ki, amelyek biztosítják, hogy:

és a befektetési terméket értékesítő személy

| a) | a lakossági befektetők hatékony módon panasszal élhessenek a befektetési termék előállítójával szemben, és ezáltal biztosított legyen a jogorvoslati eljárás; |
| --- | --- |

a)

a)

a lakossági befektetők hatékony módon panasszal élhessenek a befektetési termék előállítójával szemben, és ezáltal biztosított legyen a jogorvoslati eljárás;

a lakossági befektetők hatékony módon panasszal élhessenek a befektetési termék előállítójával szemben, és ezáltal biztosított legyen a jogorvoslati eljárás;

| b) | a kiemelt információkat tartalmazó dokumentummal
  vagy az ahhoz csatolt melléklettel
  kapcsolatban panasszal élő lakossági befektetők kellő időben és megfelelő módon érdemi választ kapjanak
  ; valamint |
| --- | --- |

b)

b)

a kiemelt információkat tartalmazó dokumentummal
  vagy az ahhoz csatolt melléklettel
  kapcsolatban panasszal élő lakossági befektetők kellő időben és megfelelő módon érdemi választ kapjanak
  ; valamint

vagy az ahhoz csatolt melléklettel

; valamint

| c) | hatékony jogorvoslati eljárások álljanak a lakossági befektetők rendelkezésére a határokon átnyúló viták esetében is, különösen amennyiben a befektetési termék előállítója egy másik tagállamban vagy harmadik országban található
  . |
| --- | --- |

c)

c)

hatékony jogorvoslati eljárások álljanak a lakossági befektetők rendelkezésére a határokon átnyúló viták esetében is, különösen amennyiben a befektetési termék előállítója egy másik tagállamban vagy harmadik országban található
  .

hatékony jogorvoslati eljárások álljanak a lakossági befektetők rendelkezésére a határokon átnyúló viták esetében is, különösen amennyiben a befektetési termék előállítója egy másik tagállamban vagy harmadik országban található

15. cikk

15. cikk

(1)   
  A fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről irányelvvel [2011/0373(COD)] és a fogyasztói jogviták online rendezésről szóló rendelettel [2011/0374(COD)] összhangban a tagállamok biztosítják, hogy
  amennyiben a lakossági befektető az e rendeletben megállapított jogokkal és kötelezettségekkel összefüggő vita kapcsán a nemzeti jogban meghatározott alternatív vitarendezési eljárást kezdeményez a befektetési termék előállítójával vagy a befektetési terméket értékesítő személlyel szemben, a befektetési termék előállítójának vagy a befektetési termékeket értékesítő
  személy részt vegyen
  az eljárásban,
  amennyiben
  :

A fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről irányelvvel [2011/0373(COD)] és a fogyasztói jogviták online rendezésről szóló rendelettel [2011/0374(COD)] összhangban a tagállamok biztosítják, hogy

személy részt vegyen

amennyiben

| a) | az eljárás
  olyan
  döntéssel zárul
  , amely kötelező erejű lehet a befektetési termék előállítójára és a befektetési terméket értékesítő személyre nézve
  ; |
| --- | --- |

a)

az eljárás
  olyan
  döntéssel zárul
  , amely kötelező erejű lehet a befektetési termék előállítójára és a befektetési terméket értékesítő személyre nézve
  ;

olyan

, amely kötelező erejű lehet a befektetési termék előállítójára és a befektetési terméket értékesítő személyre nézve

| b) | a vita bíróság előtti rendezésére vonatkozó elévülési idő az alternatív vitarendezési eljárás időtartamára felfüggesztődik; |
| --- | --- |

b)

a vita bíróság előtti rendezésére vonatkozó elévülési idő az alternatív vitarendezési eljárás időtartamára felfüggesztődik;

| c) | a követelés elévülési ideje az eljárás időtartamára felfüggesztődik; |
| --- | --- |

c)

a követelés elévülési ideje az eljárás időtartamára felfüggesztődik;

| d) | az eljárás – a nemzeti szabályozásban meghatározottak szerint – díjmentes vagy
  névleges díjért vehető igénybe
  ; |
| --- | --- |

d)

az eljárás – a nemzeti szabályozásban meghatározottak szerint – díjmentes vagy
  névleges díjért vehető igénybe
  ;

névleges díjért vehető igénybe

▌

(1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az alternatív vitarendezési szervezetek számára megengedett, hogy előre meghatározott pénzbeli küszöbértékeket állapítsanak meg az alternatív vitarendezési eljárásokhoz való hozzáférés korlátozása érdekében, a küszöbértékeket ne olyan szinten határozzák meg, amely jelentősen akadályozza a fogyasztók alternatív vitarendezési szervezetek általi panaszkezeléshez való hozzáférését.

(1a)

A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az alternatív vitarendezési szervezetek számára megengedett, hogy előre meghatározott pénzbeli küszöbértékeket állapítsanak meg az alternatív vitarendezési eljárásokhoz való hozzáférés korlátozása érdekében, a küszöbértékeket ne olyan szinten határozzák meg, amely jelentősen akadályozza a fogyasztók alternatív vitarendezési szervezetek általi panaszkezeléshez való hozzáférését.

(2)   A tagállamok [beillesztendő a konkrét dátum: 6 hónappal a rendelet hatálybalépése/alkalmazásának kezdő időpontja után]-ig értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben említett eljárások intézése tekintetében illetékes testületekről. A tagállamok az e testületeket érintő bármely későbbi változásról haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

(3)   Az (1) bekezdésben említett eljárások intézése tekintetében illetékes testületek együttműködnek egymással az e rendelet alapján felmerülő határokon átnyúló viták rendezésében.

15a. cikk

15a. cikk

Tájékoztatás az alternatív vitarendezésről

Tájékoztatás az alternatív vitarendezésről

(1)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetési termékek előállítója vagy a befektetési terméket értékesítő személy tájékoztassa a lakossági befektetőt azokról az alternatív vitarendezési szervezetekről, amelyekhez tartozik, és amelyek a közötte és a lakossági befektető között felmerülő lehetséges viták rendezésében illetékesek. Azt is megadja, hogy a lakossági befektetőkkel felmerülő vita esetén kötelezettséget vállal-e arra, hogy azt e szervezetek igénybevételével rendezi, illetve köteles-e azt e szervezetek igénybevételével rendezni.

(1)

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetési termékek előállítója vagy a befektetési terméket értékesítő személy tájékoztassa a lakossági befektetőt azokról az alternatív vitarendezési szervezetekről, amelyekhez tartozik, és amelyek a közötte és a lakossági befektető között felmerülő lehetséges viták rendezésében illetékesek. Azt is megadja, hogy a lakossági befektetőkkel felmerülő vita esetén kötelezettséget vállal-e arra, hogy azt e szervezetek igénybevételével rendezi, illetve köteles-e azt e szervezetek igénybevételével rendezni.

(2)
     
  Az (1) bekezdésben említett információkat világos, érthető és könnyen elérhető módon kell közzétenni a kereskedők honlapján, amennyiben van ilyen, valamint adott esetben fel kell tüntetni a kereskedő és a fogyasztó között létrejött adásvételi vagy szolgáltatási szerződések általános feltételeiben.

(2)

Az (1) bekezdésben említett információkat világos, érthető és könnyen elérhető módon kell közzétenni a kereskedők honlapján, amennyiben van ilyen, valamint adott esetben fel kell tüntetni a kereskedő és a fogyasztó között létrejött adásvételi vagy szolgáltatási szerződések általános feltételeiben.

(3)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amennyiben egy lakossági befektető és a befektetési termék előállítója vagy a befektetési terméket a tagállam területén értékesítő személy közötti vitát nem sikerült rendezni a lakossági befektető által közvetlenül a befektetési termék előállítójának vagy a befektetési terméket értékesítő személynek benyújtott panasz alapján, ez utóbbi megadja a lakossági befektetőnek az (1) bekezdésben említett tájékoztatást, és közölje, hogy a vita rendezéséhez igénybe fogja-e venni az érintett alternatív vitarendezési szervezeteket. Ezt a tájékoztatást nyomtatott formában vagy más tartós adathordozón kell biztosítani.

(3)

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amennyiben egy lakossági befektető és a befektetési termék előállítója vagy a befektetési terméket a tagállam területén értékesítő személy közötti vitát nem sikerült rendezni a lakossági befektető által közvetlenül a befektetési termék előállítójának vagy a befektetési terméket értékesítő személynek benyújtott panasz alapján, ez utóbbi megadja a lakossági befektetőnek az (1) bekezdésben említett tájékoztatást, és közölje, hogy a vita rendezéséhez igénybe fogja-e venni az érintett alternatív vitarendezési szervezeteket. Ezt a tájékoztatást nyomtatott formában vagy más tartós adathordozón kell biztosítani.

15b. cikk

15b. cikk

Kollektív alternatív vitarendezés

Kollektív alternatív vitarendezés

A tagállamok alternatív vitarendezési eljárásokat tarthatnak fenn vagy vezethetnek be a befektetési terméket előállító és értékesítő személy, valamint több lakossági befektető közötti, azonos vagy hasonló viták együttes kezelésére. Az egyéni és a kollektív panaszok és jogorvoslatok kezelésére szolgáló alternatív vitarendezési rendszerek egymást kiegészítő, nem pedig egymást kizáró eljárások.

A tagállamok alternatív vitarendezési eljárásokat tarthatnak fenn vagy vezethetnek be a befektetési terméket előállító és értékesítő személy, valamint több lakossági befektető közötti, azonos vagy hasonló viták együttes kezelésére. Az egyéni és a kollektív panaszok és jogorvoslatok kezelésére szolgáló alternatív vitarendezési rendszerek egymást kiegészítő, nem pedig egymást kizáró eljárások.

16. cikk

16. cikk

E rendelet alkalmazása céljából az illetékes hatóságok együttműködnek egymással és a 15. cikkben említett, bíróságon kívüli panaszkezelési és jogorvoslati eljárásokért felelős testületekkel.

Az illetékes hatóságok többek között indokolatlan késedelem nélkül egymás rendelkezésére bocsátják az ebben a rendeletben meghatározott feladataik ellátásához szükséges információkat.

17. cikk

17. cikk

(1)   A tagállamok a személyes adatok e rendelet szerinti kezelése során a 95/46/EK irányelvet alkalmazzák.

(2)   A személyes adatoknak az EBH, az EIOPA és az ESMA általi kezelésére a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó.

IV. FEJEZET

IV. FEJEZET

KÖZIGAZGATÁSI SZANKCIÓK ÉS INTÉZKEDÉSEK

KÖZIGAZGATÁSI SZANKCIÓK ÉS INTÉZKEDÉSEK

18. cikk

18. cikk

(1)   A tagállamok megállapítják az e rendelet előírásai megsértésének minősülő esetekben alkalmazandó közigazgatási szankciókra és
  egyéb
  intézkedésekre vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges rendelkezést azok végrehajtása érdekében. A szankcióknak és
  egyéb
  intézkedéseknek hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

egyéb

egyéb

A tagállamok az első albekezdésben említett szabályokról [dátum beillesztendő: 24 hónappal e rendelet hatálybalépését követően]-ig tájékoztatják a Bizottságot és az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságát. A szabályok esetleges módosításáról a tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot és az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságát.

dátum beillesztendő: 24 hónappal e rendelet hatálybalépését követően

(2)   ▌Az illetékes hatóságok
  – a nemzeti joggal összhangban – rendelkeznek az e rendelet szerinti feladataik ellátásához szükséges valamennyi felügyeleti hatáskörrel, beleértve a vizsgálati hatásköröket is
  .

– a nemzeti joggal összhangban – rendelkeznek az e rendelet szerinti feladataik ellátásához szükséges valamennyi felügyeleti hatáskörrel, beleértve a vizsgálati hatásköröket is

(2a)
     
  A 19. cikk szerinti hatásköreik gyakorlása során az illetékes hatóságok szorosan együttműködnek annak érdekében, hogy a közigazgatási szankciók és intézkedések az e rendelet szerinti kívánt eredményekkel járjanak, továbbá összehangoltan lépnek fel a határokon átnyúló esetekben alkalmazott közigazgatási szankciók és egyéb intézkedések tekintetében a többszörös és egymást átfedő intézkedések elkerülése érdekében.

(2a)

A 19. cikk szerinti hatásköreik gyakorlása során az illetékes hatóságok szorosan együttműködnek annak érdekében, hogy a közigazgatási szankciók és intézkedések az e rendelet szerinti kívánt eredményekkel járjanak, továbbá összehangoltan lépnek fel a határokon átnyúló esetekben alkalmazott közigazgatási szankciók és egyéb intézkedések tekintetében a többszörös és egymást átfedő intézkedések elkerülése érdekében.

19. cikk

19. cikk

(1)   Ezt a cikket
  e rendelet bármely megsértésére
  alkalmazni
  kell
  .

e rendelet bármely megsértésére

kell

▌

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóságok rendelkezzenek legalább a következő közigazgatási
  szankciók és egyéb
  intézkedések kiszabására vonatkozó hatáskörrel:

szankciók és egyéb

| a) | valamely befektetési termék forgalmazását megtiltó végzés; |
| --- | --- |

a)

valamely befektetési termék forgalmazását megtiltó végzés;

| b) | valamely befektetési termék forgalmazását felfüggesztő végzés; |
| --- | --- |

b)

valamely befektetési termék forgalmazását felfüggesztő végzés;

| c) | nyilvános figyelmeztetés, amelyben szerepel a felelős személy neve és a jogsértés jellege; |
| --- | --- |

c)

nyilvános figyelmeztetés, amelyben szerepel a felelős személy neve és a jogsértés jellege;

| d) | a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum új változatának közzétételét előíró végzés; |
| --- | --- |

d)

a kiemelt információkat tartalmazó dokumentum új változatának közzétételét előíró végzés;

| da) | jogi személy esetében az adott jogi személy előző üzleti évi teljes éves árbevételének legfeljebb 10 %-áig terjedő közigazgatási pénzbírság; ha a jogi személy egy anyavállalat leányvállalata, a vonatkozó teljes éves árbevétel a végső anyavállalat konszolidált beszámolójából eredő, előző üzleti évi teljes éves árbevétel; |
| --- | --- |

da)

da)

jogi személy esetében az adott jogi személy előző üzleti évi teljes éves árbevételének legfeljebb 10 %-áig terjedő közigazgatási pénzbírság; ha a jogi személy egy anyavállalat leányvállalata, a vonatkozó teljes éves árbevétel a végső anyavállalat konszolidált beszámolójából eredő, előző üzleti évi teljes éves árbevétel;

jogi személy esetében az adott jogi személy előző üzleti évi teljes éves árbevételének legfeljebb 10 %-áig terjedő közigazgatási pénzbírság; ha a jogi személy egy anyavállalat leányvállalata, a vonatkozó teljes éves árbevétel a végső anyavállalat konszolidált beszámolójából eredő, előző üzleti évi teljes éves árbevétel;

| db) | természetes személy esetében legfeljebb 5 000 000 EUR – illetve azokban a tagállamokban, amelyeknek hivatalos pénzneme nem az euró, a nemzeti pénznemben ...-án/-én [e rendelet hatálybalépésének napja] ennek megfelelő értékű – közigazgatási bírság. |
| --- | --- |

db)

db)

természetes személy esetében legfeljebb 5 000 000 EUR – illetve azokban a tagállamokban, amelyeknek hivatalos pénzneme nem az euró, a nemzeti pénznemben ...-án/-én [e rendelet hatálybalépésének napja] ennek megfelelő értékű – közigazgatási bírság.

természetes személy esetében legfeljebb 5 000 000 EUR – illetve azokban a tagállamokban, amelyeknek hivatalos pénzneme nem az euró, a nemzeti pénznemben ...-án/-én [e rendelet hatálybalépésének napja] ennek megfelelő értékű – közigazgatási bírság.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben az illetékes hatóságok egy vagy több (2) bekezdés szerinti közigazgatási
  szankciót és egyéb
  intézkedést ▌szabtak ki, az illetékes hatóságok rendelkezzenek olyan hatáskörrel, amelynek értelmében kiadhatnak olyan közleményt, vagy a befektetési termék előállítója vagy a befektetési terméket értékesítő személy részére előírhatják az érintett lakossági befektetőnek címzett olyan közlemény kiadását, amelyben tájékoztatják a lakossági befektetőt a közigazgatási
  szankcióról és egyéb
  intézkedésről ▌, illetve arról, hogy hol tehetnek panaszt, vagy hol nyújthatnak be jogorvoslati kérelmet

szankciót és egyéb

szankcióról és egyéb

20. cikk

20. cikk

Az illetékes hatóságok a 19. cikk (2) bekezdésében említett közigazgatási
  szankciók
  és
  egyéb intézkedések
  alkalmazásakor figyelembe veszik a releváns körülmények mindegyikét, ideértve az alábbiakat:

szankciók

egyéb intézkedések

| a) | a jogsértés súlyossága és időtartama; |
| --- | --- |

a)

a jogsértés súlyossága és időtartama;

| b) | a felelős
  természetes vagy jogi
  személy felelősségének mértékét; |
| --- | --- |

b)

a felelős
  természetes vagy jogi
  személy felelősségének mértékét;

természetes vagy jogi

| c) | a jogsértésnek a lakossági befektető érdekeire gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

c)

a jogsértésnek a lakossági befektető érdekeire gyakorolt hatása;

| d) | a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személy együttműködési hajlandósága; |
| --- | --- |

d)

a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személy együttműködési hajlandósága;

| e) | a felelős
  természetes vagy jogi
  személy általi esetleges korábbi jogsértések; |
| --- | --- |

e)

a felelős
  természetes vagy jogi
  személy általi esetleges korábbi jogsértések;

természetes vagy jogi

| ea) | a felelős személy által a jogsértés jövőbeni megismétlődése elkerülése érdekében hozott minden intézkedést; |
| --- | --- |

ea)

ea)

a felelős személy által a jogsértés jövőbeni megismétlődése elkerülése érdekében hozott minden intézkedést;

a felelős személy által a jogsértés jövőbeni megismétlődése elkerülése érdekében hozott minden intézkedést;

| eb) | a felelős személy által a lakossági befektetőknek a jogsértést követően nyújtott kompenzáció. |
| --- | --- |

eb)

eb)

a felelős személy által a lakossági befektetőknek a jogsértést követően nyújtott kompenzáció.

a felelős személy által a lakossági befektetőknek a jogsértést követően nyújtott kompenzáció.

21. cikk

21. cikk

(1)   Az illetékes hatóság a közigazgatási
  szankciók és egyéb intézkedések
  nyilvános közzétételével egyidejűleg az európai felügyeleti hatóságokat is értesíti az alkalmazott közigazgatási
  szankciókról és egyéb
  intézkedésekről ▌.

szankciók és egyéb intézkedések

szankciókról és egyéb

(2)   A tagállamok a 18. cikk és a 19. cikk (2) bekezdése alapján kiszabott ▌közigazgatási
  szankciókról és egyéb intézkedésekről
  évente összefoglaló tájékoztatást nyújtanak az
  illetékes európai felügyeleti hatóság
  részére.

szankciókról és egyéb intézkedésekről

illetékes európai felügyeleti hatóság

(3)   Az európai felügyeleti hatóságok a kapott információkat éves jelentésben teszik közzé.

22. cikk

22. cikk

A 19. cikk (1) bekezdésében említett jogsértések után kiszabott
  szankciókat és egyéb
  intézkedéseket indokolatlan késedelem nélkül a nyilvánosság tudomására kell hozni, ideértve legalább a rendelet megsértésének típusára és a jogsértésért felelős személyre vonatkozó információkat ▌.
  Az illetékes hatóságok a közigazgatási szankcióval vagy egyéb intézkedéssel sújtott jogalany személyazonosságát weboldalukról legkorábban öt év múlva törölhetik.

szankciókat és egyéb

Az illetékes hatóságok a közigazgatási szankcióval vagy egyéb intézkedéssel sújtott jogalany személyazonosságát weboldalukról legkorábban öt év múlva törölhetik.

▌

IV. FEJEZET

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

23. cikk

23. cikk

(1)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására való feljogosítására az e cikkben szereplő feltételek vonatkoznak.

(2)   A Bizottság az e rendelet hatálybalépését követő [
  két
  évre] felhatalmazást kap a 8. cikk (5) bekezdésében, a 10. cikk (2) bekezdésében, ▌a 12. cikk (4) bekezdésében,
  a 13a. cikk (10) bekezdésében és a 13b. cikk (9) bekezdésében
  említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt nem ellenzi a meghosszabbítást, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

két

a 13a. cikk (10) bekezdésében és a 13b. cikk (9) bekezdésében

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 8. cikk (5) bekezdésében, a 10. cikk (2) bekezdésében, ▌a 12. cikk (4) bekezdésében,
  a 13a. cikk (10) bekezdésében és a 13b. cikk (9) bekezdésében
  említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

a 13a. cikk (10) bekezdésében és a 13b. cikk (9) bekezdésében

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 8. cikk (5) bekezdésnek, a 10. cikk (2) bekezdésének, a 12. cikk (4) bekezdésének,
  a 13a. cikk (10) bekezdésének és a 13b. cikk (9) bekezdésének
  megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha a határidő lejártát megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére [
  két
  hónappal] meghosszabbodik.

a 13a. cikk (10) bekezdésének és a 13b. cikk (9) bekezdésének

két

(5a)
     
  A 1093/2010/EU, a 1094/2010/EU és a 1095/2010/EU rendeletek más rendelkezéseinek sérelme nélkül a szabályozástechnikai standardtervezetek Bizottság általi módosítás nélküli elfogadása esetében az Európai Parlament és Tanács számára kifogás emelésére rendelkezésre álló időtartam [a szabályozott kérdéskör összetettsége és terjedelme miatt] két hónap. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam egy alkalommal, további egy hónappal meghosszabbítható.

(5a)

A 1093/2010/EU, a 1094/2010/EU és a 1095/2010/EU rendeletek más rendelkezéseinek sérelme nélkül a szabályozástechnikai standardtervezetek Bizottság általi módosítás nélküli elfogadása esetében az Európai Parlament és Tanács számára kifogás emelésére rendelkezésre álló időtartam [a szabályozott kérdéskör összetettsége és terjedelme miatt] két hónap. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam egy alkalommal, további egy hónappal meghosszabbítható.

23a. cikk

23a. cikk

A szabályozástechnikai standardtervezetekre vonatkozó további rendelkezések

A szabályozástechnikai standardtervezetekre vonatkozó további rendelkezések

(1)
     
  A szabályozástechnikai standardtervezetek Bizottságnak való benyújtására előírt határidőktől függetlenül meg kell állapodni a benyújtás szakaszokra bontásáról, amelynek keretében előre meg kell határozni a 12, 18 és 24 hónapon belül benyújtásra kerülő szövegeket vagy szövegcsoportokat.

(1)

A szabályozástechnikai standardtervezetek Bizottságnak való benyújtására előírt határidőktől függetlenül meg kell állapodni a benyújtás szakaszokra bontásáról, amelynek keretében előre meg kell határozni a 12, 18 és 24 hónapon belül benyújtásra kerülő szövegeket vagy szövegcsoportokat.

(2)
     
  A Bizottság nem fogad el szabályozástechnikai standardtervezeteket oly módon, hogy parlamenti szünet idején az Európai Parlament rendelkezésére álló ellenőrzési idő a hosszabbítással együtt is két hónap alá csökkenjen.

(2)

A Bizottság nem fogad el szabályozástechnikai standardtervezeteket oly módon, hogy parlamenti szünet idején az Európai Parlament rendelkezésére álló ellenőrzési idő a hosszabbítással együtt is két hónap alá csökkenjen.

(3)
     
  Az európai felügyeleti hatóságok a szabályozástechnikai standardtervezetek szerkesztési szakaszában konzultálhatnak az Európai Parlamenttel, különösen, ha e rendelet alkalmazási körével kapcsolatos aggályok merülhetnek fel.

(3)

Az európai felügyeleti hatóságok a szabályozástechnikai standardtervezetek szerkesztési szakaszában konzultálhatnak az Európai Parlamenttel, különösen, ha e rendelet alkalmazási körével kapcsolatos aggályok merülhetnek fel.

(4)
     
  Amennyiben az Európai Parlament illetékes bizottsága elutasította a szabályozástechnikai standardokat, és a következő plenáris ülés kezdetéig két hétnél kevesebb idő van hátra, az Európai Parlament a kifogás emelésére rendelkezésre álló, a 23. cikk (5a) bekezdésében említett időtartamot a következő utáni plenáris ülés időpontjáig meghosszabbíthatja.

(4)

Amennyiben az Európai Parlament illetékes bizottsága elutasította a szabályozástechnikai standardokat, és a következő plenáris ülés kezdetéig két hétnél kevesebb idő van hátra, az Európai Parlament a kifogás emelésére rendelkezésre álló, a 23. cikk (5a) bekezdésében említett időtartamot a következő utáni plenáris ülés időpontjáig meghosszabbíthatja.

(5)
     
  Valamely szabályozástechnikai standard elutasítása esetén és ha a megállapított problémák korlátozott hatókörűek, a Bizottság a módosított tervezetek elfogadására gyorsított ütemtervet fogadhat el.

(5)

Valamely szabályozástechnikai standard elutasítása esetén és ha a megállapított problémák korlátozott hatókörűek, a Bizottság a módosított tervezetek elfogadására gyorsított ütemtervet fogadhat el.

(6)
     
  A Bizottság gondoskodik arról, hogy az Európai Parlament ellenőrző csoportjának az illetékes bizottság elnökén keresztül hivatalosan feltett minden kérdését haladéktalanul, még a szabályozástechnikai standardtervezet elfogadása előtt megválaszolják.

(6)

A Bizottság gondoskodik arról, hogy az Európai Parlament ellenőrző csoportjának az illetékes bizottság elnökén keresztül hivatalosan feltett minden kérdését haladéktalanul, még a szabályozástechnikai standardtervezet elfogadása előtt megválaszolják.

24. cikk

24. cikk

(1)
     A 2009/65/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében említett alapkezelő társaságok és a 27. cikkében említett befektetési társaságok, valamint az említett irányelv 1. cikkének (2) bekezdése szerinti ÁÉKBV befektetési jegyeit értékesítő személyek [
  három
  évvel a hatálybalépés után]-ig mentesülnek az e rendelet szerinti kötelezettségek alól.

(1)

három

(1a)
     
  A 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (13)

  4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott ABAK-ok és az ugyanezen irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott ABA-k egységeit értékesítő személyek ...-ig [három évvel e rendelet hatálybalépése után] mentesülnek az e rendelet alapján fennálló kötelezettségeik alól, feltéve, hogy a 2009/65/EK irányelv 78. cikkével vagy a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseivel összhangban rendelkezésre bocsátják a kiemelt befektetői információkat tartalmazó, nemzeti jog szerinti dokumentumot.

(1a)

A 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

13

4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott ABAK-ok és az ugyanezen irányelv 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott ABA-k egységeit értékesítő személyek ...-ig [három évvel e rendelet hatálybalépése után] mentesülnek az e rendelet alapján fennálló kötelezettségeik alól, feltéve, hogy a 2009/65/EK irányelv 78. cikkével vagy a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseivel összhangban rendelkezésre bocsátják a kiemelt befektetői információkat tartalmazó, nemzeti jog szerinti dokumentumot.

25. cikk

25. cikk

(1)   A Bizottság legkésőbb ...-ig [négy évvel e rendelet hatálybalépését követően] felülvizsgálja ezt rendeletet. A felülvizsgálat magában foglalja a rendeletben megállapított szabályok gyakorlati alkalmazásának általános felmérését, kellőképpen figyelembe véve a lakossági befektetési termékek piacának fejleményeit. ▌A felülvizsgálat keretében ki kell térni e rendelet hatályának
  az Unióban forgalomba hozott
  egyéb
  új vagy innovatív
  pénzügyi termékekre történő kiterjesztésének lehetőségére is.

az Unióban forgalomba hozott

új vagy innovatív

(2)   A Bizottság az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságával folytatott konzultációt követően – adott esetben a vonatkozó jogalkotási javaslattal együtt – jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(2a)
     
  A befektetési termékek előállítói ...-tól [két évvel e rendelet hatálybalépését követően] a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot e rendelet rendelkezéseivel összhangban készítik, és mentesülnek 2003/71/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdése szerinti, a tájékoztatóhoz tartozó összefoglaló benyújtása alól.

(2a)

A befektetési termékek előállítói ...-tól [két évvel e rendelet hatálybalépését követően] a kiemelt információkat tartalmazó dokumentumot e rendelet rendelkezéseivel összhangban készítik, és mentesülnek 2003/71/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdése szerinti, a tájékoztatóhoz tartozó összefoglaló benyújtása alól.

26. cikk

26. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet ...-tól/-től [két évvel
  e rendelet
  hatálybalépését követően] kell alkalmazni.

e rendelet

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0368/2013).

1

(*1)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

*1

(2)  HL C 70., 2013.03.09., 2. o.

2

(3)  HL C 11., 2013.01.15., 59. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/39/EK irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről, HL L 145., 2004.4.30., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 263. o.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. december 9-i 2002/92/EK irányelve a biztosítási közvetítésről (HL L 9., 2003.1.15., 3. o., magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 4. kötet, 330. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/71/EK irányelve (2003. november 4.) az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 345., 2003.12.31., 64. o.)

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 2009/138/EK irányelve a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o).

7

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0012.

8

(9)  Az Európai Parlamenti és a Tanács 2002. szeptember 23-i 2002/65/EK irányelve a fogyasztói pénzügyi szolgáltatások távértékesítéssel történõ forgalmazásáról, valamint a 90/619/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK irányelv és a 98/27/EK irányelv módosításáról (HL L 271., 2002.10.9., 16. o.).

9

(10)  
  Az Európai Parlamenti és a Tanács 2013. május 21-i 2013/11/EU irányelve a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.6.18., 63.o.).

10

Az Európai Parlamenti és a Tanács 2013. május 21-i 2013/11/EU irányelve a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv) (HL L 165., 2013.6.18., 63.o.).

(11)  Az Európai Parlamenti és a Tanács 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 331., 2010.12.15., 12.o.), az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 331., 2010.12.15., 48.o.), és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 84.o.).

11

(12)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 10-i 2002/39/EK irányelve a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások verseny számára való további megnyitása tekintetében történő módosításáról (HL L 176., 2002.7.5., 21. o.).

12

Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 10-i 2002/39/EK irányelve a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások verseny számára való további megnyitása tekintetében történő módosításáról (HL L 176., 2002.7.5., 21. o.).

(13)  
  Az Európai Parlamenti és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányele azv alternatívbefektetésialap-kezelőkről (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.)

13

Az Európai Parlamenti és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányele azv alternatívbefektetésialap-kezelőkről (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/270 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/270

---

P7_TA(2013)0490

A közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és nyomon követése ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0628) és módosított javaslatára (COM(2012)0551), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0628) és módosított javaslatára (COM(2012)0551),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0341/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i (1) és 2012. november 14-i (2) véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i (1) és 2012. november 14-i (2) véleményére,

| — | tekintettel a Számvevőszék 2012. március 8-i, 1/2012. számú véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 2012. március 8-i, 1/2012. számú véleményére (3),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. május 4-i véleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. május 4-i véleményére (4),

| — | tekintettel az intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a tárgyalási megbízatásról szóló, 2013. március 13-i határozatára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az intézményközi tárgyalások megnyitásáról és a tárgyalási megbízatásról szóló, 2013. március 13-i határozatára (5),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 7-i levelében foglalt kötelezettségvállalásra, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 7-i levelében foglalt kötelezettségvállalásra, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0363/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0363/2013),

| 1. | elfogadja az alább ismertetett, első olvasatbeli álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az alább ismertetett, első olvasatbeli álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 116. o.

(2)  HL C 11., 2013.1.15., 88. o.

(3)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(4)  HL C 225., 2012.7.27., 174. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0087.

---

P7_TC1-COD(2011)0288

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon és a352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendeletek hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1306/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS KÖZÖS NYILATKOZATA

a kölcsönös megfeleltetésről

A Tanács és az Európai Parlament felkéri a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelv és a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv átültetését és azok tagállamok általi végrehajtását, továbbá hogy miután valamennyi tagállam végrehajtotta az említett irányelveket, és megállapításra kerültek a mezőgazdasági termelőkre közvetlenül alkalmazandó kötelezettségek, adott esetben terjesszen elő olyan jogalkotási javaslatot, amely úgy módosítja ezt a rendeletet, hogy az említett irányelvek megfelelő részei beépüljenek a kölcsönös megfeleltetés rendszerébe.

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

a kifizető ügynökségek által a kedvezményezettek részére késedelmesen teljesített kifizetésekről (42. cikk (1) bekezdés)

Az Európai Bizottság kijelenti, hogy fenntartja az EMGA tekintetében késedelmesen teljesített kifizetésekkel kapcsolatos jelenlegi rendelkezések hatályát akkor, ha szabályokat fogad el a kifizető ügynökségek részére történő visszafizetések csökkentéséről olyan esetekre vonatkozóan, amikor a kedvezményezettek részére történő kifizetésre az uniós jogszabályokban megállapított legkésőbbi lehetséges időpontot követően kerül sor.

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

a végrehajtás szintjéről (112b. cikk)

„Az Európai Bizottság megerősíti, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban az Unió tiszteletben tartja a tagállamok alkotmányos berendezkedését, ennek megfelelően pedig a tagállamok felelnek annak meghatározásáért, hogy mely területi szinten kívánják végrehajtani a közös agrárpolitikát, figyelemmel az uniós jog tiszteletben tartására és e jog hatékonyságának biztosítására is. Ez az alapelv a közös agrárpolitika reformjának részét képező négy rendelet mindegyike esetében érvényes.”

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/272 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/272

---

P7_TA(2013)0491

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/46)

Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0627) és a javaslathoz fűzött módosításokra (COM(2012)0553), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0627) és a javaslathoz fűzött módosításokra (COM(2012)0553),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkének első bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkének első bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0340/2011),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a luxemburgi Képviselőház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a luxemburgi Képviselőház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 2012. március 8-i, 1/2012. számú véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 2012. március 8-i, 1/2012. számú véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i és 2012. december 12-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i és 2012. december 12-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (3),

| — | tekintettel a javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitására és a tárgyalási megbízatásra vonatkozó, 2013. március 13-i határozatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitására és a tárgyalási megbízatásra vonatkozó, 2013. március 13-i határozatára (4),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0361/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0361/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 191., 2012.6.29., 116. o. és HL C 44., 2013.2.15., 160. o.

(3)  HL C 225., 2012.7.27., 174. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0086.

---

P7_TC1-COD(2011)0282

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi erndelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1305/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/274 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/274

---

P7_TA(2013)0492

A mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendeletre) irányuló javaslatról (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0626) és módosított javaslatára (COM(2012)0535), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0626) és módosított javaslatára (COM(2012)0535),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkének első bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkének első bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0339/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 2012. március 8-i 1/2012. sz. véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 2012. március 8-i 1/2012. sz. véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i (2) és 2012. december 12-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i (2) és 2012. december 12-i véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (3),

| — | tekintettel 2013. március 13-i határozatára a javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megkezdéséről és az erre való megbízásról (4) |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. március 13-i határozatára a javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megkezdéséről és az erre való megbízásról (4)

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményeire (A7–0366/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményeire (A7–0366/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 191., 2012.6.29., 116. o. és HL C 44., 2013.2.15., 158. o.

(3)  HL C 225., 2012.7.27., 174. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0085.

---

P7_TC1-COD(2011)0281

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletek hatályon kíül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1308/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT. A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG KÖZÖS NYILATKOZATA

az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 43. cikkének (3) bekezdéséről

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (3) bekezdésének alkalmazásáról folyó tárgyalások eredménye a KAP jelenlegi reformjára vonatkozó átfogó jellegű kompromisszum részét képezi, az egyes intézményeknek a rendelkezésre vonatkozó álláspontja és a kérdésre vonatkozó bármilyen jövőbeni – különösen az Európai Unió Bíróságának esetjogában felmerülő – fejlemény sérelme nélkül.

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

a forgalmazásra vonatkozó előírásokról (az 59. cikk (1a) bekezdésével kapcsolatban)

A Bizottság nagyon is tudatában van annak, hogy milyen érzékeny kérdés a forgalmazási előírások olyan ágazatokra vagy termékekre való kiterjesztése, amelyek az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet értelmében jelenleg nem tartoznak e szabályok hatálya alá.

A forgalmazási előírásokat csak azokban az ágazatokban kell alkalmazni, amelyek esetében egyértelmű fogyasztói elvárásokat lehet azonosítani, és ahol javításra szorulnak az egyes meghatározott termékek előállítását, piaci értékesítését és minőségét befolyásoló gazdasági feltételek, vagy amelyek esetében arra a műszaki fejlődés figyelembevétele és a termékinnováció elősegítése érdekében szükség van. A forgalmazási előírások nem eredményezhetnek adminisztratív terheket, a fogyasztók számára könnyen érthetőnek kell lenniük, és elő kell segíteniük azt, hogy a termelők minden nehézség nélkül fel tudják hívni a figyelmet a termékek jellemzőire és tulajdonságaira.

A Bizottság figyelembe fogja venni az intézményektől vagy képviseleti szervezetektől beérkező indokolt kérelmeket, valamint a nemzetközi szervek ajánlásait, azonban az új termékeknek vagy ágazatoknak az 59. cikk (1) bekezdésébe való felvételére vonatkozó hatáskörének gyakorlása előtt alapos mérlegelésnek kell majd alávetnie a szóban fogó ágazat sajátosságait, és jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben felméri a fogyasztói igényeket, a gazdasági szereplők számára felmerülő költségeket és adminisztratív terheket, beleértve a belső piacra és a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatást is, valamint a termelők és a végfogyasztók számára nyújtott előnyöket.

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

a cukorról

Annak érdekében, hogy a cukorkvóták fennállásából még hátralévő időszak alatt kiegyensúlyozott maradjon a piaci helyzet és ne legyenek fennakadások az uniós piac cukorellátásában, a Bizottság az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 101da. cikkében meghatározott ideiglenes piacirányítási mechanizmus alkalmazása során figyelembe fogja venni mind az uniós cukorrépa-termelők, mind pedig a nyers nádcukor finomításával foglalkozó uniós gazdasági szereplők érdekeit.

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

az európai élelmiszerár-megfigyelési eszközről

A Bizottság elismeri, hogy fontos összegyűjteni és terjeszteni az áraknak az élelmiszerlánc különböző állomásain megfigyelhető változásaival kapcsolatban rendelkezésre álló adatokat. A Bizottság erre a célra fejlesztette ki az élelmiszerekre alkalmazott élelmiszerár-megfigyelési eszközt, amely a nemzeti statisztikai hivatalok által összegyűjtött kombinált élelmiszer-árindex adatait veszi alapul. Az eszköz összesíti és hozzáférhetővé teszi az élelmiszerlánc egyes lépcsőin bekövetkező árváltozásokat, valamint lehetővé teszi a vonatkozó mezőgazdasági termékek, az élelmiszeripar és a vonatkozó fogyasztási cikkek esetében az árváltozások összehasonlítását. Az eszköz folyamatos fejlesztés alatt áll, és egyre több élelmiszerláncbeli termékre fog kiterjedni, továbbá egyre inkább eleget fog tenni a mezőgazdasági termelők és a fogyasztók azon elvárásának, amely szerint fokozni kell az élelmiszerekkel kapcsolatos árképzés átláthatóságát. A Bizottság rendszeresen beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az európai élelmiszerár-megfigyelési eszköz keretében végzett tevékenységekről és az eszköz keretében készült tanulmányok eredményeiről.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/277 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/277

---

P7_TA(2013)0493

A KAP keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0625) és e javaslat módosításaira (COM(2012)0552), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0625) és e javaslat módosításaira (COM(2012)0552),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0336/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0336/2011),

| — | tekintettel az 1979. évi csatlakozási okmányra, és különösen az ahhoz csatolt, a gyapotra vonatkozó 4. jegyzőkönyv (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1979. évi csatlakozási okmányra, és különösen az ahhoz csatolt, a gyapotra vonatkozó 4. jegyzőkönyv (6) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Számvevőszék 2012. március 8-i 1/2012. sz. véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Számvevőszék 2012. március 8-i 1/2012. sz. véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i és 2012. december 12-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i és 2012. december 12-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (3),

| — | tekintettel a javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitására és a tárgyalási megbízatásra vonatkozó, 2013. március 13-i határozatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a javaslatról szóló intézményközi tárgyalások megnyitására és a tárgyalási megbízatásra vonatkozó, 2013. március 13-i határozatára (4),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0362/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0362/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 191., 2012.6.29., 116. o. és HL C 44., 2013.2.15., 159. o.

(3)  HL C 225., 2012.7.27., 174. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0084.

---

P7_TC1-COD(2011)0280

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről. szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1307/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

a közvetlen kifizetésekről szóló 9. cikk (2) bekezdéséről

A közvetlen kifizetésekről szóló 9. cikk (2) bekezdése nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a mezőgazdasági termelők épületeket vagy épületrészeket adhassanak bérbe harmadik feleknek, vagy hogy istállót birtokolhassanak, amennyiben nem ebből áll a gazdálkodók fő tevékenysége.

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

a termeléstől függő támogatásról

A mezőgazdasági termékeket, nevezetesen a termeléstől függő támogatás keretében a közvetlen kifizetésekről szóló rendelet 38. cikke (1) bekezdésével összhangban támogatható termékeket illetően a Bizottság szoros figyelemmel fogja kísérni azok piacának alakulását, és amennyiben súlyos piaci válság állna be, a piaci helyzet javítása érdekében adott esetben meghozza a rendelkezésére álló megfelelő intézkedéseket.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/279 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/279

---

P7_TA(2013)0494

Átmeneti intézkedések a vidékfejlesztés vonatkozásában ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti intézkedések megállapításáról, valamint a .../.../EU rendeletnek [RD] a 2014. évi források és elosztásuk tekintetében történő módosításáról, továbbá a 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról és a .../.../EU rendeletnek [DP], a .../.../EU rendeletnek [HR] és a .../.../EU rendeletnek [sCMO] a 2014. évben történő alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelete irányuló javaslatról (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0226), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0226),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0104/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0104/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0326/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0326/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez abban az esetben, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P7_TC1-COD(2013)0117

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról, az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a források és a források 2014. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek és az 1307/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 2014. évben való alkalmazásuk tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1310/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Bizottság nyilatkozata

a vidékfejlesztésről

A Bizottság kijelenti, hogy konstruktív módon együtt fog működni a tagállamokkal az új vidékfejlesztési programok előkészítésében és jóváhagyásában, azzal a céllal, hogy az átmeneti rendelkezésekről szóló rendelet 1. cikke által nem lefedett intézkedések esetében is biztosítsa az új programozási időszakra történő zökkenőmentes átmenetet.

A Bizottság arra ösztönzi az átmeneti rendelkezésekről szóló rendelet 1. cikke által biztosított lehetőséget kihasználva öntözési tevékenységre új jogi kötelezettségvállalásokat vállaló tagállamokat, hogy ezt az e műveletekre a 2014–2020-as programozási időszakra szóló új vidékfejlesztési rendelet 46. cikke (3) bekezdésében szereplő feltételeknek megfelelően tegyék.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/281 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/281

---

P7_TA(2013)0495

A pénzügyi stabilitásuk és a kötelezettségvállalás visszavonásának szabályai vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk és a kötelezettségvállalás visszavonásának szabályai vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/50)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0301), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0301),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0143/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. szeptember 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. július 11-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2013. július 11-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0312/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0312/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé..

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé..

---

P7_TC1-COD(2013)0156

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk tekintetében komoly nehézségekkel küzdő vagy komoly nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok pénzügyi irányításával, a kötelezettségvállalás egyes tagállamokra vonatkozó visszavonásának szabályaival, valamint a végsőegyenleg-kifizetésre vonatkozó szabályokkal kapcsolatos egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1297/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/282 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/282

---

P7_TA(2013)0496

Az egyes tagállamok számára az Európai Szociális Alapból biztosított pénzügyi allokációk ***I

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek az egyes tagállamok számára az Európai Szociális Alapból biztosított pénzügyi allokációk tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/51)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0560), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0560),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0244/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. október 17-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 14-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0381/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0381/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatbeli álláspontját, megegyezően a Bizottság javaslatával; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatbeli álláspontját, megegyezően a Bizottság javaslatával;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P7_TC1-COD(2013)0271

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 20-án került elfogadásra az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek az Európai Szociális Alapból egyes tagállamok számára biztosított pénzügyi allokációk tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében/ a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1298/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/283 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/283

---

P7_TA(2013)0497

Az Európai Közösség és a Kiribati Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás ***

Az Európai Parlament 2013. november 20-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Kiribati Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban meghatározott halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 436/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (13331/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (13331/2012),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Kiribati Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvtervezetre (13333/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Kiribati Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvtervezetre (13333/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0036/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0345/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0345/2013),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 10. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyvét és következtetéseit, valamint az új jegyzőkönyv 3. cikkében említett éves programozást és az ide vonatkozó éves értékeléseket; kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein; kéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be teljes körű értékelő jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, mellőzve a dokumentumhoz való hozzáférés felesleges korlátozását; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 10. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyvét és következtetéseit, valamint az új jegyzőkönyv 3. cikkében említett éves programozást és az ide vonatkozó éves értékeléseket; kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein; kéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be teljes körű értékelő jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, mellőzve a dokumentumhoz való hozzáférés felesleges korlátozását;

| 3. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében saját hatáskörükön belül eljárva haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások összes szakaszában; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében saját hatáskörükön belül eljárva haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások összes szakaszában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Kiribati Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Kiribati Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

2013. november 21., csütörtök

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/284 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/284

---

P7_TA(2013)0499

A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) ***I

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/53)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0809), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0809),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 173. cikkének (3) bekezdésére és 182. cikkének (1) bekezdésére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0466/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 173. cikkének (3) bekezdésére és 182. cikkének (1) bekezdésére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0466/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. július 19-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. július 19-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A7-0427/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Költségvetési Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Halászati Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Jogi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A7-0427/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 111. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 143. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0401

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1291/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATAI

„Nyilatkozat a 19. cikkről

Az Európai Bizottság azt javasolja, hogy a »Horizont 2020« keretprogramban továbbra is ugyanaz az etikai keret szabja meg az emberi embrionális őssejtek kutatásának uniós finanszírozásáról meghozandó döntéseket, mint a hetedik keretprogramban.

Ezt az etikai keretet azért javasolja továbbvinni az Európai Bizottság, mert a tapasztalatok alapján egy igen ígéretes tudományterületen felelősségteljes szemléletmód kialakulását eredményezte, és kielégítőnek bizonyult egy olyan kutatási programban, amelyben számos, nagyon eltérő szabályozási hátterű ország kutatói vesznek részt.

| (1) | A »Horizont 2020« keretprogramról szóló határozat három területet kifejezetten kizár a közösségi finanszírozás hatálya alól:






  — | az ember reprodukciós célú klónozására irányuló kutatási tevékenység; |
| --- | --- | --- |

(1)

A »Horizont 2020« keretprogramról szóló határozat három területet kifejezetten kizár a közösségi finanszírozás hatálya alól:

—

az ember reprodukciós célú klónozására irányuló kutatási tevékenység;

| — | az emberek egyéni génállományának módosítását célzó kutatási tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak; |
| --- | --- |

—

az emberek egyéni génállományának módosítását célzó kutatási tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak;

| — | az emberi embrióknak kizárólag kutatási célból vagy őssejtekhez jutás céljából történő létrehozására irányuló kutatási tevékenység, ideértve a szomatikus sejtek maganyagának átvitelén alapuló eljárást is. |
| --- | --- |

—

az emberi embrióknak kizárólag kutatási célból vagy őssejtekhez jutás céljából történő létrehozására irányuló kutatási tevékenység, ideértve a szomatikus sejtek maganyagának átvitelén alapuló eljárást is.

| (2) | Nem részesülhet finanszírozásban olyan tevékenység, amely valamennyi tagállamban tilos. Nem részesülhet finanszírozásban egy adott tagállamban olyan tevékenység, amely a kérdéses tagállamban tilos. |
| --- | --- |

(2)

Nem részesülhet finanszírozásban olyan tevékenység, amely valamennyi tagállamban tilos. Nem részesülhet finanszírozásban egy adott tagállamban olyan tevékenység, amely a kérdéses tagállamban tilos.

| (3) | A »Horizont 2020« keretprogramról szóló határozat és az emberi embrionális őssejtek kutatásának közösségi finanszírozását meghatározó etikai keret mögött semmiféle olyan értékítélet nem húzódik meg, amely az ilyen kutatás tekintetében a tagállamokban irányadó jogszabályi, illetve etikai keretre vonatkozna. |
| --- | --- |

(3)

A »Horizont 2020« keretprogramról szóló határozat és az emberi embrionális őssejtek kutatásának közösségi finanszírozását meghatározó etikai keret mögött semmiféle olyan értékítélet nem húzódik meg, amely az ilyen kutatás tekintetében a tagállamokban irányadó jogszabályi, illetve etikai keretre vonatkozna.

| (4) | A pályázati felhívásokban az Európai Bizottság kifejezetten nem fogja kérni emberi embrionális őssejtek felhasználását. Az emberi őssejtek felhasználásáról, legyenek azok felnőttekből vagy embriókból származók, az érintett tudósok döntenek az általuk elérni kívánt célkitűzések figyelembevételével. A gyakorlatban az őssejtkutatás közösségi finanszírozása túlnyomórészt a felnőttekből származó őssejtek felhasználásának támogatására fordítódik. Nincs ok azt várni, hogy a »Horizont 2020« keretprogramban ez jelentősen másként lesz. |
| --- | --- |

(4)

A pályázati felhívásokban az Európai Bizottság kifejezetten nem fogja kérni emberi embrionális őssejtek felhasználását. Az emberi őssejtek felhasználásáról, legyenek azok felnőttekből vagy embriókból származók, az érintett tudósok döntenek az általuk elérni kívánt célkitűzések figyelembevételével. A gyakorlatban az őssejtkutatás közösségi finanszírozása túlnyomórészt a felnőttekből származó őssejtek felhasználásának támogatására fordítódik. Nincs ok azt várni, hogy a »Horizont 2020« keretprogramban ez jelentősen másként lesz.

| (5) | Minden olyan projektnek, amely emberi embrionális őssejtet kíván felhasználni, meg kell felelnie egy tudományos értékelésen, amelyben független tudományos szakértők azt vizsgálják, hogy a kitűzött tudományos célok eléréséhez valóban szükséges-e ilyen őssejteket felhasználni. |
| --- | --- |

(5)

Minden olyan projektnek, amely emberi embrionális őssejtet kíván felhasználni, meg kell felelnie egy tudományos értékelésen, amelyben független tudományos szakértők azt vizsgálják, hogy a kitűzött tudományos célok eléréséhez valóban szükséges-e ilyen őssejteket felhasználni.

| (6) | A tudományos értékelésen sikeresen megfelelt pályázatok ezután az Európai Bizottság által szervezett szigorú etikai vizsgálat tárgyát képezik. Az etikai vizsgálat során figyelembe veszik az EU Alapjogi Chartájában foglalt elveket és az olyan vonatkozó nemzetközi egyezményeket, mint az Európa Tanács 1997. április 4-én Oviedóban aláírt, az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezménye és annak kiegészítő jegyzőkönyvei, valamint az UNESCO által elfogadott, az emberi génállományról és az emberi jogokról szóló egyetemes nyilatkozat. Az etikai vizsgálat annak ellenőrzésére is szolgál, hogy a pályázat tiszteletben tartja-e annak az országnak a szabályait, ahol a kutatást el kívánják végezni. |
| --- | --- |

(6)

A tudományos értékelésen sikeresen megfelelt pályázatok ezután az Európai Bizottság által szervezett szigorú etikai vizsgálat tárgyát képezik. Az etikai vizsgálat során figyelembe veszik az EU Alapjogi Chartájában foglalt elveket és az olyan vonatkozó nemzetközi egyezményeket, mint az Európa Tanács 1997. április 4-én Oviedóban aláírt, az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezménye és annak kiegészítő jegyzőkönyvei, valamint az UNESCO által elfogadott, az emberi génállományról és az emberi jogokról szóló egyetemes nyilatkozat. Az etikai vizsgálat annak ellenőrzésére is szolgál, hogy a pályázat tiszteletben tartja-e annak az országnak a szabályait, ahol a kutatást el kívánják végezni.

| (7) | Egyedi esetekben etikai vizsgálat a projekt élettartama alatt is végezhető. |
| --- | --- |

(7)

Egyedi esetekben etikai vizsgálat a projekt élettartama alatt is végezhető.

| (8) | Minden olyan projektnek, amely emberi embrionális őssejteket kíván felhasználni, a projekt megkezdése előtt be kell szereznie az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottság jóváhagyását. Minden nemzeti szabályt és eljárást be kell tartani, beleértve egyebek mellett a szülői hozzájárulásra, a pénzbeni ösztönzés tilalmára stb. vonatkozókat is. Az elbírálás során meg kell győződni arról, hogy a pályázat utal-e az engedélyezés és az ellenőrzés céljából a kutatás elvégzésének helye szerinti tagállam illetékes hatósága által megteendő intézkedésekre. |
| --- | --- |

(8)

Minden olyan projektnek, amely emberi embrionális őssejteket kíván felhasználni, a projekt megkezdése előtt be kell szereznie az illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottság jóváhagyását. Minden nemzeti szabályt és eljárást be kell tartani, beleértve egyebek mellett a szülői hozzájárulásra, a pénzbeni ösztönzés tilalmára stb. vonatkozókat is. Az elbírálás során meg kell győződni arról, hogy a pályázat utal-e az engedélyezés és az ellenőrzés céljából a kutatás elvégzésének helye szerinti tagállam illetékes hatósága által megteendő intézkedésekre.

| (9) | Azokat a pályázatokat, amelyek a tudományos értékelésen, a nemzeti vagy helyi etikai ellenőrzésen és az európai etikai vizsgálaton egyaránt megfeleltek, egyenként a tagállamok vizsgálóbizottsági eljárással összhangban működő bizottsága elé terjesztik jóváhagyásra. Nem kaphat finanszírozást egyetlen olyan, emberi embrionális őssejteket felhasználó projekt sem, amely nem nyeri el a tagállamok jóváhagyását. |
| --- | --- |

(9)

Azokat a pályázatokat, amelyek a tudományos értékelésen, a nemzeti vagy helyi etikai ellenőrzésen és az európai etikai vizsgálaton egyaránt megfeleltek, egyenként a tagállamok vizsgálóbizottsági eljárással összhangban működő bizottsága elé terjesztik jóváhagyásra. Nem kaphat finanszírozást egyetlen olyan, emberi embrionális őssejteket felhasználó projekt sem, amely nem nyeri el a tagállamok jóváhagyását.

| (10) | Az Európai Bizottság a jövőben is arra törekszik, hogy a közösségi finanszírozásban részesített őssejtkutatás eredményei – végső soron valamennyi ország betegeinek érdekében – a kutatók számára széles körben hozzáférhetők legyenek. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Bizottság a jövőben is arra törekszik, hogy a közösségi finanszírozásban részesített őssejtkutatás eredményei – végső soron valamennyi ország betegeinek érdekében – a kutatók számára széles körben hozzáférhetők legyenek.

| (11) | Az Európai Bizottság támogatni fog olyan cselekvéseket és kezdeményezéseket, amelyek kellően megalapozott etikai keretek között hozzájárulnak az emberi embrionális őssejtek kutatásának összehangolásához és ésszerűsítéséhez. A Bizottság különösen támogatja az emberi embrionális őssejtvonalak európai nyilvántartásának létrehozását. E nyilvántartás támogatása lehetővé teszi az Európában rendelkezésre álló emberi embrionális őssejtek ellenőrzés alatt tartását, hozzájárul ahhoz, hogy a kérdéses őssejteket a tudósok minél jobban hasznosítsák, és segíthet megelőzni az új őssejtvonalak indokolatlan előállítását. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Bizottság támogatni fog olyan cselekvéseket és kezdeményezéseket, amelyek kellően megalapozott etikai keretek között hozzájárulnak az emberi embrionális őssejtek kutatásának összehangolásához és ésszerűsítéséhez. A Bizottság különösen támogatja az emberi embrionális őssejtvonalak európai nyilvántartásának létrehozását. E nyilvántartás támogatása lehetővé teszi az Európában rendelkezésre álló emberi embrionális őssejtek ellenőrzés alatt tartását, hozzájárul ahhoz, hogy a kérdéses őssejteket a tudósok minél jobban hasznosítsák, és segíthet megelőzni az új őssejtvonalak indokolatlan előállítását.

| (12) | Az Európai Bizottság a jövőben is követni kívánja a jelenlegi gyakorlatot, és nem fog a vizsgálóbizottsági eljárással összhangban működő bizottság elé terjeszteni olyan pályázatokat, amelyek olyan kutatási tevékenységet tartalmaznak, amelyek emberi embriókat semmisítenek meg, még akkor sem, ha ezt őssejtekhez jutás céljából teszik. E kutatási lépés támogatásának kizárása nem jelenti azt, hogy nem részesülhetnek közösségi finanszírozásban azok a következő kutatási lépések, amelyek emberi embrionális őssejtek felhasználását igénylik. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Bizottság a jövőben is követni kívánja a jelenlegi gyakorlatot, és nem fog a vizsgálóbizottsági eljárással összhangban működő bizottság elé terjeszteni olyan pályázatokat, amelyek olyan kutatási tevékenységet tartalmaznak, amelyek emberi embriókat semmisítenek meg, még akkor sem, ha ezt őssejtekhez jutás céljából teszik. E kutatási lépés támogatásának kizárása nem jelenti azt, hogy nem részesülhetnek közösségi finanszírozásban azok a következő kutatási lépések, amelyek emberi embrionális őssejtek felhasználását igénylik.

Nyilatkozat az energiáról

A Bizottság elismeri a végfelhasználói energiahatékonyság és a megújuló energiák jövőbeli lényeges szerepét, a jobb hálózatok és a tárolás fontosságát a bennük rejlő potenciál maximális kihasználása szempontjából, valamint hogy szükség van a piaci felvevőképességét érintő intézkedésekre a kapacitásépítés, az irányítás javítása és a piaci korlátok lebontása érdekében, az energiahatékonyságra és a megújuló energiára irányuló megoldások megvalósulása céljából.

A Bizottság törekedni fog annak biztosítására, hogy a »Horizont 2020« keretprogram energiaügyi kihívásokra fordítandó keretösszegének legalább 85 %-át a nem fosszilis tüzelőanyagokkal kapcsolatos területekre költsék, ezen belül az energiaügyi kihívásokra fordítandó teljes keretösszeg legalább 15 %-át pedig – az »Intelligens energia – Európa III« program keretében – a megújuló energiákkal és az energiahatékonysággal összefüggő, létező technológiákkal kapcsolatos, a piaci felvevőképességet érintő tevékenységekre. A program végrehajtása célzott igazgatási struktúra keretében történik, és magában foglalja – mint eddig is – a fenntartható energiapolitika végrehajtásához, a kapacitásépítéshez és a beruházásfinanszírozás ösztönzéséhez adott támogatást.

A fennmaradó rész a fosszilis energiahordozókkal összefüggő technológiák és a fejlesztési opciók támogatására szolgál, mivel az utóbbiak alapvető fontosságúak a 2050-re tervezett célok megvalósításához, valamint a fenntartható energiákra épülő rendszer kialakításához.

A célok megvalósításának menetét a Bizottság ellenőrzi, és az eredményeket rendszeres jelentések formájában összegzi.

Nyilatkozat a kiválóság fokozásáról és a részvétel ösztönzéséről

A Bizottság elkötelezett – az új »A kiválóság fokozása és a részvétel ösztönzése« fejezet révén – a kutatás és az innováció terén Európában jelenleg tapasztalható megosztottság felszámolására irányuló intézkedések kidolgozása és végrehajtása mellett. Az említett intézkedések számára előirányzott finanszírozás szintje nem lehet alacsonyabb, mint a hetedik keretprogramban a »részvétel ösztönzését« célzó tevékenységekre folyósított összeg.

A COST (»Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén«) új – a »részvétel ösztönzése« címén bevezetett – tevékenységeit »A kiválóság fokozása és a részvétel ösztönzése« számára elkülönített finanszírozási keretből kell támogatni. A COST nem ide tartozó tevékenységeinek támogatására – költségvetési szempontból azonos nagyságrendben – a 6., »Európa a változó világban – inkluzív, innovatív és reflektív társadalmak« elnevezésű címre elkülönített költségkeret szolgál.

A politikatámogatási eszközhöz és a nemzeti kapcsolattartó pontok transznacionális hálózataihoz kapcsolódó tevékenységek nagyobb részét szintén a 6., »Európa a változó világban – inkluzív, innovatív és reflektív társadalmak« címre elkülönített költségkeretből kell támogatni.

Nyilatkozat a »kiválóság pecsétjéről«

Az uniós szintű fellépésnek köszönhetően az egész EU-ra kiterjedő versenyeztetéssel választhatók ki a legjobb pályázatok, vagyis magasabbra tehető a kiválóság mércéje, és a közfigyelem előterébe állítható az élvonalbeli kutatás és innováció.

A Bizottság úgy véli, hogy azok a kedvezően elbírált EKK-, Maria Sklodowska-Curie- vagy együttműködésen alapuló projektjavaslatok, csoporttevékenységek, a kkv-támogató eszköz 2. szakasza, amelyek költségvetési korlátozások miatt nem tudtak finanszírozáshoz jutni, ennek ellenére megfelelnek a »Horizont 2020« kiválósági követelményének.

A résztvevők egyetértése esetén ez az információ az illetékes hatóságok tudomására hozható.

A Bizottság ezért kedvezően fogad minden olyan finanszírozási kezdeményezést, amelynek célja e projektek nemzeti vagy regionális szintű, illetve magánszférabeli támogatása. Ebben az összefüggésben a kohéziós politika is szerephez jut a kapacitásépítés tekintetében.

Nyilatkozat a kkv-támogató eszközről

A »Horizont 2020« keretprogramban nagy súllyal szerepel a kkv-k támogatása, amely az egyik legfontosabb elérendő cél az innováció, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés elősegítése érdekében. Ezért a Bizottság gondoskodni fog a »Horizont 2020« keretprogram kkv-támogató jellegének nagyfokú láthatóságáról, különösen ami a kkv-támogató eszköz munkaprogramokban, iránymutatásokban és kommunikációs tevékenységekben való jelenlétét illeti. Mindent megtesz azért, hogy a kkv-k könnyűszerrel és egyenes úton megtalálhassák és kihasználhassák a »Társadalmi kihívások« és »Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén« (LEIT) című fejezetekben számukra biztosított lehetőségeket.

A kkv-támogató eszköz végrehajtása egységes központosított irányítási rendszerben történik, amelynek feladata lesz a projektek értékelése és irányítása (beleértve a szokásos ikt-rendszerek és ügyviteli eljárások alkalmazását).

A kkv-támogató eszköznek magához kell vonzania a kkv-k legambiciózusabb innovációs projektjeit. A végrehajtás alulról felfelé történik egy, a kkv-k igényeihez alkalmazott és folyamatosan működő pályázati felhívás formájában, »A kkv-k innovációi« egyedi célkitűzésben meghatározottaknak megfelelően, egyszersmind figyelemmel a LEIT-programok és a »Társadalmi kihívások« prioritásaira és célkitűzéseire, megengedve – az alulról felfelé irányuló megközelítés alapján – a két utóbbi fejezet alá tartozó »vegyes« ajánlatok benyújtását is. Az eljárást – a kétéves stratégiai programok figyelembevétele érdekében – kétévente lehet felülvizsgálni/megújítani. A fentiekben leírt eljáráson kívül adott esetben egyedi stratégiai érdekek alapján is szervezhetők pályázati felhívások. Ezek a pályázati felhívások a kkv-támogató eszköz alapvetését és eljárásait alkalmazzák, valamint rendelkezésre bocsátják annak egyetlen kapcsolatfelvételi pontját és kísérő mentori és tanácsadási szolgáltatásait.

Nyilatkozat a 6. cikk (5) bekezdéséről

Az éves költségvetési eljárás sérelme nélkül, a Bizottságnak szándékában áll az Európai Parlamenttel folytatott strukturált párbeszéd keretében éves jelentést benyújtani a »Horizont 2020« keretprogram II. mellékletében rögzített költségvetési bontás végrehajtásáról, prioritások és e prioritásokon belüli egyedi célkitűzések szerint, beleértve a 6. cikk (5) bekezdésének alkalmazását is.

Nyilatkozat a 12. cikkről

Kérésre a Bizottság az elfogadott munkaprogramokat ismerteti az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt.”

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/288 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/288

---

P7_TA(2013)0500

A „Horizont 2020” program (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályai ***I

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/54)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által a Parlament és Tanács elé terjesztett javaslatra (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Parlament és Tanács elé terjesztett javaslatra (COM(2011)0810),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 173. és 183. cikkére, valamint 188. cikkének második bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0465/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 173. és 183. cikkére, valamint 188. cikkének második bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0465/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 2012. július 19-i véleményére (1) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 2012. július 19-i véleményére (1)

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0428/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0428/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 318., 2012.10.20., 1. o.

(2)  HL C 181., 2012.6.21., 111. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0399

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, valamint az 1906/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1290/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A BIZOTTSÁG NYLATKOZATAI

Nyilatkozat a nagyméretű kutatási infrastruktúrák közvetlen költségeinek megállapításáról

A Bizottság az érdekelt felek igényeire adott válaszként az e nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően kívánja pontosítani a nagyméretű kutatási infrastruktúrák közvetlen költségeinek megállapítását.

A Horizont 2020 keretében a nagyméretű kutatási infrastruktúrák közvetlen költségeinek kiszámítására vonatkozó iránymutatás az adott kedvezményezett tekintetében az olyan nagyméretű kutatási infrastruktúrákra érvényes, amelyek összértéke legalább 20 millió euró, amely érték az egyes kutatási infrastruktúrák azon bekerülési eszközértékeinek összege, amelyek az adott kedvezményezettnek a támogatási megállapodás aláírásának időpontja előtti utolsó lezárt mérlegében szerepelnek, vagy amelyeket a kutatási infrastruktúrák bérleti és lízingelési költségei alapján határoznak meg.

Ez alatt a küszöb alatt nem alkalmazandó a Horizont 2020 keretében a nagyméretű kutatási infrastruktúrák közvetlen költségeinek megállapítására vonatkozó iránymutatás. Egyes költségelemeket támogatható közvetlen költségként lehet bejelenteni a támogatási megállapodás alkalmazandó rendelkezéseiben foglaltaknak megfelelően.

Általában véve minden olyan költség közvetlen költségnek tekinthető, amely megfelel az általános támogathatósági kritériumoknak, és egyúttal közvetlenül kapcsolódik az intézkedés végrehajtásához, ezért közvetlenül ahhoz rendelhető.

Valamely projekthez felhasznált nagyméretű kutatási infrastruktúra esetében jellemzően a beruházási költségekről és a működési költségekről van szó.

A „beruházási költségek” a nagyméretű kutatási infrastruktúra létrehozásával és/vagy felújításával járó költségek, valamint a nagyméretű kutatási infrastruktúra javításával és karbantartásával, továbbá az alkatrészekkel és a nélkülözhetetlen tartozékaival kapcsolatos költségek.

A „működési költségek” elsősorban a nagyméretű kutatási infrastruktúra működtetéséből fakadóan a kedvezményezettre háruló költségek.

Ezzel szemben bizonyos költségek nem tüntethetők fel közvetlen költségként, hanem visszatérítésük a közvetett költségekre vonatkozó átalányfinanszírozással valósul meg, ilyenek például az adminisztratív épületek és székhelyek bérleti, lízingelési vagy amortizációs költségei.

Amennyiben a költségeknek csak egy része származik a projekttel kapcsolatos tevékenységekből, csak a projekthez közvetlenül kapcsolódó részük tüntethető fel.

Ehhez a kedvezményezett által alkalmazott mérési rendszernek pontosan számszerűsítenie kell a projektre eső költség konkrét valós értékét (azaz ki kell mutatnia a projektre eső valós fogyasztást és/vagy használatot). Ez történik akkor, amikor a kalkulációt a szolgáltató által kiállított számla alapján végzik.

A költségek kiszámítása többnyire összefügg a projekthez felhasznált idővel, azaz a kutatási infrastruktúrának a projekt céljaira történő felhasználásának konkrét órákban/napokban/hónapokban kifejezett időtartamával. A munkával eltöltött órák/napok/hónapok végösszegének meg kell felelnie a kutatási infrastruktúra teljes használati potenciáljának (teljes kapacitásának). A teljes kapacitás kiszámításánál figyelembe kell venni azt az időt is, amikor a kutatási infrastruktúra használható, de nincs használatban. Azonban a teljes kapacitás kalkulálása során megfelelően tekintetben kell venni az olyan valós korlátokat, mint az egység nyitva tartását, a javítások és a karbantartás idejét (ideértve a kalibrálást és a tesztelést is).

Ha valamely költség közvetlenül összefüggésbe hozható a kutatási infrastruktúrával, de műszaki korlátok miatt a projekttel nem, akkor elfogadható az az alternatíva, hogy e költségeket a projekttel kapcsolatos, pontos műszaki előírásokkal és valós adatokkal alátámasztott és a kedvezményezett analitikus költségelszámolási rendszere alapján meghatározott konkrét használati egységek szerint kalkulálják.

A költségeket és a projekttel való közvetlen összemérhetőségüket megfelelő ellenőrzési nyomvonalat biztosító igazoló dokumentumokkal kell alátámasztani.

A kedvezményezett a közvetlen összefüggést más meggyőző bizonyítékkal is igazolhatja.

A Bizottság szolgálatai ajánlásokat fognak készíteni a közvetlen mérőszámokkal és az igazoló dokumentumokkal kapcsolatos bevált gyakorlatokra vonatkozóan (például a beruházási költségek tekintetében: számviteli kimutatások, amelyeket a kedvezményezett szokásos számviteli elveinek részét képező amortizációs politikájának leírása kísér, amely ismerteti az eszköz potenciális használatának és gazdaságilag hasznos élettartamának kiszámítását, valamint annak igazolása, hogy az eszközt ténylegesen felhasználták a projekt céljaira; a működési költségek tekintetében: a nagyméretű kutatási infrastruktúrára, a szerződésre, a projekt idejére vonatkozó, egyértelműen kiállított egyedi számla stb.).

A Bizottság nagyméretű infrastruktúrákkal rendelkező kedvezményezett kérésére és figyelembe véve a rendelkezésre álló forrásokat, valamint a költséghatékonyság elvét, kész arra, hogy a jogbiztonság érdekében egyszerű és átlátható módon előzetesen megvizsgálja a kedvezményezett közvetlenköltség-számítási módszerét. Az előzetes vizsgálatokat teljes mértékben figyelembe veszik az utólagos ellenőrzések során.

Emellett a Bizottság az iránymutatás használatának értékelése céljából létrehoz egy csoportot, amely az érdekelt felek szervezeteinek képviselőiből áll.

A Bizottság megerősíti, hogy amint elfogadásra kerülnek a Horizont 2020-ra vonatkozó szabályozások, késedelem nélkül elfogadja a nagyméretű kutatási infrastruktúrák közvetlen költségeinek kiszámításáról szóló iránymutatást.

Nyilatkozat a „bónusz” végrehajtásának kritériumaira vonatkozó iránymutatásokról

A kiegészítő díjazás tekintetében a Bizottság a „Horizont 2020” program részvételi és terjesztési szabályainak elfogadását követően késedelem nélkül közzéteszi a díjazás végrehajtásának kritériumaira vonatkozó iránymutatásokat.

Nyilatkozat a gyorsított innovációról

A Bizottság a 2015-ös kísérleti pályázati felhívást megelőzően figyelemfelhívó és kommunikációs fellépések révén a gyorsított innovációra vonatkozóan megfelelő láthatóságot kíván biztosítani a kutatással és innovációval foglalkozó közösség számára.

A Bizottság nem kívánja előre korlátozni a gyorsított innovációval kapcsolatos cselekvések időtartamát. A pályázatok „hatásának” értékelésekor megfelelően figyelembe fogják venni az olyan tényezőket, mint az idő és a nemzetközi versenyhelyzet, hogy az alkalmazott kutatás különböző területeire jellemző sajátosságoknak megfelelő rugalmasság biztosítható legyen.

A Horizont 2020 félidős értékelésének keretében végzett mélyreható vizsgálaton kívül a gyorsított innovációval kapcsolatos kísérleti pályázat kapcsán folyamatosan nyomon fogják követni a gyorsított innovációval kapcsolatos pályázati kiírás keretében a pályázatok benyújtásával, értékelésével, kiválasztásával és költségvetésével összefüggő gyakorlatokat, a 2015-ös első határidőtől kezdve.

Ahhoz, hogy eredményes legyen a kísérlet, és hogy megfelelően lehessen értékelni, kb. száz projektet kellene támogatni.

Nyilatkozat a 3. és a 4. cikkel kapcsolatban

A Bizottság a nemzeti jogra való utalásokat kíván beilleszteni a támogatási megállapodásba a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre és a bizalmas kezelésre vonatkozóan, hogy megfelelő egyensúlyt teremtsen a különböző érdekek között.

Nyilatkozat a 28. cikkre vonatkozóan

(nonprofit jogalanyok esetében 100 %-os visszatérítési ráta alkalmazásának lehetősége innovációs cselekvésekre)

A Bizottság felhívja a figyelmet, hogy nonprofit jogalanyok is végezhetnek olyan piac közeli gazdasági tevékenységeket, amelyek támogatása torzulásokat okozhat a belső piacon. A Bizottság ezért előzetesen meg fogja vizsgálni, hogy a támogatható tevékenységek gazdasági jellegűek-e, hogy hatékonyan megelőzik-e a gazdasági tevékenységek kereszttámogatását, és hogy a támogatható gazdasági tevékenységek finanszírozási rátája gyakorol-e olyan kedvezőtlen hatást a belső piaci versenyre, amelyet a tevékenységek kedvező hatásai nem ellensúlyoznak.

Nyilatkozat a 42. cikkel kapcsolatban

A Bizottság az eredmények oltalmával kapcsolatban időbeli korlátokat kíván beilleszteni a támogatási megállapodás mintájába, figyelembe véve a hetedik kutatási keretprogram időbeli korlátait.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/292 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/292

---

P7_TA(2013)0501

Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs terve ***I

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása „Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs terve: az EIT hozzájárulása az innovatívabb Európához” című európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/55)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0822), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0822),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 173. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0462/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 173. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0462/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0422/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0422/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 122. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0387

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) stratégiai innovációs terve: az EIT hozzájárulása egy innovatívabb Európához szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1312/2013/EU határozat.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/293 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/293

---

P7_TA(2013)0502

Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet ***I

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/56)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2011)0817), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatra (COM(2011)0817),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 173. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0467/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 173. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0467/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0403/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0403/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 122. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0384

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1292/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/294 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/294

---

P7_TA(2013)0503

A vállalkozások, valamint a kis- és középvállalkozások versenyképessége (2014–2020) ***I

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/57)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0834),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 173. és 195. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0463/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 173. és 195. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0463/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 29-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 29-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók bizottságának 2012. október 9-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók bizottságának 2012. október 9-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. szeptember 12-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Nőjogi- és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Nőjogi- és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0420/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 125. o.

(2)  HL C 391., 2012.12.18., 37. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0394

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a vállalkozások és a kis- és középvállalkozások versenyképességét segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1287/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/295 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/295

---

P7_TA(2013)0504

A „Horizont 2020” program (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program *

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2016/C 436/58)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0811), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0811),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 182. cikkének (4) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0509/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 182. cikkének (4) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0509/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatásügyi Bizottság, és a Jogi Bizottság véleményeire (A7-0002/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, a Kulturális és Oktatásügyi Bizottság, és a Jogi Bizottság véleményeire (A7-0002/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-CNS(2011)0402

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 182. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogszabálytervezet nemzeti parlamentekhez való eljuttatását követően,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére (3),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A Szerződés 182. cikke (3) bekezdésének megfelelően a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramról (2014–2020) szóló, ...-i [...]/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) olyan egyedi program révén kell végrehajtani, amely meghatározza a végrehajtás részletes szabályait, rögzíti annak időtartamát és rendelkezik a szükségesnek ítélt eszközökről. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 182. cikke (3) bekezdésének megfelelően a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramról (2014–2020) szóló, ...-i [...]/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) olyan egyedi program révén kell végrehajtani, amely meghatározza a végrehajtás részletes szabályait, rögzíti annak időtartamát és rendelkezik a szükségesnek ítélt eszközökről.

| (2) | A „Horizont 2020” keretprogram három prioritást szolgál: a kiváló tudomány létrehozását („Kiváló tudomány”), az ipari vezető szerep kivívását („Ipari vezető szerep”) és a társadalmi kihívások kezelését (Társadalmi kihívások”). E prioritásokat
  egy olyan egyedi program révén kell végrehajtani, amely egy-egy, a három prioritásnak megfelelő részből, egy „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” és egy „A tudomány a társadalommal és a társadalomért” elnevezésű, valamint egy
  a Közös Kutatóközpont (JRC) közvetlen
  tevékenységeit érintő
  részből
  áll
  . |
| --- | --- |

(2)

A „Horizont 2020” keretprogram három prioritást szolgál: a kiváló tudomány létrehozását („Kiváló tudomány”), az ipari vezető szerep kivívását („Ipari vezető szerep”) és a társadalmi kihívások kezelését (Társadalmi kihívások”). E prioritásokat
  egy olyan egyedi program révén kell végrehajtani, amely egy-egy, a három prioritásnak megfelelő részből, egy „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” és egy „A tudomány a társadalommal és a társadalomért” elnevezésű, valamint egy
  a Közös Kutatóközpont (JRC) közvetlen
  tevékenységeit érintő
  részből
  áll
  .

| (2a) | Mindhárom prioritás esetében szükség van nemzetközi dimenzióra. A nemzetközi együttműködési tevékenységeknek legalább olyan szintűnek kell lenniük, mint a hetedik keretprogram esetében. |
| --- | --- |

(2a)

Mindhárom prioritás esetében szükség van nemzetközi dimenzióra. A nemzetközi együttműködési tevékenységeknek legalább olyan szintűnek kell lenniük, mint a hetedik keretprogram esetében.

| (3) | Míg a „Horizont 2020” keretprogram a keretprogram általános célkitűzését, a prioritásokat, valamint az elvégzendő tevékenységek és a különös célkitűzések fő irányvonalait határozza meg, az egyedi programnak kell meghatároznia az egyes részekhez konkrétan kapcsolódó különös célkitűzéseket és az egyes részek esetében végrehajtandó tevékenységek fő irányvonalait. A „Horizont 2020” keretprogramban meghatározott végrehajtási rendelkezések erre az egyedi programra is teljes mértékben vonatkoznak, beleértve az etikai elvekre vonatkozó rendelkezéseket is. |
| --- | --- |

(3)

Míg a „Horizont 2020” keretprogram a keretprogram általános célkitűzését, a prioritásokat, valamint az elvégzendő tevékenységek és a különös célkitűzések fő irányvonalait határozza meg, az egyedi programnak kell meghatároznia az egyes részekhez konkrétan kapcsolódó különös célkitűzéseket és az egyes részek esetében végrehajtandó tevékenységek fő irányvonalait. A „Horizont 2020” keretprogramban meghatározott végrehajtási rendelkezések erre az egyedi programra is teljes mértékben vonatkoznak, beleértve az etikai elvekre vonatkozó rendelkezéseket is.

| (4) | Mindegyik résznek ki kell egészítenie az egyedi program többi részét, és mindegyik részt az egyedi program többi részével összhangban kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(4)

Mindegyik résznek ki kell egészítenie az egyedi program többi részét, és mindegyik részt az egyedi program többi részével összhangban kell végrehajtani.

| (5) | Európa hosszú távú versenyképességének és jólétének garantálásához nélkülözhetetlen az uniós tudományos bázis kiválóságának megerősítése
  , kiszélesítése
  és kibővítése, valamint a világszínvonalú kutatás és tehetség utánpótlásának biztosítása. A „Kiváló tudomány” című I. résznek az Európai Kutatási Tanács által a felderítő kutatások, a jövőbeli és a kialakulóban lévő technológiák, a Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek és az európai kutatási infrastruktúrák terén folytatott tevékenységeket kell támogatnia. E tevékenységeknek a kompetencia hosszú távú fejlesztését kell célozniuk a tudomány, a rendszerek és a kutatók következő generációjára összpontosítva, és támogatást biztosítva a feltörekvő tehetségek számára az EU teljes területén és a társult országokban. A kiváló tudomány támogatását szolgáló uniós tevékenységeknek elő kell segíteniük az Európai Kutatási Térség konszolidációját, valamint az Unió tudományos rendszerét globálisan versenyképessé és vonzóvá kell tenniük. |
| --- | --- |

(5)

Európa hosszú távú versenyképességének és jólétének garantálásához nélkülözhetetlen az uniós tudományos bázis kiválóságának megerősítése
  , kiszélesítése
  és kibővítése, valamint a világszínvonalú kutatás és tehetség utánpótlásának biztosítása. A „Kiváló tudomány” című I. résznek az Európai Kutatási Tanács által a felderítő kutatások, a jövőbeli és a kialakulóban lévő technológiák, a Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek és az európai kutatási infrastruktúrák terén folytatott tevékenységeket kell támogatnia. E tevékenységeknek a kompetencia hosszú távú fejlesztését kell célozniuk a tudomány, a rendszerek és a kutatók következő generációjára összpontosítva, és támogatást biztosítva a feltörekvő tehetségek számára az EU teljes területén és a társult országokban. A kiváló tudomány támogatását szolgáló uniós tevékenységeknek elő kell segíteniük az Európai Kutatási Térség konszolidációját, valamint az Unió tudományos rendszerét globálisan versenyképessé és vonzóvá kell tenniük.

| (6) | A „Kiváló tudomány” című I. rész keretében végrehajtandó kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni ▌. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni. A kutatást a kiválóság mértéke alapján kell finanszírozni. |
| --- | --- |

(6)

A „Kiváló tudomány” című I. rész keretében végrehajtandó kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni ▌. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni. A kutatást a kiválóság mértéke alapján kell finanszírozni.

| (7) | Az e határozattal létrehozott Európai Kutatási Tanácsnak fel kell váltania a 2007/134/EK (5) bizottsági határozattal létrehozott Európai Kutatási Tanácsot és annak jogutódjává kell válnia. E testületnek a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság elfogadott alapelveinek megfelelően kell működnie. |
| --- | --- |

(7)

Az e határozattal létrehozott Európai Kutatási Tanácsnak fel kell váltania a 2007/134/EK (5) bizottsági határozattal létrehozott Európai Kutatási Tanácsot és annak jogutódjává kell válnia. E testületnek a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság elfogadott alapelveinek megfelelően kell működnie.

| (8) | Az Unió ipari vezető szerepének megtartása és kiterjesztése érdekében égető szükség van a magánszféra kutatás-fejlesztési és innovációs beruházásainak ösztönzésére, a kutatás és innováció üzletvezérelt programmal történő előmozdítására, és a jövő vállalkozásai, valamint a gazdasági növekedés alapját adó új technológiák fejlesztésének felgyorsítására. Az „Ipari vezető szerep” című II. résznek a kulcsfontosságú alaptechnológiák és más ipari technológiák terén folyó kiváló kutatásba és innovációba való beruházásokat kell támogatnia, meg kell könnyítenie az innovatív vállalatok és projektek kockázati finanszírozáshoz jutását, továbbá a kis- és középvállalkozásoknak egész Unióra kiterjedő innovációs támogatást kell nyújtania. |
| --- | --- |

(8)

Az Unió ipari vezető szerepének megtartása és kiterjesztése érdekében égető szükség van a magánszféra kutatás-fejlesztési és innovációs beruházásainak ösztönzésére, a kutatás és innováció üzletvezérelt programmal történő előmozdítására, és a jövő vállalkozásai, valamint a gazdasági növekedés alapját adó új technológiák fejlesztésének felgyorsítására. Az „Ipari vezető szerep” című II. résznek a kulcsfontosságú alaptechnológiák és más ipari technológiák terén folyó kiváló kutatásba és innovációba való beruházásokat kell támogatnia, meg kell könnyítenie az innovatív vállalatok és projektek kockázati finanszírozáshoz jutását, továbbá a kis- és középvállalkozásoknak egész Unióra kiterjedő innovációs támogatást kell nyújtania.

| (9) | A tudományos, gazdasági és társadalmi hatások legmagasabb fokú kiaknázása, valamint a hatékony és költséghatékony végrehajtás biztosítása érdekében a megosztott uniós hatáskörbe tartozó űrkutatásnak és -innovációnak az „Ipari vezető szerep” című II. rész koherens elemét kell alkotnia. |
| --- | --- |

(9)

A tudományos, gazdasági és társadalmi hatások legmagasabb fokú kiaknázása, valamint a hatékony és költséghatékony végrehajtás biztosítása érdekében a megosztott uniós hatáskörbe tartozó űrkutatásnak és -innovációnak az „Ipari vezető szerep” című II. rész koherens elemét kell alkotnia.

| (10) | Az Európa 2020 stratégiában (6) meghatározott fő társadalmi kihívások megoldása jelentős beruházásokat igényel a kutatás és innováció terén, a szükséges léptékű és hatókörű, új és áttörő jelentőségű megoldások kifejlesztése és alkalmazása érdekében. Ezek a kihívások egyben jelentős gazdasági lehetőségeket is kínálnak az innovatív vállalatok számára, és ezáltal hozzájárulnak az uniós versenyképességhez és foglalkoztatáshoz. |
| --- | --- |

(10)

Az Európa 2020 stratégiában (6) meghatározott fő társadalmi kihívások megoldása jelentős beruházásokat igényel a kutatás és innováció terén, a szükséges léptékű és hatókörű, új és áttörő jelentőségű megoldások kifejlesztése és alkalmazása érdekében. Ezek a kihívások egyben jelentős gazdasági lehetőségeket is kínálnak az innovatív vállalatok számára, és ezáltal hozzájárulnak az uniós versenyképességhez és foglalkoztatáshoz.

| (11) | A „Társadalmi kihívások” című III. rész célja, hogy a kiváló kutatási és innovációs tevékenységek támogatása révén növelje a kutatás és fejlesztés hatásosságát a kulcsfontosságú társadalmi kihívásokra való reagálás terén. E tevékenységeket a kihívásokból kiinduló olyan megközelítés alkalmazásával kell végrehajtani, mely egyesíti a különféle területeken, technológiákban és tudományágakban rendelkezésre álló erőforrásokat és tudást. A társadalom- és bölcsészettudományi kutatások e kihívások megoldásának fontos részét alkotják. E tevékenységeknek a kutatás és innováció valamennyi területét le kell fedniük,
  ideértve
  az innováció
  olyan
  kísérő
  tevékenységeit is
  , mint a kísérleti kutatás, a demonstráció, a tesztelési környezet kialakítása, valamint a közbeszerzés, a normaelőkészítő kutatás és szabványosítás támogatása, illetőleg az innovációk piaci elterjesztése. A tevékenységeknek
  adott esetben
  uniós szinten közvetlenül kell támogatniuk a megfelelő ágazati szakpolitikai kompetenciákat. Mindegyik kihívásnak hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődés átfogó célkitűzéséhez. |
| --- | --- |

(11)

A „Társadalmi kihívások” című III. rész célja, hogy a kiváló kutatási és innovációs tevékenységek támogatása révén növelje a kutatás és fejlesztés hatásosságát a kulcsfontosságú társadalmi kihívásokra való reagálás terén. E tevékenységeket a kihívásokból kiinduló olyan megközelítés alkalmazásával kell végrehajtani, mely egyesíti a különféle területeken, technológiákban és tudományágakban rendelkezésre álló erőforrásokat és tudást. A társadalom- és bölcsészettudományi kutatások e kihívások megoldásának fontos részét alkotják. E tevékenységeknek a kutatás és innováció valamennyi területét le kell fedniük,
  ideértve
  az innováció
  olyan
  kísérő
  tevékenységeit is
  , mint a kísérleti kutatás, a demonstráció, a tesztelési környezet kialakítása, valamint a közbeszerzés, a normaelőkészítő kutatás és szabványosítás támogatása, illetőleg az innovációk piaci elterjesztése. A tevékenységeknek
  adott esetben
  uniós szinten közvetlenül kell támogatniuk a megfelelő ágazati szakpolitikai kompetenciákat. Mindegyik kihívásnak hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődés átfogó célkitűzéséhez.

| (11a) | Mind a „Társadalmi kihívások”, mind a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” elnevezésű témán belül meg kell teremteni a kisebb és a nagyobb projektek megfelelő egyensúlyát. |
| --- | --- |

(11a)

Mind a „Társadalmi kihívások”, mind a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” elnevezésű témán belül meg kell teremteni a kisebb és a nagyobb projektek megfelelő egyensúlyát.

| (11b) | „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” elnevezésű IIIa. rész célja teljes mértékben kiaknázni az európai tehetségekben rejlő lehetőségeket, valamint biztosítani az innováción alapuló gazdaság előnyeinek maximális kihasználását és az előnyökből való minél szélesebb körű részesülést az Unióban, a kiválóság elvének megfelelően. |
| --- | --- |

(11b)

„A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” elnevezésű IIIa. rész célja teljes mértékben kiaknázni az európai tehetségekben rejlő lehetőségeket, valamint biztosítani az innováción alapuló gazdaság előnyeinek maximális kihasználását és az előnyökből való minél szélesebb körű részesülést az Unióban, a kiválóság elvének megfelelően.

| (11c) | A „Tudomány a társadalommal és a társadalomért” elnevezésű IIIb. rész célja, hogy hatékony együttműködést alakítson ki a tudomány és a társadalom között, hogy új tehetségeket toborozzon a tudomány számára, és hogy a tudományos kiválóságot társadalmi tudatossággal és felelősséggel párosítsa. |
| --- | --- |

(11c)

A „Tudomány a társadalommal és a társadalomért” elnevezésű IIIb. rész célja, hogy hatékony együttműködést alakítson ki a tudomány és a társadalom között, hogy új tehetségeket toborozzon a tudomány számára, és hogy a tudományos kiválóságot társadalmi tudatossággal és felelősséggel párosítsa.

| (12) | A „Horizont 2020” keretprogram szerves részeként a Közös Kutatóközpontnak (JRC) továbbra is független, felhasználóközpontú tudományos és technikai támogatást kell nyújtania az uniós politikák meghatározásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez. A Közös Kutatóközpontnak feladata teljesítéséhez a legkiválóbb kutatási minőséget kell nyújtania. Miközben a feladatának megfelelően végrehajtja a közvetlen tevékenységeket, a Közös Kutatóközpontnak kiemelt hangsúlyt kell fektetnie azokra a területekre, amelyek kulcsfontosságúak az EU számára; ezek az intelligens, inkluzív és fenntartható fejlődés, a biztonság, a polgári felelősség és a „globális Európa”. |
| --- | --- |

(12)

A „Horizont 2020” keretprogram szerves részeként a Közös Kutatóközpontnak (JRC) továbbra is független, felhasználóközpontú tudományos és technikai támogatást kell nyújtania az uniós politikák meghatározásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez. A Közös Kutatóközpontnak feladata teljesítéséhez a legkiválóbb kutatási minőséget kell nyújtania. Miközben a feladatának megfelelően végrehajtja a közvetlen tevékenységeket, a Közös Kutatóközpontnak kiemelt hangsúlyt kell fektetnie azokra a területekre, amelyek kulcsfontosságúak az EU számára; ezek az intelligens, inkluzív és fenntartható fejlődés, a biztonság, a polgári felelősség és a „globális Európa”.

| (13) | A Közös Kutatóközpont közvetlen tevékenységeit rugalmas, hatékony és átlátható módon kell megvalósítani, figyelembe véve a Közös Kutatóközpont felhasználóinak releváns szükségleteit és az uniós szakpolitikákat, valamint tiszteletben tartva az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó célkitűzést. A kutatási tevékenységeket adott esetben ezekhez a szükségletekhez és a tudományos és technológiai fejlesztésekhez kell igazítani, és törekedni kell a tudományos kiválóság elérésére. |
| --- | --- |

(13)

A Közös Kutatóközpont közvetlen tevékenységeit rugalmas, hatékony és átlátható módon kell megvalósítani, figyelembe véve a Közös Kutatóközpont felhasználóinak releváns szükségleteit és az uniós szakpolitikákat, valamint tiszteletben tartva az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó célkitűzést. A kutatási tevékenységeket adott esetben ezekhez a szükségletekhez és a tudományos és technológiai fejlesztésekhez kell igazítani, és törekedni kell a tudományos kiválóság elérésére.

| (14) | A Közös Kutatóközpontnak az eddigiekhez hasonlóan többletforrásokat kell előteremtenie versenyképes tevékenységek révén, ideértve a „Horizont 2020” keretprogram közvetett tevékenységeiben való részvételt, a harmadik országgal közösen folytatott munkát és kisebb mértékben a szellemi tulajdon kihasználását. |
| --- | --- |

(14)

A Közös Kutatóközpontnak az eddigiekhez hasonlóan többletforrásokat kell előteremtenie versenyképes tevékenységek révén, ideértve a „Horizont 2020” keretprogram közvetett tevékenységeiben való részvételt, a harmadik országgal közösen folytatott munkát és kisebb mértékben a szellemi tulajdon kihasználását.

| (15) | Az egyedi programnak ki kell egészítenie a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, az Európa 2020 stratégia megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges uniós fellépéseket ▌. |
| --- | --- |

(15)

Az egyedi programnak ki kell egészítenie a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, az Európa 2020 stratégia megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges uniós fellépéseket ▌.

| (15a) | Az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i, módosított 2001/822/EK tanácsi határozat („tengerentúli társulási határozat”) szerint a tengerentúli országok és területek jogalanyai az említett határozatban megállapított külön feltételek mellett jogosultak részt venni a „Horizont 2020” keretprogramban. |
| --- | --- |

(15a)

Az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i, módosított 2001/822/EK tanácsi határozat („tengerentúli társulási határozat”) szerint a tengerentúli országok és területek jogalanyai az említett határozatban megállapított külön feltételek mellett jogosultak részt venni a „Horizont 2020” keretprogramban.

| (16) | Annak biztosítása érdekében, hogy ▌a pénzügyi eszközök alkalmazásának különös feltételei megfeleljenek a piaci feltételeknek, a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni arra, hogy a pénzügyi eszközök alkalmazására irányadó feltételek kiigazítása vagy további kidolgozása céljából jogalkotási aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten.
  A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell, hogy a kapcsolódó dokumentumokat a kellő időben és a megfelelő módon átadja a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(16)

Annak biztosítása érdekében, hogy ▌a pénzügyi eszközök alkalmazásának különös feltételei megfeleljenek a piaci feltételeknek, a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni arra, hogy a pénzügyi eszközök alkalmazására irányadó feltételek kiigazítása vagy további kidolgozása céljából jogalkotási aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten.

A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell, hogy a kapcsolódó dokumentumokat a kellő időben és a megfelelő módon átadja a Tanácsnak.

| (17) | Annak érdekében, hogy az egyedi program végrehajtása egységes feltételek mentén történjen, a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni, hogy munkaprogramokat fogadhasson el az egyedi program végrehajtására. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy az egyedi program végrehajtása egységes feltételek mentén történjen, a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni, hogy munkaprogramokat fogadhasson el az egyedi program végrehajtására.

| (18) | Az I., II., III.
  , IIIa. és IIIb.
  részre vonatkozó munkaprogramokhoz kapcsolódó végrehajtási hatásköröket – az Európai Kutatási Tanács intézkedéseivel kapcsolatos fellépések kivételével, amennyiben a Bizottság nem tér el a Tudományos Tanács álláspontjától – a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(18)

Az I., II., III.
  , IIIa. és IIIb.
  részre vonatkozó munkaprogramokhoz kapcsolódó végrehajtási hatásköröket – az Európai Kutatási Tanács intézkedéseivel kapcsolatos fellépések kivételével, amennyiben a Bizottság nem tér el a Tudományos Tanács álláspontjától – a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (7) megfelelően kell gyakorolni.

| (19) | A Közös Kutatóközpont közvetlen tevékenységeiről szóló egyedi program tudományos és technológiai tartalmát illetően konzultációra került sor a Közös Kutatóközpontnak a Közös Kutatási Központ átszervezéséről szóló, 1996. április 10-i 96/282/Euratom határozattal (8) létrehozott Igazgatótanácsával. |
| --- | --- |

(19)

A Közös Kutatóközpont közvetlen tevékenységeiről szóló egyedi program tudományos és technológiai tartalmát illetően konzultációra került sor a Közös Kutatóközpontnak a Közös Kutatási Központ átszervezéséről szóló, 1996. április 10-i 96/282/Euratom határozattal (8) létrehozott Igazgatótanácsával.

| (20) | A jogbiztonság és egyértelműség érdekében hatályon kívül kell helyezni az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozatot (9), az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Ötletek egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/972/EK tanácsi határozatot (10), az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Emberek egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/973/EK tanácsi határozatot (11), az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/974/EK tanácsi határozatot (12), valamint az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának a keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról (2007–2013) szóló, 2006. december 19-i 2006/975/EK tanácsi határozatot (13), |
| --- | --- |

(20)

A jogbiztonság és egyértelműség érdekében hatályon kívül kell helyezni az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozatot (9), az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Ötletek egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/972/EK tanácsi határozatot (10), az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Emberek egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/973/EK tanácsi határozatot (11), az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/974/EK tanácsi határozatot (12), valamint az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának a keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról (2007–2013) szóló, 2006. december 19-i 2006/975/EK tanácsi határozatot (13),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

I. CÍM

LÉTREHOZÁS

1. cikk

Tárgykör

Ez a határozat létrehozza a(z) XX/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet végrehajtó (14) egyedi programot, és meghatározza az említett rendelet 1. cikkében lefektetett kutatási és innovációs tevékenységekhez nyújtott uniós támogatás különös célkitűzéseit, illetve a végrehajtási szabályokat.

2. cikk

Az egyedi program létrehozása

(1)   A Tanács létrehozza a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot végrehajtó egyedi programot (2014–2020) (a továbbiakban: az egyedi program) a 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig tartó időszakra.

(2)   A(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 5. cikkének (2) és (3) bekezdésével összhangban az egyedi program az alábbi részekből áll:

| a) | I. rész: „Kiváló tudomány”; |
| --- | --- |

a)

I. rész: „Kiváló tudomány”;

| b) | II. rész: „Ipari vezető szerep”; |
| --- | --- |

b)

II. rész: „Ipari vezető szerep”;

| c) | III. rész: „Társadalmi kihívások”; |
| --- | --- |

c)

III. rész: „Társadalmi kihívások”;

| d) | IV. rész: „A Közös Kutatóközpont nem nukleáris közvetlen tevékenységei”. |
| --- | --- |

d)

IV. rész: „A Közös Kutatóközpont nem nukleáris közvetlen tevékenységei”.

3. cikk

Különös célkitűzések

(1)   Az egyedi program „Kiváló tudomány” című I. része – a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott „Kiváló tudomány” prioritással összhangban – arra irányul, hogy a következő konkrét célkitűzések megvalósításával fokozza az európai kutatás kiválóságát:

| a) | a felderítő kutatás megerősítése az Európai Kutatási Tanács tevékenységein keresztül; |
| --- | --- |

a)

a felderítő kutatás megerősítése az Európai Kutatási Tanács tevékenységein keresztül;

| b) | a kutatás erősítése a jövőbeli és feltörekvő technológiák területén; |
| --- | --- |

b)

a kutatás erősítése a jövőbeli és feltörekvő technológiák területén;

| c) | a Marie Skłodowska-Curie-tevékenységek (a továbbiakban: Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek) a készségfejlesztés, a képzés és a szakmai fejlődés területén; |
| --- | --- |

c)

a Marie Skłodowska-Curie-tevékenységek (a továbbiakban: Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek) a készségfejlesztés, a képzés és a szakmai fejlődés területén;

| d) | európai kutatási infrastruktúra, ideértve az elektronikus infrastruktúrát. |
| --- | --- |

d)

európai kutatási infrastruktúra, ideértve az elektronikus infrastruktúrát.

E különös célkitűzések tekintetében a tevékenységek tágabb irányvonalait az I. melléklet tartalmazza.

(2)   Az „Ipari vezető szerep” című II. rész – a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott „Ipari vezető szerep” prioritással összhangban – arra irányul, hogy a következő különös célkitűzések megvalósításával megerősítse az ipari vezető szerepet és a versenyképességet:

| a) | Európa ipari vezető szerepének fellendítése a kutatás, technológiai fejlesztés, demonstráció és innováció révén a következő alap- és ipari technológiák területén:






  i. | információs és kommunikációs technológiák; |
| --- | --- | --- |

a)

Európa ipari vezető szerepének fellendítése a kutatás, technológiai fejlesztés, demonstráció és innováció révén a következő alap- és ipari technológiák területén:

i.

információs és kommunikációs technológiák;

| ii. | nanotechnológiák; |
| --- | --- |

ii.

nanotechnológiák;

| iii. | fejlett anyagok; |
| --- | --- |

iii.

fejlett anyagok;

| iv. | biotechnológia; |
| --- | --- |

iv.

biotechnológia;

| v. | korszerű gyártás és feldolgozás; |
| --- | --- |

v.

korszerű gyártás és feldolgozás;

| vi. | világűr; |
| --- | --- |

vi.

világűr;

| b) | a kockázati finanszírozáshoz jutás lehetőségének bővítése a kutatásba és innovációba való beruházás érdekében; |
| --- | --- |

b)

a kockázati finanszírozáshoz jutás lehetőségének bővítése a kutatásba és innovációba való beruházás érdekében;

| c) | a kis- és középvállalkozások körében az innováció fokozása. |
| --- | --- |

c)

a kis- és középvállalkozások körében az innováció fokozása.

E különös célkitűzések tekintetében a tevékenységek tágabb irányvonalait az I. melléklet II. része tartalmazza. A pénzügyi eszközöknek a b) pont szerinti különös célkitűzés keretében történő alkalmazására külön feltételek vonatkoznak. E feltételeket az I. melléklet II. részének 2. pontja tartalmazza.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 10. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a „Horizont 2020” keretprogram tőkefinanszírozási eszközéből származó beruházásnak az expanziós és a növekedési szakaszban lévő vállalkozásokat érintő beruházásokba történő teljes uniós beruházásban való arányának módosítására vonatkozóan az I. melléklet II. részének 2. pontjában említett pénzügyi eszköz tekintetében
  .

(3)   A „Társadalmi kihívások” című III. rész a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott „Társadalmi kihívások” prioritás megvalósításához járul hozzá a kutatással, technológiai fejlesztéssel, demonstrációval és innovációval kapcsolatos olyan tevékenységek révén, amelyek az alábbi különös célkitűzések teljesítésére irányulnak:

| a) | minden ember
  élethosszig tartó
  egészségének
  és
  jólétének
  javítása, |
| --- | --- |

a)

minden ember
  élethosszig tartó
  egészségének
  és
  jólétének
  javítása,

| b) | elegendő mennyiségű biztonságos
  , egészséges
  és jó minőségű élelmiszer és egyéb bioalapanyagú termék utánpótlásának biztosítása termelékeny
  , fenntartható
  és erőforrás-hatékony elsődleges termelési rendszerek fejlesztése, a hozzájuk kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatások megerősítése
  és a biológiai sokféleség helyreállítása
  , valamint versenyképes és alacsony szén-dioxid-kibocsátású ellátási
  , feldolgozási és értékesítési
  láncok létrehozása révén; |
| --- | --- |

b)

elegendő mennyiségű biztonságos
  , egészséges
  és jó minőségű élelmiszer és egyéb bioalapanyagú termék utánpótlásának biztosítása termelékeny
  , fenntartható
  és erőforrás-hatékony elsődleges termelési rendszerek fejlesztése, a hozzájuk kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatások megerősítése
  és a biológiai sokféleség helyreállítása
  , valamint versenyképes és alacsony szén-dioxid-kibocsátású ellátási
  , feldolgozási és értékesítési
  láncok létrehozása révén;

| c) | egy megbízható,
  megfizethető, a nyilvánosság által elfogadott,
  a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésére irányuló, fenntartható és versenyképes energiarendszerre való áttérés, amelyet a fokozódó erőforráshiány, a növekvő energiaigény és az éghajlatváltozás tesz szükségessé; |
| --- | --- |

c)

egy megbízható,
  megfizethető, a nyilvánosság által elfogadott,
  a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésére irányuló, fenntartható és versenyképes energiarendszerre való áttérés, amelyet a fokozódó erőforráshiány, a növekvő energiaigény és az éghajlatváltozás tesz szükségessé;

| d) | erőforrás-hatékony,
  éghajlat- és
  környezetbarát, biztonságos és fennakadás nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása
  valamennyi polgár
  , a gazdaság és a társadalom hasznára; |
| --- | --- |

d)

erőforrás-hatékony,
  éghajlat- és
  környezetbarát, biztonságos és fennakadás nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása
  valamennyi polgár
  , a gazdaság és a társadalom hasznára;

| e) | az
  erőforrások és a vízkészletek felhasználása szempontjából hatékony
  és az éghajlatváltozásra rugalmasan reagáló gazdaság
  és társadalom létrehozása, a természeti erőforrások és az ökoszisztémák védelmének és az ezekkel való fenntartható gazdálkodásnak a megvalósítása
  , valamint a
  nyersanyagok fenntartható biztosítása és használata
  , amely a bolygónk nyújtotta természeti erőforrások
  és ökoszisztémák
  fenntartható kezelése mellett is képes kielégíteni a világ egyre növekvő népességének igényeit. |
| --- | --- |

e)

az
  erőforrások és a vízkészletek felhasználása szempontjából hatékony
  és az éghajlatváltozásra rugalmasan reagáló gazdaság
  és társadalom létrehozása, a természeti erőforrások és az ökoszisztémák védelmének és az ezekkel való fenntartható gazdálkodásnak a megvalósítása
  , valamint a
  nyersanyagok fenntartható biztosítása és használata
  , amely a bolygónk nyújtotta természeti erőforrások
  és ökoszisztémák
  fenntartható kezelése mellett is képes kielégíteni a világ egyre növekvő népességének igényeit.

| f) | Európa jobb megértésének elősegítése, megoldások nyújtása, valamint
  a befogadó, innovatív és
  reflektív
  európai társadalmak előmozdítása, tekintettel a korábban nem tapasztalt változásokra és a növekvő globális egymásrautaltságra; |
| --- | --- |

f)

Európa jobb megértésének elősegítése, megoldások nyújtása, valamint
  a befogadó, innovatív és
  reflektív
  európai társadalmak előmozdítása, tekintettel a korábban nem tapasztalt változásokra és a növekvő globális egymásrautaltságra;

| g) | a biztonságos európai társadalmak előmozdítása tekintettel a korábban nem tapasztalt változásokra, valamint a növekvő globális egymásrautaltságra és fenyegetésekre, és ezzel egyidejűleg a szabadság és a jogérvényesülés európai kultúrájának megerősítése. |
| --- | --- |

g)

a biztonságos európai társadalmak előmozdítása tekintettel a korábban nem tapasztalt változásokra, valamint a növekvő globális egymásrautaltságra és fenyegetésekre, és ezzel egyidejűleg a szabadság és a jogérvényesülés európai kultúrájának megerősítése.

E különös célkitűzések tekintetében a tevékenységeket nagy vonalakban az I. melléklet III. része ismerteti.

(3a)
     
  „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” elnevezésű IIIa. rész célja teljes mértékben kiaknázni az európai tehetségekben rejlő lehetőségeket, valamint biztosítani az innováción alapuló gazdaság előnyeinek maximális kihasználását és az előnyökből való minél szélesebb körű részesülést az Unióban, a kiválóság elvének megfelelően.

(3b)
     
  A „Tudomány a társadalommal és a társadalomért” elnevezésű IIIb. rész célja, hogy hatékony együttműködést alakítson ki a tudomány és a társadalom között, hogy új tehetségeket toborozzon a tudomány számára, és hogy a tudományos kiválóságot társadalmi tudatossággal és felelősséggel párosítsa.

(4)   „A Közös Kutatóközpont nem nukleáris közvetlen tevékenységei” című IV. rész a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott prioritások megvalósításához járul hozzá azzal a konkrét célkitűzéssel, hogy ügyfélre szabott tudományos és technikai támogatást nyújtson az Unió szakpolitikáihoz.

A szóban forgó különös célkitűzést az I. melléklet IV. része tartalmazza.

(5)   Az egyedi programot az eredményességi mutatókhoz mért eredmények és hatás vonatkozásában
  értékelni kell
  .

Az e cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott különös célkitűzéseknek megfelelő eredményességi mutatókról további részleteket a II. melléklet tartalmaz.

▌

4. cikk

Költségvetés

(1)   A(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 6. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyedi program végrehajtásának költségvetése [86 198 millió EUR].

(2)   Az 1. cikkben említett összeget az e határozat 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott négy rész között a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell felosztani. Az e határozat 3. cikkében meghatározott különös célkitűzések indikatív költségvetési bontását és a Közös Kutatóközpont tevékenységeihez való hozzájárulás teljes maximális összegét a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet II. melléklete határozza meg.

(3)   A Bizottság igazgatási kiadásai a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében az egyedi program I., II. és III. részeire meghatározott összegnek legfeljebb 6 %-a lehet.

(4)   Szükség esetén – a 2020. december 31-ig le nem záruló tevékenységekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából – a technikai és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadások fedezésére előirányzatok vehetők fel a 2020 utáni költségvetésbe.

II. CÍM

VÉGREHAJTÁS

5. cikk

Munkaprogramok

(1)   Az egyedi program végrehajtása munkaprogramok útján történik.

(2)   A Bizottság közös vagy elkülönített munkaprogramokat fogad el az egyedi programnak a 2. cikk (2) bekezdése a), b) és c) pontjában említett I., II. és III. részének végrehajtására vonatkozóan,
  a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett „A felderítő kutatásnak az Európai Kutatási Tanács tevékenységein keresztül történő megerősítése”
  különös célkitűzés szerinti tevékenységek végrehajtása kivételével. E végrehajtási jogi aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3)   
  „A felderítő kutatásnak az Európai Kutatási Tanács tevékenységein keresztül történő megerősítése”
  különös célkitűzés szerinti tevékenységeknek az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsa által a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján megállapított végrehajtási munkaprogramjait a Bizottság fogadja el végrehajtási aktus révén
  , a 9. cikk (2a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban
  . A Bizottság kizárólag akkor térhet el a Tudományos Tanács által megállapított munkaprogramtól, ha úgy ítéli meg, hogy az nem felel meg e határozat rendelkezéseinek. Ebben az esetben a Bizottság a 9. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási aktus révén fogadja el a munkaprogramot. Ezt az intézkedését a Bizottságnak megfelelően meg kell indokolnia.

(4)   A Bizottság az egyedi program IV. része tekintetében végrehajtási aktus útján külön többéves munkaprogramot fogad el a Közös Kutatóközpontnak a 2. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett nem nukleáris közvetlen tevékenységeit illetően.

A munkaprogram készítésekor figyelembe kell venni a Közös Kutatóközpontnak a 96/282/Euratom határozatban említett kormányzótanácsa által adott véleményt.

(5)   A munkaprogramok készítésekor figyelembe kell venni a tudomány, a technológia és az innováció állapotát nemzeti, uniós és nemzetközi szinten, valamint a releváns szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményeket. A munkaprogramoknak
  adott esetben
  információt kell tartalmazniuk a tagállamok
  (köztük azok régiói)
  által végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységek koordinációjáról, olyan területeken is, ahol közös programozási kezdeményezések vannak. A munkaprogramok szükség szerint frissítendők.

(6)   Az egyedi programnak a 2. cikk (2) bekezdése a), b) és c) pontjában említett I., II. és III. része végrehajtására szóló munkaprogramoknak meg kell határozniuk az elérni kívánt célkitűzéseket, az elvárt eredményeket, a végrehajtás módszerét és a munkaprogram teljes összegét, beleértve – adott esetben – az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások összegére vonatkozó indikatív adatokat is. Tartalmazniuk kell a finanszírozandó tevékenységek leírását, az egyes tevékenységekre felhasználható összeget, végrehajtásuk indikatív menetrendjét, valamint a többéves megközelítést és a végrehajtás következő éveire vonatkozó stratégiai irányvonalakat. A támogatások vonatkozásában tartalmazniuk kell továbbá a prioritásokat,
  a kiválasztási és odaítélési feltételeket, a különböző odaítélési feltételek egymáshoz viszonyított súlyát
  ,
  valamint az összes támogatható költség finanszírozásának maximális
  mértékét.
  Emellett ki kell térniük a résztvevők minden további felhasználási és terjesztési kötelezettségére is, a XX/2012/EU rendelet [Részvételi szabályrendszer] 40. cikkével összhangban.
   A munkaprogramok
  megfelelő esetben
  lehetővé teszik az olyan,
  felülről lefelé irányuló, valamint
  alulról felfelé építkező
  stratégiai
  megközelítéseket, amelyek innovatív módon próbálják elérni a célkitűzéseket.

A munkaprogramok ezen túlmenően külön szakaszban foglalkoznak a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 13. cikkében
  , valamint a rendelet I. mellékletének a több területet érintő tevékenységekre és a támogató intézkedésekre vonatkozó mezőjében
  említett – egy prioritáson belül, illetőleg két vagy több prioritás vonatkozásában kettő vagy annál több különös célkitűzést lefedő – több területet érintő tevékenységek meghatározásával. Ezeket a tevékenységeket integráltan kell végrehajtani.

(7)
     
  A Bizottság a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően, végrehajtási aktusok révén a következő intézkedéseket fogadja el:

| a) | a közvetett tevékenységekre irányuló finanszírozás jóváhagyásáról szóló határozat azokban az esetekben, amikor az e program szerinti uniós hozzájárulás becsült értéke eléri vagy meghaladja a 2,5 millió eurót; a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett különös célkitűzés keretében végzett tevékenységek és a gyorsított innovációt célzó eszköz keretében finanszírozott tevékenységek kivételével, |
| --- | --- |

a)

a közvetett tevékenységekre irányuló finanszírozás jóváhagyásáról szóló határozat azokban az esetekben, amikor az e program szerinti uniós hozzájárulás becsült értéke eléri vagy meghaladja a 2,5 millió eurót; a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett különös célkitűzés keretében végzett tevékenységek és a gyorsított innovációt célzó eszköz keretében finanszírozott tevékenységek kivételével,

| b) | az emberi embriók és emberi embrionális őssejtek felhasználásával járó tevékenységek finanszírozásának, valamint a 3. cikk (3) bekezdésének g) pontjában említett különös célkitűzés szerinti tevékenységek finanszírozásának jóváhagyásáról szóló határozat, |
| --- | --- |

b)

az emberi embriók és emberi embrionális őssejtek felhasználásával járó tevékenységek finanszírozásának, valamint a 3. cikk (3) bekezdésének g) pontjában említett különös célkitűzés szerinti tevékenységek finanszírozásának jóváhagyásáról szóló határozat,

| c) | a tevékenységek finanszírozásának jóváhagyásáról szóló határozat, amennyiben az e program keretében nyújtott uniós finanszírozás becsült értéke legalább 0,6 millió EUR a 3. cikk (3) bekezdésének f) pontjában említett különös célkitűzés keretében végzett tevékenységek, illetve a 3. cikk (3a) és (3b) bekezdésében említett tevékenységek esetében, |
| --- | --- |

c)

a tevékenységek finanszírozásának jóváhagyásáról szóló határozat, amennyiben az e program keretében nyújtott uniós finanszírozás becsült értéke legalább 0,6 millió EUR a 3. cikk (3) bekezdésének f) pontjában említett különös célkitűzés keretében végzett tevékenységek, illetve a 3. cikk (3a) és (3b) bekezdésében említett tevékenységek esetében,

| d) | a(z) XX/2012/EU rendelet [„Horizont 2020” keretprogram] 26. cikkében előírt értékelések szempontjainak kidolgozása. |
| --- | --- |

d)

a(z) XX/2012/EU rendelet [„Horizont 2020” keretprogram] 26. cikkében előírt értékelések szempontjainak kidolgozása.

6. cikk

Az Európai Kutatási Tanács

(1)   A Bizottság létrehozza az Európai Kutatási Tanácsot (a továbbiakban: EKT), mely a „Kiváló tudomány” című I. rész szerinti, „
  A felderítő kutatásnak az Európai Kutatási Tanács tevékenységein keresztül történő
  megerősítése ▌” különös célkitűzéshez kapcsolódó tevékenységek végrehajtásának eszköze. Az Európai Kutatási Tanács a 2007/134/EK határozattal létrehozott Európai Kutatási Tanács jogutódja.

(2)   Az Európai Kutatási Tanács a 7. cikkben előírt független Tudományos Tanácsból és a 8. cikkben előírt célzott végrehajtó struktúrából áll.

(3)   Az EKT elnökkel rendelkezik, akit rangidős és nemzetközi elismerésnek örvendő tudósok közül választanak ki.

Az elnököt – a
  független,
  célzott keresőbizottság közreműködésével lebonyolított
  átlátható
  felvételi eljárás nyomán – a Bizottság nevezi ki négyéves időtartamra szóló, egy ízben megújítható megbízatással. A felvételi eljárást és a kiválasztott jelöltet a Tudományos Tanácsnak jóvá kell hagynia

Az elnök betölti a Tudományos Tanács elnöki tisztségét, biztosítja annak irányítását és a célzott végrehajtási struktúrával való kapcsolattartását, továbbá képviseli azt a tudomány világában.

(4)   Az Európai Kutatási Tanácsnak a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság, az eredményesség, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvei alapján kell működnie. Biztosítania kell az Európai Kutatási Tanács által a 2006/972/EK tanácsi határozat alapján végzett tevékenységek folytonosságát.

(5)   Az Európai Kutatási Tanács tevékenységei támogatják az európai szinten egymással versenyben álló nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által bármely területen végzett kutatásokat. Az Európai Kutatási Tanács felderítő kutatási támogatásait egyedül a kiválóság kritériuma alapján ítélik oda.

(6)   A Bizottság garantálja az Európai Kutatási Tanács autonómiáját és integritását, és biztosítja az arra bízott feladatok megfelelő végrehajtását.

A Bizottság biztosítja, hogy az Európai Kutatási Tanács tevékenységeinek végrehajtása az e cikk (4) bekezdésében meghatározott elvek alapján, valamint a Tudományos Tanácsnak a 7. cikk (2) bekezdésében említett általános stratégiája szerint történjen.

7. cikk

Tudományos Tanács

(1)   A Tudományos Tanács a legnagyobb szakmai megbecsülésnek örvendő és megfelelő szakértelemmel rendelkező ▌tudósokból, mérnökökből és kutatókból áll, akik saját minőségükben, külső érdekektől függetlenül járnak el.
  A testület tagjainak kiválasztásakor figyelemmel kell lenni továbbá a nemek és korcsoportok kiegyensúlyozott képviseletére és a kutatási területek széles körének lefedésére.

A Tudományos Tanács tagjait a Bizottság nevezi ki a Tudományos Tanáccsal egyetértésben lefolytatott, független és átlátható kiválasztási eljárás eredményeképpen, amelynek része a tudományos közösséggel való konzultáció és az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett jelentés.

A tagok kinevezése négy évre szól, amely egy alkalommal, legfeljebb további négy évre, a Tudományos Tanács tevékenységének folytonosságát biztosító rotációs rendszer keretében megújítható.

(2)   A Tudományos Tanács:

| a) | kidolgozza az Európai Kutatási Tanács általános stratégiáját; |
| --- | --- |

a)

kidolgozza az Európai Kutatási Tanács általános stratégiáját;

| b) | kidolgozza az Európai Kutatási Tanács tevékenységeinek végrehajtási munkaprogramját; |
| --- | --- |

b)

kidolgozza az Európai Kutatási Tanács tevékenységeinek végrehajtási munkaprogramját;

| c) | megállapítja a szakmai értékelés és a pályázati elbírálás módszereit és eljárásait, amelyek alapján a finanszírozandó pályázatokat kiválasztják; |
| --- | --- |

c)

megállapítja a szakmai értékelés és a pályázati elbírálás módszereit és eljárásait, amelyek alapján a finanszírozandó pályázatokat kiválasztják;

| d) | állást foglal minden olyan ügyben, amely tudományos szempontból bővítheti az Európai Kutatási Tanács eredményeit és erősítheti befolyását, valamint javíthatja a végzett kutatások minőségét; |
| --- | --- |

d)

állást foglal minden olyan ügyben, amely tudományos szempontból bővítheti az Európai Kutatási Tanács eredményeit és erősítheti befolyását, valamint javíthatja a végzett kutatások minőségét;

| e) | magatartási kódexet hoz létre, amely többek között az összeférhetetlenség megelőzésében ad eligazítást. |
| --- | --- |

e)

magatartási kódexet hoz létre, amely többek között az összeférhetetlenség megelőzésében ad eligazítást.

A Bizottság a Tudományos Tanács által az első albekezdés a), b), c), d) és e) pontja alapján kialakított állásfoglalásoktól csak abban az esetben tér el, ha úgy véli, hogy azok sértik e határozat rendelkezéseit. Ez utóbbi esetben a Bizottság intézkedéseket hoz az egyedi program végrehajtása és célkitűzései teljesítése folytonosságának fenntartása érdekében, megjelölve és kellően megindokolva a Tudományos Tanács állásfoglalásától való eltéréseket.

(3)   A Tudományos Tanács az I. melléklet I. részének 1.1. pontja szerinti megbízatással összhangban jár el.

(4)   A Tudományos Tanács kizárólag az egyedi programnak
  „A felderítő kutatásnak az Európai Kutatási Tanács tevékenységein keresztül történő
  megerősítése ▌” különös célkitűzéshez kapcsolódó részében kijelölt célkitűzések elérése érdekében, a 6. cikk (4) bekezdése szerinti alapelvek szerint jár el. Feddhetetlenül és tisztességesen jár el, és munkáját hatékonyan, a lehető legnagyobb átláthatóság mellett végzi.

8. cikk

Célzott végrehajtó struktúra

(1)   A célzott végrehajtó struktúra felel az igazgatási végrehajtásért és a program teljesítéséért – az I. melléklet I. részének 1.2. pontjában leírtaknak megfelelően –, és támogatja a Tudományos Tanácsot valamennyi feladatának ellátásában.

(2)   A Bizottság biztosítja, hogy a célzott végrehajtó struktúra szigorúan, hatékonyan, de a szükséges rugalmassággal, kizárólag az Európai Kutatási Tanács célkitűzései és követelményei alapján működjön.

III. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

8a. cikk

A végrehajtás nyomon követése és a végrehajtásról szóló tájékoztatás

(1)
     
  A Bizottság évenként értékeli a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását és arról jelentést készít a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 25. cikkével és e határozat III. mellékletével összhangban.

(2)
     
  A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a 9. cikkben említett bizottságot az egyedi program keretében végzett közvetett tevékenységek végrehajtásával kapcsolatos átfogó eredményekről, annak érdekében, hogy lehetővé tegye a bizottság számára a mihamarabbi megfelelő hozzájárulást a munkaprogramok – különösen a megközelítés és a stratégiai irányvonalak – előkészítéséhez, továbbá hogy idejekorán tájékoztatást nyújtson a „Horizont 2020” keretprogram keretében javasolt vagy finanszírozott minden tevékenységről, az e határozat IV. mellékletében foglaltaknak megfelelően.

9. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(1a)
     
  A bizottság az V. mellékletben szereplő különböző formációkban ülésezik, a tárgyalandó kérdések függvényében.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni.

(2a)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikke szerinti tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni.

(3)   Amikor a (2)
  és (2a)
  bekezdésben említett bizottság szakvéleményét írásbeli eljárás keretében kell kikérni, az írásbeli eljárás eredmény nélkül zárul abban az esetben, ha a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy ha a bizottsági tagok többsége ezt kéri.

10. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A
  3. cikk (2) bekezdésében említett,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó felhatalmazás e határozat hatálybalépésének időpontjától kezdődően a program időtartamára szól
  .

(3)   A Tanács bármikor visszavonhatja a
  3. cikk (2) bekezdésben említett
  felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot.

(5)   A
  3. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanács a jogi aktusról való értesítést követő két hónapon belül nem emelt ellene kifogást, vagy ha a Tanács az említett időtartam leteltét megelőzően tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. A Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik.

(6)   Az Európai Parlamentet tájékoztatni kell a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásáról, az azok ellen emelt kifogásokról, illetve a felhatalmazásnak a Tanács általi visszavonásáról.

11. cikk

Hatályon kívül helyező és átmeneti rendelkezések

(1)   A 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EGK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozat 2014. január 1-jén hatályát veszti.

(2)   Mindazonáltal az (1) bekezdésben említett határozatok alapján elindított tevékenységeket és az e határozatok alapján végzett tevékenységekhez kapcsolódó pénzügyi kötelezettségeket a befejezésükig e határozatok szabályozzák. Az (1) bekezdésben említett határozatokkal létrehozott bizottságok be nem fejezett munkáját szükség szerint az e határozat 9. cikkében említett bizottság veszi át.

(3)   Az egyedi programnak juttatott pénzügyi források technikai és adminisztratív segítségnyújtásra is fordíthatók az egyedi program és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EGK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatban részletezett intézkedések közötti átmenet biztosítása érdekében.

12. cikk

Hatályalépés

Ez a Határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

13. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...,

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2013. november 21-i álláspontja.

1

(2)  HL C [...], [...], [...] o.

2

(3)  HL C [...], [...], [...] o.

3

(4)  HL [...], [...], [...] o.

4

(5)  HL L 57., 2007.2.24., 14. o.

5

(6)  COM(2010)2020

6

(7)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

7

(8)  HL L 107., 1996.4.30., 12. o.

8

(9)  HL L 400., 2006.12.30., 86. o.

9

(10)  HL L 400., 2006.12.30., 243. o.

10

(11)  HL L 400., 2006.12.30., 272. o.

11

(12)  HL L 400., 2006.12.30., 299. o.

12

(13)  HL L 400., 2006.12.30., 368. o.

13

(14)  HL L [...], [...], [...] o.

14

I. MELLÉKLET

A tevékenységek főbb vonalai

A közvetett tevékenységek közös elemei

1.   PROGRAMOZÁS

1.1.   Általános szempontok

A(z) XX/2012/EU rendelet („Horizont 2020” keretprogram) egy sor elvet határoz meg egy programozáson alapuló olyan megközelítés előmozdítása céljából, melynek révén a tevékenységek stratégiai és integrált módon járulnak hozzá a rendelet célkitűzéseinek megvalósításához, valamint annak érdekében, hogy Unió-szerte biztosítva legyen az erős kiegészítő jelleg a többi kapcsolódó szakpolitikával és programmal.

A „Horizont 2020” keretprogram közvetett tevékenységeit a költségvetési rendeletben meghatározott finanszírozási formákon, különösen támogatásokon, pénzdíjakon, beszerzéseken és pénzügyi eszközökön keresztül hajtják végre. Minden finanszírozási forma rugalmasan használható a „Horizont 2020” keretprogram minden általános és különös célkitűzése tekintetében, felhasználásukat az adott különös célkitűzés sajátosságai alapján kell meghatározni.

Különös figyelmet fog kapni
  a kutatás és
  az innováció
  kiegyensúlyozott
  megközelítésének biztosítása, amely nem csupán új termékek és szolgáltatások tudományos és technikai áttörések alapján való kifejlesztésére korlátozódik, hanem olyan szempontokat is magában foglal, mint a létező technológiák újfajta alkalmazása, a folyamatos javítás, valamint a nem technológiai és a szociális innováció. Csak az innováció holisztikus megközelítése tud egyszerre társadalmi problémákat orvosolni és új, versenyképes vállalkozások és iparágak forrásává válni.

Különösen a társadalmi kihívások és az alap- és ipari technológiák esetében kapnak különös hangsúlyt
  az olyan tevékenységekkel kiegészített kutatási és innovációs
  tevékenységek,
  amelyek a forgalomba hozatalt és a végfelhasználói felhasználást készítik elő, így
  például a demonstráció, a prototípus-készítés vagy a koncepciótervek validálása. Ez adott esetben a szociális innovációt, valamint a keresletoldali megközelítéseket – például az előzetes szabványosítást, a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést és az innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzést, a szabványosítást – és más felhasználó-központú intézkedéseket támogató tevékenységeket is magában foglalja, hogy felgyorsítsa az innovatív termékek és szolgáltatások piacra bocsátását és terjesztését. Ezen túlmenően ▌megfelelő lehetőség nyílik majd az alulról felfelé építkező megközelítések alkalmazására
  a pályázati felhívások tekintetében, továbbá a munkaprogramok keretében a tevékenységeket nagy vonalakban határozzák meg
  .
  Minden kihívást és technológiát illetően
  nyitott, egyszerű és gyors
  programok lesznek
  , hogy Európa legjobb kutatói, vállalkozói és vállalkozásai lehetőséget kapjanak az általuk választott úttörő megoldások előterjesztésére.

A „Horizont 2020” keretprogram megvalósítása során történő részletes prioritásmeghatározás magában foglalja a kutatás programozásának a szakpolitika kialakításával szorosan összehangolt, ugyanakkor a hagyományos ágazati politikák határain átlépő irányítási módok használatával történő stratégiai megközelítését. Ez szilárd tényeken, elemzésen és előrejelzésen alapul majd, és az előrehaladást megbízható eredményességi mutatókkal fogják mérni. Az irányítás és programozás e több területet érintő megközelítése lehetővé teszi majd a „Horizont 2020” keretprogram minden különös célkitűzése közötti hatékony koordinációt, és lehetővé fogja tenni a több célkitűzésre kiterjedő kihívások – ilyen például a fenntarthatóság, az éghajlatváltozás,
  a társadalom- és bölcsészettudományok
  vagy a tengeri tudományok és technológiák – kezelését.

A prioritások meghatározása egyúttal széles körű tájékoztatáson és tanácsadáson alapul majd. Adott esetben részt vesznek benne olyan független szakértői csoportok, amelyeket kifejezetten a „Horizont 2020” keretprogram vagy annak bármelyik konkrét célkitűzése végrehajtására vonatkozó tanácsadásra hoztak létre. Ezeknek a szakértői csoportoknak a lefedett területeken megfelelő szakértelemmel és tudással, valamint sokszínű szakmai háttérrel kell rendelkezniük, beleértve
  a tudományos élet,
  az ipar és a civil társadalom képviselőinek a részvételét.
  Figyelembe kell továbbá venni adott esetben az Európai Kutatási Térséggel Foglalkozó Bizottság és az EKT-hez kapcsolódó más csoportok, valamint az Európai Vállalkozáspolitikai Csoport szakvéleményét a stratégiai prioritások meghatározásáról és kialakításáról.

A prioritások meghatározásakor ezenkívül figyelembe vehetők az európai technológiai platformok stratégiai kutatási menetrendjei
  , a közös programozási kezdeményezések
  vagy az európai innovációs partnerségektől kapott információk is. Adott esetben a „Horizont 2020” keretprogram révén támogatott, közszférán belüli partnerségek és a köz- és magánszféra közötti partnerségek is hozzájárulhatnak a prioritásmeghatározás folyamatához és a végrehajtáshoz a „Horizont 2020” keretprogramról szóló határozatban meghatározott rendelkezésekkel összhangban. A megfelelő módszerek – pl. konszenzuskereső konferenciák, részvételen alapuló technológiai értékelés vagy a kutatási és innovációs folyamatokban való közvetlen részvétel – alapján a végfelhasználókkal, a polgárokkal és a civil társadalmi szervezetekkel való rendszeres érintkezés ugyancsak a prioritásmeghatározási folyamat egyik alapköve lesz.

Mivel a „Horizont 2020” keretprogram hét évre szól, a gazdasági, társadalmi és szakpolitikai környezet, amelyben működni fog, jelentősen megváltozhat még a program futamideje alatt. A „Horizont 2020” keretprogramnak képesnek kell lennie alkalmazkodni ezekhez a változásokhoz. Ezért mindegyik különös célkitűzésben benne rejlik majd a lehetőség a lentiekben részletezett tevékenységeken kívüli tevékenységek támogatására, amennyiben ezt a jelentősebb fejleményekre, szakpolitikai igényekre vagy előre nem látható eseményekre való reagálás megfelelően indokolja.

A különböző részek keretében támogatott tevékenységeket és különös célkitűzéseiket oly módon kell végrehajtani, hogy adott esetben biztosítva legyen közöttük az összhang és a kiegészítő jelleg.

▌

1.2.   Kockázatfinanszírozáshoz jutás

A „Horizont 2020” keretprogram két eszközzel fogja segíteni a vállalatokat és más típusú szervezeteket a hitelhez, a garanciákhoz és a tőkefinanszírozáshoz jutásban.

Az adósságfinanszírozó eszköz keretében az egyedi kedvezményezettek kutatási és innovációs célú beruházásokra fordítható hitelekhez juthatnak; garanciák nyújthatók a kedvezményezetteknek hitelező pénzügyi
  közvetítők
  számára; továbbá hitelek és garanciák kombinációi, valamint garanciák vagy viszontgaranciák biztosíthatók a nemzeti, regionális
  és helyi
  adósságfinanszírozási programokhoz. Az eszközön belül a kkv-kkel foglalkozó rész kifejezetten a kutatás- és innovációvezérelt kkv-knek nyújt kölcsönöket a vállalkozások versenyképességét és a kkv-kat segítő program
  (COSME)
  hitelgarancia-eszköze nyújtotta finanszírozás kiegészítéseképpen.

A tőkefinanszírozási eszköz a fejlődés korai szakaszában lévő független vállalkozásoknak biztosít kockázati és/vagy mezzanine-tőkét (start-up rész). Az eszköz révén továbbá – a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő programnak
  (COSME)
  a növekedést szolgáló tőkefinanszírozási eszköze együttes alkalmazásával – terjeszkedési és növekedési befektetések eszközölhetők, beleértve az alapok alapjába való befektetést is.

Ezek az eszközök központi szerepet fognak betölteni a „Hozzáférés a kockázati tőkéhez” különös célkitűzés tekintetében, de azokat adott esetben a „Horizont 2020” keretprogram valamennyi különös célkitűzése vonatkozásában használni lehet.

A tőkefinanszírozási eszköz és a hitelfinanszírozási eszköz kkv-kkel foglalkozó részét azon két uniós pénzügyi eszköz részeként kell megvalósítani, amelyek a kkv-k kutatási-innovációs tevékenységét és növekedését hitel- és tőkefinanszírozással támogatják, a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program
  (COSME)
  hitel- és tőkefinanszírozási eszközeinek együttes alkalmazásával.

1.3.
     Tájékoztatás
  , felhasználás
  és terjesztés

Az uniós szinten finanszírozott kutatás és innováció egyik fő többletértéke az a lehetőség, hogy az eredményekről való tájékoztatással, azok
  felhasználásával és
  terjesztésével az egész kontinensen növelhető a hatásuk. A „Horizont 2020” keretprogram ezért valamennyi különös célkitűzése tekintetében tartalmazni fogja a terjesztési (beleértve a
  tudományos publikációkhoz
  való szabad hozzáférést), tájékoztatási és a párbeszéddel kapcsolatos tevékenységek célzott támogatását, különös tekintettel a végfelhasználóknak, a polgároknak
  , a tudományos élet képviselőinek
  , a civil társadalmi szervezeteknek, valamint az ágazatnak és a szakpolitikai döntéshozóknak az eredményekről való tájékoztatására. Ennek érdekében a „Horizont 2020” keretprogram információátviteli hálózatokat is felhasználhat. A „Horizont 2020” keretprogram keretében megvalósuló kommunikációs tevékenységek során
  hangsúlyozni kell, hogy az eredményeket uniós finanszírozás segítségével érték el, továbbá
  kiadványok, rendezvények, tudástárak, adatbázisok, honlapok vagy a közösségi média célzott használata révén tájékoztatni kell a nyilvánosságot a kutatás és az innováció fontosságáról.

▌

2.
     KIEGÉSZÍTŐ JELLEG, VALAMINT TÖBB TERÜLETET ÉRINTŐ KÉRDÉSEK ÉS TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

A „Horizont 2020” keretprogram három fő része határozza meg azt a három célkitűzést, amelyekre a keretprogram épül: a kiváló tudomány létrehozását, az ipari vezető szerep kivívását és a társadalmi kihívások kezelését. Különös figyelmet kap majd az egyes részek közötti megfelelő koordináció biztosítása és a különös célkitűzések közötti szinergiák teljes mértékű kihasználása az Unió magasabb szintű szakpolitikai célkitűzéseire gyakorolt együttes hatásuk maximalizálása érdekében. A „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseinek megvalósításában ezért erős hangsúlyt kapnak a hatékony megoldások, messze meghaladva a pusztán hagyományos tudományos és technológiai területekre és gazdasági ágazatokra épülő megközelítést.

A „Horizont 2020” keretprogram elősegíti a „Kiváló tudomány” című I. rész,
  az „Ipari vezető szerep” című II. rész,
  valamint a
  „Társadalmi
  kihívások
  ” című III. rész
  közötti, több területet érintő tevékenységeket, hogy ezek együttesen új tudást, jövőbeli és feltörekvő technológiákat, kutatási infrastruktúrát és kulcskompetenciákat hozzanak létre. A kutatási infrastruktúrákat ugyancsak mozgósítani fogják a szélesebb körű társadalmi felhasználás érdekében, például a közszolgáltatások, a tudomány népszerűsítése, a polgári biztonság és kultúra terén. Ezenkívül a Közös Kutatóközpont közvetlen tevékenységeinek végrehajtása során elvégzendő prioritásmeghatározást és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) tevékenységeit megfelelő módon összehangolják majd a „Horizont 2020” keretprogram más részeivel.

Sok esetben az Európa 2020 stratégia és az Innovatív Unió célkitűzéseihez való hatékony hozzájárulás olyan megoldások kifejlesztését követeli meg, amelyek interdiszciplináris természetűek, és ezért a „Horizont 2020” keretprogram több különös célkitűzését is érintik. A „Horizont 2020” keretprogram különös rendelkezéseket tartalmaz az ilyen, több területet érintő tevékenységek ösztönzésére, többek között a költségvetések hatékony egymáshoz kapcsolásával. Ennek része az is, hogy a társadalmi kihívások és az alap- és ipari technológiák kapcsán fel lehet használni a biztosított pénzügyi eszközöket és a célzott kkv-eszközt.

A több területet érintő
  tevékenységek kulcsfontosságúak lesznek
  továbbá a fontos technológiai áttörések létrehozásához szükséges, a társadalmi kihívások és az alap- és ipari technológiák közötti kölcsönhatások ösztönzésében. Ilyen kölcsönhatások létrehozhatóak például: az e-egészségügy, az intelligens hálózatok, az intelligens közlekedési rendszerek, az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenységek integrálása, a nanomedicina, a könnyű járművek fejlett anyagai, vagy a bioalapú ipari folyamatok és termékek kifejlesztése területén. Erős szinergiákat fognak tehát kialakítani a társadalmi kihívások és az általános alap- és ipari technológiák kifejlesztése között. Ezt kifejezetten figyelembe veszik majd a többéves stratégiák kidolgozása és az egyes különös célkitűzésekhez tartozó prioritások meghatározása során. Szükséges lesz, hogy a különböző nézőpontokat képviselő szereplők teljes mértékben részt vegyenek a végrehajtásban, és sok esetben olyan tevékenységekre lesz szükség, amelyek egyesíteni képesek az érintett alap- és ipari technológiák és társadalmi kihívások tekintetében biztosított forrásokat.

Különös figyelmet kap a „Horizont 2020” keretprogram által finanszírozott és a más uniós finanszírozási programok által támogatott tevékenységek
  koordinálása, utóbbiak alatt értve például
  a közös
  agrárpolitikát
  , a közös halászati
  politikát, a Life+ programot
  vagy az „Erasmus mindenkinek” elnevezésű új uniós oktatási, képzési, ifjúsági és
  sportprogramot
  , az „Egészségügy a növekedésért”
  programot és az Unió külső és fejlesztési finanszírozási programjait
  . Ennek része a kohéziós
  politikához
  való megfelelő illeszkedés
  az intelligens szakosodást célzó nemzeti és regionális kutatási és innovációs stratégiák összefüggésében
  , amelyek esetében a kutatás és az innováció regionális szintű kapacitásépítésének támogatása a „kiválóság lépcsőjeként” működhet, a regionális kiválósági központok létrehozása hozzásegíthet az európai innovációs rés bezárásához, illetve a nagyléptékű demonstrációs és kísérleti projektek támogatása elősegítheti az európai ipari vezető szerep célkitűzésének megvalósítását.

A.
     
  Társadalom- és bölcsészettudományok

A társadalom- és bölcsészettudományi kutatást teljes körűen integrálni fogják a „Horizont 2020” keretprogram általános célkitűzéseinek mindegyikébe. Ez bőséges lehetőséget ad majd az ilyen irányú kutatás támogatására az Európai Kutatási Tanácson, a Marie Skłodowska-Curie-tevékenységeken vagy a „Kutatási infrastruktúra” különös célkitűzésen keresztül.

Ennek céljából a társadalom- és bölcsészettudományok is azon tevékenységek alapvető elemét fogják képezni, amelyek az ipari vezető szerep fokozásához és az egyes társadalmi kihívások megoldásához szükségesek. Az utóbbi tekintetében ez magában foglalja az alábbiakat: az egészséget meghatározó tényezők megértése és az egészségügyi ellátórendszerek hatékonyságának optimalizálása, a vidéki térségeket előmozdító szakpolitikák támogatása, az európai kulturális örökség és gazdagság kutatása és megőrzése, a tájékozott fogyasztói döntések elősegítése, egy tudáson és információn alapuló, befogadó digitális ökoszisztéma létrehozása, megbízható döntéshozatal az energiapolitikában és a fogyasztóbarát európai villamosenergia-hálózat biztosításában és a fenntartható energiarendszerre való átállás, a kutatásalapú közlekedési szakpolitika és tervezés támogatása, az éghajlatváltozással kapcsolatos mérséklési és alkalmazkodási stratégiák, erőforrás-hatékonysági kezdeményezések és a zöld és fenntartható gazdaság irányában tett intézkedések, továbbá a biztonsági, valamint a kockázatokkal és az irányítással kapcsolatos kérdések kulturális és társadalmi-gazdasági vonatkozásai (ideértve a jogi és az emberi jogi szempontokat is)..

Ezenkívül az „Európa a változó világban – inkluzív, innovatív és reflektív társadalmak” különös célkitűzés keretében támogatni fogják a társadalom- és bölcsészettudományi kutatásokat az olyan horizontális jellegű kérdésekben, mint például az intelligens és fenntartható növekedés biztosítása, az európai társadalmakban végbemenő társadalmi, kulturális és magatartásbeli átalakulások, a szociális innováció, az állami szektor innovációja vagy Európa mint globális szereplő helyzete.

B.
     
  Tudomány és társadalom

El kell mélyíteni a tudomány és a társadalom közötti kapcsolatot és kölcsönhatást, valamint a felelős kutatásnak és innovációnak, illetve a tudomány oktatásának, a tudományos ismeretterjesztésnek és kultúrának az előmozdítását, továbbá meg kell erősíteni a tudományba vetett közbizalmat a „Horizont 2020” keretprogram tevékenységein keresztül, támogatva a polgárok és a civil társadalom tájékozottságon alapuló részvételét és a polgárokkal folyó párbeszédet a kutatási és innovációs kérdésekben.

C.
     
  Nemek

Az EU kötelezettségének tekinti a nemek közötti egyenlőség előmozdítását a tudomány és az innováció területén. A „Horizont 2020” keretprogramban figyelmet kap majd a nemek kérdése – mint több területet érintő kérdés – a férfiak és nők közötti egyensúly hiányának orvoslása, valamint a nemek dimenziójának a kutatási és innovációs programozásba és tartalmakba történő integrálása érdekében.

D.
     
  Kis- és középvállalkozások (kkv-k)

A „Horizont 2020” keretprogram integrált módon ösztönözni és támogatni fogja a kkv-k fokozott részvételét valamennyi különös célkitűzést érintően.

Azt követően, hogy a kkv-k számára kedvezőbb feltételek állnak rendelkezésre a „Horizont 2020” keretprogramban való részvételre, a „Horizont 2020” keretprogram 18. cikke alapján az „Innováció a kis- és középvállalkozásoknál” különös célkitűzésben (célzott kkv-támogató eszköz) meghatározott célzott intézkedések alkalmazandók a „Vezető szerep az alap- és ipari technológiák területén” különös célkitűzésben és a „Társadalmi kihívások” című III. részben. Az integrált megközelítés eredményeképpen ezek összesített költségvetésének várhatóan körülbelül 20 %-a jut majd a kkv-kra.

Különleges figyelmet kell szentelni a kkv-k megfelelő képviseletére a köz- és magánszféra közötti partnerségekben.

DA.
     
  A gyorsított innovációt célzó eszköz

A gyorsított innovációt célzó eszköz időben jelentősen lerövidíti majd az ötlettől a piacig tartó utat, és várhatóan növeli az iparnak a „Horizont 2020” keretprogramban való részvételét, valamint az új pályázók részvételét.

A „Horizont 2020” keretrendelet 18a. cikkével összhangban a gyorsított innovációt célzó eszköz keretében a „piacközeli” intézkedések kapnak támogatást a „Vezető szerep az alap- és ipari technológiák területén” különös célkitűzésben és a társadalmi kihívások területén, mégpedig egy folyamatosan nyitott pályázati felhíváson alapuló, alulról építkező logika alapján, amely során a támogatások odaítéléséhez szükséges idő nem haladja meg a hat hónapot. A gyorsított innovációt célzó eszköz hozzájárul az európai innovációhoz, növelve ezáltal az Unió versenyképességét.

E.
     
  A részvétel kiszélesítése

A tagállamok kutatási és innovációs potenciálja az utóbbi időben tapasztalható, kismértékű konvergenciát leszámítva továbbra is nagyon különböző, így mély szakadék húzódik a „vezető innovátorok” és a „lemaradó innovátorok” között. Az intézkedéseknek elő kell segíteniük az európai kutatási és innovációs szakadék megszüntetését, mégpedig az európai strukturális és beruházási alapokkal kialakítandó szinergiák ösztönzése révén, valamint olyan különös intézkedésekkel, melyek célja, hogy a kiválóság az alacsony kutatási, fejlesztési és innovációs teljesítményű régiókban is kibontakozzon, és ezáltal szélesedjen a „Horizont 2020” keretprogramban részt vevők köre, és hozzá lehessen járulni az Európai Kutatási Térség megvalósításához.

F.
     
  Nemzetközi együttműködés

A „Horizont 2020” keretprogramban meghatározott számos különös célkitűzés – különösen az Unió fejlesztési és külpolitikájához és nemzetközi kötelezettségeihez kapcsolódó célkitűzések – hatékony megvalósításához szükséges a harmadik országokból való partnerekkel folytatott nemzetközi együttműködés. Ez a helyzet valamennyi, a „Horizont 2020” keretprogram által megoldandó, globális természetű társadalmi kihívás tekintetében. Szintén elengedhetetlen a nemzetközi együttműködés az alap- és felderítő kutatásban, a feltörekvő tudományos és technológiai lehetőségek kamatoztatása érdekében. A kutatók és az innovatív munkaerő nemzetközi mobilitásának elősegítése ezért kulcsfontosságú a globális együttműködés elmélyítésében. A nemzetközi tevékenységek ugyanennyire fontosak az európai ipar versenyképességének növelése szempontjából azáltal, hogy elősegítik az új technológiák meghonosítását és kereskedelmét, például világszerte elismert szabványok és átjárhatósági iránymutatások kifejlesztésével és az európai megoldások Európán kívüli elfogadásának és alkalmazásának elősegítésével. A nemzetközi tevékenységeknek hatékony és méltányos tudásátadási kereten kell alapulniuk, amely kulcsfontosságú az innováció és a növekedés szempontjából.

A „Horizont 2020” keretprogramban a nemzetközi együttműködés fókuszában a következő három országcsoporttal való együttműködés áll:

| 1) | iparosodott és feltörekvő országok; |
| --- | --- |

1)

iparosodott és feltörekvő országok;

| 2) | a bővítési folyamatban részt vevő és a szomszédos országok; és |
| --- | --- |

2)

a bővítési folyamatban részt vevő és a szomszédos országok; és

| 3) | fejlődő országok. |
| --- | --- |

3)

fejlődő országok.

A „Horizont 2020” keretprogram adott esetben biregionális és multilaterális szinten is elősegíti az együttműködést. A kutatás és az innováció terén folytatott nemzetközi együttműködés az egyik legfontosabb szempont az Unió globális kötelezettségvállalásaiban, és fontos szerepet játszik az Unió fejlődő országokkal fenntartott partnerségében, például a millenniumi fejlesztési célok megvalósításában.

A „Horizont 2020” keretprogram 21. cikke meghatározza a harmadik országokból származó szervezetek és a nemzetközi szervezetek részvételének általános elveit. Mivel a kutatásnak és az innovációnak komoly hasznára válik a harmadik országok iránti nyitottság, a „Horizont 2020” keretprogram az általános nyitottság elve szerint folytatja működését, miközben ösztönzi a harmadik országbeli programokhoz való, viszonosságon alapuló hozzáférést. Adott esetben és különösen a szellemi tulajdonnal kapcsolatos európai érdekek védelmében óvatosabb megközelítést is lehet alkalmazni.

Ezeken kívül számos célzott tevékenységet kell majd végrehajtani a nemzetközi együttműködés közös érdekeken, prioritásokon és kölcsönös hasznon alapuló stratégiai megközelítésének alkalmazásával, valamint a tagállamok tevékenységeivel való összhang és koordináció elősegítésével. Ennek része lesz egy, a közös ajánlati felhívásokat támogató mechanizmus, valamint a programok harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való közös finanszírozásának lehetősége. Törekedni kell a más uniós szakpolitikákkal fennálló szinergiákra.

Továbbra is törekedni kell a nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés stratégiai fórumával (SFIC) való együttműködésre.

Az egyéb együttműködési lehetőségek sérelme nélkül, ilyen nemzetközi stratégiai együttműködés alakítható ki például az alábbi területeken:

| a) | a HIV, a malária, a tuberkulózis és az elhanyagolt betegségek elleni orvosi beavatkozásokkal kapcsolatos klinikai vizsgálatokra vonatkozó „Európai és fejlődő országok közötti partnerség a klinikai vizsgálatokban” program (EDCTP2) folytatása; |
| --- | --- |

a)

a HIV, a malária, a tuberkulózis és az elhanyagolt betegségek elleni orvosi beavatkozásokkal kapcsolatos klinikai vizsgálatokra vonatkozó „Európai és fejlődő országok közötti partnerség a klinikai vizsgálatokban” program (EDCTP2) folytatása;

| b) | támogatás a Human Frontier Science Program (HFSP) elnevezésű nemzetközi kutatási programba való éves tagdíjfizetés révén, hogy a G7-ek körébe nem tartozó uniós tagállamok teljes körűen hasznosíthassák a HFSP nyújtotta finanszírozást; |
| --- | --- |

b)

támogatás a Human Frontier Science Program (HFSP) elnevezésű nemzetközi kutatási programba való éves tagdíjfizetés révén, hogy a G7-ek körébe nem tartozó uniós tagállamok teljes körűen hasznosíthassák a HFSP nyújtotta finanszírozást;

| c) | a ritka betegségek nemzetközi konzorciuma, néhány uniós tagállam és harmadik ország részvételével. A kezdeményezés célja diagnosztikai tesztek kifejlesztése a legtöbb ritka betegségre és 200 új terápia kifejlesztése a ritka betegségekre 2020-ig; |
| --- | --- |

c)

a ritka betegségek nemzetközi konzorciuma, néhány uniós tagállam és harmadik ország részvételével. A kezdeményezés célja diagnosztikai tesztek kifejlesztése a legtöbb ritka betegségre és 200 új terápia kifejlesztése a ritka betegségekre 2020-ig;

| d) | a tudásalapú bio-gazdasággal foglalkozó nemzetközi fórum (International Knowledge-Based Bio-Economy Forum) és az EU–USA biotechnológiai kutatási munkacsoport tevékenységeinek támogatása, illetve együttműködési kapcsolatok a tárgykörhöz tartozó nemzetközi szervezetekkel és kezdeményezésekkel (ilyenek például a mezőgazdasági üvegházhatású gázokkal és az állategészségüggyel foglalkozó globális kutatási szövetségek); |
| --- | --- |

d)

a tudásalapú bio-gazdasággal foglalkozó nemzetközi fórum (International Knowledge-Based Bio-Economy Forum) és az EU–USA biotechnológiai kutatási munkacsoport tevékenységeinek támogatása, illetve együttműködési kapcsolatok a tárgykörhöz tartozó nemzetközi szervezetekkel és kezdeményezésekkel (ilyenek például a mezőgazdasági üvegházhatású gázokkal és az állategészségüggyel foglalkozó globális kutatási szövetségek);

| e) | hozzájárulás az olyan multilaterális folyamatokhoz és kezdeményezésekhez, mint például az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC), a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) és a Föld-megfigyelési csoport (GEO); |
| --- | --- |

e)

hozzájárulás az olyan multilaterális folyamatokhoz és kezdeményezésekhez, mint például az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC), a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) és a Föld-megfigyelési csoport (GEO);

| f) | az Unió és két fontos, a világűrt meghódító ország – az Amerikai Egyesült Államok és Oroszország – közötti, világűrrel kapcsolatos párbeszéd rendkívül értékes és alapjául szolgál a világűrben folytatott stratégiai partneri együttműködéseknek; |
| --- | --- |

f)

az Unió és két fontos, a világűrt meghódító ország – az Amerikai Egyesült Államok és Oroszország – közötti, világűrrel kapcsolatos párbeszéd rendkívül értékes és alapjául szolgál a világűrben folytatott stratégiai partneri együttműködéseknek;

| g) | az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok kormánya között 2010. november 18-án a belbiztonság/polgári biztonság területén megvalósuló kutatási együttműködési tevékenységekről szóló végrehajtási megállapodás; |
| --- | --- |

g)

az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok kormánya között 2010. november 18-án a belbiztonság/polgári biztonság területén megvalósuló kutatási együttműködési tevékenységekről szóló végrehajtási megállapodás;

| h) | a fejlődő országokkal – ideértve a szubszaharai afrikai országokat – a szegénység enyhítését szolgáló decentralizált energiatermelés területén folytatott együttműködés; |
| --- | --- |

h)

a fejlődő országokkal – ideértve a szubszaharai afrikai országokat – a szegénység enyhítését szolgáló decentralizált energiatermelés területén folytatott együttműködés;

| (i) | az újgenerációs bioüzemanyagokra és a biomassza egyéb felhasználására vonatkozó, Brazíliával együttműködésben végzett kutatás folytatása. |
| --- | --- |

(i)

az újgenerációs bioüzemanyagokra és a biomassza egyéb felhasználására vonatkozó, Brazíliával együttműködésben végzett kutatás folytatása.

Ezen túlmenően célszerű támogatni a célzott horizontális intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a „Horizont 2020” keretprogram egészére jellemző legyen a nemzetközi együttműködés koherens és hatékony fejlesztése.

G.
     
  A fenntartható fejlődés és az éghajlatváltozás

A „Horizont 2020” keretprogram ösztönzi és támogatja azokat a tevékenységeket, amelyek célja a tágabb értelemben vett fenntartható fejlődést és az éghajlatváltozás elleni küzdelmet elősegítő új eljárások és technológiák kifejlesztése terén folyó versenyben az Európa által elfoglalt vezető szerep kiaknázása. Az ilyen horizontális megközelítés – a „Horizont 2020” keretprogram valamennyi prioritásába teljes körűen integrálva – elősegíti azt, hogy az EU virágozhasson a karbonszegény és korlátozott erőforrásokkal rendelkező világban, és ezzel párhuzamosan erőforrás-hatékony, fenntartható és versenyképes gazdaságot építsen.

H.
     
  A felfedezés és a piaci alkalmazás közötti távolság áthidalása

A „Horizont 2020” keretprogramban szereplő áthidaló intézkedések célja a felfedezés és a piaci alkalmazás közötti távolság áthidalása, amelynek eredménye adott esetben az elképzelések hasznosítása és forgalomba hozatala. Az intézkedéseknek széles körű innovációs koncepcióra kell épülniük, és ösztönözniük kell az ágazatközi innovációt.

I
     
  Több területre kiterjedő támogatási intézkedések

A több területre kiterjedő kérdéseket transzverzális intézkedések támogatják, az alábbiak elősegítése érdekében: a kutatási szakma vonzerejének növelése, ideértve a Kutatók Európai Chartájában foglalt alapelveket; az Innovatív Unió és az EKT – ideértve az öt EKT-kezdeményezést – tudásalapjának, fejlesztésének és támogatásának megerősítése; a különböző területeken a „Horizont 2020” legjobban teljesítő kedvezményezettjeinek és projektjeinek jelképes díjak révén történő elismerése; az Innovatív Uniót támogató keretfeltételek javítása, ideértve a szellemi tulajdonjogok kezeléséről szóló bizottsági ajánlás

   (1)

  alapelveit, valamint a szellemi tulajdonjogok valorizációját célzó európai szintű eszköz létrehozása lehetőségének feltárását is; a kiváló kutatók és innovátorok nemzetközi hálózatainak – például a COST-nak – az igazgatása és koordinálása.

3.   PARTNERSÉGEK KIALAKÍTÁSA

A fenntartható európai növekedés elérése érdekében optimalizálni kell a magán- és közszereplők hozzájárulását. Ez létfontosságú az európai kutatási térség megszilárdításához és az Innovatív Unió, az európai digitális menetrend és az Európa 2020 stratégia más kiemelt kezdeményezéseinek eredményességéhez. A felelősségteljes kutatás és innováció továbbá megköveteli, hogy a legjobb megoldások a különböző nézőpontokkal, de azonos érdekekkel rendelkező partnerek közreműködéséből származzanak.

A „Horizont 2020” keretprogram teret és világosan megállapított kritériumokat biztosít a közszférán belüli, illetve a köz- és magánszféra közötti partnerségek létrehozására. A köz- és magánszféra partnerségei a közszféra és a magánszféra szereplőinek szerződéses megállapodásán alapulhatnak, és korlátozott esetekben intézményesített partnerségek is lehetnek (ideértve például a közös technológiai kezdeményezéseket és az egyéb közös vállalkozásokat).

A „Horizont 2020” keretprogram támogathat már létező, közszférán belüli és a köz- és magánszféra között létrejövő partnerségeket, amennyiben azok a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseit valósítják meg, hozzájárulnak az EKT megvalósításához, megfelelnek a „Horizont 2020” keretprogramot létrehozó rendeletben meghatározott kritériumoknak, és jelentős előrehaladást mutattak a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram (FP7) keretében.

A fenti feltételek szerint további támogatás nyújtható többek között az alábbi, a hatodik és/vagy hetedik kutatási keretprogramban támogatott, a 185. cikk szerinti kezdeményezéseknek: az európai és fejlődő országok klinikai kísérletek területén létrejött partnersége (EDCTP), a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló program (AAL), a balti-tengeri kutatási és fejlesztési program (BONUS), az Eurostars program és az európai metrológiai kutatási program. További támogatás nyújtható az európai stratégiai energiatechnológiai terv (a SET-terv) keretében létrehozott európai energiakutatási szövetségnek (EERA).
  A „Horizont 2020” keretprogram keretében közös programozási kezdeményezések is támogathatók a [keretrendelet] 20. cikkében említett eszközök – többek között a Szerződés 185. cikke szerinti kezdeményezések – révén.

A fenti feltételek szerint további támogatás nyújtható az alábbi, a hetedik kutatási keretprogram keretében a Szerződés 187. cikke szerint létrehozott közös vállalkozásoknak: az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI), Tiszta Égbolt kezdeményezés, „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR), Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH), valamint a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezés (ARTEMIS) és a nanoelektronika (ENIAC). E két utóbbit egy közös kezdeményezés keretében lehet egyesíteni.

A fenti feltételek szerint további támogatás nyújtható a következő egyéb, a hetedik kutatási keretprogramban támogatott állami-magán partnerségeknek: a jövő üzemei, energiahatékony épületek, a környezetbarát autókra vonatkozó európai kezdeményezés, a jövő internete. Szintén további támogatás nyújtható a SET-terv keretében létrehozott európai ipari kezdeményezéseknek.

A „Horizont 2020” keretprogramon belül további, közszektoron belüli, illetve köz-magán partnerségek indíthatók, amennyiben megfelelnek a meghatározott kritériumoknak. ▌

I. RÉSZ

KIVÁLÓ TUDOMÁNY

1.   EURÓPAI KUTATÁSI TANÁCS

Az Európai Kutatási Tanács (EKT) elősegíti a világszínvonalú felderítő kutatást. A jelenkori ismeretek határainak és az azokon túli területeknek a kutatása elsődleges fontosságú a gazdasági és társadalmi jólét szempontjából, ám egyúttal kockázatos vállalkozás, amely új, kihívásokkal teli kutatási területeken halad, és amelyet a tudományágak közötti választóvonalak hiánya jellemez.

Az ismeretek határain történő kutatás terén történő érdemi előrelépés ösztönzésére az EKT támogatni fog kutatócsoportokat bármilyen tudományos és technológiai alapkutatás végzésében a „Horizont 2020” keretprogram hatálya alá tartozó területeken, többek között a műszaki tudományok, a társadalomtudományok és a bölcsészettudományok területén. Adott esetben, az EKT célkitűzéseinek és a hatékony végrehajtás igényének megfelelően ▌konkrét célcsoportok (pl.
  pályakezdő
  kutatók/újonnan alakult kutatócsoportok) is figyelembe vehetők. Különös figyelmet kell fordítani az ismeretek határán és a tudományágak találkozási pontjain elhelyezkedő, kialakulóban lévő és gyorsan növekvő területekre.

Az EKT kortól
  , nemtől
  és nemzeti hovatartozástól függetlenül támogatja a független kutatókat – beleértve a független kutatásvezetővé válás felé haladó pályakezdő kutatókat is – abban, hogy kutatásaikat Európában végezzék.

Az EKT kiemelt prioritásként kezeli a kiváló elképzelésekkel rendelkező legjobb pályakezdő kutatók megfelelő mértékű támogatását függetlenné válásuk azon kritikus szakaszában, amikor kialakítják és stabilizálják kutatócsoportjukat és kutatási programjukat. Az EKT emellett továbbra is megfelelő szintű támogatást nyújt a már elismert kutatóknak.

Az EKT a kutatók általi javaslatokra épülő megközelítést alkalmaz. Ez azt jelenti, hogy az EKT olyan projekteket fog támogatni, amelyeket a kutatók a pályázati felhívások tárgykörén belül az általuk kiválasztott témákban valósítanak meg. A pályázatokat kizárólag a szakmai értékelés eredményeként megállapított kiválóság kritériuma alapján fogja értékelni, figyelembe véve az új kutatócsoportok,
  a pályakezdő
  kutatók, valamint a tapasztalt kutatócsoportok által felmutatott kiválóságot, és különös figyelmet fordítva az úttörő jellegű és ebből következően nagy tudományos kockázattal járó kutatásra irányuló pályázatokra.

Az EKT tudományos meghatározottságú
  , autonóm
  finanszírozó szervezetként fog működni, amelynek része a független Tudományos Tanács és az azt támogató, kis létszámú és költséghatékony, célzott végrehajtó struktúra.

Az EKT Tudományos Tanácsa meg fogja határozni az általános tudományos stratégiát, és teljes jogkörrel fog rendelkezni a finanszírozandó kutatások típusára vonatkozó döntések meghozatalában.

A Tudományos Tanács meghatározza az EKT alább részletezett tudományos stratégiáján alapuló célkitűzések elérését szolgáló munkaprogramot. A tudományos stratégiával összhangban kidolgozza a szükséges nemzetközi együttműködési kezdeményezéseket, többek között a tájékoztató tevékenységeket, amelyek által a világ más részein dolgozó legjobb kutatók jobban megismerhetik az EKT-t.

A Tudományos Tanács folyamatos jelleggel nyomon fogja követni az EKT működését
  és értékelési eljárásait
  , és rendszeresen mérlegeli, miként érhetők el a legjobb módon annak általános célkitűzései. Szükség szerint kialakítja az EKT támogatási intézkedéseiből álló csomagot, hogy választ adhasson az újonnan megjelenő igényekre.

Az EKT saját működésében is a kiválóságra törekszik. A Tudományos Tanáccsal és a célzott végrehajtó struktúrával kapcsolatos adminisztratív és munkaerőköltségek összhangban lesznek a kis létszámú és költséghatékony igazgatás követelményével. Az EKT az adminisztratív költségeket a világszínvonalú végrehajtáshoz szükséges források biztosításával összhangban a minimumon fogja tartani, hogy maximalizálja a felderítő kutatás finanszírozását.

Az EKT támogatásainak odaítélése és a kapcsolódó igazgatási feladatok ellátása a kiválóságot középpontba helyező, a kezdeményezést ösztönző és a rugalmasságot az elszámoltathatósággal ötvöző egyszerű
  és átlátható
  eljárások alapján fog történni. Ezen elvek érvényesülésének biztosítására az EKT folyamatosan kutatni fogja, milyen további módokon javíthatók és egyszerűsíthetők eljárásai.

Tekintetbe véve az EKT mint tudományos meghatározottságú finanszírozó szervezet egyedi szerkezetét és szerepét, tevékenységeinek végrehajtását és irányítását a Tudományos Tanács teljes mértékű bevonásával folyamatosan ellenőrizni és értékelni fogjuk, hogy értékelhetők legyenek eredményei, és a tapasztalatok alapján lehetőség nyíljon eljárásainak és struktúráinak kiigazítására és javítására.

1.1.   A Tudományos Tanács

A 7. cikkben részletezett feladatai megvalósítása érdekében a Tudományos Tanács:

| (1) | a tudományos stratégia terén:






  — | a tudományos lehetőségek és az európai tudományos igények figyelembevételével általános tudományos stratégiát dolgoz ki az EKT számára, |
| --- | --- | --- |

(1)

a tudományos stratégia terén:

—

a tudományos lehetőségek és az európai tudományos igények figyelembevételével általános tudományos stratégiát dolgoz ki az EKT számára,

| — | a tudományos stratégiával összhangban gondoskodik a munkaprogram és a szükséges módosítások folyamatos kidolgozásáról, beleértve a pályázati felhívásokat és a kritériumokat, és szükség szerint a konkrét ▌célcsoportok (pl. kezdő/újonnan alakult kutatócsoportok) meghatározását is; |
| --- | --- |

—

a tudományos stratégiával összhangban gondoskodik a munkaprogram és a szükséges módosítások folyamatos kidolgozásáról, beleértve a pályázati felhívásokat és a kritériumokat, és szükség szerint a konkrét ▌célcsoportok (pl. kezdő/újonnan alakult kutatócsoportok) meghatározását is;

| (2) | a program végrehajtásának tudományos irányítása, nyomon követése és minőség-ellenőrzése terén:






  — | szükség szerint tudományos szempontú álláspontokat alakít ki a pályázati felhívások végrehajtásával és irányításával, az értékelési kritériumokkal, a szakmai értékelés eljárásával – beleértve a szakértők kiválasztását, a szakmai értékelés és a pályázatok elbírálásának módszereit –, továbbá azon szükséges végrehajtási szabályokkal és iránymutatásokkal kapcsolatban, amelyek alapján a Tudományos Tanács felügyelete alatt megtörténik a finanszírozandó pályázat kiválasztása; illetve az EKT tevékenységeinek eredményeit és hatását befolyásoló bármilyen más kérdéssel és az elvégzett kutatás minőségével kapcsolatosan, beleértve az EKT támogatásimegállapodás-mintájának főbb rendelkezéseit is, |
| --- | --- | --- |

(2)

a program végrehajtásának tudományos irányítása, nyomon követése és minőség-ellenőrzése terén:

—

szükség szerint tudományos szempontú álláspontokat alakít ki a pályázati felhívások végrehajtásával és irányításával, az értékelési kritériumokkal, a szakmai értékelés eljárásával – beleértve a szakértők kiválasztását, a szakmai értékelés és a pályázatok elbírálásának módszereit –, továbbá azon szükséges végrehajtási szabályokkal és iránymutatásokkal kapcsolatban, amelyek alapján a Tudományos Tanács felügyelete alatt megtörténik a finanszírozandó pályázat kiválasztása; illetve az EKT tevékenységeinek eredményeit és hatását befolyásoló bármilyen más kérdéssel és az elvégzett kutatás minőségével kapcsolatosan, beleértve az EKT támogatásimegállapodás-mintájának főbb rendelkezéseit is,

| — | nyomon követi a műveletek minőségét, értékeli a végrehajtást és az eredményeket, valamint korrekciós vagy jövőbeli intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat fogalmaz meg; |
| --- | --- |

—

nyomon követi a műveletek minőségét, értékeli a végrehajtást és az eredményeket, valamint korrekciós vagy jövőbeli intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat fogalmaz meg;

| (3) | a kommunikáció és a terjesztés terén:






  — | átláthatóság biztosítása
  a tudományos közösséggel, az alapfontosságú érintettekkel
  és a lakossággal
  az EKT tevékenységeiről és eredményeiről folytatott
  kommunikációban
  , |
| --- | --- | --- |

(3)

a kommunikáció és a terjesztés terén:

—

átláthatóság biztosítása
  a tudományos közösséggel, az alapfontosságú érintettekkel
  és a lakossággal
  az EKT tevékenységeiről és eredményeiről folytatott
  kommunikációban
  ,

| — | saját tevékenységeiről rendszeresen jelentést tesz a Bizottságnak. |
| --- | --- |

—

saját tevékenységeiről rendszeresen jelentést tesz a Bizottságnak.

A Tudományos Tanács teljes jogkörrel rendelkezik a finanszírozandó kutatások típusára vonatkozó döntések meghozatalában, és tudományos szempontból garantálja a tevékenységek színvonalát.

A Tudományos Tanács adott esetben konzultál a tudományos, a műszaki és az akadémiai élet közösségeivel
  , a regionális és nemzeti kutatásfinanszírozó szervekkel és más érdekelt felekkel
  .

A Tudományos Tanács tagjai az általuk végzett feladatokért tiszteletdíjban részesülnek, továbbá adott esetben utazási és tartózkodási költségtérítést kapnak.

Az EKT elnöke a megbízatásának időtartama alatt Brüsszelben tartózkodik, és idejének nagy részét (2) az EKT ügyeire fordítja. Az elnök a Bizottság felső vezetéséhez hasonló mértékű javadalmazásban fog részesülni.

A Tudományos Tanács a tagjai közül három alelnököt választ, akik a képviseleti és a munkaszervezési feladatok ellátásában segítik az elnök munkáját. Ezek a személyek egyben az Európai Kutatási Tanács elnökhelyettesi címét is viselhetik.

A három alelnök támogatást kap ahhoz, hogy a saját intézményében gondoskodjon a megfelelő helyi adminisztratív támogatásról.

1.2.   A célzott végrehajtó struktúra

A célzott végrehajtó struktúra felel a programnak a munkaprogramban meghatározottak szerinti adminisztratív végrehajtása és megvalósítása minden vonatkozásáért. Feladata mindenekelőtt az, hogy a Tudományos Tanács által megállapított stratégiának megfelelően végrehajtsa az értékelési eljárásokat, a szakmai értékelési és a kiválasztási folyamatokat, valamint biztosítsa a támogatások pénzügyi és tudományos irányítását.

A célzott végrehajtó struktúra a fent részletezett valamennyi feladata elvégzésében támogatja a Tudományos Tanácsot, hozzáférést biztosít a birtokában levő szükséges adatokhoz és dokumentumokhoz, és tevékenységeiről tájékoztatja a Tudományos Tanácsot.

A Tudományos Tanács vezetősége és a célzott végrehajtó struktúra igazgatója a stratégiával és a működési ügyekkel kapcsolatos hatékony együttműködés céljából rendszeres jelleggel koordinációs üléseket tart.

Az EKT igazgatását a kifejezetten erre a célra felvett személyzet, köztük szükség szerint az uniós intézmények tisztviselői látják el, és ez a tevékenység kizárólag a hatékony igazgatáshoz szükséges stabilitás és folytonosság biztosításához elengedhetetlen tényleges igazgatási feladatok ellátására terjed ki.

1.3.   A Bizottság szerepe

A 6., a 7. és a 8. cikkben meghatározott feladatainak ellátása érdekében a Bizottság:

| — | biztosítja a Tudományos Tanács folytonosságát és megújulását, és támogatást biztosít a Tudományos Tanács jövőbeli tagjainak kiválasztásáért felelős állandó kiválasztási bizottságnak, |
| --- | --- |

—

biztosítja a Tudományos Tanács folytonosságát és megújulását, és támogatást biztosít a Tudományos Tanács jövőbeli tagjainak kiválasztásáért felelős állandó kiválasztási bizottságnak,

| — | biztosítja a célzott végrehajtó struktúra folytonosságát és a feladatoknak és a felelősségi köröknek a célzott végrehajtó struktúra hatáskörébe utalását, figyelembe véve a Tudományos Tanács álláspontját, |
| --- | --- |

—

biztosítja a célzott végrehajtó struktúra folytonosságát és a feladatoknak és a felelősségi köröknek a célzott végrehajtó struktúra hatáskörébe utalását, figyelembe véve a Tudományos Tanács álláspontját,

| — | a Tudományos Tanács álláspontját figyelembe véve kinevezi a célzott végrehajtó struktúra igazgatóját és vezető tisztségviselőit, |
| --- | --- |

—

a Tudományos Tanács álláspontját figyelembe véve kinevezi a célzott végrehajtó struktúra igazgatóját és vezető tisztségviselőit,

| — | a Tudományos Tanács állásfoglalásainak figyelembevételével biztosítja a munkaprogramnak, a végrehajtás módszertanára vonatkozó állásfoglalásoknak, valamint a pályázatok benyújtására vonatkozó EKT-szabályokban és az EKT támogatásimegállapodás-mintájában előírt szükséges végrehajtási szabályoknak az időben történő elfogadását, |
| --- | --- |

—

a Tudományos Tanács állásfoglalásainak figyelembevételével biztosítja a munkaprogramnak, a végrehajtás módszertanára vonatkozó állásfoglalásoknak, valamint a pályázatok benyújtására vonatkozó EKT-szabályokban és az EKT támogatásimegállapodás-mintájában előírt szükséges végrehajtási szabályoknak az időben történő elfogadását,

| — | rendszeresen tájékoztatja a programbizottságot
  és rendszeresen konzultál vele
  az EKT tevékenységeinek végrehajtásáról. |
| --- | --- |

—

rendszeresen tájékoztatja a programbizottságot
  és rendszeresen konzultál vele
  az EKT tevékenységeinek végrehajtásáról.

2.   JÖVŐBELI ÉS KIALAKULÓBAN LÉVŐ TECHNOLÓGIÁK

A jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákkal kapcsolatos tevékenységek vonatkozásában különböző irányítási logikák érvényesülnek majd, a teljesen nyílt tevékenységektől a témák, a közösségek és a finanszírozás tekintetében többé-kevésbé strukturált tevékenységekig
  , az alábbi
  három
  kategóriában: jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák nyílt támogatása, jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák proaktív támogatása, valamint a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák kiemelt támogatása
  .

2.1.   A jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák nyílt támogatása: új ötletek előmozdítása

A gyökeresen új jövőbeli
  tudományos ismeretekhez és
  technológiákhoz vezető új utak sikeres feltérképezéséhez szükség van arra, hogy
  a még korai szakaszban lévő
  , magas kockázatú, jövőbe mutató tudományos és technológiai együttműködésen alapuló kutatási projektek nagy száma részesüljön támogatásban. Ez a tevékenység, mivel kifejezetten tartózkodik a témák meghatározásától és a szabályok előírásától, elősegíti az új ötletek születését – keletkezzenek azok bármikor, és származzanak bárhonnan – a témák és a tudományterületek legszélesebb körében
  , és aktívan ösztönzi a kreatív, sablonmentes gondolkodást
  . Az ilyen kiforratlan ötletek támogatása agilis, kockázatbarát és erősen interdiszciplináris kutatási megközelítést igényel, amely messze a szigorú értelemben vett technológiai területeken túlra merészkedik. A jövő vezető tudományos és ipari szakembereinek kinevelése szempontjából is fontos, hogy a kutatást és innovációt vonzóvá tegyük az új, magas potenciálú szereplők, például a fiatal kutatók és a csúcstechnológiával foglalkozó kkv-k számára, és ösztönözzük e szereplőket a kutatásban és az innovációban való részvételre.

2.2.   A jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák proaktív támogatása: újonnan kialakuló témák és közösségek gondozása

Új kutatási területeket és témákat kell feltárni, mégpedig az újonnan kialakuló kutatói közösségek szerveződésének előmozdítása és a transzformatív kutatási témák meghatározásának és fejlesztésének támogatása révén. Ennek a strukturáláson alapuló, ám felfedező jellegű megközelítésnek a legnagyobb előnye egyrészt az, hogy felrajzolódnak általa azok az új területek, amelyek még nem értek meg arra, hogy bekerüljenek az ipari kutatási menetrendekbe, másrészt pedig az, hogy e területek köré kutatói közösségek épülnek ki és szerveződnek. Ez biztosítja a kutatók kis csoportjainak együttműködésétől a projektek olyan csoportjáig vezető utat, amelyben az egyes kutatócsoportok különböző szempontból vizsgálnak egy kutatási témát, és megosztják eredményeiket.
  Ez a tevékenység szorosan összefügg majd a társadalmi kihívásokkal és az ipari vezető szerephez kapcsolódó témákkal.

2.3.   A jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák kiemelt támogatása: a nagy horderejű interdiszciplináris tudományos és technológiai kihívások nyomában

Az ebben a kategóriában szereplő kutatási kezdeményezések
  tudomány- és technológiavezéreltek
  , nagy léptékűek, multidiszciplinárisak és egy jövőbe mutató, összefogó célra épülnek. Olyan nagy horderejű tudományos és technológiai kihívásokkal foglalkoznak, amelyekhez a különböző tudományterületek, közösségek és programok együttműködésére van szükség. A tudományos
  és technológiai
  fejlődésnek erős és széles alapot kell biztosítania a jövőbeli ▌innováció és a gazdasági lehetőségek kiaknázásához, és egyúttal újfajta
  , potenciálisan nagy hatású
  haszonnal kell járnia a társadalom számára. Az ilyen kezdeményezések átfogó természetük és nagyságrendjük következtében csak több
  együttműködő
  résztvevő
  hosszú távú
  ▌erőfeszítésével valósulhatnak meg.

A fenti három
  kategóriában
  végzett tevékenységeket
  ▌

  hálózatos együttműködés és közösségi alapú tevékenységek egészítik ki a jövőbeli technológiák felé törekvő, tudományos meghatározottságú kutatás termékeny és élénk európai alapjainak megteremtése céljából. Ezek támogatni fogják továbbá az említett tevékenységek jövőbeli fejlődését, elősegítik az új technológiák különböző vonatkozásaival kapcsolatos vitát, és felgyorsítják azok hatásait.

2.4.   A konkrét megvalósítással kapcsolatos szempontok

Egy a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákkal foglalkozó
  , többek között a legjobb hírű és legtekintélyesebb szakértelemmel rendelkező kutatókból és mérnökökből álló
  tanácsadó testület lesz majd hivatott arra, hogy rajta keresztül az érdekeltek hozzájáruljanak az általános tudományos
  és technológiai
  stratégia kialakításához, többek között
  annak révén, hogy tanáccsal szolgálnak
  a munkaprogram meghatározásához.

A keretprogram jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákkal foglalkozó része továbbra is tudományos
  és technológiai
  meghatározottságú lesz, és kis létszámú és hatékony végrehajtó struktúra támogatásával fog működni. Egyszerű adminisztratív eljárások kerülnek majd elfogadásra, amelyeknek köszönhetően a hangsúly a tudományos meghatározottságú technológiai innovációban megmutatkozó kiválóságon maradhat, és amelyek segítenek ösztönözni a kezdeményezéseket, és ötvözni
  a gyors döntéshozatalt,
  a rugalmasságot és az elszámoltathatóságot. A legmegfelelőbb megközelítéseket fogják alkalmazni a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák kutatási területeire jellemző sajátosságok tesztelésére (például portfolióanalízis) és az érintettek közösségeinek bevonására (például konzultációk). A cél a folyamatos javulás és az eljárások további egyszerűsítési és javítási lehetőségeinek felkutatása, és végső soron ezen elvek érvényesülésének biztosítása. A jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákkal – kapcsolatos tevékenységek hatékonysága és hatása a programszintű tevékenységek értékelését kiegészítve kerül értékelésre.

Mivel a keretprogram jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákkal foglalkozó részének küldetése, hogy elősegítse a tudományos meghatározottságú kutatást a jövőbeli technológiák felé vezető úton, arra törekszik, hogy találkozási lehetőséget biztosítson a tudomány, a technológia és az innováció képviselőinek
  , valamint adott esetben a felhasználóknak is, mégpedig a lehetőségekhez mérten a köz- és a magánszféra felhasználóinak egyaránt
  . A keretprogram jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákkal foglalkozó részének tehát aktív katalizátorszerepet kell betöltenie az újfajta gondolkodás, valamint az újfajta gyakorlati megoldások és együttműködések ösztönzésében.

A nyílt támogatás az ígéretes új ötletekre irányuló, teljes mértékben alulról felfelé építkező kutatás céljából csoportosítja tevékenységeit. Az ilyen ötletek mindegyikében rejlő magas kockázatot ellensúlyozza, ha nagy mennyiségben kerülnek vizsgálatra. E tevékenységek kulcsfontosságú jellemzői az idő- és erőforrás-hatékonyság, az alacsony alternatív költség a pályázók részéről, valamint a vitathatatlan nyitottság a nem konvencionális, interdiszciplináris ötletek iránt. Folyamatosan nyitott, könnyű és gyors pályáztató programok fogják keresni a magas kockázatú, ígéretes új kutatási ötleteket, és lehetőséget biztosítanak az új és nagy potenciállal rendelkező innovációs szereplőknek, például a fiatal kutatóknak és a csúcstechnológiai kis- és középvállalkozásoknak.
  A jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák nyílt támogatását célzó tevékenységek kiegészítéseképpen az „Ipari vezető szerep” és a „Társadalmi kihívások” elnevezésű prioritások keretében zajló tevékenységekkel támogatni lehet az ismeretek és technológiák gyökeresen új felhasználását.

A jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák proaktív támogatásának keretében rendszeres pályázati lehetőségek
  nyílnak majd
  több nagy kockázatú és nagy lehetőségeket rejtő innovatív téma kidolgozására, és finanszírozási szintjük több projekt kiválasztását is lehetővé teszi. Ezeket a projekteket közösségépítő tevékenységek fogják támogatni, amelyek elősegítik az olyan tevékenységeket, mint például a közös rendezvények szervezése vagy az új tantervek vagy kutatási ütemtervek kidolgozása. A témák kiválasztásának fő szempontjai a következők lesznek: kiválóság a jövőbeli technológiák felé törekvő, tudományos meghatározottságú kutatásban, képesség a kritikus tömeg elérésére, valamint a tudományra és a technológiára gyakorolt hatások.

Több nagy léptékű, fókuszált kezdeményezés (a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák kiemelt támogatása) is végrehajtásra
  kerülhet a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákra vonatkozó előkészítő projektek sikeres kimenetele esetén
  . Ezeknek
  olyan
  nyílt partnerségeken
  kell alapulniuk
  , amelyek lehetővé teszik az uniós, a nemzeti és a magánszektorból származó hozzájárulások
  önkéntes alapon történő ötvözését
  , kiegyensúlyozott irányítási struktúrájuknak köszönhetően biztosítják a programgazdák megfelelő mértékű befolyását és a végrehajtás nagyfokú autonómiáját és rugalmasságát, és ezáltal lehetőséget biztosítanak arra, hogy a kiemelt támogatást élvező kezdeményezés egy széles körben támogatott kutatási útitervet kövessen. A
  kiemeltként végrehajtandó témák
  kiválasztásának
  a tudományos és technológiai kiválóságon kell alapulnia, és annak
  során figyelembe kell venni az egységesítő célt, a
  potenciális
  hatásokat, az érdekelteknek és a forrásoknak egy egységteremtő kutatási ütemterv keretében történő összefogását, valamint
  adott esetben
  az érdekeltek és a nemzeti, illetőleg regionális kutatási programok által nyújtott támogatást.
  Ezeket a tevékenységeket a meglévő finanszírozási eszközük felhasználásával kell végrehajtani.

3.   MARIE
  SKŁODOWSKA
  -CURIE-TEVÉKENYSÉGEK

3.1.   Új készségek fejlesztése kiváló kutatói alapképzés útján

Európának erős és kreatív emberierőforrás-alapra van szüksége, amely képes országok és ágazatok között mozogni, és a készségek megfelelő kombinációjával rendelkezik az innovációhoz, valamint ahhoz, hogy a gazdaság és a társadalom javát szolgálva termékekké és szolgáltatásokká tudja változtatni tudását és ötleteit.

Ezt különösen annak révén lehet elérni, hogy a tagállamokban és a társult országokban
  , valamint adott esetben harmadik országokban
  a fiatal kutatók és doktorjelöltek kiváló minőségű alapszintű képzésének jelentős részében nagyobb hangsúlyt fektetünk a strukturáltságra és növeljük a kiválóságot. Azáltal, hogy a fiatal kutatók sokféle olyan készséget sajátítanak el, amelyek lehetővé teszik számukra a jelenkori és a jövőbeli kihívásokkal való szembenézést, a kutatók következő generációja előtt jobb karrierlehetőségek állnak majd a köz- és magánszektorban egyaránt, és ez egyúttal növeli a kutatói karrier vonzerejét a fiatalok számára.

A tevékenység a különböző európai és Európán kívüli egyetemek, kutatóintézetek,
  kutatási infrastruktúrák,
  vállalkozások, kkv-k és más társadalmi-gazdasági szereplők partnerségei által végrehajtott uniós szintű, versenyeztetéssel kiválasztott kutatóképző programok támogatásával valósul meg. Támogatásban részesülnek az olyan önálló intézmények is, amelyek képesek ugyanezt a gyarapító környezetet biztosítani. A célkitűzések végrehajtásában a különböző igényeknek való megfelelés érdekében biztosítani kell a rugalmasságot. A sikeres partnerségek jellemzően
  innovatív képzési formákat, például összevont vagy többszörös doktori fokozatokat kínáló
  kutatóképző hálózatok vagy ipari doktorátusok lesznek, míg az egyedi intézmények általában innovatív doktori képzésekben vesznek majd részt.
  Az ipari doktorátusoknak fontos szerepe van abban, hogy a kutatók körében ösztönözze az innovatív légkört és szorosabb kapcsolatot alakítson ki az ipar és a tudományos intézmények között.
  Ennek keretében a világ bármely országából származó legjobb fiatal kutatók támogatást kapnak majd az e kiválósági programokban való részvételhez
  , ilyenek lehetnek többek között a tudás és tapasztalat kutatók közötti átadását célzó mentori programok
  .

Ezek a képzési programok a kutatási kulcskompetenciák fejlesztését és kiszélesítését célozzák, miközben a munkaerőpiac jövőbeli igényeinek megfelelő kreatív gondolkodással, vállalkozói szemlélettel és innovációs készségekkel ruházzák fel a kutatókat. A programok az olyan átvihető kompetenciák területén is képzést fognak nyújtani, mint a csapatmunka, a kockázatvállalás, a projektirányítás, a szabványosítás, a vállalkozói készség, az etikai szempontok, a szellemi tulajdonhoz fűződő jog, a kommunikáció, valamint a kutatás és a társadalom közötti kölcsönhatások, amelyek elsődleges fontosságúak az innováció létrehozásában, fejlesztésében, kereskedelmi hasznosításában és terjesztésében.

3.2.   A kiválóság előmozdítása országok és ágazatok közötti mobilitás révén

Európának vonzónak kell lennie a legjobb kutatók számára, akár Európából, akár más országokból származnak. Ezt különösen annak révén lehet elérni, hogy támogatjuk azt, hogy a tapasztalt kutatók számára mind a magán-, mind a közszektorban vonzó karrierlehetőségek álljanak rendelkezésre, valamint ösztönözzük a kutatókat arra, hogy országok, ágazatok és tudományterületek között mozogva elmélyítsék kreatív és innovatív potenciáljukat.

Az olyan legjobb vagy legígéretesebb tapasztalt kutatók fognak finanszírozást kapni – nemzeti hovatartozásra való tekintet nélkül –, akik a transznacionális vagy nemzetközi mobilitás által kívánják fejleszteni készségeiket. A kutatók akár pályafutásuk összes szakaszában kaphatnak támogatást, így a legfiatalabb kutatók is, akik éppen csak megkapták doktori fokozatukat vagy azzal egyenrangú szakmai tapasztalatot szereztek. Ezek a kutatók azzal a feltétellel kapnak támogatást, hogy más országba költöznek, hogy ott egyetemeken, kutatóintézetekben,
  kutatási infrastruktúrákban,
  vállalkozásokban, kkv-kben vagy más, általuk választott társadalmi-gazdasági szereplőknél
  (például civil társadalmi szervezetekben)
  kiszélesítsék vagy elmélyítsék kompetenciáikat olyan kutatási projekteken dolgozva, amelyek megfelelnek személyes igényeiknek és érdeklődésüknek. Ideiglenes kirendelések támogatásával arra is ösztönzést fognak kapni, hogy a közszektor és a magánszektor között oda-vissza mozogjanak.
  Ez minden bizonnyal fokozza majd a magánszektor innovációs képességét, és elősegíti az ágazatközi mobilitást.
   A szektorok közötti ismeretáramlás elmélyítése és az induló vállalkozások létrehozásának ösztönzése céljából köz-, és a magánszektorban való elhelyezkedést egyaránt lehetővé tévő részmunkaidős lehetőségek is támogatást fognak kapni. Ezek a testre szabott kutatási lehetőségek hozzásegítik az ígéretes kutatókat a teljes függetlenséghez, és megkönnyítik a köz- és a magánszektor közötti mozgásukat.

A kutatók meglévő potenciáljának teljes kihasználása érdekében támogatást
  kell továbbá nyújtani ahhoz, hogy a kutatók harmadik országok rangos kutatóintézeténél képzésben részesülhessenek és új ismereteket szerezhessenek,
  a kutatói karrier
  megszakítást követő
  újrakezdéséhez
  , valamint ahhoz, hogy a kutatók transznacionális/nemzetközi mobilitási tapasztalatszerzést követően (újra) elfoglalhassanak egy – többek között a származási országukban lévő – hosszabb távra szóló kutatói állást Európában
  .

3.3.   Az innováció előmozdítása a tudásbázisok termékeny kölcsönhatása révén

A társadalmi kihívások egyre inkább globális méreteket öltenek, és sikeres kezelésükben kulcsfontosságúak a határokon és ágazatokon átívelő együttműködések. Létfontosságú ezért, hogy az ismeretek és az ötletek a kutatás és a piac világa között
  oda-vissza áramoljanak
  , és ezt csakis az emberi kapcsolatokon keresztül lehet megvalósítani. Ezt célozza a magasan képzett kutatói és innovációs munkaerő ágazatok, országok és tudományterületek közötti rugalmas cseréjének támogatása.

Az európai finanszírozás támogatni fogja a kutatói és innovációs munkaerő ▌cseréjét az európai, valamint – a nemzetközi együttműködés megerősítése érdekében – az európai és a harmadik országokban található egyetemek, kutatóintézetek,
  kutatási infrastruktúrák,
  vállalkozások, kkv-k és más, a résztvevők által választott társadalmi-gazdasági szereplők közötti partnerségek keretein belül. A támogatás elérhető lesz a kutatói és az innovációs életpálya minden szintjén lévő szakemberek számára a legfiatalabb (posztgraduális) kutatóktól egészen a legmagasabb (vezetői) pozíciót betöltő szakemberekig, beleértve az adminisztratív és a technikai személyzetet is.

3.4.   A strukturális hatások fokozása a tevékenységekhez nyújtott társfinanszírozással

A kiválóságot elősegítő és a Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek bevált gyakorlati megoldásait a kutatóképzés európai mobilitási lehetőségei, a karrierépítés és a munkaerőcsere terén terjesztő regionális, nemzeti és nemzetközi programok ösztönzése növelni fogja a Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek számszerű és strukturális hatását. Mindez vonzóbbá fogja tenni az európai kiválósági központokat.

Ez olyan új vagy már létező regionális, nemzeti, magánszektorbeli és nemzetközi programok közös finanszírozásával fog megvalósulni, amelyek lehetőséget és támogatást biztosítanak a nemzetközi, ágazatok közötti és interdiszciplináris kutatóképzésnek, valamint – karrierjük bármely szakaszában – a kutatók és az innovációs szakemberek országhatárokon és ágazatokon át érvényesülő mobilitásának.

Ez lehetővé teszi az uniós, valamint a regionális és nemzeti szintű tevékenységek közötti szinergiák kihasználását, megszüntetve ezzel a célkitűzések, az értékelési módszerek és a kutatók munkakörülményei tekintetében jelentkező fragmentálódást.
  A társfinanszírozott tevékenységek keretében határozott ösztönzést kap a munkaszerződések alkalmazása.

3.5.   Célzott támogatások és szakpolitikai intézkedések

A kihívás megválaszolásához alapvető fontosságú a fejlődés nyomon követése. A program – a Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek hiányosságainak
  és korlátainak
  feltérképezése és hatásainak fokozatos javítása érdekében – támogatja a mutatók kidolgozását és a kutatók mobilitásával, készségeivel, karrierjével
  és a nemek közötti egyenlőséggel
  kapcsolatos adatelemzést. Ezeket a tevékenységeket szinergiák kialakításával, valamint a program „
  Európa a változó világban –
  inkluzív, innovatív és
  reflektív
  társadalmak” elnevezésű részének a kutatókra, a munkáltatóikra és a finanszírozókra vonatkozó szakpolitikai támogatási cselekvéseivel egyeztetve kell megvalósítani. Olyan kezdeményezéseket támogató egyedi cselekvések részesülnek finanszírozásban, amelyek felhívják a figyelmet a kutatói karrier fontosságára,
  ideértve a visszatérés és a visszailleszkedés aspektusait is,
  és terjesztik a Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek által támogatott munkának köszönhető kutatási-fejlesztési eredményeket.

A Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek hatásainak további növelése céljából öregdiák-szolgáltatások segítségével fokozódik a jelenlegi és a korábbi Marie
  Skłodowska-
  Curie-kutatók hálózatos együttműködése. Ide tartozik a kutatók – együttműködések és álláslehetőségek feltérképezését lehetővé tévő – kapcsolattartási és cserefórumának támogatása, közös rendezvények szervezése, valamint a tagok bevonása a népszerűsítési tevékenységbe a Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek és az európai kutatási térség „nagyköveteiként”.

3.6.   A konkrét megvalósítással kapcsolatos szempontok

A Marie Skłodowska-Curie-tevékenységek nyitva állnak a Szerződésben meghatározott minden – az alapkutatástól a piaci bevezetésig és az innovációs szolgáltatásokig terjedő – kutatási és innovációs területen megvalósítandó képzési és karrierfejlesztési tevékenység előtt. A pályázók szabadon választhatnak a kutatási és innovációs területek, valamint az ágazatok között.

A globális tudásbázis hasznosítása érdekében a Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek nyitva fognak állni valamennyi ország kutatói és innovációval foglalkozó szakemberei, illetőleg egyetemei, kutatóintézetei,
  kutatási struktúrái,
  vállalkozásai és más társadalmi-gazdasági szereplői előtt, beleértve a(z) XX/2012/EU rendeletben (részvételi szabályok) meghatározott feltételek mellett a harmadik országok ilyen típusú jogalanyait is.

A fenti tevékenységek során figyelmet kell fordítani arra, hogy a Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek sikeres végrehajtása és eredményessége érdekében ösztönzést kapjon a vállalkozások – elsősorban a kis- és középvállalkozások –, valamint más társadalmi-gazdasági szereplők széles körű részvétele. A Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek támogatják a felsőoktatás, a kutatóintézetek
  , valamint a köz-
  és a magánszektor közötti hosszú távú együttműködést, miközben tekintettel vannak a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmének szükségességére is.

A Marie Skłodowska-Curie-cselekvéseket az e szakpolitikai célkitűzéseket támogató más programokkal – köztük az „Erasmus mindenkinek” programmal és az EIT tudományos és innovációs társulásaival (TIT) – szoros szinergiában fogják kidolgozni.

Megmarad annak lehetősége, hogy – ha erre külön igény merül fel – a program meghatározott tevékenységekre összpontosítson sajátos társadalmi kihívások, kutatási és innovációs intézménytípusok vagy földrajzi helyek vonatkozásában, annak érdekében, hogy reagálni lehessen a készségek, a kutatóképzés, a karrierfejlesztés és a tudásmegosztás terén fennálló európai szükségletek változására.

A mindenféle tehetséggel szembeni nyitottság megőrzése érdekében olyan általános intézkedéseket kell követni, amelyek – például
  a férfi és női kutatók számára biztosított
  egyenlő esélyeknek a Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységekben való ösztönzésével és a nemek szerinti részvételi arány meghatározásával – segítenek elkerülni a torzulásokat a támogatásokhoz való hozzáférésben. A Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek támogatják továbbá a kutatókat, hogy stabilabb karriert építhessenek, hogy családi állapotuk figyelembevételével megfelelő egyensúlyt alakítsanak ki a munka és a magánélet között, továbbá elősegítik a kutatói pálya hosszabb megszakítást követő folytatását. Minden támogatott résztvevő számára
  javasolt
  betartani és alkalmazni a Kutatók Európai Chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében a nyitott munkaerő-felvételt és vonzó munkakörülményeket illetően foglalt alapelveket.

Az eredmények terjesztése és a lakosság érintettségének növelése érdekében a Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységek kedvezményezettjeinek
  esetleg
  terveket kell készíteniük a nagyközönség megfelelő tájékoztatására. Ezek a tervek az elbírálás folyamatában és a projekt nyomon követése során kerülnek értékelésre.

4.   KUTATÁSI INFRASTRUKTÚRÁK

A tevékenységek
  a kiváló
  európai kutatási infrastruktúrák 2020-ig és azt követően történő fejlesztésére, azok innovációs potenciáljának és
  humánerőforrásainak
  támogatására, valamint az európai politika megerősítésére fognak irányulni. A tevékenységeket koordinálni kell a Kohéziós Alappal a szinergiák, valamint a kutatási infrastruktúrák fejlesztésére irányuló koherens megközelítés biztosítása érdekében.
  A Marie Skłodowska-Curie-tevékenységekkel létrejövő szinergiák is ösztönzést kapnak.

4.1.   Az európai kutatási infrastruktúra fejlesztése 2020-ig és azt követően

4.1.1.   Új világszínvonalú kutatási infrastruktúra kialakítása▌

A cél a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) által meghatározott infrastruktúrák és más olyan világszínvonalú kutatási infrastruktúrák
  előkészítésének,
  megvalósításának, hosszú távú fenntarthatóságának és hatékony működésének
  megkönnyítése és támogatása
  , amelyek segítségével Európa válaszolni tud a tudomány, az ipar és a társadalom nagy horderejű kihívásaira. Ez a célkitűzés kifejezetten azokra az infrastruktúrákra vonatkozik, amelyek irányítási struktúrája például az európai kutatási infrastruktúra-konzorciumokra (ERIC) vagy más, ezzel egyenértékű európai, illetve nemzetközi szintű struktúrákra épül, vagy amelyek esetében ilyen struktúra kialakítása folyamatban van
  , illetve tervbe van véve
  .

Az uniós finanszírozás szükség szerint hozzá fog járulni az alábbiakhoz:

| (a) | a jövőbeli infrastruktúrák előkészítő szakasza (pl. részletes építési tervek, jogi intézkedések, többéves tervezés
  , az ipar korai szakaszban történő bevonása
  ); |
| --- | --- |

(a)

a jövőbeli infrastruktúrák előkészítő szakasza (pl. részletes építési tervek, jogi intézkedések, többéves tervezés
  , az ipar korai szakaszban történő bevonása
  );

| (b) | a megvalósítás szakaszához (pl. kutatás-fejlesztés, mérnöki tevékenység az iparral és a felhasználókkal együtt, regionális partneri kapcsolatok (3) kialakítása az európai kutatási térség kiegyensúlyozottabb fejlődése céljából); és / vagy |
| --- | --- |

(b)

a megvalósítás szakaszához (pl. kutatás-fejlesztés, mérnöki tevékenység az iparral és a felhasználókkal együtt, regionális partneri kapcsolatok (3) kialakítása az európai kutatási térség kiegyensúlyozottabb fejlődése céljából); és / vagy

| (c) | a működési szakasz (pl. hozzáférés, adatkezelés, ismeretterjesztés, képzés és nemzetközi együttműködés). |
| --- | --- |

(c)

a működési szakasz (pl. hozzáférés, adatkezelés, ismeretterjesztés, képzés és nemzetközi együttműködés).

Ez a tevékenység alulról felfelé építkezve támogatja továbbá az új kutatási infrastruktúrákra vonatkozó tanulmánytervek elkészítését is.

4.1.2.   Már meglévő,

  európai

  jelentőségű nemzeti

  és regionális

  kutatási infrastruktúrák integrálása és megnyitása

A cél –
  adott esetben –
  a legfontosabb nemzeti
  és regionális
  kutatási infrastruktúrák megnyitása az európai kutatók előtt az iparban és a kutatásban egyaránt, valamint azok optimális használatának és közös fejlesztésének biztosítása.

Az Unió olyan hálózatokat
  és klasztereket
  támogat, amelyek kulcsfontosságú nemzeti kutatási infrastruktúrákat kapcsolnak össze és integrálnak európai szinten. A pénzügyi támogatás elsősorban a kutatók transznacionális és virtuális hozzáférését és az infrastruktúrák által biztosított szolgáltatások összehangolását és fejlesztését támogatja. ▌

4.1.3.   IKT-alapú elektronikus infrastruktúrák fejlesztése, üzembe helyezése és üzemeltetése
   (4)

A cél az, hogy 2020-ra kialakuljon
  a hálózatépítéssel, számítástechnikával és tudományos adatokkal kapcsolatos világszínvonalú képesség
  az online kutatás egységes és nyitott európai térségében, amelyben a kutatók élenjáró, széles körben használt, megbízható hálózatos és számítástechnikai szolgáltatásokhoz jutnak, és nyílt hozzáférésük lesz az elektronikus tudományos (e-Science) környezetekhez és a globális adatforrásokhoz.

E cél elérése érdekében támogatásban részesülnek a globális kutatási és oktatási hálózatok, amelyek kérésre fejlett, szabványosított és továbbfejleszthető tartományközi szolgáltatásokat nyújtanak; a gridjellegű és a számítási felhők elvén alapuló infrastruktúrák, amelyek gyakorlatilag korlátlan számítási és adatfeldolgozási kapacitással rendelkeznek; a nagy teljesítményű, az exanagyságrendhez közelítő számítástechnikai létesítmények ökoszisztémája; a többek között szimulációra és vizualizálásra alkalmas szoftver- és szolgáltatási infrastruktúra; a valós idejű együttműködési eszközök; valamint egy interoperábilis, nyitott és megbízható tudományos adatinfrastruktúra.

4.2.   A kutatási infrastruktúra innovációs potenciáljának és humánerőforrásainak támogatása

4.2.1.   A kutatási infrastruktúrák innovációs potenciáljának hasznosítása

A cél az innováció ösztönzése mind magukban az infrastruktúrákban, mind
  az iparágakban, például
  a beszállító- és a felhasználóiparban.

Ennek érdekében támogatást kapnak:

| (a) | a kutatás-fejlesztés és az ipar közötti azon együttműködések, amelyek fejleszteni kívánják az uniós kapacitásokat és az ipari kínálatot az olyan csúcstechnológiai területeken, mint a tudományos műszerhasználat vagy az IKT; |
| --- | --- |

(a)

a kutatás-fejlesztés és az ipar közötti azon együttműködések, amelyek fejleszteni kívánják az uniós kapacitásokat és az ipari kínálatot az olyan csúcstechnológiai területeken, mint a tudományos műszerhasználat vagy az IKT;

| (b) | a kutatási infrastruktúra szereplői által végrehajtott, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés az innováció gyorsítása és
  az élvonalbeli
  technológiák korai alkalmazása
  , illetve kifejlesztése
  érdekében; |
| --- | --- |

(b)

a kutatási infrastruktúra szereplői által végrehajtott, kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés az innováció gyorsítása és
  az élvonalbeli
  technológiák korai alkalmazása
  , illetve kifejlesztése
  érdekében;

| (c) | a kutatási infrastruktúrák ipar általi felhasználásának ösztönzése például kísérleti tesztközpontok vagy tudásközpontok formájában; továbbá |
| --- | --- |

(c)

a kutatási infrastruktúrák ipar általi felhasználásának ösztönzése például kísérleti tesztközpontok vagy tudásközpontok formájában; továbbá

| (d) | a kutatási infrastruktúrák helyi, regionális és globális innovációs ökoszisztémákba való integrálásának ösztönzése. |
| --- | --- |

(d)

a kutatási infrastruktúrák helyi, regionális és globális innovációs ökoszisztémákba való integrálásának ösztönzése.

Az uniós tevékenységek is hasznosítják majd a kutatási infrastruktúrákat – elsősorban az elektronikus infrastruktúrákat – a közszolgáltatásokban, a szociális innovációban, a kultúrában, az oktatásban
  és a képzésben
  .

4.2.2.   A kutatási infrastruktúrák humántőkéjének erősítése

A kutatási infrastruktúrák összetettsége és teljes potenciáljuk kihasználása a vezetőktől, a mérnököktől, a technikusoktól és a felhasználóktól egyaránt megfelelő készségeket követel.

Az uniós támogatás a páneurópai érdekű kutatási infrastruktúrákat irányító és üzemeltető személyzet képzésére, a személyzet és a legjobb megoldások létesítmények közötti cseréjére, valamint a megfelelő humánerőforrásnak a kulcsterületeken való biztosítására, többek között az egyedi oktatási tananyag kialakítására irányul.
  Ösztönözni kell a Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekkel fennálló szinergiát.

4.3.   A kutatási infrastruktúrával kapcsolatos európai politika és a nemzetközi együttműködés megerősítése

4.3.1.   A kutatási infrastruktúrával kapcsolatos európai politika megerősítése

A cél a legfontosabb politikai döntéshozók, finanszírozó szervek
  és tanácsadói csoportok
  (például az ESFRI, az elektronikus infrastruktúrával foglalkozó vitacsoport, az EIROforum-szervezetek, a nemzeti hatóságok) közötti partnerségek létrehozásával kihasználni a nemzeti és az uniós kezdeményezések közötti szinergiákat; komplementaritást és együttműködést kialakítani a kutatási infrastruktúrák és a más uniós (például regionális, kohéziós, ipari, egészségügyi,
  környezeti,
  munkaügyi és fejlesztési) politikákat megvalósító tevékenységek között; valamint biztosítani a különböző uniós források közötti koordinációt. Az uniós tevékenységek támogatni fogják továbbá a kutatási infrastruktúrák uniós szintű felmérését, nyomon követését és értékelését, valamint releváns szakpolitikai tanulmányok készítését és kommunikációs feladatok ellátását.

A „Horizont 2020” keretprogram támogatni fogja a nyílt hozzáférésű európai kutatási infrastruktúrák folyamatosan aktualizált uniós adatbázisának fenntartását, és ezáltal segíteni fog a tagállamoknak a kutatási létesítményeik optimalizálásában.

4.3.2.   A nemzetközi stratégiai együttműködés elősegítése

A cél a globális kutatási infrastruktúrák fejlődésének elősegítése, azaz az olyan kutatási infrastruktúráké, amelyekhez globális szintű támogatásra és megállapodásokra van szükség. További cél az európai és a nem európai kutatási infrastruktúrák együttműködésének elősegítése, a globális interoperabilitás és lefedettség biztosítása, valamint nemzetközi megállapodások kötése az infrastruktúrák kölcsönös használatáról, nyitottságáról és közös finanszírozásáról. Ebben a tekintetben megfelelően figyelembe kell venni a globális kutatási infrastruktúrák vezető tisztviselőiből álló Carnegie-csoport ajánlásait. Figyelmet kap majd annak biztosítása is, hogy az Unió megfelelően részt vegyen a nemzetközi szervezetekkel (pl. ENSZ, OECD) való egyeztetésben.

4.4.   A konkrét megvalósítással kapcsolatos szempontok

A megvalósítás ideje alatt folyamatosan konzultálni kell a független szakértői csoportokkal, az érdekeltekkel és a tanácsadó szervekkel, például az ESFRI-vel vagy az elektronikus infrastruktúrával foglalkozó vitacsoporttal.

A megvalósítás háromágú megközelítést követ: alulról építkezés, ahol a projektek pontos tartalma és a partnerségek nem ismertek; célzott megközelítés, ahol az egyedi kutatási infrastruktúrák és/vagy megcélzott közösségek jól körülhatároltak; és nevesített kedvezményezettek, például amikor egy adott infrastruktúra-üzemeltető (vagy infrastruktúra-üzemeltetői konzorcium) támogatást kap működési költségeihez.

A 4.2. és a 4.3. szakaszban bemutatott célokat a kimondottan ezekre a célokra létrehozott tevékenységekkel, valamint adott esetben a 4.1. szakasznak megfelelően kidolgozott tevékenységek keretében kell megvalósítani.

II. RÉSZ

IPARI VEZETŐ SZEREP

1.   VEZETŐ SZEREP AZ ALAP- ÉS AZ IPARI TECHNOLÓGIÁK TERÜLETÉN

Általános pontok

Az alaptechnológiák európai ipar általi sikeres elsajátítása
  , integrációja
  és alkalmazása kulcsfontosságú az európai termelékenység és innovációs kapacitás megszilárdításához, illetve annak biztosításához, hogy Európa fejlett, fenntartható és versenyképes gazdasággal rendelkezzen, világszinten vezető szerepet töltsön be a csúcstechnológiai alkalmazások ágazatában, valamint hogy képes legyen
  hatékony és fenntartható
  megoldásokat kidolgozni a társadalmi kihívásokra
  , figyelembe véve többek között a felhasználók szükségleteit
  . Az innovációs tevékenységeket – a finanszírozás szerves részeként – a kutatás-fejlesztéssel együtt fogják kezelni.

| A kulcsfontosságú alaptechnológiák integrált megközelítése

  A „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzés egyik fontos elemét képezik a kulcsfontosságú alaptechnológiák, amelyek a következőkből állnak: mikro- és nanoelektronika, fotonika, nanotechnológia, biotechnológia, fejlett anyagok és a korszerű gyártási rendszerek▌. Sok olyan innovatív termék van, amely több ilyen technológiát tartalmaz egyidejűleg, akár különálló, akár integrált részként. Miközben minden technológia technológiai újítást jelent,
  a kulcsfontosságú alaptechnológiák és más ipari alaptechnológiák közötti kölcsönhatásokból és ezek együttes használatából
  eredő halmazati előnyök technológiai ugrásokhoz is vezethetnek. A több területet érintő, kulcsfontosságú alaptechnológiákból merítve növelni lehet a termékek versenyképességét és hatását
  , ösztönözni lehet a növekedést és a munkahely-teremtést, valamint új lehetőségeket lehet teremteni a társadalmi kihívások leküzdéséhez
  . Éppen ezért ki kell használni az e technológiák közötti számos kölcsönhatást. A nagyszabású próbagyártási és demonstrációs projektek részére célzott támogatást kell biztosítani
  , mégpedig többféle környezetben és különböző feltételek fennállása esetén is
  .
  Ez olyan
  kulcsfontosságú alaptechnológiákat, illetve
  több területet érintő
  , a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos
  tevékenységeket is magában foglal, amelyek tekintetében különböző egyedi technológiákat kapcsolnak össze és integrálnak, aminek az ipari környezetben történő technológiai érvényesítés és végső soron a teljes, minősített, piackész
  vagy majdnem piackész
  rendszer az eredménye. Elengedhetetlen a magánszektor e tevékenységekbe való nagymértékű bevonása
  és annak demonstrálása, hogy a projektek eredményei miként fogják növelni az EU-ban a piaci értéket
  , ezért a kivitelezés elsősorban a köz- és a magánszféra közötti partnerségek keretében
  történhetne
  . Ennek megfelelően
  a Horizont 2020 végrehajtási
  struktúra keretében közös munkaprogram fog készülni a több területet érintő, a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos tevékenységek vonatkozásában. Figyelembe véve a piaci igényeket és a társadalmi kihívások megoldásához szükséges tényezőket, a munkaprogram a kulcsfontosságú alaptechnológiák olyan, általános érvényű
  , illetve több területet érintő
  elemeinek biztosítására fog irányulni, amelyek a különböző alkalmazási területeknek, többek között a társadalmi kihívások kezelésének az építőkövei lehetnek.
  Ezen túlmenően adott esetben törekedni kell a szinergiákra a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos tevékenységek és a kohéziós politika keretében az intelligens szakosodást célzó nemzeti és regionális kutatási és innovációs stratégiák összefüggésében folytatott tevékenységek között, valamint az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és az Európai Beruházási Bank (EBB) tevékenységeivel, továbbá adott esetben a tagállamok által a közös programozási kezdeményezések keretében folytatott tevékenységekkel. |
| --- |

A kulcsfontosságú alaptechnológiák integrált megközelítése

A „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzés egyik fontos elemét képezik a kulcsfontosságú alaptechnológiák, amelyek a következőkből állnak: mikro- és nanoelektronika, fotonika, nanotechnológia, biotechnológia, fejlett anyagok és a korszerű gyártási rendszerek▌. Sok olyan innovatív termék van, amely több ilyen technológiát tartalmaz egyidejűleg, akár különálló, akár integrált részként. Miközben minden technológia technológiai újítást jelent,
  a kulcsfontosságú alaptechnológiák és más ipari alaptechnológiák közötti kölcsönhatásokból és ezek együttes használatából
  eredő halmazati előnyök technológiai ugrásokhoz is vezethetnek. A több területet érintő, kulcsfontosságú alaptechnológiákból merítve növelni lehet a termékek versenyképességét és hatását
  , ösztönözni lehet a növekedést és a munkahely-teremtést, valamint új lehetőségeket lehet teremteni a társadalmi kihívások leküzdéséhez
  . Éppen ezért ki kell használni az e technológiák közötti számos kölcsönhatást. A nagyszabású próbagyártási és demonstrációs projektek részére célzott támogatást kell biztosítani
  , mégpedig többféle környezetben és különböző feltételek fennállása esetén is
  .

Ez olyan
  kulcsfontosságú alaptechnológiákat, illetve
  több területet érintő
  , a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos
  tevékenységeket is magában foglal, amelyek tekintetében különböző egyedi technológiákat kapcsolnak össze és integrálnak, aminek az ipari környezetben történő technológiai érvényesítés és végső soron a teljes, minősített, piackész
  vagy majdnem piackész
  rendszer az eredménye. Elengedhetetlen a magánszektor e tevékenységekbe való nagymértékű bevonása
  és annak demonstrálása, hogy a projektek eredményei miként fogják növelni az EU-ban a piaci értéket
  , ezért a kivitelezés elsősorban a köz- és a magánszféra közötti partnerségek keretében
  történhetne
  . Ennek megfelelően
  a Horizont 2020 végrehajtási
  struktúra keretében közös munkaprogram fog készülni a több területet érintő, a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos tevékenységek vonatkozásában. Figyelembe véve a piaci igényeket és a társadalmi kihívások megoldásához szükséges tényezőket, a munkaprogram a kulcsfontosságú alaptechnológiák olyan, általános érvényű
  , illetve több területet érintő
  elemeinek biztosítására fog irányulni, amelyek a különböző alkalmazási területeknek, többek között a társadalmi kihívások kezelésének az építőkövei lehetnek.
  Ezen túlmenően adott esetben törekedni kell a szinergiákra a kulcsfontosságú alaptechnológiákkal kapcsolatos tevékenységek és a kohéziós politika keretében az intelligens szakosodást célzó nemzeti és regionális kutatási és innovációs stratégiák összefüggésében folytatott tevékenységek között, valamint az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) és az Európai Beruházási Bank (EBB) tevékenységeivel, továbbá adott esetben a tagállamok által a közös programozási kezdeményezések keretében folytatott tevékenységekkel.

A konkrét megvalósítással kapcsolatos szempontok

Az innovációs tevékenységeknek része lesz az egyedi technológiák integrálása; az innovatív termékek
  , rendszerek, folyamatok
  és szolgáltatások megvalósítására és nyújtására vonatkozó kapacitás demonstrálása; a megvalósíthatóság és a többletérték igazolását szolgáló, a felhasználók és az ügyfelek körében végzett kísérleti projektek; valamint a kutatási eredmények piaci bevezetését elősegítő, nagyléptékű demonstrációs programok.
  Megfelelő hangsúlyt kapnak a kis- és középméretű projektek is. Ezenkívül az e rész keretében zajló megvalósításnak ösztönöznie kell a kis- és közepes méretű kutatócsoportok bevonását, ami hozzájárul majd a kkv-k aktívabb részvételéhez is.

Különböző egyedi technológiák kerülnek integrálásra, aminek az ipari környezetben történő technológiai érvényesítés és végső soron a teljes, minősített, piackész rendszer lesz az eredménye. Elengedhetetlen a magánszektor e tevékenységekbe –
  többek között
  a köz- és a magánszféra partnerségei keretében – való nagymértékű bevonása.

Kereslet oldali cselekvések fogják kiegészíteni a technológiakínálat kutatási és innovációs kezdeményezések révén történő növelését. Ide tartozik az innovációs célú közbeszerzés leghatékonyabb igénybevétele; a megfelelő műszaki szabványok
  , valamint a szabványosítást és a szabályozást támogató technikai tevékenységek
  kidolgozása; valamint a magánszektor igényeinek felmérése és a felhasználóknak az innovációt támogató piacok kialakításába történő bevonása.

A nanotechnológia és különösen a biotechnológia tekintetében az érdekeltek és a lakosság bevonásának célja az előnyök és a kockázatok tudatosítása. E technológiák biztonsági értékelése és alkalmazásuk átfogó kockázatainak kezelése módszeresen fog történni.
  Adott esetben a társadalom- és bölcsészettudományok révén hozzá lehet járulni ahhoz, hogy figyelembe vegyék a felhasználók igényeit, preferenciáit és az eredmények általuk való elfogadottságát, valamint hozzá lehet járulni a társadalmi elkötelezettség és a megalapozott fogyasztói döntések biztosításához.

Az ebben a részben foglaltak szerint támogatott
  tevékenységek ki fogják egészíteni az alaptechnológiai kutatás és innováció támogatását, melyet a nemzeti és regionális hatóságok a kohéziós politika alapjaiból az intelligens szakosodási stratégiák keretében nyújthatnak.

Ez a program a tevékenységek finanszírozásának részeként támogatni fogja a technológiaátadással kapcsolatos tevékenységeket is (nemzeti és regionális szinten egyaránt), beleértve nemzetközi és regionális innovációs klaszterek létrehozását is, mégpedig az egyetemek és az ipar közötti kapcsolatok megerősítése érdekében.

Nemzetközi stratégiai együttműködési kezdeményezésekre fog sor kerülni a vezető partnerországokkal a közös érdeket képező és kölcsönös előnyt biztosító területeken. Az alap- és ipari technológiák területén különösen fontosak egyebek között a következők:

| — | hozzáférés a világszínvonalú tudományos és technológiai szakértelemhez, |
| --- | --- |

—

hozzáférés a világszínvonalú tudományos és technológiai szakértelemhez,

| — | globális szabványok kialakítása, |
| --- | --- |

—

globális szabványok kialakítása,

| — | a szűk keresztmetszetek felszámolása az ipari hasznosítás
  , a K+F együttműködés
  és a kereskedelmi forgalmazás területén, |
| --- | --- |

—

a szűk keresztmetszetek felszámolása az ipari hasznosítás
  , a K+F együttműködés
  és a kereskedelmi forgalmazás területén,

| — | a nanotechnológia- és biotechnológia-alapú termékek biztonságossága
  és azok alkalmazásának hosszú távú hatásai
  , |
| --- | --- |

—

a nanotechnológia- és biotechnológia-alapú termékek biztonságossága
  és azok alkalmazásának hosszú távú hatásai
  ,

| — | anyagok és eljárások kifejlesztése az energia- és erőforrás-használat csökkentésére, |
| --- | --- |

—

anyagok és eljárások kifejlesztése az energia- és erőforrás-használat csökkentésére,

| — | ipari vezetésű nemzetközi együttműködési kezdeményezések a gyártók körében, továbbá |
| --- | --- |

—

ipari vezetésű nemzetközi együttműködési kezdeményezések a gyártók körében, továbbá

| — | a rendszerek interoperabilitása. |
| --- | --- |

—

a rendszerek interoperabilitása.

1.1.   Információs és kommunikációs technológiák (ikt)

Számos tevékenység fogja megcélozni az ikt terén betöltendő ipari és technológiai vezető szereppel kapcsolatos kihívásokat

  az értéklánc egésze tekintetében
  ; ezek a tevékenységek egyúttal az általános ikt-kutatásra és -innovációra is kiterjednek, és különösen a következőket foglalják magukban:

1.1.1.   Új generációs komponensek és rendszerek: Fejlett ▌, beágyazott

  , energia- és erőforrás-hatékony

  komponensek és rendszerek tervezése

A cél a
  fejlett,
  beágyazott
  , energia- és erőforrás-hatékony
  komponensekhez és rendszerekhez kapcsolódó technológiák terén az európai vezető szerep megtartása és megerősítése. Ez magában foglalja többek között a mikro-nano-biorendszereket, a szerves elektronikát, a nagy területek integrációját, a tárgyak internetét (IoT) (5) megalapozó technológiákat, beleértve a fejlett szolgáltatások nyújtását támogató platformokat,
  az érzékelőket,
  az intelligens integrált rendszereket,
  a beágyazott és elosztott rendszereket,
  a rendszerek rendszereit és a komplex rendszerfejlesztést.

1.1.2.   Új generációs számítástechnika: fejlett

  és biztonságos

  számítástechnikai rendszerek és technológiák,

  beleértve a számítási felhős technológiát („cloud computing”)

A cél az európai előnyök kihasználása a processzor- és rendszerarchitektúra, a kapcsolási és adatlokalizációs technológiák, a számítási felhőt alkalmazó technológiák, a párhuzamos számítási rendszerek, a
  modellező és
  szimulációs szoftverek terén valamennyi piaci szegmensben
  , beleértve a mérnöki alkalmazásokat (mint például többek között a bizonytalansági számítások, kockázati elemzések és a mérnöki döntések)
  .

1.1.3.   A jövő internete:

  szoftver, hardver,

  infrastruktúra, technológiák és szolgáltatások

A cél az európai ipar versenyképességének megerősítése annak az újgenerációs internetnek a kifejlesztése, használata és alakítása terén, amely fokozatosan átveszi a jelenlegi web, a fix és mobil hálózatok és szolgáltatási infrastruktúrák helyét
  és meghaladja azokat
  , több billió eszköz (IoT) több szolgáltatót és tartományt felölelő összekapcsolását teszi lehetővé, és megváltoztatja az ismeretekhez való hozzáférésünket, azok átadását és felhasználását. Ide tartozik többek között a hálózatok, a szoftverek
  , a folyamatok
  és a szolgáltatások, a számítógépes biztonság, a személyes adatok védelme
  , a megbízhatóság
  és a bizalom, a vezeték nélküli (6) kommunikáció és minden optikai hálózat, az immerzív interaktív multimédia és a jövőbeli összekapcsolt vállalkozások területén folytatott kutatás és innováció.

1.1.4.   Tartalomkezelési technológia és információkezelés: a digitális tartalmakat

  , a kulturális

  és kreatív iparágakat támogató ikt

A cél
  Európa helyzetének megerősítése mint az egyéni és üzleti kreativitáson alapuló termékek és szolgáltatások nyújtója
  .
  Ez úgy valósítható meg, hogy
  a szakembereket és a polgárokat új eszközökkel
  látjuk
  el, amelyek segítségével mindenféle digitális tartalmat létrehozhatnak, használhatnak, megőrizhetnek
  és újrahasználhatnak
  bármilyen nyelven
  , illetve ahhoz hozzáférhetnek
  , valamint nagy mennyiségű adatot, többek között összekapcsolt adatokat modellezhetnek, elemezhetnek és jeleníthetnek meg. Ez új
  művészeti,
  nyelvi, tanulási, interakciós, digitális megőrzési,
  web design,
  tartalom-hozzáférési, elemzési
  és médiatechnológiákat
  jelent, valamint olyan intelligens
  és adaptív
  információkezelési rendszereket, amelyek korszerű adatbányászaton, gépi tanuláson, statisztikai elemzésen és vizuális számítási technológiákon alapulnak.

1.1.5.   Fejlett interfészek és robotok: robotika és intelligens terek

A cél az, hogy megerősítsük az európai tudományos és ipari vezető szerepet az ipari és kiszolgálási robotika, a kognitív
  és kommunikáló
  rendszerek, a korszerű interfészek és az intelligens terek, valamint a mesterséges intelligencián alapuló gépek területén, a számítástechnikában és a hálózatépítésben elért növekvő teljesítményekre építve, valamint a tanulásra,
  önfelépítésre,
  alkalmazkodásra és reagálásra
  , vagy az emberek és a gépek közötti interakciók optimalizálására
  képes rendszerek
  tervezése és
  építése terén elért eredményeket felhasználva.
  A kifejlesztett rendszereket, valamint a csúcstechnológiák terén elért eredményeket adott esetben valós körülmények között kell validálni.

1.1.6.   Mikro- és nanoelektronika és fotonika:

  a mikro- és nanoelektronikához és a fotonikához kapcsolódó kulcsfontosságú alaptechnológiák, kiterjedve a kvantumtechnológiákra is

A cél az, hogy kiaknázzuk az Európa által e kulcsfontosságú
  alaptechnológiák
  terén elért vezető szerep előnyeit, valamint támogassuk
  és tovább növeljük
  az európai ipar versenyképességét és piacvezető szerepét. A tevékenységekhez tartozik a formatervezéshez és a fejlett eljárásokhoz kapcsolódó kutatás és innováció, a próbagyártási folyamatok, a vonatkozó gyártási technológiák, valamint azon demonstrációs cselekvések, amelyek célja a technológiai fejlesztések és az innovatív üzleti modellek
  , valamint az alapul szolgáló, a kvantumfizika fejlődését kiaknázó új generációs technológiák hitelesítése
  .

Ez a hat fő tevékenységcsoport várhatóan minden igényt le fog fedni
  , figyelembe véve az európai ipar versenyképességét globális szinten
  . Ezek közé tartozik az ipari vezető szerep kialakítása a főbb társadalmi kihívások kezeléséhez szükséges általános ikt-alapú megoldások, termékek és szolgáltatások, valamint az alkalmazásorientált ikt-kutatási és -innovációs menetrendek területén, amelyek a kapcsolódó társadalmi kihívásokkal együtt részesülnek támogatásban.
  Tekintettel arra, hogy a technológiai fejlődés az élet minden területén minden eddiginél nagyobb mértékű, az emberek és a technológia közötti kölcsönhatás fontos lesz ebből a szempontból, és részévé válik a fent említett, az alkalmazásvezérelt ikt-ra irányuló kutatásnak. A felhasználóközpontú kutatás hozzá fog járulni a versenyképes megoldások kidolgozásához.

A hat főbb cselekvési irány mindegyikéhez hozzátartoznak az IKT-specifikus kutatási infrastruktúrák, például a ▌kísérletezésre való élő laboratóriumok, a kulcsfontosságú alaptechnológiák infrastruktúrái, valamint azoknak a korszerű termékekbe és innovatív intelligens rendszerekbe való integrálása, beleértve a felszereléseket, eszközöket, támogatási szolgáltatásokat, tisztaszobákat és a prototípusgyártó létesítményekhez való hozzáférést.

Mindezt úgy kell megvalósítani, hogy biztosítva legyen az összhang és a kiegészítő jelleg a „Kiváló tudomány” pillér keretében támogatott, a kutatási infrastruktúrákra vonatkozó munkával.

A tevékenységek a természetes személyek alapvető jogainak és szabadságainak és különösen a magánélethez való joguknak a teljes körű tiszteletben tartásával támogatják a kutatási és fejlesztési rendszereket.

1.2.   
  Nanotechnológia

1.2.1.   Új generációs nanoanyagok, nanoeszközök és nanorendszerek kifejlesztése

A
  nanoszintű jelenségekre vonatkozó,
  különböző tudományterületek metszéspontjában levő tudás fejlesztése és integrálása olyan alapvetően új termékek
  és rendszerek
  előállítása céljából, amelyek az ágazatok széles körében fenntartható megoldásokat tesznek lehetővé.

1.2.2.   A nanotechnológia biztonságos

  és fenntartható

  fejlesztésének és alkalmazásának biztosítása

A nanotechnológiának az egészségre és a környezetre gyakorolt lehetséges hatásával kapcsolatos tudományos ismeretek előmozdítása a nanotechnológia proaktív, tudományos alapú irányítása céljából, valamint validált tudományos eszközök
  , módszerek
  és platformok biztosítása a veszélyek, a kitettség és a kockázatok értékelésére és kezelésére a nanoanyagok és a nanorendszerek teljes életciklusa során
  , ideértve a szabványosítási kérdéseket is
  .

1.2.3.   A nanotechnológia társadalmi vonatkozásainak kialakítása

A nanotechnológia alkalmazásával összefüggő emberi és fizikai ▌igények kezelése, valamint a nanotechnológiának a társadalmi
  és környezeti
  hozadékot szem előtt tartó irányítása kerül középpontba
  , ideértve a társadalmi szerepvállalás biztosítását célzó kommunikációs stratégiákat is
  .

1.2.4.   A nanoanyagok, komponensek és rendszerek hatékony

  és fenntartható

  szintézise és gyártása

A hangsúly az új, rugalmas, nagyban is végezhető és megismételhető alapműveletekre, az új és a meglévő folyamatok intelligens integrációjára
  – ezen belül a technológiai konvergenciára, például a nano-biotechnológiára –
  helyeződik, valamint a gyártási volumen növelésére
  és ezzel a termékek nagy pontosságú és nagy mennyiségben való fenntartható
  termelésének lehetővé tételére, továbbá
  rugalmas és
  többcélú üzemek létesítésére, ami által a tudás hatékonyan átültethető az ipari innovációba.

1.2.5.   Kapacitásnövelő technikák, mérési módszerek és berendezések kifejlesztése

  és szabványosítása

A mögöttes technológiák, a
  biztonságos
  komplex nanoanyagok és nanorendszerek fejlesztése és piaci bevezetése kerül középpontba, ideértve
  a nanometrológiát,
  az anyagok tulajdonságainak nanoszintű vizsgálatát és az anyagok nanoszintű manipulálását, a modellezést, a számítástechnikai tervezést, valamint az atomi szintű fejlett műszaki technológiákat.

1.3.   Fejlett anyagok

1.3.1.   Több területet érintő és alapvető anyagtechnológiák

A nagyobb tudástartalommal, új funkciókkal és jobb teljesítménnyel rendelkező megtervezett,
  funkcionális és multifunkcionális anyagokra – például önjavító vagy biokompatibilis anyagokra
  , önfelépítő anyagokra, új mágneses anyagokra,
  valamint szerkezeti anyagokra irányuló kutatás az innováció érdekében minden ipari ágazatban, különösen a nagy értékű piacokon
  , illetve a kreatív iparágakat is beleértve
  .

1.3.2.   Anyagfejlesztés és -átalakítás

Kutatás és fejlesztés a hatékony
  , biztonságos
  és fenntartható fejlesztés
  biztosítása céljából
  és volumennövelés a jövőbeli
  , tervezésen alapuló
  termékek ipari gyártásának lehetővé tétele érdekében
  , hogy Európában megvalósuljon az anyagok hulladékmentes kezelése,
  például a fémfeldolgozó iparban, a vegyiparban
  és a biotechnológiai iparágakban, továbbá az anyagok degradációs mechanizmusaira (elhasználódás, korrózió, mechanikai megbízhatóság) vonatkozó kutatás
  .

1.3.3.   Az anyagkomponensek kezelése

Kutatás és fejlesztés a következő területeken:
  anyagokra, komponensekre
  és
  rendszerekre vonatkozó
  új és innovatív technikák létrehozása,
  az anyagkomponensek
  illesztése, ragasztása, elválasztása, felépítése, önfelépítése, szétbontása, lebontása és dekonstrukciója
  ; az életciklus-költségeknek és a környezeti hatásoknak a fejlett anyagok technológiájának újító felhasználásával történő kezelése
  .

1.3.4.   A fenntartható

  , erőforrás-hatékony és alacsony kibocsátású

  ipart ellátó anyagok

Olyan új termékek és alkalmazások, illetve
  üzleti modellek és
  felelős fogyasztói magatartás kialakítása,
  amelyek révén nő a megújuló erőforrások felhasználásának a mértéke fenntartható alkalmazások lehetővé tétele céljából, és
  amelyek csökkentik az energiaigényt
  a termék teljes életciklusa alatt
  és előmozdítják a
  karbonszegény
  termelést, továbbá javítják az eljárások hatékonyságát, az újrahasznosítást, a szennyezésmentesítést, valamint
  energiatároló anyagok és
  magas hozzáadott értékkel bíró anyagoknak hulladékból és újragyártás útján való előállítását.

1.3.5.   A kreatív iparágakban

  – ezen belül a kulturális örökség területén –

  felhasznált anyagok

A formatervezésnek és a konvergáló technológiák fejlesztésének az új üzleti lehetőségek létrehozására való felhasználása, beleértve az európai történelmi vagy kulturális értéket képviselő anyagok
  és a kulturális örökség
  megóvását
  és helyreállítását, valamint az újonnan létrehozott anyagokat
  .

1.3.6.   Metrológia, anyagjellemzés, szabványosítás és minőségbiztosítás

Az anyagtudomány és a mérnöki tudományok fejlődésének
  és hatásának
  gyorsítása olyan technológiák előmozdítása révén, mint amilyen az anyagjellemzés, a roncsolásmentes értékelés
  , valamint a teljesítmény folyamatos értékelése, nyomon követése
  és prediktív modellezése.

1.3.7.   Az anyagfelhasználás optimalizálása

Az anyagfelhasználás alternatív
  módjai, illetve a helyettesítő anyagok
  és az innovatív üzleti modellek vizsgálatára irányuló kutatás és fejlesztés,
  ezen belül a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívás kezelése az adott szükségletekhez alkalmazkodó anyagok felhasználása, illetve a ritka, kritikus vagy veszélyes anyagok helyettesítése, valamint a kritikus erőforrások azonosítása révén
  .

1.4.   Biotechnológia

1.4.1.   Az élvonalbeli biotechnológiának mint a jövőbeli innováció hajtóerejének az előmozdítása

A cél annak megalapozása, hogy az európai ipar közép- és hosszú távon az innováció élvonalában maradjon. Ide tartozik a feltörekvő
  technológiai területek
   – például a szintetikus biológia, a bioinformatika és a rendszerbiológia – fejlesztése,
  valamint
  az egyéb alaptechnológiákkal – köztük a nanotechnológiával (pl. a bionanotechnológiával), az ikt-vel (pl. a bioelektronikával)
  és a mérnöki technológiákkal
  való konvergencia kiaknázása. Ezek és más, élvonalbeli tudományterületek megfelelő intézkedéseket érdemelnek a kutatás-fejlesztés terén annak érdekében, hogy elősegítsék a hatékony technológiaátadást és azokon alapuló új alkalmazások létrejöttét ▌.

1.4.2.   Biotechnológiai alapú ipari

  termékek és

  eljárások

A cél kettős: egyfelől lehetővé kell tenni, hogy az európai ipar (pl. a vegyipar, az egészségügy, a bányászat, az energiaipar, a cellulóz- és papíripar
  , a rostalapú termékek ágazata és a faipar
  , a textilipar, a keményítőgyártás és az élelmiszeripar) új, az ipari és a társadalmi elvárásoknak megfelelő olyan termékeket és folyamatokat fejlesszen ki,
  amelyekhez lehetőség szerint környezetbarát és fenntartható termelési módszereket alkalmaznak
  , valamint versenyképes és továbbfejlesztett biotechnológia-alapú megoldásokkal helyettesítik a meglévőket; másfelől pedig a biotechnológiában rejlő lehetőségek kiaknázása a környezetszennyezés észlelésére, nyomon követésére, megelőzésére és eltávolítására. Ez magában foglalja
  az optimalizált biokatalizátor-funkciókkal rendelkező új enzimek
  , az enzimes és anyagcsere-folyamatok,
  az ipari szintű
  biofolyamat-tervezés,
  a biofolyamatok integrálása az ipari termelési folyamatokba
  , a korszerű fermentáció, valamint az upstream és downstream feldolgozás területén folytatott kutatást és innovációt, továbbá a mikrobiális közösségek dinamikájával kapcsolatos ismeretek elmélyítését. Ide tartozik továbbá a prototípusok abból a célból történő kifejlesztése, hogy felmérhető legyen a kialakított termékek és folyamatok technikai-gazdasági megvalósíthatósága
  és fenntarthatósága
  .

1.4.3.   Innovatív és versenyképes platformtechnológiák

A cél az olyan platformtechnológiák (genomika, metagenomika, proteomika
  , metabolomika
  , molekuláris eszközök
  , expressziós rendszerek, fenotipizálási platformok és sejtalapú platformok
  ) kialakítása, amelyek vezető szerepet és versenyelőnyt tesznek lehetővé számos
  , gazdasági hatással rendelkező
  ágazatban. Ide tartozik az optimalizált tulajdonságokkal rendelkező, a hagyományos alternatívákon túlmutató bioerőforrások fejlesztésének megalapozása, Ide tartozik az optimalizált tulajdonságokkal rendelkező, a hagyományos alternatívákon túlmutató bioerőforrások fejlesztésének megalapozása, a szárazföldi és vízi biodiverzitás új alkalmazások
  és bioalapú termékek és folyamatok
  létrehozása céljából történő, fenntartható felfedezésének, megértésének és használatának lehetővé tétele, és a biotechnológiai alapú egészségügyi megoldások (diagnosztika, biológiai gyógyszerkészítmények, orvosbiológiai eszközök) fejlődésének fenntartása..

1.5.   Korszerű gyártás és feldolgozás

1.5.1.   A jövő üzemeiben alkalmazott technológiák

A fenntartható ipari növekedés előmozdítása azáltal, hogy Európában a gyártás területén elősegítjük a költségalapú szemléletről a nagy hozzáadott értéket képviselő
  termékeken, valamint az IKT-alapú intelligens és nagy teljesítményű, integrált rendszert alkotó gyártáson alapuló szemléletre
  való átállást. Ehhez foglalkozni kell azzal a kihívással, hogy miként növelhető a termelés kevesebb anyag és energia felhasználásával, illetve kevesebb hulladék és szennyeződés képződésével
  , mégpedig magasabb fokú ökológiai hatékonyság elérése céljából
  . A középpontban a jövő adaptív gyártórendszereinek a korszerű és fenntartható gyártórendszerek és gyártási folyamatok megvalósítása érdekében történő fejlesztése és integrációja lesz, amelynek során külön hangsúlyt kapnak az európai kkv-k szükségletei.
  Hangsúlyt kell fektetni olyan módszertanokra is, amelyek révén továbbfejleszthető a rugalmas, biztonságos és intelligens termelés, amelynek esetében megfelelő szintű automatizálás valósul meg munkavállaló-barát környezetben.

1.5.2.   Energiahatékony

  , kis környezeti hatású

  épülettechnológiák

  és rendszerek

Az energiafelhasználás és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése a fenntartható építési technológiák
  és rendszerek
  fejlesztése és használata, valamint olyan intézkedések megvalósítása révén, amelyek fokozzák az energiahatékony rendszerek és anyagok felhasználását az új, felújított és átalakított épületekben. Az életciklussal kapcsolatos megfontolások és a tervezési-építési-működtetési koncepciók növekvő fontossága kulcsfontosságú tényezők lesznek ahhoz, hogy Európa 2020-ig áttérjen a majdnem nulla energiafogyasztású épületekre, valamint hogy az érdekeltek széles körének bevonásával energiahatékony kerületek jöjjenek létre.

1.5.3.   Fenntartható,

  erőforrás-hatékony és

  karbonszegény technológiák az energiaintenzív feldolgozóiparban

Növelni kell a feldolgozóipari ágazatok – például a vegyipar
  , a cementipar
  , a cellulóz- és papírgyártás, az üveggyártás
  , az ásványi anyagok feldolgozása
  , a nemvasfémek gyártása és az acélgyártás – versenyképességét az erőforrás- és energiahatékonyság gyökeres javításával, valamint az ilyen ipari tevékenységek környezeti hatásának csökkentésével. A következők kerülnek középpontba: az innovatív anyagokat megalapozó alaptechnológiák, valamint az értéklánc egészében az alacsony szén-dioxid-kibocsátással előállított termékeket és a kevésbé energiaintenzív folyamatokat és szolgáltatásokat lehetővé tévő anyagok és technológiai megoldások kifejlesztése és hitelesítése, továbbá a rendkívül alacsony szén-dioxid-kibocsátású gyártási technológiák és módszerek használata annak érdekében, hogy elérjük az üvegházhatásúgáz-kibocsátás intenzitása tekintetében előírt csökkentéseket.

1.5.4.   Új, fenntartható üzleti modellek

A tudásalapú, szakosodott gyártás koncepcióinak és módszereinek kialakításában folytatott ágazatközi együttműködés fellendítheti
  a szervezeti tanulást,
  a kreativitást és az innovációt olyan, egyedi igényekre szabott megközelítéseket alkalmazó üzleti modellekre összpontosítva, amelyek alkalmazkodni tudnak a globalizált értékláncok és hálózatok elvárásaihoz, a változó piacokhoz, valamint a jövőbeli és feltörekvő iparágakhoz.
  Ide tartozik az olyan fenntartható üzleti modellek kialakítása is, amelyek a termékek és a folyamatok teljes életciklusára kiterjednek.

1.6.   Űrpolitika

Az űrkutatás területén az uniós szintű tevékenységeket a tagállamok és az Európai Űrügynökség (ESA) tevékenységeivel összehangolva fogják végrehajtani, törekedve a különböző szereplők közötti komplementaritás kiépítésére.

1.6.1.   
  Az európai űrágazat

  versenyképességének, függetlenségének és innovációs képességének

  megalapozása

A célkitűzés az űrkutatásban betöltött globális vezető szerep megtartása a
  költséghatékony,
  versenyképes
  és innovatív
  űripar (
  beleértve a kkv-kat)
  és kutatói közösség fenntartása és további fejlesztése, valamint az űrkutatáson alapuló innováció támogatása révén.

1.6.1.1.   A versenyképes
  , fenntartható és vállalkozásalapú
  űripar és kutatói közösség fenntartása
  és további fejlesztése, valamint Európa függetlenségének erősítése a világűrbe telepített rendszerek terén

Európa vezető szerepet tölt be az űrkutatásban és az űrtechnológiák fejlesztésében, és
  folyamatosan fejleszti saját működő
  űrinfrastruktúráját (pl. Galileo
  , Copernicus
  ). Az európai ipar az első osztályú műholdak
  és a világűrrel kapcsolatos más technológiák
  exportőrévé vált. Mindazonáltal a ▌
  más
  űrnagyhatalmak által támasztott verseny ▌veszélyezteti ezt a pozíciót.
  A cél az, hogy
  kutatási bázist alakítsunk ki az űrkutatási
  és -innovációs
  programok folytonosságának biztosításával, például kisebb és gyakoribb világűrbeli demonstrációs projektek sorozatán keresztül. Ez lehetővé teszi majd Európa számára, hogy fejlessze az ipari alapjait és a világűrrel kapcsolatos kutatással és technológiai fejlődéssel foglalkozó közösségét, ami
  elősegíti majd a jelenlegi legmagasabb tudásszint túllépését és
  csökkenti Európának a kritikus technológiák importjától való függését.

A beruházások optimalizálása, valamint a piacra jutás lehetőségeinek javítása érdekében támogatni kell a szabványosítást.

1.6.1.2.   Az űrágazat és a világűrrel nem összefüggő ágazatok közötti innováció fellendítése

Az űrtechnológiákkal kapcsolatos kihívások egy része párhuzamba állítható a földi ágazatokban, így például
  az aeronautika,
  az energiaipar
  , a környezetvédelem
  , a távközlés
  és az ikt
  , a természeti erőforrások feltárása
  , a szenzorgyártás
  , a robotika
  , a fejlett anyagok
  , a biztonság és az egészségügy területén fennálló kihívásokkal. Ezek a közös vonások lehetőséget kínálnak – különösen az kkv-k számára – a technológiáknak az űrkutatásban részt vevő, illetve az abban nem részt vevő közösségek
  – így a nem űripari ágazatok –
  általi, korai szakaszban történő együttfejlesztésére, ami hamarabb vezethet áttörő innovációkhoz, mintha az űrkutatás eredményei a többi ágazatban csupán járulékos módon, egy későbbi szakaszban jelennének meg. Ösztönözni kell a meglévő európai űrinfrastruktúra kihasználását a távérzékelésen, földrajzi helyzetmeghatározáson
  vagy más típusú műholdas adatokon
  alapuló innovatív termékek és szolgáltatások fejlesztésének előmozdításával. Európának továbbá
  – adott esetben –
  megfelelően célzott intézkedésekkel kell erősítenie a vállalkozásalapú űrágazat kezdeti szakaszban levő fejlesztését
  , ideértve az űrágazatban a technológiaátadási kezdeményezések támogatását is
  .

1.6.2.   Az űrtechnológiai fejlődés megalapozása

A cél a
  korszerű űr-alaptechnológiáknak és az operatív koncepcióknak az ötlet megszületésétől egészen az űrbéli demonstrációs szakaszig tartó fejlesztése
  .

A világűrbe jutásnak és a Föld körüli pályán vagy azon túl elhelyezett rendszerek
  kifejlesztésének,
  fenntartásának és működtetésének a képessége létfontosságú az európai társadalom jövője szempontjából. A szükséges képességek
  kutatási és innovációs
  beruházást igényelnek számos űrtechnológiába (pl. indítóállványok
  és egyéb járművek
  , műholdak, robotika, műszerek és érzékelők) és működési koncepcióba, az ötletektől a világűrben tartott demonstrációkig. Európa jelenleg a három vezető űrnagyhatalom egyike
  , amit elsősorban a tagállamok által az ESA-n és a nemzeti programokon keresztül megvalósított beruházások eredményeként ért el
  , de a világűrrel kapcsolatos kutatásra és fejlesztésre irányuló beruházások amerikai egyesült államokbeli szintjéhez viszonyítva (pl. a NASA teljes költségvetésének kb. 20 %-a) a ▌jövőbeli űrtechnológiákra
  és alkalmazásokra
  irányuló európai
  figyelem
  szintje a lánc teljes hosszában megerősítésre szorul:

| a) | alacsony technológiai készenléti szint (low technology readiness level (TRL))
  kutatás, amely gyakorta erősen támaszkodik a kulcsfontosságú alaptechnológiákra, és amely lehetővé teheti a földi felhasználású, áttörő jelentőségű technológiák kifejlesztését; |
| --- | --- |

a)

alacsony technológiai készenléti szint (low technology readiness level (TRL))
  kutatás, amely gyakorta erősen támaszkodik a kulcsfontosságú alaptechnológiákra, és amely lehetővé teheti a földi felhasználású, áttörő jelentőségű technológiák kifejlesztését;

| b) | a meglévő technológiák javítása, pl. miniatürizálás, jobb energiahatékonyság, nagyobb érzékenységű szenzorok révén; |
| --- | --- |

b)

a meglévő technológiák javítása, pl. miniatürizálás, jobb energiahatékonyság, nagyobb érzékenységű szenzorok révén;

| c) | új technológiák és koncepciók demonstrációja és validációja a világűrben, valamint megfelelő földi körülmények között; |
| --- | --- |

c)

új technológiák és koncepciók demonstrációja és validációja a világűrben, valamint megfelelő földi körülmények között;

| d) | a küldetések háttere, pl. az űrbéli környezet elemzése, földi állomások, a világűrbe telepített rendszerek
  és infrastruktúra
  védelme az űrhulladékkal
  vagy az űrben található egyéb tárgyakkal
  való
  összeütközés által okozott károkkal és megsemmisüléssel, valamint az űrbéli időjárási események, többek között
  a napkitörések hatásaival (világűr-megfigyelési rendszer, SSA) szemben, innovatív
  adatgyűjtési és –továbbítási, valamint
  mintatároló infrastruktúra támogatása; |
| --- | --- |

d)

a küldetések háttere, pl. az űrbéli környezet elemzése, földi állomások, a világűrbe telepített rendszerek
  és infrastruktúra
  védelme az űrhulladékkal
  vagy az űrben található egyéb tárgyakkal
  való
  összeütközés által okozott károkkal és megsemmisüléssel, valamint az űrbéli időjárási események, többek között
  a napkitörések hatásaival (világűr-megfigyelési rendszer, SSA) szemben, innovatív
  adatgyűjtési és –továbbítási, valamint
  mintatároló infrastruktúra támogatása;

| e) | műholdas kommunikáció
  , fejlett navigációs és távérzékelő technológiák, amelyek lefedik a világűrbe telepített uniós rendszerek jövőbeli generációihoz szükséges kutatásokat (pl. Galileo
  és Copernicus
  ). |
| --- | --- |

e)

műholdas kommunikáció
  , fejlett navigációs és távérzékelő technológiák, amelyek lefedik a világűrbe telepített uniós rendszerek jövőbeli generációihoz szükséges kutatásokat (pl. Galileo
  és Copernicus
  ).

1.6.3.   A világűrből származó adatok kiaknázásának megalapozása

A célkitűzés az, hogy biztosítsuk a jelenlegi
  , múltbéli
  és jövőbeli európai világűrbeli küldetésekből származó adatok kiterjedtebb felhasználását a tudományos, közcélú és kereskedelmi területeken.

Az űrbe telepített rendszerek olyan információkat nyújtanak, amelyekre gyakran lehetetlen egyéb módokon szert tenni. Az európai küldetések világszínvonala ellenére a publikációs adatok azt mutatják, hogy az európai küldetésekből származó adatok kisebb valószínűséggel kerülnek felhasználásra, mint az amerikai küldetések adatai. Az
  európai műholdak által szolgáltatott (tudományos, nyilvános vagy üzleti)
  adatok fokozott mértékű kiaknázása úgy valósítható meg, ha
  további
  erőfeszítéseket teszünk az európai missziók során szerzett, a világűrből származó adatok feldolgozására
  , tárolására
  , validálására, szabványosítására
  és fenntartható rendelkezésre bocsátására, valamint az ezen – és adott esetben a földi megfigyelésekből származó adatokkal kombinált – adatokon alapuló új információs termékek és szolgáltatások kifejlesztésének a támogatására
  . Az adatszerzés és -feldolgozás, az adatfúzió, az adatterjesztés
  és az interoperabilitás innovációi, különösen a földtudományokhoz kapcsolódó adatokhoz és metaadatokhoz való hozzáférésnek és ezen adatok cseréjének az előmozdítására vonatkozóan
  , amelyek az együttműködés innovatív, informatikai és kommunikációs eszközökkel támogatott formáit is hasznosítják – biztosíthatják az űrinfrastruktúra terén végzett beruházások jobb megtérülését
  , valamint hozzájárulhatnak a társadalmi kihívások megoldásához
  . A világűrből származó adatok kalibrálása és validációja (egyes műszerekre, műszerek és küldetések között, illetve helyszíni objektumok tekintetében) kulcsfontosságú a világűrből származó adatok hatékony felhasználása szempontjából minden területen,
  ezért fokozni kell
  a világűrből származó adatok és a referenciakeretek szabványosítását. Az adatokhoz való hozzáférés és a küldetések kiaknázása olyan kérdés, amely globális koordinációt igényel. A Föld megfigyelésével kapcsolatos adatokat illetően az összehangolt megközelítéseket és a bevált gyakorlati módszereket részben a Föld-megfigyelési Csoport nevű kormányközi szervezettel
  (GEO)
  együttműködve valósítjuk meg, amelynek célja a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszerének
  (GEOSS)
  fenntartása, amelyben az Unió is részt vesz
  , nevezetesen a Copernicus program teljes körű kiaknázásával
  .
  Támogatni fogjuk a fenti innovációknak az érintett alkalmazásokba és döntéshozatali folyamatokba történő mielőbbi bevezetését. Ez vonatkozik az adatok további tudományos vizsgálatok céljára való felhasználására is.

1.6.4.   A nemzetközi űrpartnerségeket támogató európai kutatás megalapozása

A célkitűzés az, hogy támogassuk az európai kutatás és innováció hozzájárulását a világűrrel kapcsolatos, hosszú távú nemzetközi partnerségekhez.

Bár a világűrrel kapcsolatos információ helyi szinten is jelentős előnyökhöz vezet, az űrkutatás területén tevékenykedő vállalkozások alapvetően globális jellegűek. Ez különösen nyilvánvaló a Földet és a világűrbe telepített rendszereket veszélyeztető kozmikus fenyegetések esetében. A műholdaknak az űridőjárás és az űrhulladék miatti elvesztése a becslések szerint
  nagyjából
  évi 100 millió EUR nagyságrendű kárt okoz. Ugyancsak globálisnak számít
  sok
  űrtudományos és felderítő
  projekt
  . Az élvonalbeli űrtechnológia fejlesztése egyre inkább ilyen nemzetközi
  partnerségek
  keretében történik, ezért a hasonló nemzetközi projektekben való részvétel fontos sikertényező az európai kutatók és az ipar számára. Az Unió hozzájárulását a világűrrel kapcsolatos globális törekvésekhez hosszú távú (10 vagy több éves) stratégiai menetrendekben kell meghatározni, összehangolva ezeket az Unió űrpolitikai prioritásaival, és együttműködve
  a tagállamokkal és
  olyan belső európai partnerekkel, mint az ESA
  és a tagállami űrügynökségek
  , valamint
  adott esetben
  a nemzetközi partnerekkel, ▌továbbá az űrutazást megvalósító országok űrügynökségeivel ▌.

1.6.5.   Egyedi végrehajtási szempontok

A „Horizont 2020” keretprogram űrkutatási és innovációs végrehajtási prioritásai megfelelnek – az Űrtanács által meghatározott és „Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé” című közleményben ismertetett – uniós űrpolitikai prioritásoknak. A végrehajtás
  – adott esetben – a tagállamokkal és a tagállami űrügynökségekkel, az ESA-val,
  az európai űripar szereplőivel
  (beleértve a kkv-kat)
  , a tudományos intézményekkel ▌ és a technológiai intézetekkel, valamint az űrpolitikával foglalkozó tanácsadó bizottsággal ▌konzultálva kidolgozott
  stratégiai kutatási menetrendeken fog alapulni
  . A nemzetközi vállalkozásokban való részvételt illetően a kutatási és innovációs menetrend
  az európai érdekelt felekkel és
  a nemzetközi partnerekkel (pl. NASA, ROSCOSMOS, JAXA) együttműködésben kerül meghatározásra.

Az űrtechnológiák alkalmazását adott esetben a társadalmi kihívások prioritás keretében kell támogatni.

2.   KOCKÁZATI FINANSZÍROZÁS BIZTOSÍTÁSA

A „Horizont 2020” keretprogramon belül két, különböző keretekből álló pénzügyi eszköz jön létre (az úgynevezett tőkefinanszírozó eszköz és az adósságfinanszírozó eszköz). A tőkefinanszírozó eszköznek, illetve az adósságfinanszírozó eszköz kkv-támogató keretének a végrehajtására
  a COSME programmal kölcsönös függésben,
  két uniós pénzügyi eszköz részeként kerül majd sor, amelyek a kkv-k K+I-tevékenységéhez és növekedéséhez tőke- és adósságfinanszírozást biztosítanak.

A tőkefinanszírozó eszköz és az adósságfinanszírozó eszköz adott esetben azt is lehetővé teheti, hogy a pénzügyi forrásokat összevonják a tagállamoknak
  vagy régióknak az európai
  strukturális
  és beruházási
  alapokról szóló tanácsi rendelet
  33.
  cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján megítélt
  európai
  strukturális
  és beruházási
  támogatásokkal, amennyiben azok az említett támogatások egy részét ilyen célra kívánják fordítani.

Ahelyett, hogy közvetlenül a végső kedvezményezettek számára biztosítana hiteleket, garanciákat vagy tőkét stb., a Bizottság pénzügyi intézményeket jelöl majd ki arra, hogy többek között kockázatmegosztás, kezességvállalást tartalmazó programok, sajáttőke-befektetések és kvázi sajáttőke-befektetések révén biztosítsanak támogatást.

2.1.   Adósságfinanszírozó eszköz

Az adósságfinanszírozó eszköz a következőket nyújtja: hitelt az egyedi kedvezményezettek számára a kutatásba és innovációba történő beruházásokhoz;
  (viszont)
  garanciákat a kedvezményezetteknek hitelező pénzügyi közvetítők számára; hitelek és
  (viszont)
  garanciák kombinációit; valamint garanciákat és/vagy viszontgaranciákat lehet biztosítani a nemzeti vagy regionális adósságfinanszírozási programokhoz. Az adósságfinanszírozó eszköz továbbá az esedékesség javításával kapcsolatos tevékenységeket is folytat, valamint
  a kereslet szintjétől függően
  támogatást biztosít a célzott kkv-támogató eszköz számára (lásd e melléklet II. részében ▌az „Innováció a kkv-k körében” című 3. szakaszt). Az adósságfinanszírozó eszközből képzett céltartalékok kombinálhatóak – támogatások esetleges hozzáadásával (az egyösszegű támogatásokat is beleértve) – a tőkefinanszírozó eszközből képzett céltartalékokkal egy vagy több integrált program keretében. Ezenkívül feltehetően kedvezményes hitelek, átváltható hitelek
  , alárendelt hitelek, osztalékra jogosító hitelek, lízinghitelek
  nyújtására
  és értékpapírosításra
  is lesz lehetőség.

A piaci alapú hitelezés és garancianyújtás mellett – amikor is az igények elbírálására beérkezési sorrendben kerül sor – az adósságfinanszírozó eszközön belüli részalapok egyes meghatározott szakpolitikákat és ágazatokat is megcéloznak majd. Az erre a célra elkülönített költségvetési hozzájárulások
  adott esetben
  az alábbi forrásokból származhatnak:

| a) | a „Horizont 2020” keretprogram más részeiből, különösen a „Társadalmi kihívások” című III. részből; |
| --- | --- |

a)

a „Horizont 2020” keretprogram más részeiből, különösen a „Társadalmi kihívások” című III. részből;

| b) | egyéb keretprogramokból, programokból és az uniós költségvetés egyéb költségvetési tételeiből; |
| --- | --- |

b)

egyéb keretprogramokból, programokból és az uniós költségvetés egyéb költségvetési tételeiből;

| c) | egyes olyan régiók és tagállamok hozzájárulásaiból, amelyek a kohéziós alapokból elérhető források egy részét ilyen célra kívánják fordítani; |
| --- | --- |

c)

egyes olyan régiók és tagállamok hozzájárulásaiból, amelyek a kohéziós alapokból elérhető források egy részét ilyen célra kívánják fordítani;

| d) | valamint egyes meghatározott jogalanyok hozzájárulásaiból (például ▌a közös technológiai kezdeményezések), illetve egyes kezdeményezésekből. |
| --- | --- |

d)

valamint egyes meghatározott jogalanyok hozzájárulásaiból (például ▌a közös technológiai kezdeményezések), illetve egyes kezdeményezésekből.

A költségvetési hozzájárulásokat – függetlenül attól, hogy a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtása már megkezdődött-e – bármikor meg lehet tenni, illetve azokat további összegekkel lehet kiegészíteni.

A kockázatmegosztás és az egyéb paraméterek változhatnak az adott, szakpolitikához vagy ágazathoz tartozó részalapon belül, feltéve, hogy értékük vagy jellegük megfelel az adósságfinanszírozó eszközökre vonatkozó közös szabályoknak. Ezen túlmenően a részalapokra – az adósságfinanszírozó eszköz átfogó népszerűsítési kampányán belül – egyedi kommunikációs stratégiák vonatkozhatnak. Emellett nemzeti szinten közvetítő szakértőket is igénybe lehet venni, amennyiben az adott részalaphoz tartozó területen a kilátásba helyezett hitelek értékeléséhez speciális szakértelemre van szükség.

Az adósságfinanszírozó eszköz kkv-támogatási kerete a K+I tevékenységet folytató kkv-ket és a közepes piaci tőkeértékű kisebb cégeket fogja megcélozni 150 000 EUR-t meghaladó hitelösszegeket biztosítva, amivel ki tudja majd egészíteni a kkv-knak a vállalkozások versenyképességéért és a kis- és középvállalkozásokért elnevezésű program hitelgarancia-keretéből juttatott finanszírozást.
  A K+I tevékenységet folytató kkv-k és közepes piaci tőkeértékű kisebb cégek számára nyújtott, 150 000 EUR alatti összegre vonatkozó hitelek is az adósságfinanszírozó eszköz kkv-támogatási keretébe tartoznak.

Az adósságfinanszírozó eszköznek az összfinanszírozás (azaz az uniós finanszírozás és az egyéb pénzügyi intézmények hozzájárulásainak összege) és az uniós pénzügyi hozzájárulás hányadosaként meghatározott áttételi mutatója a várakozások szerint átlagban az 1,5-től 6,5-ig terjedő tartományban fog mozogni az adott műveletek típusától függően (kockázat szintje, célkedvezményezettek és az adott adósságfinanszírozó eszköz kerete). A támogatott kedvezményezettek összes beruházása és az uniós pénzügyi hozzájárulás hányadosaként meghatározott multiplikátorhatás pedig várhatóan 5 és 20 közé fog esni, és szintén függ az érintett műveletek típusától.

2.2.   Tőkefinanszírozó eszköz

A tőkefinanszírozó eszköz a vállalatok működésének korai szakaszát érintő olyan kockázatitőke-alapokra és a
  köz- és magánszféra
  alapok alapjaira fog összpontosítani, amelyek kockázati tőkét és/vagy mezzanine tőkét biztosítanak az egyes portfolió-vállalkozások számára. Ezek a vállalkozások emellett az adósságfinanszírozó eszközt végrehajtó pénzügyi közvetítőktől is igényelhetnek adósságfinanszírozást.
  Ezen túlmenően a tőkefinanszírozó eszköz az informális befektetők, illetve más lehetséges tőkefinanszírozási források bevonásának a lehetőségét is meg fogja vizsgálni. Ez magában foglalhatja a kkv-támogató eszköz 3. szakaszában a kereslet szintjétől függően nyújtott támogatást, valamint a technológia átadásával (beleértve az állami kutatás kutatási eredményeinek és találmányainak a termelő ágazat számára például igazoló vizsgálatokon keresztül való átadását) kapcsolatban nyújtott támogatást is.

Az eszköz keretében az expanziós és a növekedési szakaszban lévő vállalkozásokat érintő beruházásokra is lesz lehetőség, amire a vállalkozások versenyképességéért és a kis- és középvállalkozásokért program növekedéstámogató tőkefinanszírozási eszközével (EFG) közösen kerülhet sor (ez a széles befektetői bázissal rendelkező alapok alapjába való befektetéseket, az intézményi és stratégiai magánberuházókat, valamint a nemzeti szintű állami és részben állami pénzintézeteket is magában foglalja). Az utóbbi esetben a „Horizont 2020” keretprogram tőkefinanszírozási eszközéből származó beruházás nem haladhatja meg az uniós beruházás teljes összegének 20 %-át, kivéve a több szakaszt is érintő beruházásokat, amelyek esetében az EFG-ből és a kutatási-fejlesztési tőkefinanszírozó eszközből származó finanszírozást arányos alapon nyújtják az alapok befektetési politikájának megfelelően. A tőkefinanszírozó eszköz az EFG-hez hasonlóan kerülni fogja a felvásárlásokat vagy a megszerzett vállalkozások szétdarabolására szánt helyettesítő tőke kihelyezését. A Bizottság a változó piaci feltételektől függően módosíthatja a 20 %-os küszöböt.

A kkv-k K+I-tevékenységéhez és növekedéséhez támogatást biztosító uniós tőkefinanszírozási eszközt – amelyre a 2. szakasz első bekezdése hivatkozik – olyan megfelelő méretűre kell tervezni, amely azt is lehetővé teszi, hogy az innovatív vállalatokat integrált módon, a korai szakasztól kezdődően egészen a növekedési és expanziós szakaszig támogatni tudja.

A beruházási paramétereket úgy kell megállapítani, hogy meg lehessen valósítani az egyes szakpolitikai célkitűzéseket – beleértve a lehetséges kedvezményezettek adott csoportjainak megcélzását is – de a pénzügyi eszköz mégis piacorientált, keresletvezérelt szemlélet szerint tudjon működni.

A tőkefinanszírozási eszköz számára támogatás biztosítható a „Horizont 2020” keretprogram más részeiből származó költségvetési hozzájárulás mozgósításával; egyéb keretprogramokból, programokból és az uniós költségvetés egyéb költségvetési tételeiből; valamint egyes régiók és tagállamok, illetve meghatározott jogalanyok hozzájárulásaiból vagy bizonyos kezdeményezésekből.

A tőkefinanszírozó eszköznek az összfinanszírozás (azaz az uniós finanszírozás és az egyéb pénzügyi intézmények hozzájárulásainak összege) és az uniós pénzügyi hozzájárulás hányadosaként meghatározott áttételi mutatója a piaci sajátosságoktól függően várhatóan 6 körül fog alakulni, míg a multiplikátorhatás – vagyis a támogatott kedvezményezettek összes beruházásának és az uniós pénzügyi hozzájárulásnak a hányadosa – átlagosan 18 körül várható.

2.3.   Egyedi végrehajtási szempontok

A két pénzügyi eszköz végrehajtásáról az Európai Beruházási Bankcsoport (EBB, EBA) és/vagy egyéb olyan pénzügyi intézmények fognak gondoskodni, amelyek a költségvetési rendelet értelmében elláthatnak pénzügyi eszközök végrehajtásával kapcsolatos feladatokat. Az eszközök megtervezése és végrehajtása során figyelembe kell majd venni a költségvetési rendeletben a pénzügyi eszközökre vonatkozóan meghatározott általános rendelkezéseket, valamint azokat a működéssel kapcsolatos részletesebb követelményeket, amelyeket a Bizottság egy erre vonatkozó útmutatóban határoz majd meg.
  A pénzügyi eszközöknek ki kell egészíteniük a tagállami eszközöket, és alkalmazásuknak egyértelmű európai hozzáadott értéket, valamint tőkeáttételt kell biztosítania.

Azok között a pénzügyi közvetítők között, amelyeket a megbízott szervezetek nyílt, átlátható, arányos és megkülönböztetés-mentes eljárás keretében arra választottak ki, hogy az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 139. cikkének (4) bekezdése

   (7)

  értelmében pénzügyi eszközöket hajtsanak végre, szerepelhetnek magán pénzintézetek, valamint állami és részben állami kézben lévő pénzintézetek, nemzeti és regionális állami bankok, valamint nemzeti és regionális beruházási bankok.

Elemeik kombinálhatók – így lehetőség van támogatások hozzáadására (az egyösszegű támogatásokat is beleértve) – egy vagy több olyan integrált program keretében, amelyek a kedvezményezettek vagy speciális célú projektek bizonyos kategóriáit támogatják, például a növekedési potenciállal rendelkező kkv-kat és a közepes piaci tőkeértékű cégeket, vagy az innovatív technológiák nagyléptékű demonstrációját.

Az eszközök végrehajtását egy sor kísérő intézkedés támogatja. Ezek a kísérő intézkedések, a teljesség igénye nélkül, a következők lehetnek: a hitelkérelmek támogathatóságának vagy a tudáseszközök értékének elbírálását végző pénzügyi közvetítők számára biztosított technikai segítségnyújtás; a beruházásra való felkészültséget célzó programok, amelyek magukban foglalják a kkv-k inkubálását, felkészítését és mentorálását, valamint a lehetséges befektetőkkel folytatott interakcióik támogatását; olyan intézkedések, amelyek felhívják a kockázatitőke-társaságok és az informális befektetők figyelmét az uniós finanszírozási programokban részt vevő innovatív kkv-k növekedési potenciáljára; olyan programok, amelyek vonzzák az innovatív kkv-k és köztes méretű vállalkozások növekedését támogató befektetőket;
  olyan fellépések, amelyek javítják a határokon átnyúló és több országra kiterjedő adósság- és tőkefinanszírozást;
  olyan programok, amelyek a jótékonysági alapítványokat és a magánszemélyeket a kutatás és az innováció támogatására ösztönzik; valamint a vállalatközi fejlesztési célú tőkejuttatásokat elősegítő és a családi vállalkozások és az informális befektetők tevékenységét ösztönző programok.

Ezen intézkedések előkészítése és végrehajtása kapcsán szükség szerint konzultálni lehet a regionális hatóságokkal, a kkv-kat tömörítő szervezetekkel, a kereskedelmi kamarákkal és a megfelelő pénzügyi közvetítőkkel.

Gondoskodni kell arról, hogy az említett pénzügyi eszközök és „A vállalkozások versenyképességéért és a kis- és középvállalkozásokért”
  (COSME)
  elnevezésű program eszközei kiegészítsék egymást.

3.   INNOVÁCIÓ A KIS- ÉS KÖZÉPVÁLLALKOZÁSOK KÖRÉBEN

3.1.   A kkv-támogatás fősodorba való bevonása, mindenekelőtt egy erre a célra létrehozott eszközön keresztül

A kkv-kat a „Horizont 2020” keretprogram valamennyi része támogatni fogja. Ennek érdekében
  kedvezőbb feltételeket kell megállapítani a kis- és középvállalkozásoknak a „Horizont 2020” keretprogramban való részvétele vonatkozásában
  .
  Ezen túlmenően
  egy célzott kkv-támogató eszköz jön létre, amely az olyan innovatív kkv-kat célozza meg, amelyek határozottan a fejlődésre, a növekedésre és a nemzetközivé válásra törekednek. Ennek keretében az innováció bármely típusa támogatáshoz juthat, beleértve a nem technológiai
  , a társadalmi
  és a szolgáltatásokkal kapcsolatos innovációkat is
  , mivel e tevékenységek mindegyike egyértelműen európai hozzáadott értéket képvisel
  . A célkitűzés értelmében a nagy kockázatú kutatás és innováció kezdeti szakaszaiban fennálló finanszírozási rést kell áthidalni, valamint ösztönözni kell az áttörést jelentő innovációkat és a kutatási eredmények magánszektorban történő kereskedelmi bevezetését.

A társadalmi kihívások és az alap- és ipari technológiák mindegyike tekintetében alkalmazni kell a célzott kkv-támogató eszközt, valamint ahhoz olyan
  megfelelő
  összeget kell hozzárendelni
  , amely lehetővé teszi, hogy a társadalmi kihívásokhoz kapcsolódó valamennyi különös célkitűzés és a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzés költségvetési keretének együttesen legalább 20 %-át a kkv-k támogatására fordítsák
  .

Kizárólag kkv-k pályázhatnak majd finanszírozásra és támogatásra. Saját igényeik szerint együttműködéseket alakíthatnak ki, beleértve a kutatási és fejlesztési munka alvállalkozásban történő elvégzését is. A projektekkel szemben elvárás, hogy egyértelműen szolgálniuk kell a kkv-k érdekeit, valamint potenciális előnyökkel is kell járniuk azok számára, nem hagyva figyelmen kívül azt a követelményt sem, hogy a projekteknek
  határozott
  európai dimenzióval is kell rendelkezniük.

A kkv-támogató eszköz a tudomány, a technológia és az innováció valamennyi területét le fogja fedni, alulról felfelé irányuló megközelítésben egy adott társadalmi kihíváson vagy alaptechnológián belül, így elegendő teret hagy az ígéretes ötletek széles skálájának, és különösen az ágazatokon átívelő és interdiszciplináris projekteknek a finanszírozásához.

A kkv-támogató eszköz egyszerűsített és szakaszos támogatást fog nyújtani. Három szakasza az innovációs ciklus egészét le fogja fedni. Az egyik szakaszból a másikba való átmenet zökkenőmentesen valósulhat meg, amennyiben a kkv-projekt a korábbi szakasza során bebizonyította, hogy további finanszírozásra érdemes.
  A pályázók tekintetében azonban nem áll fenn olyan kötelezettség, amely szerint sorrendben le kellene fedniük mind a három szakaszt.
  Ugyanakkor valamennyi szakasz nyitott lesz valamennyi kkv számára:

| — | 1. szakasz: koncepció és megvalósíthatósági vizsgálat:
  A kkv-k az új ötlet tudományos vagy műszaki megvalósíthatóságának és kereskedelmi potenciáljának vizsgálatára kapnak finanszírozást (koncepció igazolása) annak érdekében, hogy ki tudják dolgozni az innovációs projektet. Ha a vizsgálat kedvező eredménnyel zárul
  – ebben fontos szempont a projekt tárgya és a potenciális felhasználói/vásárlói szükségletek közötti kapcsolat –
  akkor a projekt finanszírozása a következő szakasz(ok)ba léphet. |
| --- | --- |

—

1. szakasz: koncepció és megvalósíthatósági vizsgálat:

A kkv-k az új ötlet tudományos vagy műszaki megvalósíthatóságának és kereskedelmi potenciáljának vizsgálatára kapnak finanszírozást (koncepció igazolása) annak érdekében, hogy ki tudják dolgozni az innovációs projektet. Ha a vizsgálat kedvező eredménnyel zárul
  – ebben fontos szempont a projekt tárgya és a potenciális felhasználói/vásárlói szükségletek közötti kapcsolat –
  akkor a projekt finanszírozása a következő szakasz(ok)ba léphet.

| — | 2. szakasz: kutatás-fejlesztés, demonstráció, piaci elterjesztés:


  Az innovációs utalvánnyal kapcsolatos koncepciót is szem előtt tartva,
  a kutatás-fejlesztés támogatásának középpontjában a demonstrációs tevékenységek (tesztelés, prototípusgyártás, a gyártási volumen növelésére irányuló vizsgálatok, tervezés, innovatív folyamatok, termékek és szolgáltatások bevezetése
  , validálás
  , eredményesség ellenőrzése stb.) és a piaci elterjesztés áll
  , amelyek során ösztönözni kell a végfelhasználók vagy a potenciális ügyfelek bevonását
  .
  Az innovációs utalványok ösztönözni fogják a fiatal vállalkozók részvételét. |
| --- | --- |

—

2. szakasz: kutatás-fejlesztés, demonstráció, piaci elterjesztés:

Az innovációs utalvánnyal kapcsolatos koncepciót is szem előtt tartva,
  a kutatás-fejlesztés támogatásának középpontjában a demonstrációs tevékenységek (tesztelés, prototípusgyártás, a gyártási volumen növelésére irányuló vizsgálatok, tervezés, innovatív folyamatok, termékek és szolgáltatások bevezetése
  , validálás
  , eredményesség ellenőrzése stb.) és a piaci elterjesztés áll
  , amelyek során ösztönözni kell a végfelhasználók vagy a potenciális ügyfelek bevonását
  .
  Az innovációs utalványok ösztönözni fogják a fiatal vállalkozók részvételét.

| — | 3. szakasz: kereskedelmi bevezetés:
  Ez a szakasz a támogató tevékenységeken túlmenően nem nyújt majd közvetlen támogatást, de céljai között szerepel a magántőkéhez való hozzáférés megkönnyítése és az innovációbarát környezet kialakítása. A tervek között szerepel a pénzügyi eszközökkel (lásd e melléklet II. részének a „Kockázati finanszírozás biztosítása” című 2. pontját) való összekapcsolás például azáltal, hogy az 1. és/vagy 2. szakaszt sikeresen teljesítő kkv-k elsőbbséget fognak élvezni a pénzügyi források egy elkülönített részén belül. A kkv-k emellett olyan támogató intézkedéseket is igénybe vehetnek majd, mint a hálózatépítés, a képzés, a felkészítés és a tanácsadás. Emellett ez a rész kapcsolódhat a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzéseket és az innovatív megoldások közbeszerzését támogató intézkedésekhez is. |
| --- | --- |

—

3. szakasz: kereskedelmi bevezetés:

Ez a szakasz a támogató tevékenységeken túlmenően nem nyújt majd közvetlen támogatást, de céljai között szerepel a magántőkéhez való hozzáférés megkönnyítése és az innovációbarát környezet kialakítása. A tervek között szerepel a pénzügyi eszközökkel (lásd e melléklet II. részének a „Kockázati finanszírozás biztosítása” című 2. pontját) való összekapcsolás például azáltal, hogy az 1. és/vagy 2. szakaszt sikeresen teljesítő kkv-k elsőbbséget fognak élvezni a pénzügyi források egy elkülönített részén belül. A kkv-k emellett olyan támogató intézkedéseket is igénybe vehetnek majd, mint a hálózatépítés, a képzés, a felkészítés és a tanácsadás. Emellett ez a rész kapcsolódhat a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzéseket és az innovatív megoldások közbeszerzését támogató intézkedésekhez is.

Ha a kkv-támogató eszközt a „Horizont 2020” keretprogram valamennyi részében egységesen népszerűsítik, hajtják végre és követik nyomon, akkor ezzel biztosítható lesz a kkv-k problémamentes részvétele. A meglévő kkv-támogató hálózatokra támaszkodva
  , mint amilyen az Enterprise Europe Network és más innovációtámogatást nyújtó szolgáltatók,
  mentori programot kell létrehozni a kedvezményezett kkv-k számára azzal a céllal, hogy a nyújtott támogatás gyorsabban hozzon eredményt.
  Ezen túlmenően meg kell vizsgálni annak a lehetőségét, hogy a mentori program hatékony végrehajtása érdekében lehet-e kapcsolatot kialakítani a vonatkozó nemzeti és/vagy regionális közvetítőkkel.

Az érintettek képviselőiből és a kkv-kban folyó kutatás és innováció szakértőiből álló, külön testületet fognak létrehozni a „Horizont 2020” keretprogram kkv-kat érintő részintézkedéseinek támogatására és kiegészítésére.

3.2.   Egyedi támogatás

3.2.1.   Támogatás kutatásintenzív kkv-knak

A kutatás-fejlesztéssel foglalkozó kkv-k egyedi fellépés révén kapnak ösztönözést a piacorientált
  transznacionális
  innovációra. Az egyedi fellépés
  az egyes
  ágazatokban működő kutatásintenzív kkv-kat célozza meg, amelyeknek a projekteredmények kereskedelmi hasznosítására való képességüket is bizonyítaniuk kell.

A fellépés a tudomány és a technológia teljes spektrumát lefedi alulról felfelé irányuló megközelítésben, igazodva a kutatás-fejlesztéssel foglalkozó kkv-k
  szükségleteihez
  .

A fellépés az EUMSZ 185. cikke szerinti kezdeményezés keretében kerül végrehajtásra a Eurostars közös programra építve úgy, hogy a program stratégiai irányát az időközi értékelésben foglaltak figyelembevételével módosítják.

3.2.2.   A kkv-k innovációs kapacitásának növelése

Támogatásban fognak részesülni azok a
  transznacionális tevékenységek
  , amelyek a „Horizont 2020” keretprogram egyes részeiben elősegítik a kkv-kra vonatkozó egyedi intézkedések végrehajtását és kiegészítését, különösen a kkv-k innovációs kapacitásának növelése céljából. A tevékenységek közé tartozhat a tudatosság növelése, a tájékoztatás és terjesztés, a képzéssel és a mobilitással kapcsolatos tevékenységek, a hálózatépítés és a bevált gyakorlati módszerek cseréje, a kisvállalkozások számára jelentős uniós hozzáadott értéket képviselő, magas színvonalú innováció-támogatási mechanizmusok és szolgáltatások kifejlesztése (pl. szellemi tulajdon és innovációmenedzsment, tudástranszfer, az IKT innovatív felhasználása és elektronikus készségek a kkv-kon belül), valamint a kkv-k támogatása a kutatási és innovációs partnerekkel való kapcsolatteremtésben az Unió egész területén, lehetővé téve számukra, hogy felhasználják a technológiai újításokat, és fejlesszék saját innovációs kapacitásukat. Az innovatív kkv-k csoportjait képviselő közvetítő szervezeteket fel kell kérni arra, hogy a kölcsönösen előnyös kompetenciákkal rendelkező kkv-kel karöltve folytassanak több ágazatot és régiót érintő innovációs tevékenységet új ipari értékláncok kialakítása érdekében.

Ezeket a tevékenységeket adott esetben össze kell hangolni a hasonló tagállami intézkedésekkel. A tervek szerint szoros együttműködést kell kialakítani a nemzeti kapcsolattartó pontok hálózatával.
  Törekedni kell az uniós kohéziós politikával való szinergiára, az intelligens szakosodást célzó nemzeti és regionális innovációs stratégiákkal összefüggésben.

A tervek szerint szorosabb kapcsolatot kell kialakítani az Enterprise Europe Network hálózattal (a vállalkozások versenyképességéért és a kis- és középvállalkozásokért elnevezésű program keretében)
  , ami biztosítja a nemzeti kapcsolattartó pontokkal való koordinációt
  . A támogatás a jobb információs és tanácsadói szolgáltatásoktól a mentoráláson, felkészítésen és a határokon átnyúló innovációs projekteket megvalósítani kívánó kkv-k számára partnerek keresésén át, az innovációt támogató szolgáltatások nyújtásáig terjedhet. Ez a kkv-k támogatásában megszilárdítja az Enterprise Europe Network „egyablakos ügyintézés” megközelítését, valamint a hálózat számára erős regionális és helyi jelenlétet biztosít.

3.2.3.   A piacorientált innováció támogatása

A kkv-k innovációs kapacitásának növelése érdekében támogatni kell a piacvezérelt
  transznacionális
  innovációt az általános innovációs keretfeltételek javítása, valamint azon jól meghatározható akadályok elhárítása révén, amelyek a gyors növekedési potenciállal rendelkező innovatív ▌kkv-k ▌növekedésének útjában állnak. Támogatást kap továbbá a szakosodott innovációs támogatás (pl. szellemi tulajdonjogok hasznosítása, beszerzői hálózatok, technológiatranszfer-hivatalok támogatása, stratégiai tervezés) és a közpolitikák innovációs szempontból történő felülvizsgálata.

III. RÉSZ

TÁRSADALMI KIHÍVÁSOK

1.   EGÉSZSÉGÜGY, DEMOGRÁFIAI VÁLTOZÁSOK ÉS JÓLÉT

A szilárd tudományos bizonyítékokon alapuló, hatékony egészségfejlesztés hozzájárul a betegségek megelőzéséhez
  , az emberi jólét növeléséhez és a költségek visszaszorításához
  . Az
  egészségfejlesztés, az aktív idősödés, a
  jólét és a ▌betegségek megelőzése az egészséget befolyásoló tényezők megismerésén, a hatékony megelőzési eszközökön – köztük a vakcinákon –, a hatékony egészségügyi és járványfelügyeleti programokon, a betegségekre való felkészültségen, valamint a hatékony szűrőprogramokon is múlik.

A betegségek, a fogyatékosságok
  , a legyengülés
  és a csökkent képességek megelőzésének
  , korai felismerésének,
  gondozásának, kezelésének és gyógyításának sikerét nagyban befolyásolják az azokat meghatározó tényezőkkel és okokkal, folyamatokkal és hatásokkal, valamint a jó egészségi állapotot és a jólétet előmozdító tényezőkkel kapcsolatos alapvető ismeretek.
  Az egészség és a betegségek jobb megértése szoros kapcsolatot igényel az alap-, a klinikai, a járványtani és a társadalmi-gazdasági kutatások között.
  Az ezekkel kapcsolatos adatok hatékony terjesztése és mindennapi körülmények között folytatott, nagy léptékű kohorsz-vizsgálatokkal való összekapcsolása szintén alapvető fontosságú, csakúgy, mint a kutatási eredmények klinikai alkalmazási módokká való alakítása, különösen klinikai vizsgálatok végzése révén.

Társadalmi kihívást jelent,
  hogy kielégítsük az egészségügyi és az ellátórendszerekkel szembeni további igényeket ▌
  , amelyeket az idősödő népesség támaszt
  . Ahhoz, hogy az emberek minden életkorban továbbra is hatékony egészségügyi és társadalombiztosítási ellátásban részesülhessenek, erőfeszítéseket kell tenni a megelőzéssel és a gyógyítással kapcsolatos döntéshozatal javítása
  és felgyorsítása
  , az egészségügyi ágazatban bevált legjobb gyakorlatok meghatározása és terjesztésük elősegítése
  , a tájékoztatás
  , valamint az integrált ellátás ösztönzése érdekében.
  Az idősödés folyamatának jobb megértése és az életkorhoz kapcsolódó betegségek megelőzése az alapja annak, hogy az európai polgárok egész életüket egészségesen és aktívan éljék le. Hasonlóképpen fontos
  azon technológiai, szervezési és társadalmi újítások széles körben való elterjesztése, amelyek az idős emberek
  , a krónikus betegségben szenvedők és a fogyatékossággal élők számára
  lehetővé teszik, hogy aktívak és önállóak maradjanak. Mindez hozzájárul ezen társadalmi csoportok fizikai, szociális és mentális jóllétének növeléséhez és meghosszabbításához.

A program keretében foglalkozni kell a vonatkozó tevékenységek során a krónikus állapotokkal és betegségekkel, ezen belül, de nem kizárólag a következőkkel: szív- és érrendszeri megbetegedések, rák, anyagcsere-betegségek és az olyan kockázati tényezők, mint a cukorbetegség, a krónikus fájdalom, az idegrendszeri, neurodegeneratív, mentális betegségek, valamint a szerhasználattal összefüggő betegségek, a ritka betegségek, a túlsúly és az elhízás, az autoimmun betegségek, a reumatikus betegségek és a csont- és izomrendszer rendellenességei, a különböző szerveket érintő betegségek, valamint az akut állapotok és a képességcsökkenés. Hasonlóképpen foglalkozni kell a fertőző betegségekkel, így többek között, de nem kizárólag a HIV/AIDS betegséggel, a tuberkulózissal és a maláriával, az elhanyagolt és a szegénységgel kapcsolatos, valamint az állati eredetű [III 35] betegségekkel, az újonnan fellépő járványokkal, továbbá az antimikrobiális gyógyszerekkel szembeni rezisztencia fokozódásának veszélyével, valamint a foglalkozási megbetegedésekkel és a munkával kapcsolatos megbetegedésekkel.

Annak érdekében, hogy a megelőzési és terápiás stratégiákat a betegek igényeihez lehessen igazítani, fejleszteni kell a személyre szabott gyógyászatot, és annak a betegségek korai felismerésével kell párosulnia.

A felvázolt tevékenységek mindegyikét úgy kell megvalósítani, hogy a kutatási és innovációs ciklus minden szakasza támogatásban részesüljön és ennek során erősödjön az Európában működő iparágak versenyképessége, illetve új piaci lehetőségek nyíljanak.
  Támogatást kapnak azok a transzlációs megközelítések, amelyek az innovációs folyamat több lépését integrálják az egészségügyi ágazatba.

A konkrét fellépések a következők:

1.1.   
  Az egészség, a jólét és a betegség megértése

1.1.1.
     Az egészséget meghatározó tényezők megértése, az egészség fejlesztésének és a betegségek megelőzésének javítása

Az egészséget meghatározó tényezőket jobban meg kell érteni, továbbá össze kell gyűjteni a hatékony egészségfejlesztés és betegségmegelőzés alapjául szolgáló tényanyagot, az ismeretek elmélyítése pedig ezen kívül lehetővé teszi
  a meglévő adatforrásokon és mutatórendszereken alapuló,
  az egészséggel és a jóléttel kapcsolatos átfogó mutatók kialakítását az Unión belül. Tanulmányozni kell a környezeti, viselkedésbeli (ezen belül életstílusbeli)
  , pszichológiai, szervezeti, kulturális
  , társadalmi-gazdasági
  , biológiai
  és genetikai tényezőket a legtágabban vett értelemben. A megközelítések magukban foglalják a hosszú távú kohorsz-vizsgálatokat és ezeknek az „-omikai” kutatásokból származó adatokkal
  , a gyógyászati célú rendszerbiológiával, beleértve a rendszerbiológia releváns alkalmazásait,
  és egyéb módszerekkel való összekapcsolását.

A környezet, mint az egészséget meghatározó tényező jobb megértéséhez
  különösen olyan interdiszciplináris megközelítést kell alkalmazni, amely integrálja többek között a
  molekuláris biológiai, járványügyi és toxikológiai megközelítéseket
  és az azokból nyert adatokat,
  és mindezt felhasználja a
  különböző
  vegyszerek hatásmechanizmusának, valamint
  a környezetszennyezésnek és
  egyéb környezeti és éghajlati ártalomkeltőknek való kombinált kitettségnek a vizsgálatához, az integrált toxikológiai vizsgálatok
  elvégzéséhez, valamint
  az állatkísérletek alternatíváinak
  felderítéséhez
  . A kitettségi vizsgálatok olyan innovatív megközelítésére van szükség, amely felhasználja a biomarkerek „-omikán” és epigenetikán alapuló új generációját, az emberi biomonitoringot, a személyi kitettségi vizsgálatokat és modellezést, mégpedig a kitettség kombinált, halmozódó és újonnan felmerülő típusainak megértése céljából, integrálva a társadalmi-gazdasági
  , kulturális, foglalkoztatási, pszichológiai
  és viselkedéstani tényezőket. Az ezzel kapcsolatos adatok és a környezeti adatok fejlett informatikai rendszerek segítségével való jobb összekapcsolása szintén támogatásban fog részesülni.

Ily módon lehetővé válik a meglévő és tervezett szakpolitikák és programok értékelése és a politikai támogatás biztosítása. Hasonlóképpen jobb viselkedéstani beavatkozások, megelőzési és nevelőprogramok fejleszthetők ki, beleértve azokat, amelyek növelik a táplálkozással
  , a testmozgással
  , a védőoltásokkal és egyéb elsődleges beavatkozásokkal kapcsolatos egészségügyi ismereteket.

1.1.2.
     A betegségek megértése

A betegség és az egészség jobb megértésére van szükség
  a teljes emberi életciklus vonatkozásában
  , annak érdekében, hogy új és jobb megelőző intézkedéseket, diagnózisokat, kezeléseket és rehabilitációs intézkedéseket fejleszthessünk ki. A betegségek patofiziológiájára irányuló interdiszciplináris
  , alap-
  és transzlációs kutatások létfontosságúak abban, hogy jobban megértsük a betegségek folyamatainak valamennyi aspektusát, beleértve a normális, egészséges állapot és a betegség közötti határvonal újramegállapítását, valamint a kutatási eredmények validálását és hasznosítását a klinikai gyakorlatban.

Az alapot szolgáltató kutatások kiterjednek és ösztönzik az új eszközök és megközelítések kifejlesztését és használatát a biogyógyászati adatok létrehozásában és magukba foglalják
  a biológiai képalkotást,
  az „-omikákat”, a nagy kapacitású szűrést és a rendszerbiológiai alapú orvostudománnyal kapcsolatos megközelítéseket. E tevékenységek esetében szoros kapcsolatot kell kialakítani az alapkutatások és a klinikai kutatások között, valamint a hosszú távú kohorsz-vizsgálatokkal (és a megfelelő kutatási területekkel), a fent leírtaknak megfelelően. Szoros kapcsolatra van szükség a kutatási és gyógyászati infrastruktúrákkal (adatbázisok, biobankok stb.) az adatok szabványosítása, tárolása, megosztása és az ezekhez való hozzáférés érdekében, amelyek létfontosságúak az adatok hasznosságának maximalizálása, valamint az adathalmazok innovatívabb és hatásosabb elemzési és kombinálási módszereinek ösztönzése szempontjából.

1.1.3.
     
  A felügyelet és a készültség javítása

Az emberi populációkat új és újonnan felmerülő, többek között zoonótikus eredetű fertőzések fenyegetik, valamint a meglévő kórokozók gyógyszerekkel szembeni rezisztenciája, az éghajlatváltozás egyéb közvetett és közvetlen következményei, illetve a népesség nemzetközi vándorlása is veszélyforrást jelent. Új vagy tökéletesített felügyeleti és diagnosztikai módszerekre, korai figyelmeztető hálózatokra, az egészségügyi szolgáltatások megszervezésére és készültségi kampányokra van szükség a járványok modellezése és a pandémiára való hatékony reagálás érdekében, továbbá erőfeszítéseket kell tenni a gyógyszerekkel szemben rezisztens fertőző betegségek elleni küzdelemhez igénybe vehető képességek fenntartásához és kiterjesztéséhez.

1.2.
     
  Betegségmegelőzés

1.2.1.
     
  Hatékony megelőző és szűrőprogramok kifejlesztése és a betegségre való hajlam felmérésének javítása

A megelőző és szűrőprogramok kidolgozása a kockázat és a betegség kialakulását jelző korai biomarkerek (ideértve a funkcionális és a viselkedésbeli markereket is) azonosításán alapszik, kialakításukat pedig nemzetközi szinten elfogadott kritériumok figyelembevételével kell elvégezni. A szűrőprogramok alkalmazását a szűrőmódszerek és -programok tesztelésének és validálásának kell megelőznie. A klinikai szempontból fokozottan veszélyeztetett egyének és rizikócsoportok azonosítása érdekében ismereteket kell gyűjteni és módszereket kell kifejleszteni. A rendkívül veszélyeztetett egyének és populációk azonosítása lehetővé teszi a betegségek hatékony és költséghatékony megelőzését szolgáló, személyre, illetve populációrétegekre szabott és kollektív stratégiák kialakítását.

1.2.2.
     A diagnosztizálás

  és a prognosztizálás

  javítása

Az új és hatásosabb diagnosztikai
  és teranosztikai
  módszerek kialakításához az egészség, a betegség és a betegségfolyamatok jobb megértésére van szükség
  a teljes életciklus vonatkozásában
  . Fejleszteni fogják az innovatív és meglévő
  módszereket
  , technológiákat
  és eszközöket
  azzal a céllal, hogy jelentősen javítsák a betegségek kimenetelét korábbi, pontosabb diagnózisokkal
  és prognózissal
  , valamint
  hozzáférhető,
  jobban a betegre szabott kezelések lehetővé tételével.

1.2.3.
     
  Hatékonyabb védő- és terápiás vakcinák kifejlesztése

Hatékonyabb védő- és terápiás beavatkozásokra és vakcinákra, valamint tényalapú oltási programokra van szükség a betegségek kiterjedt skáláját illetően, ideértve a szegénységgel kapcsolatos olyan betegségeket, mint a HIV/AIDS betegség, a tuberkulózis és a malária, valamint az elhanyagolt fertőző betegségek és egyéb főbb betegségek. Ez a betegségek és a betegségek folyamatainak, valamint az ezekből eredő járványoknak a jobb megértését, továbbá klinikai vizsgálatok és társult kutatások folytatását teszi szükségessé.

1.3.
     A betegségek gyógyítása és kezelése

1.3.1.
     
  A betegségek gyógyítása, ezen belül a regeneratív gyógyászati módszerek fejlesztése

Támogatni kell a gyógyszerekkel
  , bioterápiákkal
  , védőoltásokkal és egyéb terápiás megközelítésekkel kapcsolatos több területet érintő támogató technológiák javítását, beleértve a szervátültetéseket
  , a sebészetet
  , a gén- és sejtterápiát
  és a nukleáris medicinát
  is; növelni kell a gyógyszerek és a védőoltások kifejlesztési folyamatainak eredményességét (beleértve azokat az alternatív módszereket, amelyek helyettesíthetik a klasszikus biztonságossági és hatásossági vizsgálatokat, pl. új módszerek kidolgozását); regeneratív gyógyászati megközelítéseket kell kialakítani, ideértve az őssejteken alapuló megközelítéseket;
  új biotechnológiai gyógyszereket
  kell kifejleszteni
  , beleértve a terápiás célú vakcinákat is
  ; jobb gyógyászati és segédeszközöket
  kell kifejleszteni
  ;
  palliatív terápiák fejlesztése;
  valamint fenn kell tartani és növelni kell a képességünket arra, hogy szembe tudjunk szállni a ▌ betegségekkel és orvosi beavatkozásokat tudjunk végezni, aminek feltétele, hogy rendelkezésre álljanak hatásos
  és biztonságos
  antimikrobiális gyógyszerek; továbbá átfogó megközelítéseket kell kidolgozni a társult betegségek kezelésére valamennyi korcsoportban, illetve a többszörös gyógyszerezés elkerülésére. Ezek a fejlesztések új, hatékonyabb, hatásos, fenntartható
  és személyre szabott
  kezelések kidolgozását teszik lehetővé a betegségek leküzdésére, továbbá a fogyatékosság és
  a legyengülés
  kezelésére
  , beleértve a krónikus betegségek kezelését célzó fejlett terápiákat és sejtterápiákat is
  .

1.3.2.
     Az ismeretek átültetése a klinikai gyakorlatba és mérhető innovációs intézkedések

A klinikai vizsgálatok
  fontos
  módszerét jelentik annak, hogy a biogyógyászati ismereteket a gyakorlatba átültetve a betegeken is alkalmazzák. Ezért ezekre a vizsgálatokra és gyakorlatuk javítására támogatást kell nyújtani. A példák között megemlíthető a jobb módszertanok kidolgozása, ami lehetővé teszi, hogy a vizsgálatok a populáció releváns csoportjaira összpontosítsanak – beleértve azokat, akik egyéb társbetegségekben szenvednek és/vagy már kezelésben részesülnek –, a beavatkozások és megoldások összehasonlított hatásosságának meghatározása, valamint az adatbázisok és elektronikus egészségügyi nyilvántartások adatforrásként történő jobb kihasználása a vizsgálatoknál és az ismeretek transzferénél.
  Támogatni fogják bizonyos ritka betegségek gyógyszereinek preklinikai és/vagy klinikai fejlesztését.
  Hasonlóképpen támogatást kell biztosítani az egyéb típusú, így például az autononóm életvitelt elősegítő beavatkozások transzfere számára.

▌

1.4.
     
  A tevékeny időskor és az egészség önmenedzselése

1.4.1.
     A tevékeny időskor, az önálló és támogatott életvitel

Több tudományágat átfogó, fejlett és alkalmazott kutatásokra és innovációkra van szükség a
  társadalmi-gazdasági,
  viselkedéstani, gerontológiai, digitális és egyéb tudományokkal közösen ahhoz, hogy költséghatékony és felhasználóbarát megoldásokat találjunk az idősödő népesség és a fogyatékkal élő emberek aktív, önálló és támogatott napi életviteléhez (otthoni környezetben, a munkahelyen
  , közterületen
  stb.)
  , figyelembe véve a nemek közötti különbségeket is
  . Ez érvényes a különféle környezetekre, valamint azokra a technológiákra, rendszerekre és szolgáltatásokra, amelyek javítják az életminőséget és az emberi működőképességet, beleértve a mobilitást, az intelligens és személyre szabott támogató technológiákat, szolgáltatásokat és a szociális robotikát, valamint a támogató külső környezetet. Támogatásban részesülnek majd olyan kutatási és innovációs kísérletek, amelyek a megvalósulást és a megoldások széles körű alkalmazását vizsgálják.
  A végfelhasználók, a felhasználói közösségek és a hivatalos és a nem hivatalos gondozók bevonása kiemelt szerepet kap majd.

1.4.2.
     Egyéni

  tájékozottság és

  az egészség önmenedzselésének ösztönzése

Költséghatékonyabbá
  lehet tenni az egészségügyi ellátórendszereket, ha az egyének képessé válnak arra, hogy egész életük során odafigyeljenek az egészségükre és törekedjenek annak javítására, mivel így a krónikus betegségeket az intézményeken kívül is lehet kezelni, valamint javítani lehet a kezelést követően várható egészségügyi állapotot. Ehhez olyan kutatásokat kell végezni, amelyek
  a társadalmi-gazdasági tényezőket és kulturális értékeket,
  a viselkedési és társadalmi modelleket, ▌attitűdöket és elvárásokat vizsgálják az olyan személyre szabott egészségügyi technológiákkal, a mobil és/vagy hordozható eszközökkel, az új diagnosztikai módszerekkel,
  a nyomon követést szolgáló szenzorokkal és berendezésekkel, valamint
  a személyre szabott szolgáltatásokkal
  , többek között, de nem kizárólag a nanomedicina-alapú eszközökkel
  kapcsolatban, amelyek előmozdítják az egészséges életmódot, a jó közérzetet
  , a mentális egészséget
  , az öngondoskodást, a polgárok és az egészségügyi szakemberek közötti jobb interakciót, a betegségek és a fogyatékosság kezelését célzó, személyre szabott programokat
  többek között a betegek önállóságának javítása érdekében
  , valamint támogatják a tudásinfrastruktúrákat.
  A megoldásokat nyitott innovációs fórumok – így például a szociális és szolgáltatási innovációk nagy léptékű demonstrációs projektjei – segítségével fogják kidolgozni és tesztelni.

1.5.
     
  Módszerek és adatok

1.5.1.
     
  Az egészségügyi tájékoztatás javítása és az egészségügyi adatok jobb felhasználása

Támogatni kell az infrastruktúrák és az információs struktúrák és források integrációját – beleértve azokat, amelyek kohorsz-vizsgálatokból, protokollokból, adatgyűjteményekből, mutatókból, az egészségügyi vizsgálati felmérésekből stb. származnak –, valamint az adatok szabványosítását, interoperabilitását, tárolását, megosztását, valamint az ezekhez való hozzáférést, hogy lehetővé tegyük az adatok hosszú távú fenntarthatóságát és megfelelő kihasználását. Figyelmet kell fordítani az adatfeldolgozásra, a tudásmenedzsmentre, a modellezésre, a vizualizációra, az ikt-biztonságra és az adatvédelemmel kapcsolatos kérdésekre. Javítani kell különösen a negatív eredményekkel és a kezelés káros hatásaival kapcsolatos információk és adatok hozzáférhetőségét.

1.5.2.
     
  A tudományos eszközök és módszerek javítása a szakpolitikák kialakítása és a szabályozási szükségletek támogatására

Támogatni kell olyan tudományos eszközök, módszerek és statisztikák kutatását, fejlesztését, integrálását és használatát, amelyek lehetővé teszik az egészségügyi beavatkozások és technológiák – ideértve az új gyógyszereket, biológiai készítményeket, fejlett terápiákat és orvosi eszközöket – biztonságosságának, hatásosságának és minőségének gyors, pontos és előrejelző értékelését. Ez különösen fontos többek között a biotechnológiai gyógyszerekkel, a vakcinákkal, az antimikrobiális szerekkel, sejt-/szövet- és génterápiákkal, szervekkel és transzplantációval, specializált gyártással, biobankokkal, új orvosi eszközökkel, kombinációs gyógyszerekkel, diagnosztikai/kezelési eljárásokkal, genetikai vizsgálatokkal, interoperabilitással és az e-egészséggel kapcsolatos területeken megjelenő új fejlesztések szempontjából, beleértve az adatvédelmi szempontokat is. Hasonlóképpen szükséges a környezettel és az egészséggel kapcsolatos, továbbfejlesztett kockázatértékelési módszertanok, megfelelési keretek, tesztelési megközelítések és stratégiák támogatása is. Szintén támogatni kell a fenti területek etikai szempontjainak értékelését segítő, releváns módszerek kidolgozását.

1.5.3.
     
  Az in-silico módszerek felhasználása a betegségek kezelésének és előrejelzésének javításában

A betegspecifikus adatokat felhasználó és a rendszerszerű gyógyászati megközelítésekre, valamint fiziológiai modellezésre épülő számítógépes szimuláció alapú gyógyászati rendszerek felhasználhatóak arra, hogy megjósolják a betegségre való hajlamot, a betegség lefolyását és az orvosi kezelések valószínű sikerét. A modellalapú szimuláció felhasználható a klinikai vizsgálatok támogatásában, a kezelésre adott válaszok előrejelzésében, valamint a kezelés személyre szabása és optimalizálása során.

1.6.
     
  Az egészségügyi ellátás biztosítása és az integrált ellátás

1.6.1.
     Az integrált ellátás támogatása

A krónikus betegségek
  – ezen belül a fogyatékkal élő betegek –
  intézményeken kívüli kezelésének támogatása függ az egészségügyi szolgáltatók, valamint a szociális és informális gondozást nyújtók közötti jobb együttműködéstől. Támogatni kell az olyan kutatásokat és innovatív alkalmazásokat
  , amelyek elősegítik a fizikai és a mentális egészséggel – többek között a pszichológiai szempontokkal – egyaránt foglalkozó
  , megosztott információn alapuló döntéshozatalt, illetve tények szolgáltatását a széles körű alkalmazáshoz, az új megoldások piaci felhasználását, beleértve az együttműködést támogató távegészségügyi és távgondozási szolgáltatásokat.
  Különös tekintettel a demográfiai változásokra,
  támogatást kap a hosszú távú gondozás minőségének javítását célzó
  kutatás
  és innováció
  , valamint a szakpolitikai és az igazgatási innováció is
  .
  Az új és integrált ellátást szolgáló megoldásoknak a személyes szerepvállalás növelésére és a meglévő képességek fokozására kell irányulniuk, továbbá a hiányok kompenzálását kell középpontba helyezniük.

1.6.2
  .   Az egészségügyi ellátás hatékonyságának és hatásosságának optimalizálása és az egyenlőtlenségeknek a tényeken alapuló döntéshozatal és a bevált gyakorlatok terjesztése, valamit új technológiák és megközelítések révén történő csökkentése

Támogatni kell az egészségügyi technológiák értékelésének és az egészség-gazdaságtannak a vonatkozásában
  a rendszerszintű megközelítés
  kifejlesztését, valamint a ▌bizonyítékok gyűjtését és a bevált gyakorlatok, innovatív technológiák és megközelítések terjesztését az egészségügyi ágazatban, beleértve az információs és kommunikációs technológiákat, valamint e-egészségügyi alkalmazásokat. Támogatni kell az európai és harmadik országbeli közegészségügyi rendszerek reformjának összehasonlító elemzését, valamint közép- és hosszú távú gazdasági és társadalmi hatásaik vizsgálatát. Támogatni kell az egészségügy jövőbeli munkaerő-szükségletének elemzését mind a létszám, mind pedig az új ellátási modellekhez szükséges készségek szempontjából. Támogatni kell azokat a kutatásokat, amelyek az egészséggel kapcsolatos egyenlőtlenségek kialakulását, egyéb gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségekkel való összefüggéseiket, valamint az ezek csökkentését célzó európai és más országbeli szakpolitikák hatásosságát vizsgálják. Végezetül támogatni kell a betegbiztonsági megoldások és minőségbiztosítási rendszerek, és ezen belül az ellátásbiztonság és -minőség terén a betegek által játszott szerep értékelését.

1.7.
     Egyedi végrehajtási szempontok

A program végrehajtása magában foglalja a tudástranszfernek és a technológiaátadásnak, továbbá a terjesztés egyéb formáinak a támogatását, mégpedig a nagyléptékű kísérletek és a demonstrációs cselekvések, valamint a szabványosítás érdekében. A termékek és szolgáltatások piaci bevezetése így felgyorsul, továbbá Európára és nagyobb léptékre is igazítható megoldások validálására kerül majd sor. Ezek az intézkedések nemcsak az európai ipari versenyképességet és az innovatív kkv-k részvételét támogatják majd, hanem minden érdekelt aktív szerepvállalását is megkövetelik. Törekedni kell az egyéb vonatkozó – mind állami, mind magán – programokkal és tevékenységekkel fennálló szinergiára uniós, nemzeti és nemzetközi szinten egyaránt. Különösen törekedni kell az Egészségügy a növekedésért programmal összefüggésben kialakított tevékenységekkel fennálló szinergiára.

Az egészségügyi tudományos testület az érdekelt felek olyan tudományos alapú fóruma lesz, amely tudományos előkészítő munkát végez e társadalmi kihívás tekintetében. Koherens, tudományos és célirányos elemzéseket biztosít majd a kutatási és innovációs szűk keresztmetszetek vonatkozásában, lehetőségeket kínál e társadalmi kihíváshoz kapcsolódóan, hozzájárul kutatási és innovációs prioritásainak meghatározásához, és ösztönzi a testületben való uniós tudományos részvételt. Az érdekelt felekkel folytatott aktív együttműködés révén az egész Unióban segíteni fogja a képességek kialakítását, valamint előmozdítja a tudásmegosztást és a fokozott együttműködést e területen.

Mérlegelhető a vonatkozó közös programozási kezdeményezések, valamint a területen működő, a közszektoron belüli, illetve a köz- és a magánszféra közötti partnerségek támogatása.

Az intézkedések továbbá a vonatkozó európai innovációs partnerségek, valamint az európai technológiai platformok kutatási és innovációs menetrendjének vonatkozó szempontjaihoz is megfelelő módon kapcsolódni fognak.

2.   ÉLELMEZÉSBIZTONSÁG, FENNTARTHATÓ MEZŐGAZDASÁG ÉS ERDŐGAZDÁLKODÁS, TENGERKUTATÁS, TENGER- ÉS TENGERHASZNOSÍTÁSI CÉLÚ KUTATÁS, VALAMINT A BIOGAZDASÁG

2.1.   Fenntartható mezőgazdaság és erdőgazdálkodás

Megfelelő ismeretekre, eszközökre, szolgáltatásokra és innovációkra van szükség a termelékenyebb,
  környezetbarátabb,
  erőforrás-hatékonyabb és rugalmasabb mezőgazdasági és erdőgazdálkodási rendszerek támogatásához, amelyek elegendő mennyiségű élelmiszert, takarmányt, biomasszát és egyéb nyersanyagokat biztosítanak, ökoszisztéma-szolgáltatásokat nyújtanak,
  védve a biológiai sokféleséget
  és elősegítve a virágzó vidéki közösségek fejlődését. A kutatás és az innováció lehetőségeket kínál a következő mezőgazdasági és környezetvédelmi célok integrálására a fenntartható termelésbe, amelyek a következők: a mezőgazdaság termelékenységének és erőforrás-hatékonyságának
  – ezen belül a vízhasználat hatékonyságának –
  növelése;
  az állattenyésztés és a növénytermesztés biztonságának fokozása;
  a mezőgazdasági eredetű üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése;
  a hulladéktermelés
  csökkentése; a megművelt földekről a szárazföldi és vízi környezetekbe való tápanyag-szivárgás
  és egyéb vegyianyag-szivárgás csökkentése
  ; a növényi eredetű fehérjék Európába irányuló nemzetközi importjától való függés csökkentése; a
  sokféleség
  mértékének növelése az elsődleges termelési rendszerekben
  , valamint a biológiai sokféleség helyreállításának támogatása
  .

2.1.1.   A termelési hatékonyság növelése és az éghajlatváltozás hatásainak kezelése a fenntarthatóság és rugalmasság biztosítása mellett

A tevékenységek növelik a termelékenységet és a növények, állatok és termelési rendszerek alkalmazkodóképességét annak érdekében, hogy megbirkózzanak a gyorsan változó környezeti/éghajlati feltételekkel és az egyre ritkább természeti erőforrásokkal. Az ebből származó innovációk segítik az alacsony energiafelhasználású, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és alacsony hulladékképződéssel járó gazdaságra való átállást
  , valamint a természeti erőforrások iránti kereslet csökkenését
  az élelmiszer- és takarmányellátási lánc teljes hosszában. Ez amellett, hogy hozzájárul az élelmezésbiztonsághoz, új lehetőségeket teremt a biomassza, valamint a mezőgazdasági melléktermékek felhasználására a nem élelmiszeripari alkalmazások széles skálája számára.

Olyan, több tudományágat felölelő megközelítésekre van szükség, amelyek javítják a növények, állatok, mikroorganizmusok eredményességét, miközben biztosítják az erőforrások (víz,
  föld, talaj,
  tápanyagok, energia
  és egyéb inputok
  ) hatékony felhasználását és a vidéki területek ökológiai egységét. Hangsúlyt kapnak az integrált és változatos termelési rendszerek és mezőgazdasági gyakorlatok, ideértve a precíziós technológiák és ökológiai hatékonyságot növelő megközelítések felhasználását mind a hagyományos, mind pedig a biotermékeket előállító mezőgazdaság javára.
  Szorgalmazni fogják a városok zöldebbé tételét is, mégpedig a városokban és városi peremterületeken alkalmazott új mezőgazdasági, kertészeti és erdőgazdálkodási formák segítségével. Ezek alatt a növényi jellemzőkre vonatkozó új követelményeket, talajművelési módszereket, technológiákat, értékesítést és várostervezést kell érteni, különös tekintettel az emberi egészséggel és jóléttel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással való kapcsolatukra.
   A növények és állatok alkalmazkodást
  , egészséget
  és termékenységet szolgáló tulajdonságainak genetikai javításához igénybe kell venni az összes
  alkalmazható
  hagyományos és modern termesztési és tenyésztési megközelítést, valamint
  meg kell őrizni és
  megfelelőbben kell felhasználni a genetikai erőforrásokat. Megfelelő figyelmet kell fordítani a ▌talajgazdálkodásra a mezőgazdasági termelékenység
  növelése
  érdekében.
  Szem előtt tartva azt az általános célt, hogy kiváló minőségű és biztonságos élelmiszereket kell előállítani, támogatást kap a növény- és állat-egészségügyi terület. A növény-egészségügy és a növényvédelem területén végzett tevékenységek révén növekszik az ismeretanyag és támogatást nyernek az integrált, környezetbarát növényvédelemre vonatkozó stratégiák, termékek és eszközök, amelyek célja a kórokozók megjelenésének megelőzése, a kártevők és a betegségek elleni védekezés, valamint a betakarítás előtt és utáni hozamkiesés csökkentése. Az állategészségügy területén támogatni
  kell az
  állatbetegségek
   – a zoonózist is beleértve – felszámolását
  vagy hatékony kezelését
  célzó stratégiákat és az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos kutatásokat.
  Meg kell erősíteni a betegségek, a paraziták és a kártevők elleni integrált védekezést, kezdve a gazda–kórokozó kölcsönhatások jobb megértésétől egészen a felügyeletig, diagnosztikáig és a kezelésekig.
  Az egyes gyakorlatok állatjóléti hatásainak tanulmányozása hozzájárul a társadalom által aggályosnak tartott kérdések tisztázásához. A fent felsorolt területeket több alapkutatás fogja támogatni a fontos biológiai kérdések megoldása és az uniós szakpolitikák fejlesztésének és végrehajtásának támogatása érdekében
  , továbbá azokat a gazdasági és piaci potenciáljukról készített megfelelő értékelések fogják támogatni
  .

2.1.2.   Ökoszisztéma-szolgáltatások és közjavak nyújtása

A mezőgazdaság és az erdészet sajátságos rendszerek, amelyek kereskedelmi termékek szállításán túl szélesebb körű társadalmi közjavakat (beleértve a kulturális és rekreációs értékeket) és fontos ökológiai szolgáltatásokat nyújtanak, ilyen például a funkcionális és az in-situ biológiai sokféleség, a beporzás,
  víztárolás és
  vízrendezés,
  a talajfunkciók,
  a táj, az erózió csökkentése, valamint a szén-dioxid-megkötés,
  az árvíz- és szárazságtűrés,
  illetve az üvegházhatású gázok csökkentése. A kutatási tevékenységek
  hozzájárulnak az elsődleges termelési rendszerek és az ökoszisztéma-szolgáltatások közötti összetett kölcsönhatások jobb megértéséhez, továbbá
  támogatják ezen közjavak és szolgáltatások nyújtását, mégpedig irányítási megoldások és döntéstámogató eszközök rendelkezésre bocsátása, valamint azok
  piaci és
  nem piaci értékének felbecsülése révén. A kezelendő speciális kérdések között szerepel azon
  vidéki és város(mellék)i
  gazdálkodási/erdőrendszerek és tájtípusok meghatározása, amelyek várhatóan teljesíteni fogják ezeket a célokat. A mezőgazdasági rendszerek aktív irányításában bekövetkező változások – beleértve a technológiák alkalmazását és a bevett gyakorlatok megváltozását – elősegítik az üvegházhatású gázok mennyiségének mérséklését, valamint növelik a mezőgazdasági ágazat képességét az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodásra.

2.1.3.   A vidéki térségek helyzetének javítása, a szakpolitikák és a vidéki innováció támogatása

A vidéki közösségek előtt fejlődési lehetőségek nyílhatnak meg annak révén, ha erősítjük az elsődleges termelésre és az ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtására való képességüket, valamint ha lehetőséget teremtünk az olyan új és diverzifikált termékek (
  például
  élelmiszerek, takarmány, nyersanyagok, energia) előállítására, amelyek kielégítik a karbonszegény, rövidláncú szállítási rendszerek iránti növekvő keresletet. A társadalmi-gazdasági kutatások
  , illetve a tudományos és társadalmi tanulmányok
  mellett új koncepciók és intézményi innovációk szükségesek ahhoz, hogy biztosítani lehessen a vidéki területek kohézióját és meg lehessen akadályozni a gazdasági és társadalmi marginalizálódást, továbbá annak érdekében, hogy erősödjön a gazdasági – ezen belül a szolgáltatási ágazatbeli – tevékenységek diverzifikációja, megfelelő kapcsolat jöjjön létre a vidéki és városi területek között, valamint hogy könnyebben valósuljon meg az információcsere, a demonstrációs és innovációs tevékenységek, és az információterjesztés, és jobban elterjedjen a részvételen alapuló erőforrás-gazdálkodás. Emellett azt is meg kell vizsgálni, hogy a vidéki térségekben a közjavak miként járhatnak helyi/regionális társadalmi-gazdasági előnyökkel. A regionális és helyi szinten meghatározott innovációs szükségleteket ágazatközi kutatás egészíti majd ki
  nemzetközi,
  régiók közötti és európai szinten. A szükséges elemzési eszközök, mutatók,
  integrált
  modellek és előretekintő tevékenységek rendelkezésre bocsátásával a kutatási projektek támogatni fogják a politikai döntéshozókat és más szereplőket a megfelelő stratégiák, szakpolitikák és jogszabályok alkalmazásában, nyomon követésében és értékelésében, nemcsak a vidéki területek, hanem az egész biogazdaság vonatkozásában. Eszközökre és adatokra is szükség van a különböző erőforráshasználat-fajták – föld, víz,
  talaj, tápanyagok, energia
  és egyéb inputok – és a biogazdaság termékei közötti lehetséges kompromisszumok megfelelő értékeléséhez. Foglalkozni fognak a mezőgazdasági/erdészeti rendszerek társadalmi-gazdasági és összehasonlító értékelésével, valamint azok fenntarthatóságával.

2.1.4.
     
  Fenntartható erdőgazdálkodás

Az a cél, hogy fenntartható módon bioalapanyagú termékeket, ökoszisztéma-szolgáltatásokat – ezen belül vízzel kapcsolatos és az éghajlatváltozást mérséklő szolgáltatásokat –, illetve elegendő mennyiségű biomasszát állítsunk elő, kellően figyelembe véve az erdőgazdálkodás gazdasági, ökológiai és társadalmi szempontjait, valamint a regionális különbségeket. Egészében véve az erdészeti ágazatban a tevékenységek a multifunkcionális, azaz többféle ökológiai, gazdasági és társadalmi haszon előállítására képes erdők elterjedését fogják szorgalmazni. A tevékenységek középpontjában az olyan fenntartható erdészeti rendszerek továbbfejlesztése áll, amelyek képesek megfelelni a társadalmi kihívásoknak és igényeknek – ideértve az erdőtulajdonosok szükségleteit is – azzal, hogy olyan multifunkcionális megközelítéseket alkalmaznak, amelyek össze tudják egyeztetni az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósítására irányuló igényeket és az éghajlatváltozás szempontjait. Ilyen fenntartható erdészeti rendszerek nélkül elképzelhetetlen volna az erdők ellenálló képességének erősítése és a biológiai sokféleség védelme, de a biomassza iránti megnövekedett igényt sem lehetne kielégíteni. Mindezt faegészségi, valamint az erdővédelemmel és az erdőtüzek utáni helyreállítással kapcsolatos kutatásokkal kell alátámasztani.

2.2.   Fenntartható és versenyképes agrár-élelmiszeripari ágazat a biztonságos élelmiszerek és az egészséges táplálkozás szolgálatában

Foglalkozni kell a fogyasztók biztonságos, egészséges
  , kiváló minőségű
  és megfizethető élelmiszerek iránti igényével, miközben figyelembe kell venni, hogy az élelmiszerfogyasztási szokások és az élelmiszerek, valamint a takarmányok előállítása milyen hatást gyakorol az emberi egészségre
  , a környezetre
  és
  a globális
  ökoszisztémára. Foglalkozni kell az élelmiszer- és takarmánybiztonsággal, valamint az élelmezés és a takarmánnyal való ellátás biztonságával, az európai agrár-élelmiszeripari ágazat versenyképességével és az élelmiszertermelés és -ellátás
  , valamint a fogyasztás
  fenntarthatóságával, figyelembe véve az egész élelmiszerláncot és a kapcsolódó, akár hagyományos, akár bioszolgáltatásokat az elsődleges termeléstől a fogyasztásig. Ez a megközelítés hozzájárul a) az élelmezés- és élelmiszerbiztonság eléréséhez minden európai polgár számára és az éhség megszüntetéséhez a világban, b) az egészséges és fenntartható étkezési szokásokra történő váltásnak a fogyasztók képzésével
  , valamint mezőgazdasági
  és élelmiszeripari innovációval való előmozdítása által csökkenti az élelmiszerekkel és az étkezési szokásokkal kapcsolatos betegségek jelentette terhet, c) csökkenti a víz- és energiafogyasztást az élelmiszerek feldolgozásában, szállításában és forgalmazásában, továbbá d) 2030-ra 50 %-kal csökkenti az élelmiszeripari hulladékot
  és e) biztosítja, hogy mindenki egészséges, hiteles származású, jó minőségű és biztonságos élelmiszerek nagy választékához jusson
  .

2.2.1.   Megalapozott fogyasztói döntések

A fogyasztói preferenciák, szokások, igények, magatartás, életstílus
  , képzés, illetve az élelmiszerminőség kulturális tényezője
  mind napirenden lesz, és nagyobb hangsúlyt kap a fogyasztók, valamint az élelmiszerlánc-kutatóközösség és
  érdekelt felei
  közötti kommunikáció annak érdekében, hogy
  általánosságban javuljon a lakosság tájékozottsága az élelmiszertermelés vonatkozásában, valamint hogy
  a fogyasztói döntések megalapozottak legyenek, a fogyasztás fenntarthatóvá
  és egészségessé
  váljon és mindez kedvező hatást gyakoroljon a termelésre, az inkluzív növekedésre és az életminőségre, különösen a rászoruló rétegek körében. A szociális innováció meg fogja válaszolni a társadalmi kihívásokat, a fogyasztói tudományok
  prediktív
  innovatív modelljei és módszerei pedig összehasonlítható adatokat bocsátanak rendelkezésre és megalapozzák az uniós szakpolitikai igényekre adandó válaszokat.

2.2.2.   Egészséges és biztonságos élelmiszerek és étkezési szokások mindenkinek

A táplálkozási szükségletek,
  a kiegyensúlyozott étrend,
  valamint az élelmiszereknek az élettani folyamatokra, a fizikai és mentális teljesítményre gyakorolt hatása szintén vizsgálat tárgya lesz, éppúgy mint az étkezés,
  a demográfiai tendenciák – így
  az idősödés –,
  valamint
  a krónikus betegségek és rendellenességek ▌közötti kapcsolatok. Azonosítani fogják azokat az étkezési szokásokat és innovációkat, amelyek az egészség és a jólét javulását eredményezik.
  Elemzik, kiértékelik
  , figyelemmel kísérik, ellenőrzik és az élelmiszer-,
  takarmány-
  és ivóvíz-kínálati láncok teljes hosszában nyomon követik az élelmiszerek vegyi és mikrobiális szennyezettségét, kockázatát, az annak való kitettséget
  , valamint az allergéneket
  a termeléstől és tárolástól a feldolgozásig, csomagolásig, terjesztésig, közétkeztetésig és az otthoni ételkészítésig. Az élelmiszerbiztonsági innovációk, a
  jobb kockázatértékelési, kockázat-előny értékelési és
  kockázatkommunikációs eszközök, valamint
  az élelmiszerlánc egésze során alkalmazandó tökéletesített
  élelmiszerbiztonsági szabványok eredményeként növekszik majd a fogyasztói bizalom és a fogyasztóvédelem Európában. A globális szinten feljavított élelmiszerbiztonsági szabványok az európai élelmiszeripar versenyképességének erősítésében is segítenek.

2.2.3.   Fenntartható és versenyképes agrár-élelmiszeripar

Az élelmiszer- és takarmánytermelési lánc minden szakaszában – beleértve az élelmiszerek tervezését, feldolgozását, csomagolását, folyamatellenőrzését, a hulladékok csökkentését, a melléktermékek valorizációját, és az állati melléktermékek biztonságos használatát és ártalmatlanítását – foglalkozni fognak azzal a kérdéssel, hogy az élelmiszer- és takarmányipar miként tudja kezelni a mind helyi, mind globális szinten jelentkező társadalmi, környezeti, éghajlati és gazdasági változásokat. Innovatív és fenntartható, erőforrás-hatékony
  technológiákat és
  folyamatokat, valamint változatos, biztonságos, megfizethető és jó minőségű termékeket fognak kidolgozni
  , és tudományos bizonyítékkal alátámasztani
  . Ez erősíteni fogja az európai élelmiszer-ellátási lánc innovációs potenciálját, fokozni fogja versenyképességét, gazdasági növekedést és munkahelyeket hoz létre és lehetővé teszi, hogy az európai élelmiszeripar alkalmazkodni tudjon a változásokhoz. További vizsgálandó kérdések a nyomonkövethetőség, a logisztika és a szolgáltatások, a társadalmi-gazdasági
  és kulturális
  tényezők,
  az állatjólét és egyéb etikai kérdések,
  az élelmiszerlánc ellenálló képessége a környezeti és éghajlati kockázatokkal szemben, továbbá az élelmiszerlánccal kapcsolatos tevékenységek, a változó étkezési szokások és termelési rendszerek környezetre gyakorolt negatív hatásainak a korlátozása.

2.3.   Az élő vízi erőforrásokban rejlő lehetőségek kiaknázása

A vízi biológiai erőforrások fő jellemzője, hogy megújuló jellegűek, és fenntartható kiaknázásuk a vízi ökoszisztémák alapos megértésén, valamint magas fokú minőségén és termelékenységén alapul. Az általános cél a vízi biológiai erőforrások
  kezelése
  annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben ki lehessen használni Európa óceánjainak, tengereinek
  és belvizeinek
  társadalmi és gazdasági hasznát/hozamát.

Ebbe beletartozik egyrészt az, hogy optimalizálni kell a halászat és az akvakultúra által a globális gazdaság összefüggésében az élelmezésbiztonsághoz tett fenntartható hozzájárulást, másrészt csökkenteni kell az Unió súlyos importfüggőségét a halászati termékek területén – az európai halászatitermék-összfogyasztás mintegy 60 %-a importfüggő, és az Unió a világ legnagyobb halászatitermék-importőre –, harmadrészt pedig biotechnológiák segítségével fel kell lendíteni a
  tengerkutatási és tengerhasznosítási ágazatokban zajló innovációt, az intelligens
  „kék” növekedés ösztönzése érdekében. A jelenlegi szakpolitikai keretekkel
  , és különösen az integrált tengerpolitikával és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvvel
  összhangban a kutatások alátámasztják majd az ökoszisztéma-alapú megközelítést a természeti erőforrások kezelése és kiaknázása területén,
  miközben lehetővé teszik a tengerből előállított javak és szolgáltatások fenntartható használatát és
  az érintett szektorok „kizöldítését”. ▌

2.3.1.   Fenntartható és környezetbarát halászati ágazat kialakítása

Az új közös halászati politika, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia arra ösztönzi az európai halászatokat, hogy váljanak fenntarthatóbbá, versenyképesebbé és környezetbarátabbá. A halászati gazdálkodásban az ökoszisztéma-alapú megközelítés felé való elmozdulás megköveteli a tengeri ökoszisztémák alapos megértését. Új szempontok, eszközök és modellek kerülnek kidolgozásra egyrészt annak jobb megértése érdekében, hogy mi teszi egészségessé és termelékennyé a tengeri ökoszisztémákat, másrészt a halászatok által a tengeri ökoszisztémákra – és ezen belül a mélytengeri ökoszisztémákra – gyakorolt hatás felmérésének, értékelésének és enyhítésének céljából. Új lehalászási stratégiákra
  és stratégiákra
  van szükség, amelyek szolgáltatásokat nyújtanak a társadalomnak, és egyben fenntartják az egészséges tengeri ökoszisztémákat. Mérni kell a gazdálkodási alternatívák társadalmi-gazdasági hatásait. Ugyancsak vizsgálni fogják a környezeti változások – beleértve az éghajlatváltozás – hatásait és az azokhoz való alkalmazkodást, a kockázatok és bizonytalanságok kezelésére szolgáló új
  értékelési és
  irányítási eszközökkel együtt. Különböző tevékenységek támogatják majd a halpopulációk biológiájára, genetikájára és dinamikájára, a kulcsfontosságú fajok ökoszisztémákban betöltött szerepére, a halászati tevékenységekre és azok figyelemmel kísérésére, a halászati ágazatban tapasztalható magatartásokra és az új piacokhoz történő alkalmazkodásra (pl. ökocímkézés) valamint a halászati iparágnak a döntési folyamatban való részvételére irányuló kutatásokat. A tengeri térség más tevékenységekkel való közös, különösen a part menti övezetben történő használatát és annak társadalmi-gazdasági hatásait is vizsgálni fogják.

2.3.2.   A versenyképes

  és környezetbarát

  európai akvakultúra kifejlesztése

A fenntartható
  akvakultúra az egészséges, biztonságos és versenyképes, a fogyasztói igényekhez és preferenciákhoz igazított termékek előállítása, továbbá a környezeti szolgáltatások nyújtása (biológiai helyreállítás, föld- és vízgazdálkodás stb.) és energiatermelés terén is jelentős potenciállal rendelkezik, de Európában még nem építették ki teljes mértékben. Éppen ezért el kell mélyíteni az ismereteket és meg kell erősíteni a technológiákat a már bevált fajok tenyésztésének minden területén és az új fajok irányába történő diverzifikálásban, eközben
  pedig a környezetre gyakorolt hatás enyhítése érdekében
  figyelembe kell venni az akvakultúra és a vízi ökoszisztémák közötti kölcsönhatást, valamint az éghajlatváltozás hatásait és azt, hogy az ágazat ezekhez miként tud alkalmazkodni.
  Különösen fontos folytatni a tenyésztett vízi szervezetek egészségével és betegségeivel (ezen belül pedig a megelőzéssel és az enyhítést célzó eszközökkel és módszerekkel) kapcsolatos kutatásokat, a táplálási kérdésekkel (ezen belül az alternatív, az adott szükségletekhez alkalmazkodó összetevők kifejlesztésével és az akvakultúrában alkalmazott takarmányokkal) összefüggő kutatásokat, valamint a szaporításra és a tenyésztésre vonatkozó kutatásokat, mert többek között ezek akadályozzák a legnagyobb mértékben az európai akvakultúra fenntartható fejlesztését.
  Elő kell mozdítani továbbá az innovációt a belterületeken, a parti menti övezetekben és a nyílt vizeken alkalmazott, fenntartható termelési rendszerek területén.
  Európa legkülső régióinak sajátosságait is figyelembe kell venni.
  Ugyancsak hangsúlyt kell fektetni az ágazat társadalmi-gazdasági vetületeinek megértésére, hogy meg lehessen alapozni a költség- és energiahatékony, a piaci és fogyasztói igényeknek megfelelő termelést, és eközben biztosítani lehessen a versenyképességet és a befektetők és termelők számára vonzó perspektívákat.

2.3.3.   A tengeri

  és a tengerhasznosítási ágazatban zajló

  innováció előmozdítása a biotechnológia révén

A tengeri biológiai sokféleség több mint 90 %-a továbbra is feltáratlan, óriási lehetőséget kínálva új fajok felfedezésére és a tengeri biotechnológiák területén megvalósítható új alkalmazások kidolgozására, ami az ágazatban előreláthatóan 10 %-os éves növekedést generálhat. Támogatni kell a tengeri biológiai sokféleség és a vízi biomassza által kínált jelentős lehetőségek további feltárását és kiaknázását új innovatív
  és fenntartható
  folyamatok, termékek és szolgáltatások piaci bevezetése érdekében, amelyek olyan ágazatokban nyerhetnek alkalmazást, mint a vegyipar és az alapanyag-gyártó ipar, a gyógyszeripar, a halászat és az akvakultúra, az energiaellátás és a kozmetikai ipar.

2.4.   Fenntartható és versenyképes bioalapú iparágak és az európai biogazdaság fejlődésének támogatása

Az alapvető cél a fosszilis energiabázisú európai iparágak karbonszegény, erőforrás-hatékony és fenntartható alternatívákra történő átállásának felgyorsítása. A kutatás és az innováció fel fogja tárni, miként csökkenthető az Unió fosszilis tüzelőanyagoktól való függősége és hozzájárul ahhoz, hogy megvalósuljanak az energiával és az éghajlatváltozással kapcsolatos, 2020-ig elérendő szakpolitikai célkitűzések (a közlekedési üzemanyagok 10 %-a megújuló energiaforrásból származzon, és 20 %-kal csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása). Becslések szerint a biológiai nyersanyagokra és a biológiai feldolgozási módszerekre való átállás révén 2030-ra akár 2,5 milliárd tonna CO2-egyenértéket lehetne megtakarítani évente, többszörösére növelve a bioalapú nyersanyagok és az új fogyasztói termékek piacát. E lehetőségek kihasználásához széles tudásanyag kidolgozására és megfelelő (bio)technológiák kifejlesztésére van szükség, elsősorban három, alapvető fontosságú elemre koncentrálva: a) a jelenlegi fosszilisenergia-alapú folyamatok felváltása erőforrás- és energia hatékony biotechnológiai alapúakkal; b) megbízható
  , fenntartható
  és megfelelő biomassza-ellátó láncok
  , melléktermékek
  és hulladékáramok, továbbá a bio-energiafinomítók széles körű hálózatának kialakítása egész Európában; és c) a bioalapú termékek és folyamatok piacfejlesztésének támogatása
  , figyelembe véve a kapcsolódó kockázatokat és előnyöket
  . Szinergiákat kell feltárni a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” konkrét célkitűzéssel.

2.4.1.   A biogazdaság előmozdítása a bioalapú iparágak érdekében

A szárazföldi és vízi biológiai erőforrások feltárása és kiaknázása elősegíti a karbonszegény, erőforrás-hatékony és fenntartható ipari termelés felé történő jelentős előrelépést, miközben minimálisra csökkenti azok ártalmas környezeti hatását
  és vízlábnyomát, például a tápanyagok zárt – többek között a városi és vidéki területek közötti – körforgásának létrehozása révén
  . A különböző biomassza-felhasználási módok közötti lehetséges kompromisszumokat is meg kell vizsgálni.
  A tevékenységeknek az élelmiszer-termelés szempontjából nem szóba jövő biomasszára kell összpontosulniuk, figyelembe véve a kapcsolódó talajhasználati rendszerek fenntarthatóságát is.
   A cél az, hogy új tulajdonságokkal és funkciókkal rendelkező, fenntarthatóbb bioalapú termékeket és biológiailag aktív vegyületeket fejlesszenek ki az ipar és a fogyasztók számára. A megújuló erőforrások, a biohulladék és a melléktermékek gazdasági értékét új és erőforrás-hatékony folyamatok révén kell maximalizálni
  , ideértve a városi biohulladéknak mezőgazdasági inputanyagokká történő átalakítását is
  .

2.4.2.   Integrált bio-energiafinomítók kifejlesztése

Támogatást igényelnek a fenntartható biotermékek, köztes termékek és bioenergia/bioüzemanyagok előmozdítását szolgáló tevékenységek, elsősorban a lépcsőzetes megközelítésre koncentrálva, előtérbe helyezve a jelentős hozzáadott értékű termékek előállítását. Technológiákat és stratégiákat kell kifejleszteni a nyersanyagellátás biztosítására. Bővíteni kell a második és harmadik generációs bio-energiafinomítókban használt biomassza-típusok körét, beleértve az erdészeti hulladékot, a biohulladékot és az ipari melléktermékeket, ami elősegíti az élelmiszer- és az energiatermelés közötti konfliktusok elkerülését és támogatja az Unió vidéki és part menti régióinak gazdasági
  és környezetbarát
  fejlődését.

2.4.3.   Bioalapú termékek és folyamatok piaci fejlődésének támogatása

Keresletoldali intézkedések segítségével új piacok nyílnak a biotechnológiai innováció számára. Uniós és nemzetközi szintű szabványosításra
  és tanúsításra
  van szükség egyebek között a bioalapú tartalom, a termék-funkcionalitások és a biológiai lebomló képesség meghatározása terén. Az életciklus-elemzés módszereit és megközelítéseit tovább kell fejleszteni és folyamatosan hozzá kell igazítani a tudományos és ipari fejlődéshez. A biotechnológia területén a termékek és folyamatok szabványosítását
  – ezen belül a nemzetközi szabványok harmonizálását –
  , valamint a szabályozási tevékenységeket támogató kutatások alapvető fontosságúak az új piacok létrehozásának támogatásához és a kereskedelmi lehetőségek kihasználásához.

2.5.
     
  Több területet érintő tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás

A cél az uniós tengerek és óceánok által a társadalomra és a gazdasági növekedésre gyakorolt hatások fokozása a tengeri erőforrások fenntartható kiaknázása, valamint a tengeri energia különböző forrásainak hasznosítása és a tengerek számtalan felhasználási módja révén. A tevékenységek középpontjában a tengerkutatás és tengerhasznosítás területéhez kapcsolódó, több területet érintő technológiai és tudományos kihívások kezelése áll annak érdekében, hogy a különböző tengerkutatási és tengerhasznosítási ágazatok kiaknázhassák a tengerekben és óceánokban rejlő lehetőségeket, egyúttal pedig védjék a környezetet és alkalmazkodjanak az éghajlatváltozáshoz. A tengerkutatásnak és tengerhasznosítási célú kutatásnak a „Horizont 2020” keretprogram valamennyi kihívása és pillére vonatkozásában történő koordinált stratégiai megközelítése a vonatkozó uniós szakpolitikák végrehajtását is támogatja a „kék” növekedés alapvető célkitűzéseinek elérése céljából.

A tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás multidiszciplináris jellegéből adódóan törekedni kell a „Horizont 2020” keretprogram más részeivel – és különösen a „Társadalmi kihívások” 5. résszel – való szoros koordinációra és közös tevékenységekre.

2.5.1.
     
  Az éghajlatváltozás hatása a tengeri ökoszisztémákra és a tengergazdaságra

Támogatni fogják a tengeri ökoszisztémák működéséről, valamint az óceánok és a légkör közötti kölcsönhatásokról alkotott jelenlegi ismeretek bővítésére irányuló tevékenységeket. Ez növelni fogja az óceánok által az éghajlatra és az éghajlat-változásra gyakorolt hatásokban, valamint az óceánok elsavasodásának a tengeri ökoszisztémákra és a part menti területekre gyakorolt hatásában betöltött szerepe értékelésének képességét.

2.5.2.
     
  A tengeri erőforrások potenciáljának fejlesztése integrált megközelítésen keresztül

A hosszú távú, fenntartható tengeri növekedés fellendítése és a tengeri ágazatok összessége közötti szinergiák megteremtése integrált megközelítést igényel. A kutatási tevékenységek a tengeri környezet megóvására, valamint a tengeri tevékenységeknek és termékeknek a nem tengeri ágazatokra kifejtett hatására összpontosítanak majd. Ez fejlődést tesz lehetővé az ökoinnováció, például az új termékek, eljárások és irányítási koncepciók alkalmazása, eszközök és az emberek által a tengeri környezetre gyakorolt nyomás értékelésére és enyhítésére szolgáló intézkedések terén annak érdekében, hogy a tengeri tevékenységek fenntarthatóbb irányítása felé történjen elmozdulás.

2.5.3.
     
  A tengeri növekedést lehetővé tevő, több területet érintő koncepciók és technológiák

A több terület összefogását lehetővé tevő technológiák (például IKT, elektronika, nanoanyagok, ötvözetek, biotechnológiák stb.), az új fejlesztések és műszaki koncepciók továbbra is lehetővé teszik a növekedést. E tevékenységek lehetővé teszik a jelentős áttöréseket a tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás, valamint az óceánmegfigyelés (például mélytengeri kutatás, megfigyelőrendszerek, érzékelők, a tevékenységeket megfigyelő és ellenőrző automatikus rendszerek, a biológiai sokféleség figyelése, a tengeri földtani veszélyek, távirányítású járművek stb.) területén. A cél a tengeri környezetre gyakorolt hatás (például víz alatti zaj, idegenhonos özönfajok bevezetése és tengeri és szárazföldi szennyezések) csökkentése, valamint az emberi tevékenységek okozta szénlábnyom minimálisra csökkentése. A több terület összefogását lehetővé tevő technológiák megalapozzák az uniós tengeri és tengerhasznosítási politikák végrehajtását.

2.6.   Egyedi végrehajtási szempontok

Az általános külső tanácsadói forrás biztosításán túlmenően egyedi konzultációra fogják felkérni a mezőgazdasági kutatások állandó bizottságát (SCAR) számos – többek között stratégiai – kérdésben, előrejelző tevékenysége keretében, valamint a nemzeti, illetve uniós szintű mezőgazdasági kutatások összehangolása kapcsán. Az intézkedések továbbá a
  vonatkozó
  ▌európai innovációs
  partnerségek, valamint az európai technológiai platformok kutatási és innovációs menetrendjének vonatkozó szempontjaihoz
  is
  megfelelő módon
  kapcsolódni fognak.

A kutatási eredmények hatását és terjesztését tájékoztatási tevékenységek, információcsere és a különböző érintettek bevonása révén is aktívan elő fogják mozdítani a projektek során. A végrehajtás változatos cselekvések, többek között demonstrációs és kísérleti tevékenységek révén történik majd. Támogatást kap a kutatási eredményekhez és bevált gyakorlatokhoz való egyszerű és nyitott hozzáférés ▌.

A kkv-k célzott támogatása lehetőséget fog teremteni a gazdaságok, halászok és más
  kkv-k
  kutatási és demonstrációs tevékenységekben történő részvételére. Figyelembevételre kerülnek majd az elsődleges termelőágazat innovációt támogató szolgáltatások és terjesztőstruktúrák iránti egyedi igényei is. A végrehajtás tevékenységek széles skáláját egyesíti, beleértve a tudáscserét szolgáló tevékenységeket, melyek esetében – a végfelhasználók kutatási igényeinek összegzésére figyelemmel – a gazdálkodók
  vagy egyéb elsődleges termelők
  és közvetítők részvételét aktívan biztosítják majd. Támogatást kap a kutatási eredményekhez és bevált gyakorlatokhoz való egyszerű és nyitott hozzáférés.

A szabványosítás
  és a szabályozási szempontok
  támogatását az új bioalapú termékek és szolgáltatások piaci bevezetésének felgyorsítására használják majd fel.

Mérlegelhető a
  vonatkozó
  közös programozási kezdeményezések, ▌valamint a
  területen működő, a közszektoron belüli, illetve a köz- és a magánszféra közötti
  partnerségek támogatása.

Törekedni kell az e társadalmi kihíváshoz kapcsolódó más uniós alapokkal – így a vidékfejlesztési alapokkal és a halászati alapokkal – való szinergiákra és azok további elterjesztésére.

Előretekintő tevékenységekre kerül sor a biogazdaság minden ágazatában, beleértve a globális, európai, nemzeti és regionális vetületeket kezelő adatbázisok, mutatók és modellek fejlesztését. Egy európai biogazdasági megfigyelőközpontot kell kialakítani az uniós és globális kutatási és innovációs tevékenységek feltérképezésére és nyomon követésére
  – beleértve a technológiaértékelést is –
  , a fő eredményességi mutatók kidolgozására, valamint a biogazdaság innovációs szakpolitikáinak figyelemmel kísérésére.

3.   BIZTOS, TISZTA ÉS HATÉKONY ENERGIA

3.1.   A fogyasztás és a szénlábnyom csökkentése intelligens és fenntartható használat révén

Az európai iparágak,
  közlekedési rendszerek
  , épületek,
  városrészek,
  települések és városok energiaforrásai és energiafogyasztási mintái jellemzően nem fenntarthatóak, és súlyos környezeti és éghajlat-változási hatással járnak. A közel nulla kibocsátású, a közel nulla energiafogyasztású és az energiatöbbletet termelő új és meglévő épületek, a felújított épületek [III 115] és az aktív épületek tekintetében a valós idejű energiagazdálkodás, a magas hatékonyságú iparágak, illetve az energiahatékony megközelítéseknek a vállalkozások, egyének, közösségek, városok és városrészek általi tömeges alkalmazása nem csupán technológiai előrelépést, de olyan nem technológiai megoldásokat is igényel, mint amilyenek az új tanácsadói, finanszírozási és keresletgazdálkodási szolgáltatások, valamint a viselkedés- és társadalomtudományok eredményeinek figyelembevétele, illetve ezzel egyidejűleg a társadalmi elfogadás kérdéseinek szem előtt tartása. Ezáltal
  a tökéletesebb
  energiahatékonyság az energiaigény csökkentésének és ily módon az ellátási biztonság növelésének egyik legköltséghatékonyabb módszere lehet, mely csökkenti a környezetre és éghajlatra gyakorolt hatásokat és erősíti a versenyképességet.
  E kihívások megfelelő kezelése érdekében fontos továbbfejleszteni a megújuló energiákat és kiaknázni a rendelkezésre álló energiahatékonysági potenciált.

3.1.1.   Az intelligens és hatékony energiafelhasználásra irányuló technológiák és szolgáltatások tömeges piaci bevezetése

A társadalom és a gazdaság által igényelt szolgáltatások nyújtása során az energiafogyasztás csökkentéséhez és az energiaveszteség elkerüléséhez nemcsak arra van szükség, hogy több hatékony, költségeit tekintve versenyképes, környezetbarát és intelligensebb
  berendezés,
  termék és szolgáltatás kerüljön tömegesen a piacra, de arra is, hogy az egyes alkotóelemek és eszközök integrálása úgy történjen, hogy azok hozzájáruljanak az épületek, szolgáltatások és az ipar teljes energiafelhasználásának optimalizálásához.

A teljes körű elfogadásnak és a fogyasztók számára nyújtott maximális előnyöknek – ezen belül a saját energiafogyasztásuk figyelemmel kísérési lehetőségének – a biztosítása érdekében e technológiák és szolgáltatások energiahatékonyságát a fogyasztók egyéni helyzetéhez kell igazítani és saját felhasználási környezetükben kell optimalizálni. Ehhez ▌az innovatív információs és kommunikációs technológiák (ikt) és a felügyeleti és ellenőrzési technikák kutatására, fejlesztésére és tesztelésére van szükség,
  valamint
  demonstrációs projekteket és a kereskedelmi hasznosítást megelőző terjesztési tevékenységeket is kell végezni az interoperabilitás és a méretezhetőség biztosítása érdekében. E projekteknek az
  átfogó energiafogyasztás és energiaköltségek jelentős csökkentéséhez vagy optimalizálásához történő hozzájárulásra kell irányulniuk, mégpedig
  az energiafogyasztási és kibocsátási adatok gyűjtését, összevetését és elemzését szolgáló közös eljárások kialakításával, annak érdekében, hogy javuljon az energiafogyasztás és környezeti hatásainak mérhetősége, átláthatósága, társadalmi elfogadottsága, tervezése és láthatóvá tétele.
  E folyamatok során a nyomonkövetési és ellenőrzési technikák védelme érdekében garantálni kell a beépített biztonságot és adatvédelmet. Platformok fejlesztése és azoknak az ilyen rendszerek stabilitásának ellenőrzésére való alkalmazása segíti majd a megbízhatóság biztosítását.

3.1.2.   A hatékony és megújuló fűtési/hűtési rendszerekben rejlő lehetőségek kiaknázása

Az elfogyasztott energia jelentős részét Unió-szerte fűtésre vagy hűtésre használják. A költségtakarékos és hatékony technológiák, valamint a rendszerintegrációs technikák kifejlesztése (például egységes nyelvet használó és szolgáltatásokat kínáló hálózatok összekapcsolása e területen) jelentősen befolyásolhatná az energiakereslet csökkenését. Ez kutatást, valamint az új
  tervezési technikák,
  rendszerek és alkotóelemek demonstrációját igényli az ipari,
  a kereskedelmi és
  a lakossági alkalmazások tekintetében, például a decentralizált és távolsági melegvíz-szolgáltatás, fűtés és hűtés területén. Különböző technológiákat kell összefogni: naphőenergia, geotermikus energia, biomassza, hőszivattyúk, kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés
  és a hulladékenergia visszanyerése
  stb. és eleget kellene tenniük a közel nulla energiafogyasztású épületekre és lakókörzetekre vonatkozó követelményeknek
  , valamint támogatni kell az intelligens épületeket
  . További áttörésre van szükség különösen a megújuló energiaforrásokból nyert
  hőenergia
  tárolása és a hibrid fűtő- és hűtőrendszerek hatékony kombinációi kifejlesztésének és elterjesztésének előmozdítása terén, úgy a központosított, mint a decentralizált alkalmazásoknál.

3.1.3.   Az európai „Intelligens városok és községek” kezdeményezés előmozdítása

A városi területek a legnagyobb energiafogyasztók közé tartoznak az Unióban, ennek megfelelően jelentős a részesedésük az üvegházhatású gázok kibocsátásában, miközben jelentős mennyiségű légszennyező anyagot is generálnak. Ugyanakkor ezeket a területeket sújtják a romló levegőminőség és az éghajlatváltozás hatásai, a városoknak tehát ki kell alakítaniuk saját hatásmérséklési és alkalmazkodási stratégiáikat. Éppen ezért az alacsony szén-dioxid-kibocsátású társadalom felé tartó átalakulásban döntő jelentősége van a
  közlekedési rendszerekkel, intelligens építési és várostervezési megoldásokkal,
  a hulladékkezeléssel és a víztisztítással, valamint a városi környezet céljaira kialakított ikt-megoldásokkal integrált innovatív energiamegoldásoknak (
  pl.
  energiahatékonyság, villamosenergia-ellátó, valamint fűtést és hűtést biztosító rendszerek
  , valamint megújuló anyagok integrálása az épített környezetbe
  ). Célirányos kezdeményezéseket kell útjukra indítani az energiaiparban, a közlekedési és ikt-ágazatban az ipari értékláncok közös irányú, az intelligens városi alkalmazások kialakítását célzó fejlesztésének támogatására. Egyszersmind új, a városok, községek
  és polgáraik
  igényeihez és lehetőségeihez illeszkedő technológiai, szervezeti, tervezési és üzleti modelleket kell kidolgozni és teljes körűen tesztelni. Kutatásra van szükség annak érdekében is, hogy megértsük az ebben az átalakulásban szerepet játszó társadalmi,
  környezetvédelmi,
  gazdasági és kulturális problémákat.

3.2.   Alacsony költségű és alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamosenergia-ellátás

A villamos energia központi szerepet fog betölteni a környezeti szempontból fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság létrehozásában.
  A megújuló energiaforrások e folyamat lényegi elemét képezik.
  Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamosenergia-termelés elterjedését lassítják a vele járó magas költségek. Az alacsony
  költségekkel járó, megbízható és alacsony
  szén-dioxid-kibocsátású villamosenergia-termelés piaci elterjedésének felgyorsítása érdekében égető szükség van olyan megoldásokra, amelyek nagyobb teljesítmény, fenntarthatóság
  és társadalmi elfogadottság
  mellett jelentősen csökkentik a költségeket.
  Az intézkedések középpontjában az innovatív megújuló energiaforrásokra, a hatékony és rugalmas, fosszilis tüzelőanyaggal (többek között földgázzal) működő erőművekre, a szén-dioxid-leválasztási és -tárolási, illetve -újrahasznosítási technológiákra irányuló kutatásnak, fejlesztésnek és teljes körű demonstrációnak kell állnia.

3.2.1.   A szélenergiában rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása

A szélenergiával kapcsolatos célkitűzés lényege, hogy 2020-ig mintegy 20 %-kal kell csökkenteni a szárazföldi és tengeri szélerőművek által termelt villamos energia előállítási költségét a 2010-es szinthez képest, egyre inkább a tengeri területekre koncentrálva, és lehetővé téve a villamosenergia-hálózatba való megfelelő integrálást. A fő hangsúly a nagyobb léptékű, nagyobb átalakítási hatékonyságú és – mind a szárazföldön, mind a nyílt tengeren termelt energia tekintetében (félreeső területeken és zord időjárási körülmények között is) – könnyebben elérhető újgenerációs szélenergia-átalakító rendszerek
  (beleértve az innovatív energiatárolási rendszereket is)
  , valamint új sorozatgyártási folyamatok kifejlesztésén, tesztelésén és demonstrációján lesz.
  Figyelembe fogják venni a szélenergia fejlesztésének a környezetre és a biológiai sokféleségre gyakorolt hatásait is.

3.2.2.   Hatékony, megbízható és költségek tekintetében versenyképes napenergia-rendszerek

Annak érdekében, hogy a napenergia
  részesedése jelentősen növekedhessen
  a villamosenergia-ellátási piacon, 2020-ig a napenergia költségét – beleértve a napelemes, fotovoltaikus és koncentrációs technológiákét – a 2010-es szint felére kell csökkentenünk.

A fotovoltaikus (PV) rendszerek esetében a széles körű alkalmazás
  és a PV épületintegrációja
  érdekében
  többek között
  új koncepciókra és rendszerekre irányuló
  további
  kutatásra, demonstrációkra és tömegtermelési tesztelésre van szükség.

A koncentrációs napenergia-rendszerek esetében a hangsúlyt a hatékonyság növelésére és ezzel egyidejűleg a költségek és a környezeti terhelés csökkentésére kell helyezni, lehetővé téve a kipróbált technológiák ipari méretekben történő bevezetését erőmű-prototípusok megépítésével. Teszteléseket folytatunk a napenergiával történő villamosenergia-termelés és a tengervíz-sótalanítási eljárások hatékony ötvözésére.

3.2.3.   A szén-dioxid leválasztására, szállítására, tárolására

  és újrafelhasználására

  irányuló versenyképes és a környezet számára biztonságos technológiák kifejlesztése

A szén-dioxid leválasztása és tárolása (CCS) kulcsfontosságú opció, amelyet széles körben, kereskedelmi léptékben kell elterjeszteni globális szinten, hogy 2050-re eleget tehessünk a szén-dioxid-kibocsátás nélküli energiatermelés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású ipar iránti elvárásnak. A cél minimálisra csökkenteni az energiaiparban a
  szén-, gáz- és olajpala-tüzelésű
  erőműveknél alkalmazott CCS-technológia többletköltségét az egyenértékű, CCS nélküli erőművek és magas energiaigényű ipari létesítmények költségeihez képest.

Különösen támogatandó a teljes CCS-lánc – különböző leválasztó, szállító, tároló
  és újrafelhasználási
  technológiai alternatívákra kiterjedő – demonstrációja, amely kiegészül e technológiák további fejlesztésére, valamint a versenyképesebb leválasztási technológiák, a jobb alkotóelemek, az integrált rendszerek és folyamatok, a biztonságos geológiai tárolás és a leválasztott szén-dioxid nagyléptékű
  és társadalmilag elfogadott
  ▌újrahasznosítására kidolgozott racionális megoldások kutatásával, hogy ezzel lehetővé váljon a CCS-technológiák kereskedelmi forgalmazása a 2020 után üzembe helyezésre kerülő, fosszilis tüzelőanyagokkal működő erőművekben, illetve a magas szén-dioxid-kibocsátású iparágak egyéb alkalmazásaiban.
  Támogatást kapnak továbbá a tisztaszén-technológiák, mivel ezek kiegészítik a CCS-t.

3.2.4.   A geotermikus, vízi, tengeri és más megújuló energiaforrásokban rejlő lehetőségek kiaknázása

A geotermikus, vízi és tengeri energia, valamint az egyéb megújuló energiák hozzájárulhatnak az európai energiaellátás szén-dioxid-mentesítéséhez, miközben növelik annak rugalmas alkalmazkodását a változó energiatermeléshez és energiafogyasztáshoz. A cél:
  továbbfejleszteni és
  kereskedelmileg éretté tenni a költséghatékony és fenntartható technológiákat, lehetőséget biztosítva ezzel azok széles körű, ipari léptékű bevezetéséhez, beleértve a villamosenergia-hálózatba való bekapcsolásukat.
  A megnövelt hatékonyságú geotermikus rendszerek technológiáját tovább kell kutatni, fejleszteni és demonstrálni, különösen a feltárás, a fúrások és a hőtermelés területén.
  Az óceánból nyert – például árapály, hullám vagy tengeráram mozgásából származó
  és az ozmotikus
   – energiák ▌kibocsátásmentes, tervezhető energiát képviselnek
  , továbbá hozzá tudnak járulni a nyílt tengeri szélenergiában rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázásához (a tengeri energiák ötvözése)
  . A kutatási tevékenységeket ki kell terjeszteni olyan alacsony költségű alkotóelemek és anyagok laboratóriumi léptékű innovatív kutatására, amelyek megbízhatóan viselkednek mind a nagyfokú korróziónak és korhadásnak kedvező körülmények között, mind pedig az európai vizekre jellemző különféle feltételek közt végzett demonstrációk során.

3.3.   Alternatív tüzelőanyagok és mobil energiaforrások

Az energiával és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésével kapcsolatos európai célok teljesítése új tüzelőanyagok és mobil energiaforrások kifejlesztését is megköveteli. Különösen nagy jelentősége van ennek az intelligens, környezetkímélő és integrált közlekedéssel kapcsolatos kihívás kezelésében. Ezen technológiák és alternatív tüzelőanyagok értékláncai még nem eléggé kidolgozottak, ezért azokat demonstrációs szintre kell hozni.

3.3.1.   A bioenergia versenyképesebbé és fenntarthatóbbá tétele

A bioenergia tekintetében a cél a legígéretesebb technológiák kereskedelmi szempontú kiérlelése, az eltérő értékláncú, a
  felszíni, tengeri és légi közlekedéshez alkalmazott bio-energiafinomítókra vonatkozó megközelítéshez
  használt ▌bio-tüzelőanyagok nagy arányú fenntartható termelésének, és a biomassza
  - és hulladékalapú,
  magas hatásfokú kapcsolt hő- és villamosenergia-termelésnek
  és a zöld gáz előállításának
  a lehetővé tétele, beleértve a CCS-t is. Ki kell fejleszteni, illetve különböző léptékekben demonstrálni kell az eltérő bioenergia-pályák technológiáit, figyelembe véve az eltérő földrajzi és éghajlati feltételeket és logisztikai korlátokat
  , ezzel párhuzamosan a minimálisra csökkentve a földhasználattal járó káros környezeti és szociális hatásokat
  . A hosszabb távú kutatás támogatni fogja a fenntartható bioenergia-ágazat 2020 utáni fejlesztését is. Ezek a tevékenységek fogják kiegészíteni a termelési folyamat upstream (
  pl.
  alapanyagok, bioerőforrások) és downstream (
  pl.
  járműflottákba való integrálás) szakaszaival kapcsolatos azon kutatásokat, amelyeket más releváns „társadalmi kihívások” keretében végeznek.

3.3.2.   A hidrogén- és üzemanyagcella-technológiák piacra jutásának meggyorsítása

A hidrogén- és üzemanyagcella-technológiák nagy mértékben hozzájárulhatnak az Európa előtt álló energetikai kihívások kezeléséhez. E technológiák piaci versenyképességének megteremtése azonban még jelentős költségcsökkentést igényel. Szemléltetésképpen: a közlekedésben alkalmazott üzemanyagcella-rendszerek költségét tizedére kell csökkenteni az elkövetkező 10 évben. Ennek érdekében támogatást kapnak majd a hordozható, a helyhez kötött,
  a mikroméretű helyhez kötött,
  valamint a közlekedési alkalmazásokra és kapcsolódó szolgáltatásokra vonatkozó ▌demonstrációk és a kereskedelmi hasznosítást megelőző terjesztési tevékenységek, de támogatást fog élvezni a hosszú távú kutatás és technológiai fejlesztés is, elősegítve a versenyképes üzemanyagcella-lánc kialakulását és a fenntartható hidrogéntermelés és -infrastruktúra létrejöttét Unió-szerte. A megfelelő mértékű piaci áttörés érdekében erős nemzeti és nemzetközi együttműködésre – például megfelelő szabványok kidolgozására – lesz szükség.

3.3.3.   Új alternatív tüzelőanyagok

Számos új, hosszú távon hasznosítható alternatíva áll rendelkezésünkre, például a fémpor-tüzelőanyagok vagy a fotoszintetizáló (vízi és a szárazföldi) mikroorganizmusokból és mesterséges fotoszintézis-utánzatokból kinyerhető tüzelőanyagok
  és a napenergiából mesterséges fotoszintézissel előállított
  tüzelőanyagok. Ezek az új módszerek lehetőséget teremtenek a hatékonyabb energiaátalakításra,
  valamint
  a költségek tekintetében versenyképesebb és fenntartható technológiák kifejlesztésére ▌. Támogatásban részesül majd többek között ezeknek az új és egyéb potenciális technológiáknak a laboratóriumi léptékről demonstrációs léptékre való bővítése annak érdekében, hogy 2020-ig sor kerülhessen a kereskedelmi hasznosítást megelőző demonstrációra.

3.4.   Intelligens és egységes európai villamosenergia-hálózat

A villamosenergia-hálózatoknak a következő három, egymással összefüggő kihívásnak kell megfelelniük ahhoz, hogy lehetővé tegyék a fogyasztóbarát és egyre inkább szén-dioxid-mentes villamosenergia-rendszer kialakítását: a páneurópai piac létrehozása; a megújuló energiaforrások jelentős növekedésének integrálása; valamint a több millió szolgáltató és fogyasztó (egyre több háztartás tölti be mindkét szerepet) – köztük az elektromos meghajtású járművek tulajdonosai – közötti interakciók kezelése. A jövőbeli villamosenergia-hálózatok jelentős szerepet fognak betölteni a ▌szén-dioxid-mentes villamosenergia-rendszerre való áttérésben, miközben további rugalmasságot és költséghatékonyságot kínálnak a fogyasztóknak. A 2020-ra kitűzött fő cél az, hogy a villamos energia mintegy 35 %-át (8) – elszórt és koncentrált – megújuló energiaforrásokból nyerjük és osszuk el.

A nagymértékben integrált kutatási és demonstrációs erőfeszítés támogatni fogja olyan új komponensek, technológiák
  és eljárások
  kifejlesztését, amelyek megoldást adnak a távvezeték-hálózatnak mind az energiatovábbítási, mind az energiaelosztási problémáira, beleértve a
  rugalmas energiatárolást
  is.

A kibocsátások és a költségek minimalizálása céljából figyelembe kell venni az energiakínálat és -kereslet sikeres kiegyensúlyozására igénybe vehető minden opciót.
  Szükség van új intelligens energiahálózati technológiák, valamint nagyobb rugalmasságot és hatékonyságot lehetővé tévő tartalék- és kiegyenlítő technológiák – köztük hagyományos erőművek –, valamint az átviteli kapacitást, a minőséget és a hálózati biztonságot javító új hálózati összetevők kifejlesztésére.
  Kutatásokat kell folytatni az új erőművi technológiákat és a kétirányú digitális kommunikációs infrastruktúrákat illetően és az eredményeket integrálni kell a villamosenergia-hálózatba
  , illetve fel kell azokat használni a más energiahálózatokkal való intelligens kapcsolatok kialakítására is
  . Ez hozzá fog járulni a hálózatok jobb tervezéséhez, nyomon követéséhez, irányításához és biztonságos működtetéséhez normál és rendkívüli körülmények között, továbbá a szolgáltatók és a fogyasztók közötti interakciók kezeléséhez, valamint az energiaáramok továbbításához, irányításához és kereskedelméhez. A jövőbeli infrastruktúrák üzembe helyezése vonatkozásában kidolgozott mutatóknak és költség-haszon elemzéseknek a teljes energiarendszert figyelembe kell venniük. Ezenkívül maximalizálni kell az intelligens hálózatok és távközlési hálózatok közötti szinergiákat, elkerülve a beruházások közötti átfedéseket
  , növelve a biztonságot
  és felgyorsítva az intelligens energiaszolgáltatások elterjedését.

A termelés és a kereslet közötti szükséges rugalmasságot új típusú energiatároló eszközök (▌
  mind az akkumulátorok, mind pedig a
  nagyméretű berendezések
  , például az energia gázzá alakításához
  ) és járműrendszerek fogják biztosítani. A korszerűsített ikt-technológiák tovább növelik majd a villamos energia keresleti oldali rugalmasságát azzal, hogy az (ipari, kereskedelmi és lakossági) fogyasztókat ellátják a szükséges automatizálási eszközökkel.
  A biztonság, a megbízhatóság és az adatvédelem szintén alapvető szerepet játszik ebben a kérdésben.

Új tervezési, piaci és szabályozási koncepcióknak kell előmozdítaniuk a villamosenergia-ellátó lánc általános hatékonyságát és költséghatékonyságát, az infrastruktúrák kölcsönös átjárhatóságát, valamint egy nyílt és versenyképes piac létrejöttét az intelligens
  energiahálózati
  technológiák, termékek és szolgáltatások területén. A megoldások európai szintű bevezetése előtt nagyléptékű demonstrációs projektek szükségesek azok tesztelésére és validálására, valamint a rendszer és az érdekelt felek számára nyújtott előnyök felmérésére. Mindezt pedig olyan kutatásoknak kell kísérniük, amelyek a gazdasági ösztönzőkre, a magatartásbeli változásokra, az információs szolgáltatásokra és az intelligens hálózatok által kínált egyéb innovatív lehetőségekre adott fogyasztói és vállalkozói reakciók megismerésére irányulnak.

3.5.   Új ismeretek és technológiák

Hosszú távon új típusú, hatékonyabb és költségek tekintetében versenyképes
  , továbbá tiszta, biztonságos és fenntartható energiatechnológiákra
  lesz szükségünk. Több tudományágat érintő kutatás révén fel kell gyorsítanunk az előrehaladást, hogy tudományos áttörést érhessünk el az energiával kapcsolatos koncepciók és az alaptechnológiák (pl. nanotudományok, anyagtudományok, szilárdtest-fizika, ikt, biotudományok,
  földtudományok,
  számítástechnika, űrkutatás) terén,
  továbbá adott esetben a biztonságos és környezeti szempontból fenntartható nem szokványos gáz- és kőolajforrások feltárása és kitermelése terén,
  valamint innovációs fejlesztésekkel a jövőbeli és feltörekvő technológiák tekintetében.

Olyan élvonalbeli kutatásra lesz továbbá szükség, amely megoldásokat kínálhat az energiarendszerek változó éghajlati feltételekhez való hozzáigazítására. A prioritások új tudományos és technológiai igényekhez és lehetőségekhez, vagy olyan, újonnan megfigyelt jelenségekhez igazíthatók, amelyek esetleg ígéretes fejlesztésekre vagy társadalmi kockázatokra utalnak és felmerülnek a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtása folyamán.

3.6.   Hatékony döntéshozatal, a nyilvánosság bevonása

Az energiakutatásoknak támogatniuk kell az energiapolitikát és szorosan igazodniuk kell ahhoz. Az energiaipari technológiák és szolgáltatások
  bevezetésére és alkalmazására
  , az
  infrastruktúrára
  , a
  piacokra
   – beleértve a szabályozási keretrendszereket – és a fogyasztói
  magatartásra
  vonatkozó széleskörű ismeretek
  és kutatások szükségesek
  ahhoz, hogy a politikai döntéshozók megalapozott elemzésekhez jussanak. Támogatandó – mindenekelőtt az Európai Bizottság SET-tervvel kapcsolatos információs rendszere keretében – az energiával kapcsolatos fő gazdasági és társadalmi kérdések felmérésére szolgáló, stabil és átlátható
  elméletek,
  eszközök, módszerek és modellek kifejlesztése; a kibővített Unióra és az energia és az energiával kapcsolatos szakpolitikák által az ellátásbiztonságra,
  a fogyasztásra,
  a környezetre,
  a természeti erőforrásokra,
  az éghajlatváltozásra, a társadalomra és az energiaipar versenyképességére gyakorolt hatás felmérésére vonatkozó adatbázisok és forgatókönyvek létrehozása; társadalmi-gazdasági
  kutatások, továbbá a tudománynak a társadalomban betöltött szerepére vonatkozó tanulmányok végrehajtása
  .

Élve az internet és a szociális technológiák nyújtotta lehetőségekkel nyitott innovációs fórumokon, például a „Living labs” (Élő laboratóriumok) kezdeményezés vagy a szolgáltatási innovációk nagyléptékű demonstrációs projektjei keretében
  , valamint panelvizsgálatokon keresztül
  vizsgálni lehet a fogyasztói magatartást – köztük a kiszolgáltatott fogyasztók, pl. a fogyatékkal élő személyek magatartását – és annak változásait
  , egyúttal tiszteletben tartva a magánélet védelméhez való jogot
  .

3.7.   Az energiaipari innováció piaci fogadtatása ▌

A új energiatechnológiák kellő időben való kibontakoztatásához és költséghatékony alkalmazásához innovatív piaci bevezetési és terjesztési megoldásokra van szükség. A technológia által vezérelt kutatáson és demonstráción túl olyan egyértelmű uniós hozzáadott értéket képviselő tevékenységekre lesz szükség, amelyek a fenntartható energia uniós piacain magas kiegyenlítő hatású nem technológiai innovációk különböző tudományágakon és kormányzati szinteken átívelő kifejlesztését, alkalmazását, megosztását és elterjesztését célozzák.

Az ilyen innovációk az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, megújuló és energiahatékony technológiák és megoldások számára kedvező piaci feltételek létrehozására fognak összpontosulni szabályozási, igazgatási és finanszírozási szinten. Támogatást kapnak azok az intézkedések, amelyek megkönnyítik az energiapolitika végrehajtását, előkészítik a terepet a beruházások beindítására, támogatják a kapacitásépítést és előmozdítják a társadalmi elfogadottságot.
  Emellett a meglévő technológiák intelligens és fenntartható alkalmazásával kapcsolatos innovációra is figyelmet kell fordítani.

A kutatások és az elemzések újra és újra igazolják az emberi tényező alapvető szerepét a fenntartható energiapolitikák sikerében és kudarcában. Ösztönzésre kerülnek az innovatív szervezeti struktúrák, a jó gyakorlatok terjesztése és cseréje, valamint a speciális képzési és kapacitásépítő tevékenységek.

3.8.   Egyedi végrehajtási szempontok

A kihívás keretében végzett tevékenységek megvalósítása során a prioritásokat annak figyelembevételével kell meghatározni, hogy
  európai szinten
  meg kell erősíteni az energiával kapcsolatos kutatást és innovációt ▌. A fő cél a stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) (9) részét képező kutatási és innovációs program végrehajtásának támogatása lesz annak érdekében, hogy megvalósulhassanak az Unió energiaügyi és éghajlat-változási politikájának célkitűzései. A SET-terv menetrendje és végrehajtási tervei éppen ezért értékes bemeneti tényezőt jelentenek a munkaprogramok kialakításánál. A stratégiai prioritások meghatározásának és az energiakutatás és innováció egész Unióra kiterjedő koordinálásának alapja a SET-terv irányítási struktúrája lesz.

A nem technológiai program tekintetében az Unió energiapolitikája és jogszabályai lesznek az irányadók. Elő kell segíteni, hogy Unió-szerte olyan környezet jöjjön létre, amely lehetővé teszi az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos igazolt technológiák, szolgáltatási megoldások, folyamatok és szakpolitikai kezdeményezések tömeges alkalmazását. Ennek része lehet az energiahatékonysági és megújuló energiával kapcsolatos beruházások kifejlesztéséhez és piaci megjelenítéséhez biztosított technikai segítségnyújtás támogatása is.

A piaci elterjedés területén folyó tevékenységek során építeni kell az „Intelligens Energia – Európa” kezdeményezés keretében szerzett tapasztalatokra is.

Az erőforrások megosztása és a közös végrehajtás érdekében fontos lesz, hogy az európai érdekeltek között partnerségi viszony alakuljon ki. Adott esetben megfontolható, hogy a SET-terv meglévő európai ipari kezdeményezései alakuljanak át formális köz-magán társulásokká, ha ez a ▌finanszírozás szintjének és koherenciájának emelése,
  valamint a köz- és a magánszféra érdekelt felei által közösen végzett
  kutatási és innovációs tevékenységek ösztönzése szempontjából helyénvalónak tűnik. Mérlegelni fogjuk az állami kutatók szövetségeinek – különösen a SET-terv keretében az állami kutatási források és infrastruktúrák kulcsfontosságú európai érdekű kutatási területetekre történő összevonására létrehozott európai energiakutatási szövetségnek – a támogatását, akár a tagállamokkal közösen is. A nemzetközi koordinációs cselekvések a „változó geometria” elvének megfelelően, az országok kapacitásait és sajátosságait figyelembe véve fogják támogatni a SET-terv prioritásait.
  Az intézkedések továbbá a vonatkozó európai innovációs partnerségek, valamint az európai technológiai platformok kutatási és innovációs menetrendjének vonatkozó szempontjaihoz is megfelelő módon kapcsolódni fognak.

Mérlegelhető a vonatkozó közös programozási kezdeményezések, valamint a területen működő, a közszektoron belüli, illetve a köz- és a magánszféra közötti partnerségek támogatása. A tevékenységek során ezenfelül a kkv-k részvételének fokozott támogatását és előmozdítását kell központi kérdésként kezelni.

Az Európai Bizottság SET-tervre létrehozott információs rendszerét
  (SETIS)
  mozgósítani fogjuk a végrehajtás előrehaladásának figyelemmel kísérésére szolgáló, fő eredményességi mutatóknak az érdekeltekkel közösen történő kidolgozására; ezek a mutatók a legújabb fejlemények alapján rendszeres felülvizsgálatot igényelnek. Az e kihívás keretében végzett tevékenységek célja tágabb értelemben a vonatkozó uniós programok, kezdeményezések és politikák, például a kohéziós politika koordinációjának javítása, mindenekelőtt nemzeti és regionális intelligens szakosodási stratégiák és a kibocsátás-kereskedelmi rendszer mechanizmusai révén (például a demonstrációs projektek támogatásával kapcsolatban).

4.   INTELLIGENS, KÖRNYEZETKÍMÉLŐ ÉS INTEGRÁLT KÖZLEKEDÉS

4.1.   Környezetkímélő, erőforrás-hatékony közlekedés

Az európai szakpolitikai célkitűzések között az szerepel, hogy 2050-ig
  az 1990-es szinthez képest
  60 %-kal kell csökkenteni a szén-dioxid-kibocsátást. 2030-ig a hagyományos üzemanyaggal működő gépkocsik használatát a városokban felére kellene csökkenteni, a nagyvárosokban pedig gyakorlatilag szén-dioxid-mentes logisztikát kellene megvalósítani. 2050-ig a légiközlekedésben az alacsony szén-dioxid-kibocsátású tüzelőanyagok részarányát a 2005-ös szinthez képest 40 %-ra kell emelni, a tengeri közlekedésben alkalmazott bunkerolajból származó szén-dioxid-kibocsátást pedig
  a 2005-ös szintekhez képest
  40 %-kal kell csökkenteni (10).

Alapvetően fontos ennek a környezeti hatásnak a technológiai javítások révén való csökkentése, szem előtt tartva azt, hogy minden közlekedési mód különböző kihívásokkal szembesül, és egyedi technológiai integrációs ciklusokkal működik.

A kutatás és az innováció jelentősen hozzá fog járulni a szükséges megoldások kialakításához és elterjesztéséhez minden közlekedési mód esetében. Ezzel erőteljesen csökkenni fog a közlekedésben a környezetre káros anyagok (például a CO2, az NOx, az SOx

  és a zaj
  ) kibocsátása, valamint a fosszilis üzemanyagoktól való függőség, és ezáltal a közlekedésnek a biológiai sokféleségre
  és az éghajlatváltozásra
  gyakorolt kedvezőtlen hatása.

Mindez pedig elősegíti a természeti erőforrások megóvását is. Ennek elérése céljából a munka az alábbi egyedi tevékenységekre fog irányulni:

4.1.1.   A légi járművek, a szárazföldi járművek és a hajók tisztább üzemeltetése és kisebb zajkibocsátása javítani fogja környezeti teljesítményüket, és mérsékelni fogja az észlelhető zajt és vibrációt

Az e területen végzett tevékenységek elsősorban a végtermékekre koncentrálnak, de foglalkoznak majd a „lean” és ökológiai tervezés és gyártás folyamataival is – figyelembe véve a teljes életciklus folyamatát –, ahol az újrafeldolgozhatóság már a tervezési szakaszba integrálódik.
  A tevékenységek közé tartozik a meglévő termékek és szolgáltatások új technológiák integrálásával történő korszerűsítése is.

| a) | A tisztább
  és csendesebb
  meghajtási technológiák kifejlesztése és elterjedésének felgyorsítása jelentős tényezője a közlekedésből származó
  , az éghajlatra és az európai polgárok egészségére gyakorolt hatások – pl. a
  szén-dioxid
  , zaj
  és egyéb szennyezés – csökkentésének vagy kiiktatásának. Villanymotorokra és akkumulátorokra,
  hidrogén- és
  üzemanyagcellákra
  , gázmeghajtású motorokra, fejlett motor-felépítésre és -technológiára
  vagy hibrid meghajtásra támaszkodó új és innovatív megoldásokra van szükség. A technológiai áttörések szintén elősegítik majd a hagyományos
  és új
  meghajtási rendszerek környezeti teljesítményének javítását. |
| --- | --- |

a)

A tisztább
  és csendesebb
  meghajtási technológiák kifejlesztése és elterjedésének felgyorsítása jelentős tényezője a közlekedésből származó
  , az éghajlatra és az európai polgárok egészségére gyakorolt hatások – pl. a
  szén-dioxid
  , zaj
  és egyéb szennyezés – csökkentésének vagy kiiktatásának. Villanymotorokra és akkumulátorokra,
  hidrogén- és
  üzemanyagcellákra
  , gázmeghajtású motorokra, fejlett motor-felépítésre és -technológiára
  vagy hibrid meghajtásra támaszkodó új és innovatív megoldásokra van szükség. A technológiai áttörések szintén elősegítik majd a hagyományos
  és új
  meghajtási rendszerek környezeti teljesítményének javítását.

| b) | Az alacsony kibocsátású, alternatív energiaforrások felhasználási lehetőségeinek felkutatása elősegíti majd a fosszilis üzemanyagok fogyasztásának csökkentését. Ez magába foglalja a megújuló energiaforrásokból származó fenntartható üzemanyagok és a villamos energia felhasználását minden közlekedési ágazatban – beleértve a légiközlekedést is –, és az üzemanyag-fogyasztásnak a környezeti energia hasznosítása és a diverzifikált energiaellátás, valamint egyéb innovatív megoldások révén való csökkentését. Új, holisztikus megközelítések kerülnek alkalmazásra, amelyek kiterjednek a járművekre, az energiatárolásra, az energiaszállításra,
  a tüzelőanyag- és feltöltő infrastruktúrára
  , beleértve a jármű–hálózat interfészeket és az alternatív üzemanyagok használatára vonatkozó, innovatív megoldásokat is. |
| --- | --- |

b)

Az alacsony kibocsátású, alternatív energiaforrások felhasználási lehetőségeinek felkutatása elősegíti majd a fosszilis üzemanyagok fogyasztásának csökkentését. Ez magába foglalja a megújuló energiaforrásokból származó fenntartható üzemanyagok és a villamos energia felhasználását minden közlekedési ágazatban – beleértve a légiközlekedést is –, és az üzemanyag-fogyasztásnak a környezeti energia hasznosítása és a diverzifikált energiaellátás, valamint egyéb innovatív megoldások révén való csökkentését. Új, holisztikus megközelítések kerülnek alkalmazásra, amelyek kiterjednek a járművekre, az energiatárolásra, az energiaszállításra,
  a tüzelőanyag- és feltöltő infrastruktúrára
  , beleértve a jármű–hálózat interfészeket és az alternatív üzemanyagok használatára vonatkozó, innovatív megoldásokat is.

| c) | A
  légi járművek
  , hajók és
  szárazföldi
  járművek súlyának
  csökkentése
  , valamint
  aerodinamikai, hidrodinamikai
  vagy
  gördülési ellenállásuknak a könnyebb anyagok, karcsúbb szerkezetek alkalmazásával és innovatív tervezéssel elért csökkentése javítani fogja általános teljesítményüket, és ez
  hozzá fog járulni az üzemanyag-fogyasztás mérséklődéséhez. |
| --- | --- |

c)

A
  légi járművek
  , hajók és
  szárazföldi
  járművek súlyának
  csökkentése
  , valamint
  aerodinamikai, hidrodinamikai
  vagy
  gördülési ellenállásuknak a könnyebb anyagok, karcsúbb szerkezetek alkalmazásával és innovatív tervezéssel elért csökkentése javítani fogja általános teljesítményüket, és ez
  hozzá fog járulni az üzemanyag-fogyasztás mérséklődéséhez.

4.1.2.   Intelligens berendezések, infrastruktúra és szolgáltatások kialakítása

Ez a tevékenység segít optimalizálni a közlekedést és szállítást, és mérsékli az erőforrások fogyasztását. A hangsúly a repülőterek, kikötők, logisztikai platformok és felszíni szállítási infrastruktúrák hatékony
  tervezését
  ,
  kialakítását, használatát és irányítását lehetővé tévő megoldásokon,
  valamint az autonóm és hatékony karbantartási
  , nyomon követési
  és vizsgálati rendszereken lesz.
  Új politikákat, üzleti modelleket, koncepciókat, technológiákat és IT-megoldásokat kell bevezetni a kapacitás növelése érdekében.
  Különös figyelemben fog részesülni
  a berendezések és
  az infrastruktúrák éghajlatváltozással szembeni ellenálló képessége, az életciklus-alapú megközelítésen alapuló, költséghatékony megoldások, valamint a hatékonyabb és költségkímélőbb karbantartást lehetővé tévő új anyagok
  és technológiák
  felhasználásának bővítése. Figyelmet kell fordítani a hozzáférhetőségre,
  a felhasználóbarát kialakításra
  és társadalmi befogadás szempontjára is.

4.1.3.   A közlekedés és a mobilitás javítása a városi területeken

E tevékenységnek a lakosság azon növekvő része lesz a haszonélvezője, amely nagyvárosokban él és dolgozik, vagy ott vesz igénybe szolgáltatásokat, tölti el szabadidejét.
  Olyan
  új mobilitási koncepciókat,
  közlekedésszervezést, multimodális megközelítési modelleket, logisztikát, innovatív járművek biztosításának lehetőségét, városi közszolgáltatási
  és tervezési megoldásokat kell
  kidolgozni
  és tesztelni, amelyek hozzájárulnak a
  forgalmi torlódások, a
  légszennyezés és a zajkibocsátás csökkentéséhez, miközben javítják a
  városi közlekedés hatékonyságát
  .
  A magángépjárművek használatának reális alternatívájaként
  fejleszteni kell a közösségi nem motorizált közlekedést, valamint az egyéb, erőforrás-hatékony
  utas- és teherszállítási
  lehetőségeket, az intelligens közlekedési rendszerek szélesebb körű
  használatának
  , valamint az innovatív
  kereslet- és kínálatszabályozásnak a támogatására építve
  .
  Különös hangsúlyt kell továbbá kapnia a közlekedési rendszer és az egyéb városi rendszerek közötti kapcsolatnak.

4.2.   Nagyobb mobilitás, kevesebb torlódás, fokozott biztonság és védelem

A
  vonatkozó európai közlekedéspolitikai célok a
  mobilitás iránti növekvő igényre való tekintettel a teljesítmény és a hatékonyság optimalizálására irányulnak,
  annak érdekében,
  hogy Európa a
  légi, vízi és vasúti közlekedés szempontjából a
  legbiztonságosabb régió lehessen,
  továbbá eredményeket érjen el annak
  a
  célkitűzésnek a tekintetében, amely szerint a
  halálos kimenetelű közúti balesetek
  számát 2050-ig
  nullára
  , a közúti balesetek számát pedig 2020-ra a felére kell csökkenteni
  . A 300 kilométernél messzebbre történő közúti teherszállítás 30 %-át a vasúti és a vízi szállításnak kell átvennie. A
  fennakadás nélküli, megfizethető, felhasználóbarát
  és hatékony páneurópai személy- és áruszállítás – amely a külső költségeket is internalizálja –, új európai multimodális közlekedésirányítási, információs és fizetési rendszereket
  , valamint a távolsági és a városi mobilitási hálózatok közötti valós összekapcsolódást
  igényel.

A jobb európai közlekedési rendszer hozzájárul majd a közlekedés hatékonyabb igénybevételéhez, javítja a polgárok életminőségét és elősegíti az egészségesebb környezet kialakítását.

A kutatás és az innováció az alábbi egyedi tevékenységek révén jelentősen hozzá fog járulni ezekhez az ambiciózus szakpolitikai célokhoz:

4.2.1.   A közlekedési torlódások jelentős csökkentése

Ez a tevékenység az
  intelligens
  , multimodális és átfogóan intermodális, „háztól házig” vivő
  közlekedési
  rendszerrel és a közlekedés felesleges igénybevételének kiküszöbölésével valósítható meg
  . Mindez a közlekedési módok összehangoltságának, a közlekedési láncok optimalizálásának és a közlekedési
  műveletek és
  szolgáltatások nagyobb integrációjának előmozdítását jelenti. Ezek az innovatív megoldások
  javítják majd a megközelíthetőséget,
  és
  bővítik az utasok – és ezen belül az idősek és
  a kiszolgáltatott
  felhasználók – választási lehetőségeit is, továbbá lehetőséget nyújtanak a torlódások csökkentésére az incidenskezelés javításával és a forgalomoptimalizálási rendszerek fejlesztésével
  .

4.2.2.   Jelentős javulás a személyek és áruk mobilitásában

Javulás csak intelligens közlekedési alkalmazások és irányítási rendszerek kifejlesztésével,
  demonstrációjával
  és széles körű használatával érhető el.
  Ez szükségessé teszi egyrészt
  olyan tervezési,
  keresletelemzési és -gazdálkodási
  , információs és fizetési
  rendszerek kifejlesztését
  , amelyek egész
  Európa vonatkozásában
  kölcsönösen átjárhatók,
  másrészt
  az információáramlás, az irányítási rendszerek, az infrastruktúrahálózatok és a mobilitási szolgáltatások új, közös, nyílt platformokra épülő, multimodális keretrendszerbe történő teljes
  integrálását
  . Ez az
  utazásnak és a fuvarozásnak a
  szállítási módok közötti áttervezésével biztosítja a válsághelyzetekre és szélsőséges időjárási viszonyokra való rugalmas és gyors válaszadást is. Az új helyzetmeghatározó, navigációs és időzítő alkalmazások, amelyeket a Galileo és az EGNOS műholdas navigációs rendszerek tesznek elérhetővé, hatékony eszközök lesznek e cél elérésében.

| a) | Az innovatív légiforgalom-irányító technológiák a gyorsan növekvő kereslet mellett minőségi ugrást tesznek lehetővé a biztonság és hatékonyság területén, a nagyobb pontosság elérése, a repülőtereken az utazással kapcsolatos tevékenységekre fordított idő csökkentése és a légi közlekedési rendszerek rugalmasságának biztosítása érdekében. Az „egységes európai égbolt”
  megvalósítását
  és továbbfejlesztését
  olyan kutatási és innovációs tevékenységek fogják támogatni, amelyek megoldásokat kínálnak
  a
  légi forgalomirányítás és a légi járművek működtetése és irányítása
  nagyobb fokú
  automatizáltságának és autonómiájának biztosítására
  ,
  valamint
  a légi és földi alkotóelemek nagyobb fokú
  integrációjára, illetve újszerű megoldásokkal támogatják az utasoknak
  és
  áruknak
  a
  teljes
  közlekedési
  rendszerben való
  hatékony és zökkenőmentes
  kezelését
  . |
| --- | --- |

a)

Az innovatív légiforgalom-irányító technológiák a gyorsan növekvő kereslet mellett minőségi ugrást tesznek lehetővé a biztonság és hatékonyság területén, a nagyobb pontosság elérése, a repülőtereken az utazással kapcsolatos tevékenységekre fordított idő csökkentése és a légi közlekedési rendszerek rugalmasságának biztosítása érdekében. Az „egységes európai égbolt”
  megvalósítását
  és továbbfejlesztését
  olyan kutatási és innovációs tevékenységek fogják támogatni, amelyek megoldásokat kínálnak
  a
  légi forgalomirányítás és a légi járművek működtetése és irányítása
  nagyobb fokú
  automatizáltságának és autonómiájának biztosítására
  ,
  valamint
  a légi és földi alkotóelemek nagyobb fokú
  integrációjára, illetve újszerű megoldásokkal támogatják az utasoknak
  és
  áruknak
  a
  teljes
  közlekedési
  rendszerben való
  hatékony és zökkenőmentes
  kezelését
  .

| b) | A vízi közlekedés terén a jobb és integrált tervezési és irányítási technológiák hozzájárulnak a „kék övezetnek” az Európát körülvevő tengereken történő, kikötői műveleteket javító kialakulásához, valamint a folyami hajózás megfelelő keretrendszerének kialakításához. |
| --- | --- |

b)

A vízi közlekedés terén a jobb és integrált tervezési és irányítási technológiák hozzájárulnak a „kék övezetnek” az Európát körülvevő tengereken történő, kikötői műveleteket javító kialakulásához, valamint a folyami hajózás megfelelő keretrendszerének kialakításához.

| c) | A vasúti és közúti közlekedés területén a hálózati irányítás optimalizálása
  és kölcsönös átjárhatósága
  javítani fogja az infrastruktúra hatékony használatát, és megkönnyíti majd a határokon átnyúló műveletek végzését. A járművek közötti, valamint a járművek és az infrastruktúra közötti kommunikációra támaszkodva átfogó és együttműködő közúti közlekedésirányítási és informatikai rendszerek kidolgozására fog sor kerülni. |
| --- | --- |

c)

A vasúti és közúti közlekedés területén a hálózati irányítás optimalizálása
  és kölcsönös átjárhatósága
  javítani fogja az infrastruktúra hatékony használatát, és megkönnyíti majd a határokon átnyúló műveletek végzését. A járművek közötti, valamint a járművek és az infrastruktúra közötti kommunikációra támaszkodva átfogó és együttműködő közúti közlekedésirányítási és informatikai rendszerek kidolgozására fog sor kerülni.

4.2.3.   Új áruszállítási és logisztikai koncepciók kialakítása ▌

Ez a tevékenység csökkentheti a közlekedési rendszerre
  és a környezetre
  nehezedő nyomást, javíthatja a biztonságot, valamint növelheti az áruszállítási kapacitást. Például a nagy teljesítményű és mérsékelt környezeti hatású járműveket intelligens, biztonságos fedélzeti és infrastruktúraalapú rendszerekkel kombinálhatjuk ▌.
  Ezt a közlekedés területén alkalmazott integrált logisztikai megközelítés alapján kell végezni.
  Ugyancsak támogatjuk az olyan, papír nélküli szállítási folyamatra épülő e-áruszállítás kialakítását, ahol az elektronikus információáramlás, szolgáltatások és kifizetések a különböző szállítási módokban megvalósuló fizikai áruáramláshoz vannak rendelve.

4.2.4.   A baleseti ráták,
  a halálos kimenetelű
  és a személyi sérüléses balesetek csökkentése, illetve a biztonság növelése

Ez a szállítási rendszerek szervezésében, irányításában, teljesítmény- és kockázatfelmérésében rejlő szempontok kezelésével, valamint azzal kell elérni, hogy a szárazföldi, légi és vízi járművek, az infrastruktúra és az utasterminálok tervezésére,
  gyártására
  és működtetésére helyezik a hangsúlyt. Így a hangsúly a passzív és aktív biztonságra, a megelőzési célú védelemre, valamint az automatizálás és a képzési folyamatok továbbfejlesztésére helyeződik annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen az emberi tévedésből eredő hibák kockázatát és hatását. Az időjárási hatások, a természeti veszélyek
  és más válsághelyzetek
  hatékonyabb előrejelzése, értékelése és enyhítése céljából speciális eszközöket és technikákat kell kialakítani. Szintén
  központi szerepet kap majd
  a biztonsági szempontok beépítése az utas- és áruforgalom tervezésébe és irányításába, csakúgy, mint a szárazföldi, légi és vízi járművek tervezése, a forgalom és a rendszerek irányítása és
  a közlekedési infrastruktúrák, valamint a teher- és
  utasterminálok kialakítása.
  Az intelligens közeledési és összeköttetési alkalmazások is a fokozott biztonság hasznos eszközei lehetnek. A tevékenységek során kiemelt figyelmet kell fordítani a közutakat használók biztonsága javítására is, különösen azok esetében, akik a legnagyobb kockázatnak vannak kitéve, elsősorban a városi területeken.

4.3.   Az európai közlekedési ipar globális vezető szerepe

Vezető szerepének
  a technológiai fejlődés területén való
  megőrzésével és a meglévő gyártási folyamatok
  versenyképességének javításával
  a kutatás és az innováció – a növekvő
  verseny ellenére
   – hozzá fog járulni a növekedéshez és a magas képzettséget igénylő munkahelyek teremtéséhez az európai közlekedési iparban. A tét egy olyan, jelentős gazdasági ágazat versenyképességének
  továbbfejlesztése
  , amely az Unió nemzeti össztermékének a 6,3 %-át képviseli közvetlenül, és csaknem 13 millió európai munkavállalót foglalkoztat. A
  konkrét célok közé tartozik
  az innovatív
  és környezetbarát légi, vízi és szárazföldi
  közlekedési eszközök új generációjának
  kifejlesztése, az innovatív rendszerek
  és
  berendezések fenntartható gyártásának biztosítása, valamint
  a
  jövőbeli közlekedési eszközök használatának megalapozása az új technológiák,
  koncepciók és tervek, intelligens
  ellenőrző
  rendszerek
  , hatékony fejlesztési
  és termelési folyamatok
  , innovatív szolgáltatások és tanúsítási eljárások kidolgozásával.
  Európa célja, hogy hogy a hatékonyság
  , a környezeti teljesítmény
  és a biztonság terén globális vezető szerepet töltsön be az összes közlekedési mód tekintetében
  , és erősödjön vezető szerepe mind a végtermékek, mind az alrendszerek globális piacain.

A kutatás és az innováció az alábbi egyedi tevékenységekre fog összpontosítani:

4.3.1.   Az újgenerációs közlekedési eszközök kifejlesztése, amellyel biztosítható a megfelelő piaci részesedés a jövőben

Ez a tevékenység elő fogja mozdítani Európa vezető szerepét a repülőgépek, a nagysebességű vonatok,
  a hagyományos és
  az (elő)városi vasúti közlekedés, a közúti járművek, az elektromobilitás, az utasszállító hajók, kompok, a specializált csúcstechnológiát képviselő hajók és tengeri platformok területén. Javítja fogja az európai ipar versenyképességét az újonnan jelentkező technológiák és rendszerek terén, és támogatja azok diverzifikációját az új piacok felé, beleértve a nem közlekedési ágazatokat is.
  Ez magában foglalja az
  olyan innovatív, biztonságos
  és környezetbarát
  szárazföldi, légi és vízi járművek
  kifejlesztését is
  , amelyek hatékony hajtóművekkel, nagy teljesítménnyel és intelligens
  operációs és
  irányítórendszerekkel rendelkeznek.

4.3.2.   Intelligens fedélzeti irányító rendszerek

Ezekre a nagyobb teljesítményszint és rendszerintegráció közlekedésben való érvényesítése érdekében van szükség. Megfelelő kommunikációs interfészeket kell kifejleszteni a szárazföldi, légi és vízi járművek és az infrastruktúra között minden indokolt kombinációban,
  az elektromágneses terek hatásait is figyelembe véve,
  azzal a céllal, hogy közös működési normákat
  lehessen meghatározni
  .
  Ez magában foglalhatja a forgalomirányítási és az utasinformációnak közvetlenül a járművekbe épített berendezésekbe történő eljuttatását is, amely információkat egyúttal az útviszonyokra és a torlódásokra vonatkozó, ugyanezen berendezésektől származó megbízható valós idejű forgalmi adatok támasztanak alá.

4.3.3.   Korszerű termelési eljárások

Ezek a folyamatok lehetővé fogják tenni a szárazföldi, légi és vízi járművek,
  valamit alkatrészeik, berendezéseik
  és a kapcsolódó infrastruktúrák testre szabását, valamint az életciklusuk alatt felmerülő költségek és a fejlesztésükhöz szükséges idő csökkentését, továbbá megkönnyítik majd mindezek szabványosítását és tanúsítását. Az e területen végzett tevékenységek révén a digitális eszközök és automatizáció segítségével gyors és költséghatékony tervezési és gyártási technológiák (beleértve az összeszerelést, a gyártást, a karbantartást és az újrahasznosítást) és komplex rendszerek integrálására szolgáló kapacitás kerül kialakításra. Ez elő fogja segíteni, hogy olyan versenyképes szállítói láncok jöjjenek létre, amelyek képesek rövid időn belül, alacsonyabb költségek mellett ellátni a piacot,
  a működés biztonságának és védelmének veszélyeztetése nélkül. Az innovatív anyagoknak a közlekedés területén való alkalmazása egyúttal prioritást jelent mind a környezetvédelmi és a versenyképességi célok, mind a biztonság és védelem fokozása szempontjából.

4.3.4.   Teljesen új közlekedési koncepciók kidolgozása

Ez a tevékenység hosszabb távon növeli Európa versenyelőnyét. A stratégiai
  multidiszciplináris
  kutatási és a koncepció-igazoló tevékenységek során az innovatív közlekedési rendszereket lehetővé tévő
  megoldásokra
  kell összpontosítani.
  Ez magában foglalja
  a hosszú távú potenciállal rendelkező
  és kiemelkedő környezeti teljesítményt nyújtó
  , teljesen automatizált és egyéb új típusú szárazföldi, légi és vízi járműveket
  , valamint új szolgáltatásokat
  is.

4.4.   Társadalom-gazdaságtani
  és magatartás-
  kutatás és előremutató politikaformálás

Olyan,
  a szakpolitikai elemzéseket és fejlesztést támogató
  tevékenységekre – ezen belül pedig
  a közlekedés
  térbeli,
  társadalmi-gazdasági
  és szélesebb társadalmi vonatkozásaival kapcsolatos magatartás megértése érdekében
  az
  okok feltárására – van szükség, amelyek hozzájárulnak az
  innováció
  előmozdításához
  és a közlekedésben felmerülő kihívások leküzdése érdekében
  elengedhetetlen közös tudásalap létrehozásához
  . A tevékenységek az európai kutatási és innovációs politikák fejlesztését és alkalmazását célozzák meg a közlekedést
  és mobilitást
  , az előremutató tanulmányokat és a technológiai előrelátást illetően, valamint erősítik az európai kutatási térséget.

A
  helyi és regionális sajátosságoknak, a
  felhasználói
  magatartásnak és felfogásnak
  , a társadalmi
  elfogadásnak
  , a szakpolitikai intézkedések
  hatásainak
  , a
  mobilitásnak, a változó szükségleteknek
  és
  trendeknek, a jövőbeli kereslet alakulásának és az
  üzleti
  modelleknek
  , valamint azok
  következményeinek a
  megértése kiemelkedő
  fontosságú
  az európai közlekedési rendszer fejlődése szempontjából. Sor fog kerülni továbbá olyan, 2050-ig szóló forgatókönyvek kidolgozására, amelyek figyelembe veszik a társadalmi tendenciákat,
  az okozati összefüggésekkel kapcsolatos adatokat
  , a szakpolitikai célokat és a technológiai előrejelzéseket. A területi fejlődés,
  a társadalmi kohézió
  és az európai közlekedési rendszer közötti összefüggések jobb megértése céljából megalapozott modellekre van szükség, amelyek alapján megfelelő politikai döntéseket lehet hozni.

A kutatások annak kiderítésére fognak koncentrálni, hogy miképpen lehet
  csökkenteni
  a mobilitás elérhetőségében jelentkező társadalmi
  és területi
  egyenlőtlenségeket, és miképpen lehet javítani a
  közlekedési
  szolgáltatások kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználóinak helyzetén. A gazdasági kérdések kezelése közben az adózási és árazási modellek mellett arra is összpontosítanunk kell, hogy miképpen lehet a közlekedési módok közötti külső tényezőket belső tényezőkké alakítani. Előretekintő kutatásra van szükség a szakképzettség és a munkahelyek,
  a kutatás- és innovációfejlesztés és -terjesztés, valamint a transznacionális együttműködés
  jövőbeli követelményeinek kiértékeléséhez.

4.5.   Egyedi megvalósítási szempontok

A tevékenységek szervezése olyan módon fog történni, hogy adott esetben lehetőség nyíljon integrált és közlekedésimód-specifikus megközelítés alkalmazására is. Többéves láthatóságra és folyamatosságra van szükség ahhoz, hogy figyelembe lehessen venni az egyes közlekedési módok sajátosságait és a kihívások holisztikus jellegét csakúgy, mint az európai technológiai platformok stratégiai kutatási és innovációs menetrendjeiben meglévő, e területre vonatkozó szempontokat.

Vizsgálat tárgyát képezhetik a vonatkozó közös programozási kezdeményezések és a területen működő, a közszektoron belüli, illetve a köz- és a magánszféra közötti partnerségek támogatásával kapcsolatos lehetőségek is. Az intézkedések továbbá a megfelelő európai innovációs partnerségek e területre vonatkozó tevékenységeihez is megfelelő módon kapcsolódni fognak. A tevékenységek során ezenfelül a kkv-k részvételének fokozott támogatását és előmozdítását kell központi kérdésként kezelni.

5.   ÉGHAJLAT-POLITIKA,
  KÖRNYEZETVÉDELEM
  , ERŐFORRÁS-HATÉKONYSÁG ÉS NYERSANYAGOK

5.1.   Az éghajlatváltozás elleni küzdelem és ahhoz való alkalmazkodás

A légkör jelenlegi szén-dioxid-koncentrációja közel 40 %-kal magasabb, mint az ipari forradalom kezdetén, és 2 millió év távlatában jelenleg a legmagasabb szinten van. A nem szén-dioxid típusú üvegházhatású gázok szintén hozzájárulnak az éghajlatváltozáshoz és egyre jelentősebb szerepet töltenek be. Határozott fellépés nélkül az éghajlatváltozás a világ GDP-jének legalább 5 %-ába kerülhet évente, és egyes forgatókönyvek szerint ez az arány akár 20 % is lehet. Ezzel szemben mielőbbi és hathatós fellépéssel a nettó éves költségeket a GDP 1 %-a körüli értékre lehetne csökkenteni. A 2 oC-os célkitűzés elérése és az éghajlatváltozás legsúlyosabb hatásainak elkerülése megköveteli a fejlett országoktól, hogy az 1990-es évek szintjével összevetve 2050-ig az üvegházhatású gázok kibocsátását 80–95 %-kal csökkentsék.

E tevékenység célja tehát olyan innovatív, költséghatékony és fenntartható, alkalmazkodást elősegítő és enyhítő intézkedések
  és stratégiák
  kidolgozása és kiértékelése, amelyek a tájékozott, mielőbbi és hatékony fellépés bizonyításával és a szükséges képességek hálózatba szervezésével mind a szén-dioxidot, mind a nem szén-dioxid
  és aeroszol
  típusú üvegházhatású gázokat és részecskéket is célba veszik, és kiemelik mind a technológiai, mind a nem technológiai zöld megoldásokat.

Ennek érdekében a kutatás és az innováció az alábbiakra koncentrál:

5.1.1.   Az éghajlatváltozás jobb megértése és megbízható éghajlati előrejelzések nyújtása

Az éghajlat-változási folyamat okainak és alakulásának részletesebb feltárása révén, illetve a pontosabb éghajlati előrejelzéseknek köszönhetően társadalmunk gondoskodni tud az élet, a javak és az infrastruktúra védelméről, fokozódik a döntéshozatal hatékonysága
  és az éghajlatváltozás-mérséklési és az alkalmazkodási lépéseket megfelelőbben választhatjuk ki
  . Tovább kell bővíteni az éghajlat alakulását meghatározó azon tényezőkkel, folyamatokkal, mechanizmusokkal, visszacsatolásokkal
  és küszöbértékekkel
  kapcsolatos tudományos ismereteket, amelyek a ▌szárazföldi, a
  tengeri és a sarkvidéki
  ökoszisztémák és a légkör működésével kapcsolatosak. Jobb
  ismeretek birtokában pontosabban lehet mérni az
  éghajlat
  változását és nagyobb biztonsággal lehet megállapítani, hogy az egyes jelenségek természetesek-e vagy pedig az emberi tevékenység következtében alakultak ki. A szükséges idő- és térbeli kiterjedésű éghajlati előrejelzések megbízhatóságát pontosabb mérésekkel, valamint pontosabb
  forgatókönyvek és modellek
  kidolgozásával lehet javítani
  ,
  beleértve
  a
  korábbi földtörténeti korok éghajlati viszonyaira vonatkozó adatokat is figyelembe vevő
  teljesen összekapcsolt
  földrendszer-modelleket is
  .

5.1.2.   A hatások és a veszélyeztetettség értékelése, továbbá innovatív és költséghatékony alkalmazkodási, valamint kockázat-megelőzési
  és -kezelési
  intézkedések kidolgozása

Jelenleg hiányos ismereteink vannak azzal kapcsolatban, hogy a társadalom, a gazdaság
  és az ökoszisztémák
  képesek-e alkalmazkodni az éghajlatváltozáshoz. Az éghajlatváltozás hatásaival szemben
  ellenálló
  környezet
  , gazdaság
  és társadalom megvalósítása érdekében tett
  intézkedések akkor lesznek hatékonyak, méltányosak
  és társadalmilag
  elfogadhatóak, ha integráltan elemezzük
  az éghajlatváltozással és -változékonysággal kapcsolatos jelenlegi és jövőbeli
  hatásokat
  ,
  veszélyeztetettségeket,
  a népesség
  kitettségét
  ,
  a kockázatokat és azok kezelését, az olyan másodlagos hatásokat, mint például a migráció és a konfliktusok, továbbá a költségeket és a lehetőségeket,
  figyelembe véve a szélsőséges eseményeket és a kapcsolódó, éghajlat okozta veszélyeket és ezek megismétlődését
  is
  . Elemezni kell továbbá azt is, hogy az éghajlatváltozás milyen káros hatást gyakorol a biológiai sokféleségre, az ökoszisztémákra és ökoszisztéma-szolgáltatásokra,
  a vízkészletekre
  , az infrastruktúrákra, valamint a gazdasági és természeti javakra. Hangsúlyt kapnak a legértékesebb természeti ökoszisztémák és az épített környezet, valamint a legfontosabb társadalmi, kulturális és gazdasági ágazatok is egész Európában. Az elemzések során fel kell tárni, hogy az emberi egészség milyen hatásoknak és egyre növekvő kockázatoknak van kitéve
  az éghajlatváltozás és az általa okozott veszélyek
  , valamint az üvegházhatású gázok fokozott légköri
  koncentrációja
  miatt. A kutatás értékelni fogja az éghajlatváltozásra adott innovatív, egyenlően elosztott és költséghatékony alkalmazkodási válaszlépéseket, beleértve a természeti erőforrások és ökoszisztémák védelmét és alkalmazkodását, valamint a kapcsolódó hatásokat annak érdekében, hogy ezekről minden szinten és nagyságrendben tájékoztatást biztosítson és támogassa azok fejlesztését és végrehajtását. Az értékelés kiterjed továbbá a geomérnökségi alternatívák lehetséges hatásaira, költségeire, kockázataira
  és előnyeire
  is. Vizsgálják az alkalmazkodási és kockázatmegelőző szakpolitikai alternatívák más éghajlati és ágazati szakpolitikákkal való komplex összefüggéseit, konfliktusait és szinergiáit, beleértve a kiszolgáltatott csoportok foglalkoztatottságára és életszínvonalára gyakorolt hatásaikat.

5.1.3.   
  Az éghajlatváltozás mérséklését célzó
  szakpolitikák támogatása,
  beleértve a más ágazati szakpolitikák hatásait vizsgáló tanulmányokat is

Ahhoz, hogy az Unió 2050-ig gazdasági
  és társadalmi
  szempontból versenyképessé, erőforrás-hatékonnyá és az éghajlatváltozással szemben ellenállóvá válhasson, hatékony, hosszú távú és alacsony kibocsátással járó stratégiákat kell kidolgozni, valamint jelentős mértékben fokozni kell az innovációs képességünket. Kutatások értékelik az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére irányuló alternatívák környezeti és társadalmi-gazdasági kockázatait, lehetőségeit és hatásait.
  Vizsgálni fogja egyúttal az egyéb ágazati szakpolitikákból következő hatásokat is.
  Kutatások támasztják alá az új éghajlat–energia–gazdaság modellek kidolgozását és érvényesítését, figyelembe véve a gazdasági eszközöket és a megfelelő külső tényezőket azzal a céllal, hogy különböző méretekben vizsgálják meg az enyhítésre irányuló szakpolitikai alternatívákat és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiai utakat a legfontosabb gazdasági és társadalmi szektorokban uniós és globális szinten egyaránt. Az egyes fellépések pedig a kutatás és az alkalmazás közötti, valamint a vállalkozók, a végfelhasználók, a kutatók,
  a politikai döntéshozók
  és a tudományos intézmények közötti kapcsolatok javításával megkönnyítik a technológiai, intézményi és társadalmi-gazdasági innovációt.

5.2.   A
  környezet védelme, valamint
  fenntartható
  gazdálkodás a
  természeti
  erőforrásokkal, a vízzel, a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztémákkal

Jelentős kihívást jelent a társadalomnak az emberek igényei és a környezet közötti fenntartható egyensúly megteremtése. A környezeti erőforrások – beleértve a vizet, a levegőt, a biomasszát, a termékeny talajt, a biológiai sokféleséget, az ökoszisztémákat és az általuk nyújtott szolgáltatásokat – erősítik az európai és a globális gazdaság a működését és az életminőséget. A természeti erőforrásokhoz kötődő globális üzleti lehetőségek 2050-re várhatóan több mint 2 billió eurót tesznek majd ki (11). Ennek ellenére Európában és világszerte az ökoszisztémák állapota annyira leromlott, hogy helyreállításukhoz a természet regenerációs képessége már nem elegendő, a környezeti erőforrásokat pedig jellemzően túlzott mértékben kiaknázzák,
  egyes esetekben pedig el is pusztítják
  . Így például az Unióban éves szinten 1 000 km2-nyi termékeny talaj és értékes ökoszisztéma semmisül meg, és az édesvíz egynegyede is kárba vész. E magatartásformák nem folytathatók. A kutatásnak hozzá kell járulnia a környezetkárosító tendenciák visszafordításához, és gondoskodnia kell arról, hogy az ökoszisztémák révén továbbra is részesülhessünk a jóléthez, a gazdasági prosperitáshoz
  és a fenntartható fejlődéshez
  elengedhetetlen erőforrásokban, javakban és szolgáltatásokban.

E tevékenység célja éppen ezért a természeti erőforrások olyan típusú kezeléséhez
  és védelméhez
  szükséges ismeretek
  és eszközök
  biztosítása, amely fenntartható egyensúlyt képes elérni a korlátozottan rendelkezésre álló erőforrások, valamint a társadalom és a gazdaság
  jelenlegi és jövőbeli
  szükségletei között

Ennek érdekében a kutatás és az innováció az alábbiakra koncentrál:

5.2.1.   A
  biológiai sokféleséggel és
  az ökoszisztémák működésével kapcsolatos ismereteink elmélyítése, valamint annak jobb megértése, hogy ezek milyen kölcsönhatásban vannak a társadalmi rendszerekkel, illetve milyen szerepet töltenek be a gazdaság és az emberek jólétének fenntartásában

Fennáll a kockázata annak, hogy az emberi tevékenység olyan visszafordíthatatlan változásokat indít el a környezetben, amelyek megváltoztatják az ökoszisztémák jellegét
  és a bennük fellelhető biológiai sokféleséget
  . Létfontosságú ezért, hogy az emberi tevékenység
  – például a földhasználat változása –
  által környezetre gyakorolt hatások felmérésével, nyomon követésével és előrejelzésével ezeket a kockázatokat, valamint a környezeti változásoknak az emberek jólétére gyakorolt hatásait előre lássuk.
  Mindazok
  a
  kutatások, amelyek a
  tengeri
  ökoszisztémák
  (a part menti zónáktól a
  mélytengeri területekig, a tengeri erőforrások fenntarthatóságát is ideértve
  ),
  valamint a sarkvidéki,
  az édesvízi, a szárazföldi és a városi
  ökoszisztémák –
  beleértve a talajvizektől függő ökoszisztémákat is
  – vizsgálatára irányulnak
  , lehetővé
  teszik
  , hogy jobban megértsük a természeti erőforrások és a társadalmi, gazdasági és ökológiai rendszerek közötti komplex kölcsönhatásokat,
  és ennek keretében a globális éghajlati fordulópontokat, valamint
  az emberi és biológiai rendszerek
  ellenálló képességét
  vagy
  sérülékenységét is
  . A kutatás megvizsgálja, hogy
  a biológiai sokféleség és
  az ökoszisztémák hogyan működnek, miként reagálnak az antropogén hatásokra, hogyan állíthatók helyre, valamint hogy mindez milyen hatást gyakorol a gazdaságra és az emberek jólétére. Ezenkívül azt is megvizsgálja, hogy
  európai és nemzetközi viszonylatban
  hogyan lehetne megoldani az erőforrásokkal összefüggő problémákat. A kutatás hozzájárul olyan szakpolitikák és gyakorlatok kialakításához, amelyek biztosítják, hogy a társadalmi és gazdasági tevékenységek az ökoszisztémák és a biodiverzitás fenntarthatósága és alkalmazkodási képessége határain belül maradnak.

5.2.2.   
  Integrált megközelítések kidolgozása a vízzel kapcsolatos feladatok megoldására és átállás a vízi erőforrások és szolgáltatások fenntartható kezelésére és felhasználására

A hozzáférhető édesvíz mennyiségének csökkenése és minősége nagy horderejű gazdasági és társadalmi következményekkel járó globális problémává vált. A vízminőség megőrzése és javítása, valamint a hozzáférhető vízmennyiség azonos szinten tartása és növelése, illetve az emberi tevékenység által az édesvízi ökoszisztémákra gyakorolt hatás mérséklése egyre nehezebb kihívást jelent a különböző ágazatok vízfelhasználói, valamint a vízi ökoszisztémák számára, hiszen a különböző, gyakran egymással ellentétes célokra (pl. mezőgazdaság, ipar, szabadidős tevékenységek, közszolgáltatások, ökoszisztémák és tájelem-megőrzés, környezethelyreállítás és -szépítés) felhasznált víz mennyisége folyamatosan nő, a vízforrások pedig egyre kritikusabb helyzetben vannak, amit ráadásul a globális és az éghajlati változások, az urbanizálódás, a környezetszennyezés és az édesvízkészletek túlzott kiaknázása tovább súlyosbít.

A kutatás és az innováció megoldást keres ezekre a problémákra, valamint integrált stratégiákat, eszközöket, technológiákat és innovatív megoldásokat kínál a jelenlegi és jövőbeli szükségletek kielégítésére. Megfelelő vízgazdálkodási stratégiák kidolgozására törekszik, valamint arra, hogy javítsa a víz minőségét, egyensúlyba hozza – a különböző szinteken és nagyságrendekben jelentkező – vízigényt és a rendelkezése álló vagy hozzáférhető vízmennyiséget, valamint kezelje a vízzel összefüggő kockázatokat, megőrizve ugyanakkor – a vonatkozó uniós szakpolitikákkal összhangban – a vízi ökoszisztémák integritását, szerkezetét és működését.

5.2.3.   Tudás és eszközök biztosítása a hatékony döntéshozatalhoz és a közösségi részvételhez

A társadalmi, a gazdasági és a kormányzati rendszereknek továbbra is foglalkozniuk kell mind az erőforrások kimerülésével, mind az ökoszisztémákban okozott kárral. A kutatás és az innováció alátámasztja azokat a szakpolitikai döntéseket, amelyek a természeti erőforrások és az ökoszisztémák kezeléséhez szükségesek annak érdekében, hogy elkerüljük a káros éghajlati és környezeti változásokat, vagy alkalmazkodjunk azokhoz, továbbá hogy elősegítsük a fenntarthatóságot biztosító intézményi, gazdasági, magatartásbeli és technológiai változásokat.
  Ennek megfelelően a kutatás olyan rendszerek kidolgozását fogja megalapozni, amelyeknek köszönhetően a biológiai sokféleséget és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat az értéküknek megfelelően fogják kezelni, beleértve a természeti tőkekészletekkel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal kapcsolatos ismeretek elmélyítését is.
   A hangsúlyt a kritikus szakpolitikák körébe tartozó olyan ökoszisztémákra és ökoszisztéma-szolgáltatásokra helyezik, mint az édesvíz, a tengerek és óceánok
  (és partjaik)
  ,
  az erdők, a sarkvidék,
  a levegő minősége, a biológiai sokféleség, valamint a földhasználat és a talaj. A
  társadalmaknak és az ökoszisztémáknak a szennyezésekkel
  ,
  a kórokozókkal, valamint a katasztrófákkal –
  köztük a természeti
  veszélyekkel (pl. szeizmikus és vulkanikus tevékenységgel, árvízzel vagy aszállyal) – szembeni ellenálló
  képességét a veszélyeztetettségek és hatások
  prognosztizálására
  , korai
  előrejelzésére
  és értékelésére irányuló képességek javítása révén támogatják, beleértve
  az egyidejű
  kockázatok
  kérdését is
  . A kutatás és az innováció így támogatja a környezetvédelemre és erőforrás-hatékonyságra irányuló politikákat és az eredményes, tényeken alapuló irányítás alternatíváit a biztonságos tevékenységek határain belül. Innovatív módszereket fejlesztenek ki a szakpolitikák összhangjának fokozására, a kompromisszumok megtalálására és a szembenálló érdekek kezelésére, valamint a kutatási eredmények iránti társadalmi tudatosság javítására és a polgárok döntéshozatalban való részvételének fokozására.

5.3.   A nem energetikai célú és nem mezőgazdasági nyersanyagok fenntartható kínálatának biztosítása

Az olyan ágazatok, mint az építőipar, a vegyipar, az autóipar, a repülőgépipar, a gépipar és a berendezések gyártása, amelyek együttes hozzáadott értéke meghaladja az 1 000 milliárd eurót, és amelyek mintegy 30 millió embert foglalkoztatnak, mind a nyersanyagokhoz való hozzáféréstől függenek. Az Unió önellátó építőipari célú ásványokban. Ugyanakkor miközben az Unió egyes ipari ásványi anyagok legnagyobb termelője a világban, a legtöbb ilyen anyag esetében nettó importőrnek számít. Ezenkívül az Unió nagymértékben importfüggő a fémtartalmú ásványok tekintetében, és teljesen importfüggő néhány kritikus jelentőségű nyersanyagot illetően.

A legutóbbi tendenciák azt mutatják, hogy a nyersanyagok iránti keresletet a feltörekvő gazdaságok fejlődése, és a kulcsfontosságú alaptechnológiák gyors elterjedése fogja vezérelni. Európának biztosítania kell a nyersanyagok fenntartható kezelését és garantálnia kell azok fenntartható kínálatát úgy a határain belülről, mint kívülről minden olyan ágazat részére, amely a nyersanyagokhoz való hozzáféréstől függ. A kritikus jelentőségű nyersanyagokkal kapcsolatos szakpolitikai célkitűzéseket a Bizottság nyersanyag-politikai kezdeményezése vázolja (12).

E tevékenység célja tehát a nyersanyagokra vonatkozó ismeretek elmélyítése, valamint innovatív megoldások kidolgozása a nyersanyagok költséghatékony és környezetbarát feltárására, kitermelésére, feldolgozására,
  újrahasznosítására,
  visszanyerésére és olyan, gazdaságilag vonzó és
  környezeti szempontból fenntartható
  alternatívákkal való helyettesítésére, amelyek környezeti hatása kisebb.

Ennek érdekében a kutatás és az innováció az alábbiakra koncentrál:

5.3.1.   A nyersanyagok elérhetőségére vonatkozó tudásalap javítása

Javítani fogják a globális és uniós erőforrások, köztük az ún. „városi bányák” (a hulladéklerakó helyek és a bányászati hulladékok), valamint a
  part menti és
  mélytengeri erőforrások (pl. ritkaföldfémeket tartalmazó ásványok tengerfenéki bányászata) hosszú távú kiaknázhatóságára és a kapcsolódó bizonytalanságokra vonatkozó értékelést. Ezek az ismeretek hozzájárulnak ahhoz, hogy a társadalom a ritka és környezetileg ártalmas nyersanyagokat hatékonyabban használja fel és hasznosítsa újra. Ezenkívül
  – ökoszisztéma-alapú megközelítés mentén –
  globális szabályokat, gyakorlatokat és szabványokat dolgoznak ki, amelyek az erőforrások gazdaságilag életképes, környezetkímélő és társadalmilag elfogadható feltárását, kitermelését és feldolgozását szabályozzák, beleértve a földhasználatot és a tengeri területrendezést is.

5.3.2.   A nyersanyagok fenntartható hozzáférhetőségének és felhasználásának előmozdítása,
  beleértve a szárazföldön és a tengerekben fellelhető ásványkészleteket,
  valamint a feltárást, a kitermelést, a feldolgozást, az újrahasznosítást, az újrafeldolgozást és a visszanyerést is

Az európai ipar számára lényeges nyersanyagok megfizethető, megbízható és fenntartható szállítása és kezelése érdekében kutatásra és innovációra van szükség az anyagok teljes életciklusa folyamán. A gazdaságilag életképes, társadalmilag elfogadható és környezetbarát feltárási, kitermelési és feldolgozási technológiák kifejlesztése és bevezetése fellendíti az erőforrások hatékony felhasználását.
  Ezekbe beletartoznak a szárazföldön és a tengerekben fellelhető ásványkészletek
  , illetve az ún. „városi bányákban” megtalálható nyersanyagok is. Az új, gazdaságilag életképes és
  erőforrás-hatékony
  újrahasznosítási és hulladékhasznosítási technológiák, üzleti modellek és eljárások,
  többek között a zárt ciklusú folyamatok és rendszerek
  szintén hozzájárulnak majd ahhoz, hogy az Unió kevésbé függjön az elsődleges nyersanyagok hozzáférhető mennyiségétől. Ez magában foglalja a hosszabb ideig használható, magas minőségű újrahasznosítás és visszanyerés iránti szükségletet és az erőforrásokat pazarló magatartás drasztikus visszaszorításának az igényét. Az elérhető nyersanyagok szállításától az életciklus végéig tartó időszakot felölelő, a teljes életciklust alapul vevő megközelítést alkalmazzák minimális energia- és erőforrás-felhasználással.

5.3.3.   Alternatívák keresése a kritikus nyersanyagok pótlására

Az egyes anyagok világszerte például kereskedelmi korlátozások miatt csökkenő elérhetőségének előreláthatósága érdekében a kritikus nyersanyagokat helyettesítő, hasonló funkcionális teljesítményű fenntartható alternatívákat keresnek és fejlesztenek ki. Ez csökkenti az Unió elsődleges nyersanyagoktól való függőségét és javítja a környezetre gyakorolt hatást.

5.3.4.   A nyersanyagokkal kapcsolatos társadalmi tudatosság és készségek fokozása

Az önellátóbb és erőforrás-hatékonyabb gazdaságra való elkerülhetetlen átállás kulturális, magatartásbeli, társadalmi-gazdasági,
  rendszerszintű
  és intézményi változásokat is megkövetel. Az Unió nyersanyag-ágazatait (beleértve az európai bányászatot is) jellemző egyre súlyosabb szakértelemhiány problémájának megoldása érdekében ösztönözni kell az egyetemek, a geológiai felmérések,
  az ipar
  és
  más érdekelt felek
  közötti hatékonyabb partnerségeket. Az innovatív zöld készségek fejlesztésének a támogatása is fontos. Ezen túlmenően a mai közgondolkodásban még mindig nem tulajdonítanak kellő gazdasági jelentőséget az Európa határain belül fellelhető nyersanyagoknak. A szükséges szerkezeti változások megkönnyítése érdekében a kutatás és az innováció célja a polgárok, döntéshozók, gyakorló szakemberek és intézmények megfelelő jogokkal való felruházása.

5.4.   A zöld gazdaság
  és társadalom
  felé történő átmenet biztosítása az ökoinnováción keresztül

Az Unió nem fejlődhet egy olyan világban, ahol egyre növekszik az erőforrások fogyasztása, a környezet romlása és a biodiverzitásban keletkező veszteség. A növekedés a természeti erőforrások használatától való leválasztása szerkezeti változásokat igényel abban, hogy miként lehet ezeket az erőforrásokat felhasználni, újra felhasználni és kezelni, miközben megőrizzük saját környezetünket. Az ökoinnovációk lehetővé teszik számunkra a környezetre gyakorolt hatás csökkentését, az erőforrás-hatékonyság növelését és az Uniót az erőforrás- és energia hatékony gazdaság útjára terelik. Az ökoinnováció jelentős lehetőségeket teremt továbbá a növekedésre és munkahelyek létrehozására, és fokozza az európai versenyképességet a globális piacon, amely 2015-ig várhatóan egybillió eurós piaccá bővül (13). A cégeknek már 45 %-a bevezetett valamilyen típusú ökoinnovációt. Becslések szerint az ökoinnovációk mintegy 4 %-a több mint 40 %-os anyagfelhasználás-csökkenést eredményezett termelési egységenként (14), ami jól szemlélteti a jövőbeni jelentős potenciált.
  Gyakran előfordul azonban, hogy kifejezetten ígéretes és műszakilag fejlett ökoinnovációs technológiák, folyamatok, szolgáltatások és termékek a kereskedelmi fázist megelőző kihívások következtében nem jutnak ki a piacra, és nem váltják valóra a bennük rejlő környezeti és gazdasági lehetőségeket, mert a magánbefektetők túlzottan kockázatosnak ítélik meg azok ipari méretekben történő piaci bevezetését.

E tevékenység célja tehát előmozdítani az ökoinnováció minden formáját, amely lehetővé teszi a zöld gazdaságra való áttérést.

Ennek érdekében a kutatás és az innováció az alábbiakra koncentrál:

5.4.1.   Az ökoinnovációs technológiák,
  eljárások
  , szolgáltatások és termékek
  támogatása
  ,
  beleértve annak felmérését is, hogy milyen módon lehet csökkenteni a termelésben
  és
  a fogyasztásban felhasznált nyersanyag-mennyiséget, és hogyan lehet ennek akadályait felszámolni és
  piaci
  bevezetését előmozdítani

Az
  öko
  innováció valamennyi – akár fokozatos, akár radikális – olyan formája támogatást kap, amely kombinálja a technológiai, szervezeti, társadalmi, magatartási, üzleti és szakpolitikai innovációt, és erősíti a civil társadalom részvételét. Ez megalapozza a „körkörösebb” gazdaságot, miközben csökkenti a környezeti hatásokat,
  növeli a környezet ellenálló képességét
  és figyelembe veszi a környezetre,
  illetve potenciálisan az egyéb ágazatokra
  gyakorolt visszapattanó hatást. Ebbe beletartoznak
  a felhasználó-vezérelt innováció,
  az üzleti modellek, az ipari szimbiózis, a
  termék-szolgáltatási
  rendszerek, termékek tervezése, a teljes életciklus-alapú és a „bölcsőtől bölcsőig” megközelítés
  , valamint annak felmérése is, hogy milyen módon lehet csökkenteni a termelésben és a fogyasztásban felhasznált nyersanyag-mennyiséget, és hogyan lehet ennek akadályait felszámolni
  .
  Ki kell továbbá térni arra is, hogy mekkora a fenntarthatóbb fogyasztási szokásokra való átállás potenciálja.
   A cél az erőforrás-hatékonyság javítása az inputok, a hulladékok és a károsanyag-kibocsátások (pl. a REACH rendeletben (15) megnevezett értékek és egyebek) az értéklánc teljes hossza mentén, abszolút értelemben való csökkentésével, valamint az ismételt és újrafelhasználás és az erőforrások helyettesítésének az előmozdítása. Hangsúlyt
  kell fektetni
  arra, hogy az ipar – és különösen
  az induló vállalkozások és innovatív
  kkv-k, a
  civil társadalmi szervezetek és a végső felhasználók – bevonásával megkönnyítsék a kutatási eredmények piaci forgalomba hozatalát, azaz a
  prototípusok kifejlesztésétől és
  a műszaki, társadalmi és környezetvédelmi teljesítmény demonstrálásától kezdődően az uniós jelentőségű ökoinnovatív technikáknak, termékeknek, szolgáltatásoknak és gyakorlatoknak az első alkalmazásáig és piacon történő
  elterjesztéséig.
  A meghozandó lépések hozzájárulnak majd az ökoinnováció széleskörű alkalmazása és fejlesztése előtt álló akadályok felszámolásához, a megfelelő megoldások piacainak megteremtéséhez és kibővítéséhez, illetve az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k világpiaci versenyképességének javításához.
  Az ökoinnovátorok közötti kapcsolatok fejlesztése ugyancsak arra irányul, hogy elősegítsék az ismeretek terjesztését
  és felhasználását
  , valamint hogy jobban összekapcsolják a kínálatot a kereslettel.

5.4.2.   Innovatív politikák és társadalmi változások támogatása

A zöld gazdaságra való átálláshoz
  és a környezettudatosabb társadalommá váláshoz
  strukturális és intézményi változásokra van szükség. A kutatás és az innováció keretében foglalkozunk majd a társadalmi és piaci változások fő akadályaival és olyan környezetet igyekszünk teremteni, amelyben semmi sem akadályozza a fogyasztók, valamint az üzleti és a politikai döntéshozók innovatív és fenntartható magatartását,
  és ezzel párhuzamosan támaszkodunk a társadalomtudomány és a bölcsészettudomány hozzájárulására
  . Ki kell fejleszteni azokat a főbb gazdasági, társadalmi,
  kulturális
  és intézményi változások értékelésére és előidézésére szolgáló szilárd és átlátható eszközöket, módszereket és modelleket, amelyek a zöld gazdaságra való átálláshoz
  és a környezettudatosabb társadalommá váláshoz
  szükséges paradigmaváltáshoz vezetnek. A kutatás feltárja, hogyan lehet előmozdítani a fenntartható
  életviteli és
  fogyasztási szokásokat, és felöleli a társadalmi-gazdasági kutatást, a magatartás-tudományt, a felhasználói elkötelezettséget és az innováció társadalmi elfogadottságát, valamint a kommunikáció és a tudatosság javítását szolgáló tevékenységeket. A demonstrációs cselekvések teljes kihasználásra kerülnek.

5.4.3.   A zöld gazdaság felé tett előrehaladás mérése és értékelése

Megalapozott mutatókat kell kidolgozni minden megfelelő térbeli léptékben, amelyek kiegészítik a GDP-t, olyan módszereket és rendszereket, amelyek támogatják és értékelik a zöld gazdaságra való áttérést és a megfelelő politikai alternatívák hatékonyságát. Az életciklus-alapú megközelítés által vezérelve a kutatás és az innováció javítja az erőforrás-hatékonysághoz és az ökoinnovációhoz tartozó adatok, mérési módszerek és rendszerek minőségét és elérhetőségét, valamint megkönnyíti az innovatív beszámítási rendszerek kidolgozását. A társadalmi-gazdasági kutatás segítségével jobban meg lehet érteni a termelői és fogyasztói magatartás alapvető okait, így az hozzájárul az erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozást kímélő gazdaságra való áttérést elősegítő hatékonyabb szakpolitikai eszközök kialakításához. Ezenkívül az erőforrás-hatékonyság és az ökoinnovációs politikák támogatására szolgáló technológiai értékelő módszereket és integrált modellezést fejlesztenek ki minden szinten, miközben fokozzák a politikák összhangját és megtalálják a kompromisszumot az előnyök és hátrányok között. Az eredmények lehetővé teszik a termelésben és fogyasztásban érintett anyag- és energiaáramlás nyomon követését, értékelését és csökkentését, és módot adnak a döntéshozók és a vállalkozások számára, hogy integrálják a környezeti költségeket és külső tényezőket saját tevékenységükbe és döntéseikbe.

5.4.4.   Az erőforrás-hatékonyság fokozása digitális rendszerekkel

Az információs és kommunikációs technológiákban bekövetkező innovációk az erőforrás hatékonyság támogatásának fontos eszközeivé válhatnak. E cél elérése érdekében a modern és innovatív IKT-k jelentős hatékonysági növekedést eredményezhetnek a termelékenységben, különösen az automatizált folyamatok, a valós idejű nyomon követés és a döntéstámogató rendszerek révén. Az IKT használata felgyorsíthatja a gazdaság fokozatos dematerializációját azzal, hogy kiszélesíti a digitális szolgáltatásokra való áttérést, és az IKT alkalmazásával a jövőre nézve elősegíti a fogyasztói magatartások és üzleti modellek változását.

5.5.   Átfogó és fenntartható globális környezeti megfigyelő és informatikai rendszerek kifejlesztése

Az átfogó környezeti megfigyelő és informatikai rendszerek nélkülözhetetlenek azoknak a hosszú távú adatoknak és információknak a biztosításához, amelyek e kihívás kezeléséhez szükségesek. E rendszereket az éghajlat, a természeti erőforrások – beleértve a nyersanyagokat is
  –, a szárazföldi és (a part menti és a mélytengeri övezeteket is magukban foglaló) tengeri
  ökoszisztémák és az ökoszisztéma-szolgáltatások helyzetének, állapotának és tendenciáinak
  nyomon követésére
  , értékelésére és előrejelzésére, valamint arra használják, hogy értékeljék az alacsony szén-dioxid-kibocsátást, az éghajlatváltozás hatásainak mérséklését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó szakpolitikákat és alternatívákat a gazdaság minden ágazatában. Az e rendszerekből nyert információt és tudást felhasználják a stratégiai erőforrások intelligens használatának ösztönzésére, a tényalapú politikák kidolgozásának támogatására, új környezeti és éghajlati szolgáltatások előmozdítására, valamint új lehetőségek kifejlesztésére a globális piacokon.

A Föld megfigyelését és nyomon követését szolgáló képességek, technológiák és adatinfrastruktúrák az IKT terén elért újításokra, űrtechnológiákra és felkészített hálózatokra, távérzékelős megfigyelésekre, új típusú helyszíni érzékelőkre, mobil szolgáltatásokra, kommunikációs hálózatokra, részvételre épülő webalapú szolgáltatásokra és továbbfejlesztett számítástechnikai és modellező infrastruktúrára kell, hogy támaszkodjanak, azzal a céllal, hogy folyamatosan időszerű és pontos információt, előrejelzéseket és előbecsléseket nyújtsanak. Ösztönzik a szabad, nyílt és korlátlan hozzáférést a kölcsönösen átjárható adatokhoz és információkhoz, valamint a kutatási eredmények hatékony
  – és adott esetben biztonságos –
  tárolását, kezelését és terjesztését.
  A tevékenységek hozzájárulnak az európai Föld-megfigyelési program (Copernicus) keretében végzett jövőbeli operatív tevékenységek meghatározásához és a Copernicus-adatoknak kutatási tevékenységek céljából való fokozottabb alkalmazásához.

5.6.
     
  Kulturális örökség

A kulturális örökség részét képező értékek kézzelfogható megjelenési formájukban, de eszmei értékük, kulturális jelentőségük és fontosságuk tekintetében is egyedülállóak és pótolhatatlanok. Alapvetően meghatározzák a társadalmi összetartozást, identitást és jólétet, valamint jelentős mértékben hozzájárulnak a fenntartható növekedéshez és a munkahelyteremtéshez. Ennek ellenére az európai kulturális örökség állapotromlása és károsodása folyamatos, amit tovább súlyosbítanak az egyre intenzívebb emberi tevékenység (pl. idegenforgalom) hatásai, az éghajlatváltozás miatt jelentkező szélsőséges időjárási események, valamint más természeti veszélyek és katasztrófák.

Ennek a tevékenységnek a keretében ismeretek szerzésére és innovatív megoldások kialakítására törekszünk alkalmazkodási és hatásmérséklési stratégiák, módszerek és technológiák kidolgozásával, illetve olyan termékek és szolgáltatások kifejlesztésével, amelyek elősegítik a kézzelfogható formában megjelenő és az éghajlatváltozás miatt veszélyeztetetté vált európai kulturális értékeknek a megóvását és kezelését.

Ennek érdekében a multidiszciplináris kutatás és innováció az alábbiakra koncentrál:

5.6.1.
     
  Az ellenálló képességi szintek megfigyelés, ellenőrzés és modellezés útján történő meghatározása

A károk felbecslésére, nyomon követésére és modellezésére olyan új és továbbfejlesztett technikákat fognak kidolgozni, amelyeknek köszönhetően további tudományos ismereteket szerezhetünk arról, hogy az éghajlatváltozás, illetve más környezeti és humán eredetű kockázati tényezők miként hatnak a kulturális örökségre. A forgatókönyvek, modellek és eszközök – beleértve az értékpercepció elemzését is – segítségével szerzett ismeretek hozzájárulnak az ellenálló képesség fokozására irányuló stratégiák, szakpolitikák és standardok kidolgozásához szükséges szilárd tudományos alapok megteremtéséhez és olyan következetes keretet hoznak létre, amelyben megvalósítható a kulturális örökség részét képező értékekkel kapcsolatos kockázatok elemzése és kezelése.

5.6.2
     
  Az azzal kapcsolatos ismeretek szélesítése, hogy a közösségek hogyan értékelik az éghajlatváltozással összefüggő, valamint a szeizmikus és vulkanikus kockázatokat, és milyen módon reagálnak azokra

A kutatás és az innováció integrált megközelítést alkalmazva olyan erőforrás-hatékony megoldásokat fog kidolgozni, amelyek alkalmasak a megelőzés, az alkalmazkodás és a hatásmérséklés céljára, ideértve a kulturális örökség részét képező értékek, a kulturális tájak és az ősi élőhelyek megóvására szolgáló innovatív módszereket, technológiákat, termékeket és szolgáltatásokat is.

5.7.
     Egyedi megvalósítási szempontok

A tevékenységek elő fogják mozdítani az Unió részvételét és pénzügyi hozzájárulását olyan többoldalú folyamatokhoz és kezdeményezésekhez, mint például az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Kormányközi Testülete (IPCC), a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal kapcsolatos kormányközi platform (IPBES) és a Föld-megfigyelési Csoport (GEO). A további jelentősebb állami és magán kutatásfinanszírozóval,
  valamint a főbb kutatási hálózatokkal
  való együttműködés javítani fogja a globális és az európai kutatás hatékonyságát és hozzájárul a globális kutatás irányításához.

A tudományos és technológiai együttműködés hozzá fog járulni az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye globális technológiai mechanizmusához és elősegíti a technológiai fejlődést, az innovációt és átadást az éghajlati alkalmazkodás, valamint az üvegházhatású gázok hatásai enyhítésének támogatásában.

Az ENSZ Rio+20 Konferencia eredményeire építve ki fognak dolgozni egy mechanizmust a tudományos és technológiai tudás módszeres összegyűjtésére, egybevetésére és elemzésére a fenntartható fejlődés és a zöld gazdaság kulcsfontosságú témáiban, beleértve az előrehaladás mérését szolgáló keretrendszert. Ez ki fogja egészíteni a meglévő tudományos bizottságokat és testületeket, és további szinergia létesítésére törekszik azokkal.

Az e kihívás kapcsán folyó kutatási cselekvések hozzá fognak járulni
  az európai Föld-megfigyelési program (Copernicus)
  operatív szolgáltatásaihoz azzal, hogy biztosítják a
  Copernicus
  fejlesztéséhez szükséges ismereteket.
  Mérlegelhető a vonatkozó közös programozási kezdeményezések, valamint a területen működő, a közszektoron belüli, illetve a köz- és a magánszféra közötti partnerségek támogatása.

Az intézkedések továbbá a vonatkozó európai innovációs partnerségek keretében folyó tevékenységekhez, valamint az európai technológiai platformok kutatási és innovációs menetrendjének vonatkozó szempontjaihoz is megfelelő módon kapcsolódni fognak.

Egyedi intézkedések biztosítják, hogy az Unió az éghajlat, az erőforrás-hatékonyság és a nyersanyagok területén elért kutatási és innovációs eredményei további felhasználásra kerülnek más uniós programok, mint például a LIFE + program, az
  európai
  strukturális
  és beruházási
  alapok, és a külső együttműködési programok által.

A tevékenységek többek között az ökoinnovációs program keretében végzett tevékenységekre épülnek, és azokat erősítik.

A tevékenységek részét fogja képezni továbbá:
  az Unióban, valamint az Unió főbb partnerországaiban és -régióiban megvalósult tudományos és technológiai előrehaladás folyamatos elemzése; a környezeti szempontból jelentős új technológiák és gyakorlatok piaci forgalmazási lehetőségeinek korai szakaszban történő felmérése; inkluzív, innovatív és biztonságos társadalmak.

6.   
  EURÓPA A VÁLTOZÓ VILÁGBAN –
  INKLUZÍV, INNOVATÍV ÉS
  REFLEKTÍV
  TÁRSADALMAK

Ez a szakasz egyrészt olyan kutatási és innovációs tevékenységekkel foglalkozik, amelyek révén a társadalmak inkluzívabbá, innovatívabbá és reflektívebbé válnak, másrészt pedig olyan különös intézkedésekkel, amelyek bizonyos konkrét, a „Társadalmi kihívások”

   (16)

  prioritás alatt említett, több területet érintő kérdést támogatnak.

6.1.   Inkluzív társadalmak

Az európai társadalmakban jelenleg érvényesülő trendek magukban hordozzák egy egységesebb Európa létrehozásának lehetőségét, azonban kockázatokkal
  és kihívásokkal is
  járnak. Ezeket a lehetőségeket, kockázatokat
  és kihívásokat
  meg kell érteni és előre számítani kell azokra annak érdekében, hogy Európa a fejlődés során kellő szolidaritásról és társadalmi, gazdasági, politikai,
  oktatási
  és kulturális együttműködésről tehessen tanúbizonyságot, figyelembe véve azt is, hogy a világot ma egyre fokozódó összekapcsolódás
  és kölcsönös függés
  jellemzi.

Ebben az összefüggésben a cél a társadalmi, gazdasági és politikai befogadás,
  valamint
  a
  befogadó munkaerőpiacok megértése, elemzése és fejlesztése, a
  szegénység
  és a marginalizálódás
  elleni küzdelem,
  valamint
  az emberi jogok, a digitális befogadás, az egyenlőség, a szolidaritás és a kultúraközi dinamikák megerősítése
  annak révén, hogy támogatásban részesítjük
  az
  élvonalbeli tudományt, az
  interdiszciplináris
  kutatást
  , a mutatók
  kifejlesztését
  , a technológiai
  előrehaladást
  , a szervezeti
  innovációt
  , valamint
  a regionális innovációs klaszterek és
  az együttműködés és a közös alkotás új formáinak
  kifejlesztését
  . A kutatás és az egyéb tevékenységek támogatják az Európa 2020 stratégia, valamint a többi vonatkozó uniós ▌politika végrehajtását. Ebben az összefüggésben
  központi
  szerepet töltenek be a
  társadalom-
  és bölcsészettudományi kutatások. Az európai stratégiák és
  szakpolitikák
  céljainak a meghatározása, nyomon követése
  , értékelése
  és
  irányítása
  ▌koncentrált kutatást igényel
  , amely lehetővé teszi
  a
  politikai döntéshozók számára – a
  különösen a társadalmi
  befogadás érdekében – tervezett intézkedések
  hatásának és eredményességének
  elemzését és
  értékelését.
  Ennek érdekében a teljes társadalmi befogadás és részvétel megvalósulásának feltétele, hogy az magába foglalja az élet valamennyi területét és minden korosztályt.

Az alábbiak
  megértése, elősegítése vagy végrehajtása
  érdekében a következő célkitűzések megvalósítására kell törekedni:

6.1.1.   Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés
  előmozdítását szolgáló mechanizmusok

Európa különleges és meglehetősen egyedi kombinációt fejlesztett ki, amely a gazdasági fejlődésből, a magas szintű társadalmi kohéziót célzó szociálpolitikákból, a demokráciát és a jogállamiságot magukba foglaló humanista közös kulturális értékekből, az emberi jogokból, a sokszínűség megőrzéséből, valamint az oktatás és a tudomány, a művészet és a bölcsészettudományok mint a gazdasági fejlődés és jólét alapvető mozgatóinak előmozdításából tevődik össze.
   A gazdasági növekedésre való állandó törekvés számos jelentős emberi, társadalmi, környezeti és gazdasági költséggel jár. Ahhoz, hogy Európában intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés valósulhasson meg, alapjaiban meg kell változtatni a növekedés és a
  társadalmi
  jólét meghatározását, valamint azt, hogy ezeket hogyan mérjük (beleértve a haladásnak az általánosan használt GDP-mutatótól eltérő eszközökkel történő mérését is), hozzuk létre és tartjuk fenn hosszabb távon.

A kutatás elemezni fogja
  a polgárok részvétele
  , a fenntartható életstílusok,
  a kulturális megértés
  és a társadalmi-gazdasági magatartásformák és értékek fejlődését, valamint azt, hogy azok miként viszonyulnak a paradigmákhoz, a szakpolitikákhoz és az intézmények,
  közösségek
  , piacok, cégek, kormányzási és hitrendszerek működéséhez Európában,
  továbbá vizsgálni fogja ezek más régiókkal és gazdaságokkal való kapcsolatait is
  . Eszközöket fog kifejleszteni az ilyen fejlődési és politikai alternatívák összefüggéseinek és kölcsönös hatásainak pontosabb értékelésére,
  az állami politikák összehasonlítására Európa különféle kihívásai kapcsán, illetve a politikai lehetőségek és döntéshozatali mechanizmusok elemzésére
  olyan területeken, mint a foglalkoztatás, az adózás, az egyenlőtlenségek, a szegénység, a társadalmi befogadás, az oktatás és szakképzettség, a közösségi fejlesztés, a versenyképesség és a belső piac,
  annak érdekében, hogy a jobb európai integráció új feltételeit és lehetőségeit valamint a társadalmi, kulturális, tudományos és gazdasági összetevőinek szerepét és szinergiáit (mint a világszintű komparatív uniós előnyök forrásait) jobban megérthesse
  .

Elemezni fogja, hogy az elöregedő társadalmak és a migráció nyomán megjelenő demográfiai változások milyen következményekkel járnak a növekedésre, a munkaerőpiacra és a jólétre. Ebben az összefüggésben ahhoz, hogy kezelni tudjuk a jövőbeli növekedéssel kapcsolatos kihívásokat, fontos figyelembe venni az ismeretek különböző összetevőit, azaz a kutatás során a tanulással, az oktatással és a képzéssel kapcsolatos kérdésekre kell fókuszálni, vagy meg kell vizsgálni, hogy a fiatalok milyen szerepet töltenek be és milyen helyet foglalnak el a társadalomban. A kutatás ezen túlmenően jobb eszközöket fog kidolgozni a különböző gazdasági szakpolitikák fenntarthatóságra gyakorolt hatásainak értékelésére.
  Emellett azt is elemezni fogja, hogy miként fejlődnek a nemzeti gazdaságok, és hogy európai és nemzetközi szinten a kormányzás milyen formái segíthetnek megelőzni a makrogazdasági egyensúlytalanságokat, a pénzügyi nehézségeket, az adóversenyt, a munkanélküliséget és a foglalkoztatási gondokat, valamint a
  társadalmi
  , gazdasági és pénzügyi zavarok más formáit. Figyelembe fogja venni az EU és a globális gazdaságok,
  piacok és pénzügyi rendszerek
  közötti növekvő kölcsönös függést,
  valamint az ennek következtében az intézményfejlesztés és a közigazgatás területén megjelenő kihívásokat. Az európai államadósság-válság miatt hangsúlyt kell továbbá helyezni az annak meghatározására irányuló kutatásra, hogy az európai pénzügyi és gazdasági rendszerek milyen keretfeltételek teljesülése esetén működhetnek stabilan.

6.1.2.   
  Megbízható szervezetek, gyakorlatok, szolgáltatások és szakpolitikák, amelyekre szükség van az
  ellenálló,
  befogadó, részvételre épülő, nyitott és kreatív európai
  társadalmak
  kiépítéséhez, különösen a migráció, az integráció és a demográfiai változások figyelembevételével

Az Európában végbemenő társadalmi,
  kulturális és politikai
  átalakulások megértéséhez elemezni kell a változó demokratikus gyakorlatokat és elvárásokat, valamint az önazonosság, a sokféleség, a területek, a vallások, a kultúrák, a nyelvek és az értékek történelmi fejlődését. Ez magában foglalja az európai integráció történetének alapos megértését.
  Ki kell kutatni azon módszereket,
  amelyekkel át lehet alakítani és javítani lehet az európai jóléti rendszereket, közszolgáltatásokat és a szakpolitikák szélesebb szociális biztonsági dimenzióját a kohézió,
  a nemek egyenlőségének
  elérése,
  a részvételen alapuló, nyitott és kreatív társadalmak kialakulásának elősegítése
  , valamint a nagyobb fokú társadalmi és gazdasági egyenlőség és a nemzedékek közötti fokozottabb szolidaritás előmozdítása érdekében. A kutatások elemezni fogják, hogy a társadalmak és a politikák miként válnak tágabb értelemben európaiabbakká az önazonosság, a kultúrák és értékek,
  az ismeretek
  , eszmék és hitek körforgása és a viszonosság, kölcsönösség és egyenlőség elveinek és gyakorlatának kombinációja révén,
  különös tekintettel a migrációra, az integrációra és a demográfiai változásokra
  . Elemezni fogják továbbá, hogy a kiszolgáltatott rétegek
  (pl. a romák)
  miként vehetnek részt teljes körűen
  az oktatásban
  , a társadalomban és a demokráciában, például különböző készségek megszerzésével és az emberi jogok védelme által. Annak az elemzése is központi kérdés lesz, hogy a politikai rendszerek miként reagálnak – vagy nem reagálnak – az ilyen társadalmi változásokra, és hogyan alakul saját fejlődésük. A kutatások azoknak a fő rendszereknek az alakulásával is fognak foglalkozni, amelyek
  az emberi és
  társadalmi kapcsolatok alapjául szolgáló formákat adják, mint a család, a munka, az oktatás és a foglalkozatás, és amelyek segítenek
  a társadalmi egyenlőtlenségek és a társadalmi kirekesztettség, valamint a szegénység
  leküzdésében.
  A szociális kohézió, a tisztességes és megbízható igazságszolgáltatás, az oktatás, a demokrácia, a tolerancia és a sokszínűség olyan tényezők, melyeket gondosan meg kell vizsgálni a európai komparatív előnyök azonosítása és világszintű jobb kihasználása céljából, és a politikák jobb, bizonyítékokkal alátámasztott támogatása céljából. A kutatás
  figyelembe fogja venni
  a mobilitás és
  a migráció
  – beleértve az Európán belüli migrációs áramlásokat is –
  valamint a demográfia jelentőségét az európai politikák jövőbeli alakulásában.

Ezen kívül az IKT fellendüléséből eredő folyamatok és lehetőségek megértése – úgy az egyén, mint a közösség szintjén – fontos az inkluzív innováció új útjainak megnyitásához.
  Tekintettel a digitális társadalmi befogadás növekvő társadalmi-gazdasági jelentőségére, kutatási és ▌innovációs fellépések fogják elősegíteni az inkluzív ikt-megoldásokat és a digitális készségek hatékony elsajátítását, aminek köszönhetően lehetőségek nyílhatnak meg a polgárok előtt, és a munkaerő versenyképessé válhat. Hangsúlyt fognak fektetni olyan új technológiai eredményekre, amelyek radikálisan képesek lesznek erősíteni a testreszabást, a felhasználóbarát módszereket és az elérhetőséget a polgárok, a fogyasztók és a felhasználók magatartásának és értékeinek jobb megértésével, ideértve a fogyatékkal élőket is. Ehhez szükség lesz a „befogadó tervezés” típusú kutatási és innovációs megközelítésre.

6.1.3.   ▌Európa mint globális szereplő,
  különösen az emberi jogok és a globális igazságosság területén

Európa sajátos történelmi, politikai, társadalmi és kulturális rendszere egyre inkább összetűzésbe kerül a globális változások hatásával. Annak érdekében, hogy továbbfejlessze az Európával szomszédos és azon túli területeken folytatott külpolitikai tevékenységét, valamint, hogy megtartsa globális szereplői státuszát, Európának fejlesztenie kell a szakpolitikai célkitűzéseinek meghatározására, fontossági sorrendbe állítására, megindokolására, értékelésére és előmozdítására meglévő kapacitásait a világ egyéb régióival és társadalmaival
  közösen fellépve
  , és az együttműködés elmélyítése, vagy az egyes konfliktusok megelőzése vagy megoldása érdekében. Ebben a tekintetben ugyancsak javítania kell képességét a globalizáció alakulásának és hatásainak kiszámítására és az ezekre adandó válaszokra. Ehhez mélyebben meg kell érteni a világ más régióinak történelmét, kultúráját és politikai-gazdasági rendszereit, valamint a transznacionális szereplők szerepét és befolyását,
  és le kell vonni ezekből a megfelelő tanulságokat.
  Végezetül pedig Európának hatékonyan hozzá kell járulnia a globális kormányzáshoz
  és a globális igazságossághoz is
  olyan kulcsfontosságú területeken, mint a kereskedelem, a fejlesztés, a munkaügy, a gazdasági együttműködés,
  a környezettel, az oktatással és a nemek egyenlőségével kapcsolatos kérdések,
  valamint az emberi jogok, a védelem és a biztonság. Ebbe beletartozik az új kapacitások kiépítésére vonatkozó potenciál, függetlenül attól, hogy az elemző eszközök,
  szolgáltatások
  , rendszerek és felszerelések révén, vagy pedig hivatalos és nem hivatalos nemzetközi fórumokon kormányzati és nem kormányzati szereplőkkel folytatott diplomáciai tevékenység révén valósul-e meg.

6.1.4.
     
  A fenntartható és inkluzív környezet előmozdítása az innovatív terület- és várostervezés, illetve terület- és városrendezés révén

Napjainkban az uniós polgárok 80 %-a városokban vagy a városok körüli területeken él, így a nem megfelelő várostervezés és -rendezés életüket nagyon negatívan befolyásolja. Annak megértése, hogy milyen jól működnek, mennyire élhetőek, mennyire vonzóak a befektetők és képzett munkaerő számára kiemelten fontos Európa – növekvés, munkahelyteremtés és fenntartható jövő terén elérendő – sikere szempontjából.

Az európai kutatás és innováció keretében meg kell találni azokat az eszközöket és módszereket, amelyekkel a városok és a városok körüli területek tervezése és rendezése fenntarthatóbb, nyitott, innovatív és inkluzív lehet; jobban meg kell érteni a városi társadalmak dinamikáját és az azokat érintő társadalmi változásokat, valamint az energia, a környezet, a közlekedés és a földhasználat közötti összefüggéseket, beleértve a környező vidéki területekkel való kölcsönhatásokat is; el kell mélyíteni a városi közterületek megtervezésével és használatával kapcsolatos ismereteket, figyelembe véve a migrációval kapcsolatos vonatkozásokat is, annak érdekében, hogy fokozódjon a társadalmi befogadás és fejlődés, valamint csökkenjenek a városi életmóddal összefüggő kockázatok és a bűnözés; új módszerek kidolgozásával csökkenteni kell a természeti erőforrásokra nehezedő nyomást és ösztönözni kell a fenntartható gazdasági fejlődést, a városokban lakó európai polgárok életminőségének javításával egyidejűleg; előretekintő elképzelést kell kialakítani arról az új városi fejlődési modellre való társadalmi és ökológiai átállásról, amely megerősíti az Unió területén található városoknak innovációs és munkahely-teremtési központként és a társadalmi kohéziót elősegítő tényezőként betöltött szerepét.

6.2.   Innovatív társadalmak

Az Unió ▌
  továbbra is jelentős mértékben kiveszi a részét
  a globális tudástermelésből,
  ugyanakkor ennek társadalmi-gazdasági hatása még nem érezhető maximálisan
  .
  Erőfeszítéseket kell tenni
  a kutatási és innovációs szakpolitikák hatékonyságának
  fokozása
  , valamint
  az azokban rejlő
  transznacionális szakpolitikai szinergiák és koherencia növelése
  érdekében
  . Az innovációval széles értelemben véve kell foglalkozni, beleértve az átfogó szakpolitikák,
  a társadalom,
  a felhasználók és piac által vezérelt innovációt is.
  Ennek során figyelembe kell venni a kreatív és kulturális iparágak tapasztalatait és innovációs erejét.
  E tevékenységek támogatni fogják az európai kutatási térség megvalósulását és működését, és különösen az Európa 2020 stratégia keretén belül az „innovatív Unió” és az „európai digitális menetrend” érdekében kidolgozott kiemelt kezdeményezéseket.

Az alábbi egyedi célok lesznek irányadók:

6.2.1.   Az innovatív Unió és az Európai Kutatási Térség tudásalapjának és támogatásának megerősítése

A beruházások értékelése és fontossági sorrendbe állítása, valamint az innovatív Unió és az Európai Kutatási Térség megerősítése céljából támogatást fog kapni a kutatási,
  oktatási
  és innovációs politikáknak, valamint az európai és harmadik országbeli rendszereknek és szereplőknek az elemzése, valamint a mutatók, adatok és információs infrastruktúrák kialakítása. Ugyancsak szükség lesz előretekintő tevékenységekre és úttörő kezdeményezésekre, gazdasági
  és
  a nemekkel foglalkozó elemzésre, szakpolitikák nyomon követésére, kölcsönös tanulásra, koordinációs eszközökre és tevékenységekre, valamint hatásbecslési és értékelési módszerek kifejlesztésére, kihasználva
  az
  ▌érdekelt felek, vállalatok, hatóságok,
  civil társadalmi szervezetek
  és polgárok részéről érkező közvetlen visszajelzéseket.
  Ezt az elemzést az „Erasmus mindenkinek” program keretében az európai és harmadik országokbeli felsőoktatási rendszerekről szóló tanulmányokkal összehangolva kell elvégezni.

Az egységes kutatási és innovációs piac biztosítása érdekében intézkedéseket kell majd hozni az európai kutatási térséggel összeegyeztethető magatartás ösztönzése céljából. Támogatást fognak kapni a kutatók képzésének minőségével, a kutatók mobilitásával és karrierjének fejlesztésével kapcsolatos politikákat erősítő tevékenységek, beleértve a mobilitási szolgáltatások nyújtását célzó kezdeményezéseket, a nyílt toborzást,
  a nők tudományban való részvételét,
  a kutatók jogait és a globális kutatóközösségekkel való kapcsolatokat. E tevékenységek a „Kiváló tudomány” program keretében végrehajtott Marie
  Skłodowska-
  Curie-tevékenységekkel való szinergiák megtalálására törekedve és azokkal szoros együttműködésben fognak megvalósulni. Támogatásban fognak részesülni az EKT azon alapelveinek gyors végrehajtására innovatív koncepciókat kialakító intézmények, amelyek között meg kell említeni az európai kutatói chartát, a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexét,
  valamint a szellemi tulajdonjogoknak a tudásátadással kapcsolatos tevékenységek során történő kezeléséről, valamint az egyetemeknek és egyéb állami kutatási szervezeteknek szóló eljárási szabályzatról szóló bizottsági ajánlást

   (17).

Ami a szakpolitikák koordinálását illeti, egy politikai tanácsadó eszköz kerül létrehozásra, hogy a politikai szaktanácsadás elérhető legyen a nemzeti hatóságok számára nemzeti reformprogramjaik, valamint kutatási és innovációs stratégiáik meghatározása során.

Az innovatív Unió kezdeményezés végrehajtása érdekében ugyancsak szükség van a piac által vezérelt ▌innováció, a nyitott innováció,
  valamint az állami és a szociális innováció
  támogatására a cégek innovációs kapacitásának és Európa versenyképességnek növelése céljából. Ez megköveteli az általános innovációs keretfeltételek javítását, valamint azon egyedi akadályok elhárítását, amelyek az innovatív cégek növekedésének útjában állnak. Támogatást kapnak a hatékony innovációtámogatási mechanizmusok (pl. jobb klaszterirányítás, állami-magán partnerségek és hálózati együttműködés), a magas fokon specializált innovációtámogatási szolgáltatások (pl.
  a szellemi tulajdon kezelése/felhasználása, a szellemitulajdon-jogok birtokosai és használói közötti hálózatépítés,
  innovációkezelés,
  vállalkozói készségek,
  beszerzői hálózatok) és az innovációval kapcsolatos állami politikák felülvizsgálata. A kkv-k sajátos problémáinak támogatása az „Innováció a kkv-k keretében” konkrét célkitűzés alapján történik.

6.2.2.   
  Az innováció

  új

  formáinak feltérképezése, különös tekintettel a

  szociális

  innovációra

  és a

  kreativitásra, valamint annak megértése, hogy az innováció különböző formáit hogyan fejlesztik ki, és azok hogyan lesznek sikeresek vagy vallanak kudarcot

A szociális innováció új árukat, szolgáltatásokat, folyamatokat és modelleket generál, amelyek eleget tesznek a társadalmi igényeknek és új társadalmi kapcsolatokat hoznak létre.
  Mivel az innovációs eszközök folyamatosan változnak, további kutatást kell végezni az innováció minden formájának fejlesztését és azt illetően, hogy az innováció miként elégíti ki a társadalmi igényeket.
  Fontos megérteni, hogy a szociális innováció és kreativitás miként vezethet a jelenlegi struktúrák,
  gyakorlatok
  és politikák megváltozásához, és miként lehet ezeket ösztönözni és felerősíteni.
  Fontos továbbá felmérni, hogy milyen hatást fejtenek ki
  a hálózatba szerveződött polgárok ▌on-line platformjai ▌. Ugyancsak támogatni kell
  a vállalatoknál a tervezés alkalmazását
  , az ikt használatára vonatkozó hálózatépítést és kísérletezést a tanulási folyamatok javítása érdekében, valamint támogatni kell a társadalmi innovátorok és társadalmi vállalkozók hálózatait.
  A kutatás az innovációs folyamatokra is figyelmet fog fordítani, továbbá megvizsgálja, hogy azok miként fejlődnek, lesznek sikeresek vagy vallanak kudarcot (beleértve a kockázatvállalást és a különböző szabályozási környezetek szerepét).

A hatékony, nyílt és polgárközpontú közszolgáltatások
  (pl.
  e-kormányzás) előmozdítása érdekében elengedhetetlen az innováció elősegítése. Ehhez az új technológiákkal foglalkozó multidiszciplináris kutatásra, valamint olyan nagyléptékű innovációra lesz szükség, amely kiterjed különösen a digitális adatvédelemre, a kölcsönös átjárhatóságra, a személyre szabott elektronikus azonosításra, a nyílt adatokra, a dinamikus felhasználói interfészekre,
  az élethosszig tartó tanulásra és az e-tanulási platformokra, a távtanulási rendszerekre,
  a polgárközpontú közszolgáltatások konfigurációjára és integrációjára, valamint a felhasználók által vezérelt innovációra a társadalom- és bölcsészettudományokban is. E fellépések foglalkozni fognak a közösségi hálózatok dinamikájával, valamint a társadalmi problémák megoldásának közös kialakítását célzó, tömeges kiszervezéssel és intelligens kiszervezéssel,
  például
  nyílt adatkészletek alapján. Mindezek segíteni fogják a komplex döntéshozatali folyamatok kezelését – különösen az óriási mennyiségű adatok kezelését és elemzését az együttműködő típusú politika modellezéséhez, döntéshozatali szimulációkhoz, megjelenítő technikákhoz, folyamatmodellezéshez és részvételi rendszerekhez –, továbbá a polgárok és a közszféra közötti változó kapcsolatokat.

Célzott intézkedéseket kell kidolgozni annak érdekében, hogy az állami szektort az innovációt és a változásokat mind nemzeti, mind pedig uniós szinten elősegítő szereplőként be lehessen vonni, különösen szakpolitikai támogatás nyújtásán és olyan, a lehető legnagyobb földrajzi hatókörű, határokon átnyúló innovációs intézkedéseken keresztül, amelyek elősegítik az információs és kommunikációs technológiák intelligens felhasználását a közigazgatásban, és ennek révén lehetővé teszik, hogy az állampolgárok és a vállalkozások zökkenőmentesen vehessék igénybe a közszolgáltatásokat.

6.2.3.   
  Valamennyi generáció innovatív, kreatív és termelőpotenciáljának igénybevétele

A tevékenységek hozzá fognak járulni annak feltérképezéséhez, hogy Európának milyen innovációs lehetőségei vannak új termékeknek és technológiáknak, valamint a társadalom változó demográfiai szerkezetéhez alkalmazkodó továbbfejlesztett szolgáltatásoknak és új üzleti és szociális modelleknek a kidolgozására. A tevékenységek elősegítik az összes generáció meglévő potenciáljának kiaknázását olyan intelligens politikák kidolgozásának ösztönzése révén, amelyek a generációk közötti kapcsolatok folyamatos változása közepette ténylegesen végre tudják hajtani a tevékeny időskorral kapcsolatos elképzeléseket, valamint annak révén, hogy támogatják az európai polgárok fiatal generációinak integrációját a társadalmi, a politikai, a kulturális és a gazdasági élet valamennyi területén, figyelembe véve – többek között – az innovációs lehetőségek észlelését a számos uniós régióban jellemző magas munkanélküliség tükrében.

6.2.
  4
  .   A harmadik országokkal folytatott koherens és hatékony együttműködés
  előmozdítása

Horizontális tevékenységek fogják biztosítani a nemzetközi együttműködés stratégiai fejlesztését a „Horizont 2020” keretprogramon keresztül, és azok a több területet érintő politikai célkitűzésekkel is foglalkozni fognak. A kutatással és innovációval kapcsolatos, harmadik országokkal, régiókkal, nemzetközi fórumokon és szervezetekben folytatott kétoldalú, többoldalú és biregionális politikai párbeszéd támogatását célzó tevékenységek elő fogják segíteni a politikai eszmecserét, a közös tanulást és a prioritások meghatározását, elő fogják mozdítani a kölcsönös hozzáférést az egyes programokhoz és nyomon fogják követni az együttműködés hatását. A hálózatépítési és ikerintézményi együttműködési tevékenységek elő fogják segíteni az optimális partnerségi kapcsolatokat a kutatás és az innováció szereplői között mindkét oldalon, és fejleszteni fogják a kompetenciákat és az együttműködési képességet a kevésbé fejlett harmadik országokban. A tevékenységek elő fogják mozdítani az uniós és nemzeti szintű együttműködési politikák és programok összehangolását, valamint a tagállamok és társult országok harmadik országokkal közösen folytatott cselekvéseit annak érdekében, hogy fokozzák azok összhatását. Végezetül megszilárdításra és megerősítésre kerül Európa kutatási és innovációs „jelenléte” a harmadik országokban, különösen az európai
  virtuális
  „tudományos és innovációs házak”
  létrehozásával kapcsolatos lehetőségek megvizsgálása
  , valamint az olyan európai szervezeteknek nyújtott szolgáltatások előmozdítása révén, amelyek kiterjesztik tevékenységüket harmadik országokra, valamint annak révén, hogy a harmadik országokkal közösen létrehozott kutatóközpontokat megnyitják a más tagállambeli és társult országbeli szervezetek vagy kutatók előtt.

6.3.
     
  Reflektív társadalmak – kulturális örökség és európai identitás

A cél, hogy megkönnyítsük Európa szellemi alapjainak, történelmének és a számos európai és Európán kívüli hatásnak a megértését, amiből a mai életünkre vonatkozóan is meríthetünk. Európát a különböző népek – ezen belül kisebbségek és őslakosok –, a hagyományok és a regionális és nemzeti identitások változatossága, valamint az eltérő szintű gazdasági és társadalmi fejlődés jellemzi. A migráció és a mobilitás, a média, az ipar és a közlekedés hozzájárul a látásmódok és életstílusok sokféleségéhez. Ezt a sokszínűséget és a benne rejlő lehetőségeket el kell fogadni és figyelembe kell venni.

Az európai könyvtári – ideértve a digitális könyvtárakat is –, levéltári, múzeumi, képtári és más közintézményekben található gyűjtemények a tanulmányozható dokumentumok és tárgyak gazdag és kiaknázatlan tárházát jelentik. Ezek a források a szellemi örökséggel együtt az egyes tagállamok történelmét, ugyanakkor az Európai Uniónak az idők során felhalmozódott közös örökségét is képviselik. Ezeket az anyagokat – az új technológiák alkalmazásával is – a kutatók és a polgárok rendelkezésére kell bocsátani annak érdekében, hogy a múlt tanulmányozásával tekinthessenek a jövőbe. A kulturális örökség ilyen formában való hozzáférhetősége és megőrzése szükséges az európai kultúrákon belül és között jelenleg élő kapcsolatok életképességéhez, és hozzájárul a fenntartható gazdasági növekedéshez.

A tevékenységek középpontjában a következők fognak állni:

6.3.1.
     
  Az európai örökség, emlékezet, identitás, az integráció, valamint a kulturális kölcsönhatások és kifejeződések tanulmányozása, beleértve a kulturális és tudományos gyűjteményekben, levéltárakban és múzeumokban való megjelenését annak érdekében, hogy a múlt alaposabb megismerésével jobban tájékozódjunk a jelenben és megértsük azt

A tevékenységek hozzá fognak járulni annak kritikai elemzéséhez, hogy az európai tárgyi és szellemi örökség hogyan fejlődött az idők során, beleértve a nyelvet, az emlékezetet, a gyakorlatokat, az intézményeket és az identitásokat. Ezek részeként tanulmányok készülnek majd a kulturális interakciók, az integráció és a kirekesztés/kirekesztődés értelmezéseiről és gyakorlatáról.

A felgyorsult európai integrációs folyamat rámutatott arra, hogy létezik egy szélesebb európai identitásszféra, amely kiegészíti az ettől eltérő európai identitásokat. Az európai identitásszférák számos tanúbizonysága lelhető fel egyes európai és nem európai tudományos gyűjteményekben, levéltárakban, múzeumokban, könyvtárakban és a kulturális örökség részét képező helyszíneken. Az itt megtalálható anyagok és dokumentumok hozzájárulnak az identitásépítési folyamatok jobb megértéséhez és lehetővé teszik az azokról a társadalmi, kulturális vagy éppen gazdasági folyamatokról való gondolkodást, amelyek a múltbeli, jelenlegi és jövőbeli európai identitást alakítják. A cél innovatív megoldások kifejlesztése, valamint a kulturális és tudományos gyűjtemények, a levéltárak és a múzeumok tárgyainak és/vagy dokumentumainak elemzése és felhasználása arra, hogy jobban azonosítani tudjuk az európai identitás jellemző vonásait, meg tudjuk érteni kialakulásának folyamatát és arról érdemi vitát tudjunk folytatni.

Meg fogják vizsgálni a többnyelvűségnek, a fordításnak és az eszmék egész Európát átfogó, illetve Európába és onnan kifelé irányuló áramlásának a kérdését, valamint azt, hogy ezek az eszmék hogyan épülnek be a közös európai szellemi örökségbe.

6.3.2.
     
  Az európai országok és régiók történelmének, irodalmának, művészetének, filozófiájának és vallásainak, valamint annak a kutatása, hogy mindezek hogyan járultak hozzá a kortárs Európa sokszínűségéhez

A kulturális sokszínűség olyan fontos jellemző, amely hozzájárul Európa egyediségéhez és annak erőt, dinamizmust és kreativitást kölcsönöz. A tevékenységek foglalkoznak majd az Európát napjainkban jellemző sokszínűséggel, valamint azzal, hogy ez a sokszínűség hogyan változott a történelem során, ugyanakkor annak elemzéséhez is hozzájárulnak, hogy ez a sokszínűség miként eredményez új interkulturális fejlődést, vagy adott esetben feszültségeket és konfliktusokat. Központi kérdésként kell kezelni annak a vizsgálatát, hogy a művészetek, a média, a tájak, az irodalom, a nyelvek, a filozófia és a vallások ennek a sokszínűségnek a vonatkozásában milyen szerepet töltenek be, mivel azokból kiindulva számos értelmezését adhatjuk a minket körülvevő társadalmi, politikai és kulturális valóságnak, illetve mert azok befolyásolják az egyének és a társadalmi szereplők látásmódját és viselkedését.

6.3.3.
     
  Európa világban betöltött szerepének és a világ régiói közötti kölcsönhatásoknak és kötelékeknek a kutatása, valamint annak tanulmányozása, hogy kívülről hogyan látják az európai kultúrákat

A tevékenységek foglalkozni fognak az Európa és a világ más régiói közötti társadalmi-gazdasági és kulturális kapcsolatok összetettségével, valamint fel fogják mérni a fokozottabb kultúraközi cserék és párbeszédek lehetőségét, figyelembe véve a szélesebb értelemben vett társadalmi, politikai és gazdasági fejlődést. Hozzá fognak továbbá járulni annak az elemzéséhez, hogy Európában miként alakultak a világ más régióival kapcsolatos különféle vélekedések és viszont.

6.4.
     
  Egyedi megvalósítási szempontok

A megközelítések optimális kombinációjának előmozdítása érdekében az e társadalmi kihívás és az ipari vezető szerep elnevezésű pillér közötti együttműködést olyan több területet érintő tevékenységek formájában kell megvalósítani, amelyek az emberek és a technológia közötti interakció témáját célozzák. Az ikt-re épülő technológiai innováció fontos szerepet fog játszani a termelékenység fokozásában és a polgárok kreativitásának egy innovatív társadalmon belüli és életkortól független kiaknázásában.

Az e kihívás keretében végrehajtott tevékenységek támogatást kapnak majd a kiváló kutatók és innovátorok nemzetközi hálózatainak – például a COST-nak és az EURAXESS-nek – az igazgatásától és koordinációjától, és így az Európai Kutatási Térséghez is hozzájárulnak.

Mérlegelhető a vonatkozó közös programozási kezdeményezések, valamint a területen működő, a közszektoron belüli, illetve a köz- és a magánszféra közötti partnerségek támogatása.

Az intézkedések továbbá a vonatkozó európai innovációs partnerségek, valamint az európai technológiai platformok kutatási és innovációs menetrendjének vonatkozó szempontjaihoz is megfelelő módon kapcsolódni fognak.

Az e kihívás keretébe tartozó kutatási és innovációs cselekvések hozzá fognak járulni az Unió nemzetközi kutatási és innovációs együttműködési tevékenységeinek a végrehajtásához, mivel lehetővé teszik az Unió főbb harmadik országbeli partnereivel folytatott tudományos, technológiai és innovációs együttműködés szigorúbb stratégia szerinti megvalósítását. Ebben a tekintetben a nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés stratégiai fóruma (SFIC) továbbra is stratégiai tanácsokkal látja majd el a Tanácsot és a Bizottságot az Európai Kutatási Térség nemzetközi dimenziójával kapcsolatban.

7.
     BIZTONSÁGOS TÁRSADALMAK – EURÓPA ÉS POLGÁRAI SZABADSÁGÁNAK ÉS BIZTONSÁGÁNAK A VÉDELME

Az Európai Unió, annak polgárai és nemzetközi partnerei számos biztonsági fenyegetéssel
  és kihívással
  kerülnek szembe, mint például a bűnözés, a terrorizmus, valamint az ember okozta vagy természeti katasztrófák következtében kialakuló tömeges vészhelyzetek. Ezek ▌ átterjedhetnek a határokon, és célpontjaik lehetnek fizikai objektumok vagy a világháló. A
  kritikus infrastruktúrák, a hálózatok, valamint
  a hatóságok és magánszemélyek internetes oldalai elleni támadások például nemcsak a polgárok bizalmát ássák alá, hanem súlyos károkat okozhatnak olyan létfontosságú ágazatoknak, mint az energia, a közlekedés, az egészségügy, a pénzügy vagy a távközlés.

E fenyegetések előrejelzése, megakadályozása és kezelése érdekében innovatív technológiákat, megoldásokat, előrejelző eszközöket és ismereteket kell kifejleszteni és alkalmazni, ösztönözni kell a szolgáltatók és a felhasználók közötti együttműködést, polgári biztonsági megoldásokat kell találni, javítani kell az európai biztonsági ágazat,
  az ipar
  és a szolgáltatások –
  és ezen belül az ikt –
  versenyképességét, valamint meg kell előzni a magánélethez való jognak és az emberi jogoknak az interneten
  és máshol
  való megsértését és ezek ellen küzdelmet kell folytatni,
  biztosítva mindezzel egyidejűleg az európai polgárok személyhez fűződő jogainak és szabadságának a tiszteletben tartását.

A biztonsági kutatás
  és innováció
  területének koordinálása és fejlesztése ezáltal lényeges tényezővé fog válni, és hozzá fog járulni a jelenlegi kutatási erőfeszítések feltérképezéséhez, beleértve az előrejelzést is, továbbá javítani fogja a koordináció vonatkozó jogi feltételeit és eljárásait, beleértve a jogi szabályozást megelőző tevékenységeket is.

Az e kihívás keretében folytatott
  tevékenységek
  kizárólag a polgári alkalmazásokra fognak összpontosítani,
  küldetésorientált megközelítést fognak követni,
  elő fogják mozdítani a végfelhasználók, az ipar és a kutatók közötti hatékony együttműködést, valamint az etikai elvek betartása mellett
  be fogják építeni a vonatkozó társadalmi dimenziókat. Támogatni fogják az EU belső és külső biztonsági politikáit,
  beleértve a közös kül- és biztonságpolitikát és a közös biztonság- és védelempolitikát is, valamint
  az egységes digitális piacon
  javítani fogják
  az informatikai biztonságot, a bizalmat és az adatvédelmet.
  A tevékenységek magukban foglalják az innovatív megoldások új generációja kutatásának és fejlesztésének középpontba helyezését, amely az új elképzelésekkel és tervezésekkel kapcsolatos munka és átjárható szabványok segítségével valósul meg. Erre olyan innovatív technológiák és megoldások kidolgozása révén fog sor kerülni, amelyek megszüntetik a biztonsági réseket, és végeredményben csökkentik a biztonsági fenyegetésekből eredő kockázatokat.

Az alábbi egyedi célok lesznek irányadók:

7.1.
     A bűnözés, az illegális kereskedelem és a terrorizmus elleni küzdelem, beleértve a terrorista eszmék és hitek megértését és kezelését

A cél egyrészt az események elkerülése, másrészt azok potenciális következményeinek enyhítése.
  Ehhez a bűnözés (beleértve a számítástechnikai bűnözést), az illegális kereskedelem és a terrorizmus (beleértve a számítógépes terrorizmust) elleni küzdelemhez és a megelőzéshez igénybe vehető új technológiákra és képességekre van szükség, ideértve a radikalizálódás és az erőszakos szélsőségesség okai és hatásai, valamint a terrorista eszmék és hitek megértését és kezelését annak érdekében, hogy a repülést érintő fenyegetéseket is el lehessen hárítani.

7.2.
     
  A kritikus infrastruktúrák, az ellátási láncok és a közlekedési módok ellenálló képességének megőrzése és javítása

Az új technológiák,
  eljárások, módszerek
  és célzott képességek elő fogják segíteni a társadalom és
  a gazdaság megfelelő működéséhez elengedhetetlen
  létfontosságú (többek között
  városi területeken elhelyezkedő)
  infrastruktúrák, rendszerek és szolgáltatások (többek között a távközlés, a közlekedés,
  a pénzügy
  , az egészségügy, az élelmiszerek, a víz, az energia, a logisztikai és az ellátási lánc, valamint a környezet) védelmét. Ide fog tartozni a kritikus állami és magáninfrastruktúra-hálózatok és szolgáltatások elemzése, és minden típusú fenyegetéssel szembeni védelme,
  a légi közlekedéssel kapcsolatos fenyegetéseket is beleértve. Ez a tengeri szállítási útvonalak védelmét is magában foglalja majd.

7.3.
     A biztonság határigazgatás révén történő erősítése

A
  szárazföldi, tengeri és partszakaszokat érintő
  határbiztonság és
  -igazgatás
  fokozása érdekében – beleértve úgy a határellenőrzési, mint a határőrizeti kérdéseket – technológiákat és képességeket kell kidolgozni a gyors azonosítást lehetővé tevő rendszerek, berendezések, eszközök, folyamatok és módszerek javítása céljából, miközben ki kell használni az EUROSUR teljes potenciálját. Ezeket hatékonyságuk, a jogi és etikai elveknek való megfelelőségük, arányosságuk, társadalmi elfogadottságuk és az alapvető jogok tiszteletben tartása szempontjából fogják kifejleszteni és tesztelni. Kutatások fogják alátámasztani az integrált európai határigazgatás javulását, többek között a tagjelölt országokkal, a potenciális tagjelölt országokkal és az európai szomszédságpolitika országaival való fokozott együttműködés révén.

▌

7.4.
     Az informatikai biztonság
  javítása

Informatikai biztonság nélkül az emberek, a vállalkozások és a közszolgáltatások nem tudják kihasználni az internet
  vagy bármely más kapcsolódó adathálózat és kommunikációs infrastruktúra
  által kínált lehetőségeket. Ez megköveteli a rendszerek, hálózatok, hozzáférési eszközök, szoftverek és szolgáltatások
  biztonságosabbá
  tételét, beleértve a számítási felhős technológiát („cloud computing”), miközben tekintettel kell lenni a különféle technológiák kölcsönös átjárhatóságára.
  Támogatást kap az olyan
  kutatás
  és innováció
  , amely elősegíti az informatikai támadások valós időben történő megelőzését, észlelését és kezelését több domain és joghatóság esetén is, valamint hozzájárul a kritikus fontosságú ikt-infrastruktúrák védelméhez. A digitális társadalom együtt fejlődik az Internet folyamatosan változó felhasználásaival és visszaéléseivel, a közösségi kapcsolattartás új formáival, új mobil és helyhez kötött szolgáltatásokkal és a „dolgok Internetének” a megjelenésével. Ez új típusú kutatást követel meg, amelyet a megjelenő alkalmazások, használati formák és a társadalmi trendek kell, hogy elindítsanak. Gyors kutatási kezdeményezésekre lesz szükség, beleértve proaktív K+F téren, hogy gyors válaszokat lehessen adni a bizalmat és a biztonságot érintő új jelenlegi fejleményekre.
  Különösen oda kell figyelni a gyermekek védelmére, mivel ők rendkívül kiszolgáltatottak az internetes bűnözés és visszaélések egyre terjedő formáival szemben.

Az ezzel kapcsolatos munkát az ipari vezető szerep elnevezésű pillér ikt-részével szoros együttműködésben kell elvégezni.

7.5.
     Európa válságokkal és katasztrófákkal szembeni ellenálló képességének fokozása

Ehhez célzott technológiák és képességek kifejlesztésére van szükség
  a válság- és katasztrófahelyzetekben a
  különböző típusú vészhelyzet-kezelési műveletek (például a polgári védelem, a tűzoltás,
  a környezetszennyezés-
  és tengerszennyezés-elhárítás, ▌az állampolgárok védelme, ▌az orvosi információs infrastruktúrák kifejlesztése, a mentési feladatok,
  a katasztrófa utáni helyreállítási eljárások
  ), valamint a bűnüldözés támogatása céljából. A kutatás ki fog terjedni a teljes válságkezelési láncra, valamint a társadalmi ellenálló képességre és támogatni fogja az európai vészhelyzeti reagálási képesség megteremtésének támogatásában.

7.6.
     A magánélet és a szabadság védelmének biztosítása többek között az interneten, valamint a biztonság, a kockázat és az irányítás valamennyi területének jobb társadalmi, jogi és erkölcsi megértése

Ahhoz, hogy a magánélethez való emberi jogot a digitális társadalomban
  is
  meg lehessen óvni, beépített adatvédelemmel rendelkező kereteket és technológiákat kell kifejleszteni, amelyek az
  új
  termékek és szolgáltatások
  alapját képezik
  . Olyan technológiák kerülnek majd kidolgozásra, amelyek lehetővé teszik a felhasználók számára személyes adataik és azok harmadik felek általi felhasználásának az ellenőrzését; valamint olyan eszközök, amelyek észlelik és blokkolják az illegális tartalmakat és az adatok megsértését, és on-line védik az emberi jogokat, megakadályozva, hogy az emberek viselkedését illegális keresés és kategorizálás révén egyénileg vagy csoportosan korlátozzák.

Minden új biztonsági megoldásnak és technológiának elfogadhatónak kell lennie a társadalom számára, meg kell felelnie az uniós jognak és a nemzetközi jognak, hatékonynak és arányosnak kell lennie a biztonsági fenyegetések azonosítása és kezelése során. A biztonság társadalmi-gazdasági, kulturális és antropológiai dimenzióinak, a biztonság hiánya okainak, a média és a kommunikáció szerepének és a polgárok felfogásainak jobb megértése éppen ezért alapvető jelentőségű. Az etikai
  és jogi
  kérdéseket, az emberi értékek és az alapvető jogok védelmét,
  továbbá a kockázatokkal és az irányítással összefüggő kérdéseket
  is tárgyalni fogják.

7.7.
     
  A rendszerek szabványosításának és kölcsönös átjárhatóságának növelése, többek között szükséghelyzeti célokra

A jogi szabályozást megelőző és a szabványosítási tevékenységek valamennyi tevékenységi területen támogatást kapnak. Figyelmet fognak szentelni a szabványosítási hiányosságokra és az új generációs eszközökre és technológiákra. A tevékenységi területek összességét átfogó tevékenységek foglalkozni fognak továbbá a rendszerek és szolgáltatások integrációjával és kölcsönös átjárhatóságával is, beleértve olyan szempontokat, mint a kommunikáció, az elosztott architektúrák és az emberi tényezők, többek között szükséghelyzeti célokra.

7.7a.   
  Az Unió külső biztonsági politikáinak a támogatása, többek között konfliktusmegelőzés és békeépítés révén

Az Unió külső biztonsági politikáinak a támogatásához új technológiák, képességek és megoldások szükségesek a polgári védelemtől egészen a humanitárius segélyekig, a határigazgatásig vagy a békefenntartásig és a válság utáni stabilizációig terjedő polgári feladatok terén, a konfliktusmegelőzést, a békeépítést és a közvetítést is ideértve. Ehhez a konfliktusmegoldással, a béke és az igazságosság helyreállításával, a konfliktusokhoz vezető tényezők korai azonosításával, valamint a helyreállító igazságszolgáltatási eljárások hatásával kapcsolatos kutatásokra lesz szükség.

Ehhez elő kell továbbá mozdítani a polgári és katonai képességek interoperabilitását a polgári védelemtől egészen a humanitárius segélyekig, a határigazgatásig vagy a békefenntartásig terjedő polgári feladatok terén. Ennek része lesz a technológiai fejlesztés a kettős felhasználású technológiák érzékeny területén annak érdekében, hogy javuljon a polgári védelmi és a katonai erők, és világszinten a polgári védelmi erők közötti kölcsönös átjárhatóság, valamint hogy fokozódjon a megbízhatóság, hangsúlyosabban figyelembe vegyék a szervezeti, jogi és etikai szempontokat és a kereskedelmi kérdéseket, javuljon az információ bizalmas jellegének és integritásának védelme, valamint garantált legyen minden tranzakció és feldolgozás nyomonkövethetősége. [az előző 7.5. részből átemelt szöveg]

7.8.
     Egyedi megvalósítási szempontok

Bár a
  kutatási és innovációs tevékenységek kizárólag
  a polgári
  alkalmazásokra fognak koncentrálni
  ,
  tekintettel a kettős felhasználású technológiák alkalmazási területeinek létezésére,
  aktívan törekedni kell az Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ) tevékenységeivel való koordinációra az EVÜ-vel való együttműködés – nevezetesen a már létrehozott európai keret-együttműködés égisze alatt történő – erősítése érdekében ▌. A megfelelő uniós ügynökségekkel – pl. a FRONTEX-szel, az EMSA-val,
  az ENISA-val
  és az Europollal – való koordinációs mechanizmusokat is tovább erősítik a belső és a külső biztonság területét érintő uniós programok és szakpolitikák, illetve más uniós kezdeményezések közötti koordináció javítása érdekében.

A biztonság különleges természetére tekintettel különleges megállapodásokat fognak kötni a programozás és a kormányzás vonatkozásában, beleértve az e határozat 9. cikkében említett bizottsággal való megállapodásokat is. A bizalmas vagy egyébként kényes, biztonsági vonatkozású információk védelmet kapnak, és a munkaprogramokban meg lehet határozni a nemzetközi együttműködésre vonatkozó egyedi követelményeket és kritériumokat. Ez tükröződni fog a „Biztonságos társadalmak” programozási és irányítási szabályaiban is (ideértve a komitológiai vonatkozásokat is).

IIIa. RÉSZ

A KIVÁLÓSÁG FOKOZÁSA ÉS A RÉSZVÉTEL ÖSZTÖNZÉSE

[ezt az egész részt a keretrendelethez igazították]

A kutatási és innovációs teljesítmények területén Európában jelentős eltérések tapasztalhatók, amit célirányos intézkedésekkel kell kezelni. Ezen intézkedések a kiválóság és az innováció kibontakoztatását célozzák majd vagy az európai strukturális és beruházási politika keretében létrehozott alapoktól függetlenül, vagy pedig adott esetben az azokkal való szinergiára törekedve és kiegészítve azokat. Ezek egyebek között a következők:

| — | a kiváló kutatóintézmények és a kutatás, fejlesztés és innováció területén alacsony teljesítményt nyújtó régiók együttműködése: az együttműködés célja új kiválósági központok létrehozása (vagy a meglévők színvonalának jelentős emelése) a kutatás, fejlesztés és innováció területén alacsony teljesítményt nyújtó tagállamokban és régiókban. A hangsúly az ilyen intézmények létrehozásának, vagy színvonaluk növelésének és korszerűsítésüknek, egy vezető európai partnerrel való együttműködés által könnyebbé tett előkészítő szakaszára fog helyeződni, amely együttműködés üzleti terv kidolgozásának a támogatását is magában fogja foglalni. A kedvezményezett régióval vagy tagállammal szemben elvárás lesz, hogy részt vállaljon a ráfordításokból (pl. az európai strukturális és beruházási alapokból kapott támogatás keretében). Az üzleti terv minősége alapján a Bizottság további magvető finanszírozást nyújthat a központ létrehozásának első lépéseihez. Megfontolásra tárgyát fogja képezni a kutatás, fejlesztés és innováció területén alacsony teljesítményt nyújtó tagállamokban és régiókban az innovatív klaszterekkel való kapcsolatépítés és a kiválóság elismerése – többek között szakértői értékelés és kiválósági minősítő címek odaítélése révén – azon intézmények esetében, amelyek megfelelnek a nemzetközi normáknak. |
| --- | --- |

—

a kiváló kutatóintézmények és a kutatás, fejlesztés és innováció területén alacsony teljesítményt nyújtó régiók együttműködése: az együttműködés célja új kiválósági központok létrehozása (vagy a meglévők színvonalának jelentős emelése) a kutatás, fejlesztés és innováció területén alacsony teljesítményt nyújtó tagállamokban és régiókban. A hangsúly az ilyen intézmények létrehozásának, vagy színvonaluk növelésének és korszerűsítésüknek, egy vezető európai partnerrel való együttműködés által könnyebbé tett előkészítő szakaszára fog helyeződni, amely együttműködés üzleti terv kidolgozásának a támogatását is magában fogja foglalni. A kedvezményezett régióval vagy tagállammal szemben elvárás lesz, hogy részt vállaljon a ráfordításokból (pl. az európai strukturális és beruházási alapokból kapott támogatás keretében). Az üzleti terv minősége alapján a Bizottság további magvető finanszírozást nyújthat a központ létrehozásának első lépéseihez. Megfontolásra tárgyát fogja képezni a kutatás, fejlesztés és innováció területén alacsony teljesítményt nyújtó tagállamokban és régiókban az innovatív klaszterekkel való kapcsolatépítés és a kiválóság elismerése – többek között szakértői értékelés és kiválósági minősítő címek odaítélése révén – azon intézmények esetében, amelyek megfelelnek a nemzetközi normáknak.

| — | Kutatóintézmények ikerintézményi programjai: Az ikerintézményi kapcsolatok kialakításának az a célja, hogy egy feltörekvő intézményben jelentős mértékben megerősödjön egy adott kutatási terület, mégpedig legalább két, az adott területen nemzetközi szinten vezető intézménnyel kialakított kapcsolatok révén. Támogatásban részesülne a kapcsolatok kialakítását elősegítő intézkedések széles köre (pl. személyzeti csereprogramok, szakértői látogatások, rövid helyszíni vagy virtuális képzések, szakmai találkozók, konferenciákon való részvétel, közös nyári tanfolyam jellegű tevékenységek szervezése, tájékoztatási tevékenységek). |
| --- | --- |

—

Kutatóintézmények ikerintézményi programjai: Az ikerintézményi kapcsolatok kialakításának az a célja, hogy egy feltörekvő intézményben jelentős mértékben megerősödjön egy adott kutatási terület, mégpedig legalább két, az adott területen nemzetközi szinten vezető intézménnyel kialakított kapcsolatok révén. Támogatásban részesülne a kapcsolatok kialakítását elősegítő intézkedések széles köre (pl. személyzeti csereprogramok, szakértői látogatások, rövid helyszíni vagy virtuális képzések, szakmai találkozók, konferenciákon való részvétel, közös nyári tanfolyam jellegű tevékenységek szervezése, tájékoztatási tevékenységek).

| — | Az „EKT tanszékei”: Létrehozzák az „EKT tanszékei” kezdeményezést, hogy a kiemelkedő egyetemi szakembereket olyan intézményekhez vonzzák, amelyek egyértelmű potenciállal rendelkeznek a kiváló kutatást illetően, hogy így segítsék ezen intézményeket potenciáljuk teljes körű kibontakoztatásában és ezáltal a kutatás és innovációz egyenlő feltételeinek az európai kutatási térségben való létrehozásában. Ebbe bele fog tartozni a versenyképes kutatási környezet létrehozásához szükséges intézményi támogatás, és azok a keretfeltételek, amelyek a legkiválóbb kutató tehetségek ezen intézményekbe való vonzásához, megtartásához és képzéséhez szükségesek. Meg kell vizsgálni azt is, hogy milyen szinergiákat lehet kialakítani az Európai Kutatási Tanács által végzett tevékenységekkel, |
| --- | --- |

—

Az „EKT tanszékei”: Létrehozzák az „EKT tanszékei” kezdeményezést, hogy a kiemelkedő egyetemi szakembereket olyan intézményekhez vonzzák, amelyek egyértelmű potenciállal rendelkeznek a kiváló kutatást illetően, hogy így segítsék ezen intézményeket potenciáljuk teljes körű kibontakoztatásában és ezáltal a kutatás és innovációz egyenlő feltételeinek az európai kutatási térségben való létrehozásában. Ebbe bele fog tartozni a versenyképes kutatási környezet létrehozásához szükséges intézményi támogatás, és azok a keretfeltételek, amelyek a legkiválóbb kutató tehetségek ezen intézményekbe való vonzásához, megtartásához és képzéséhez szükségesek. Meg kell vizsgálni azt is, hogy milyen szinergiákat lehet kialakítani az Európai Kutatási Tanács által végzett tevékenységekkel,

| — | Szakpolitikai támogató eszköz: ennek célja a nemzeti/regionális kutatási és innovációs szakpolitikák megtervezésének, megvalósításának és értékelésének a javítása lesz. Az eszköz önkéntes alapon szakértői tanácsadási szolgáltatást fog nyújtani a nemzeti vagy regionális hatóságok részére, és ennek keretében biztosítani fogja az alábbi igények teljesülését: hozzáférés a vonatkozó ismeretekhez, nemzetközi szakértők véleményének kikérése, a legmagasabb szintű módszerek és eszközök alkalmazása, valamint testre szabott tanácsadás. |
| --- | --- |

—

Szakpolitikai támogató eszköz: ennek célja a nemzeti/regionális kutatási és innovációs szakpolitikák megtervezésének, megvalósításának és értékelésének a javítása lesz. Az eszköz önkéntes alapon szakértői tanácsadási szolgáltatást fog nyújtani a nemzeti vagy regionális hatóságok részére, és ennek keretében biztosítani fogja az alábbi igények teljesülését: hozzáférés a vonatkozó ismeretekhez, nemzetközi szakértők véleményének kikérése, a legmagasabb szintű módszerek és eszközök alkalmazása, valamint testre szabott tanácsadás.

| — | Azon kiváló kutatók és innovátorok nemzetközi hálózatokhoz való hozzáférésének támogatása, akik nem vesznek kellően részt az európai és nemzetközi hálózatokban. Ez tartalmazza a tudomány és a technológia területén megvalósított európai együttműködés (COST) keretében nyújtott támogatást. |
| --- | --- |

—

Azon kiváló kutatók és innovátorok nemzetközi hálózatokhoz való hozzáférésének támogatása, akik nem vesznek kellően részt az európai és nemzetközi hálózatokban. Ez tartalmazza a tudomány és a technológia területén megvalósított európai együttműködés (COST) keretében nyújtott támogatást.

| — | A nemzeti kapcsolattartó pontok transznacionális hálózatai adminisztratív és operatív kapacitásának a megerősítése, többek között képzéseken, pénzügyi és technikai segítségnyújtáson keresztül, és ezzel egyidejűleg a nemzeti kapcsolattartó pontok működési keretének, valamint az ezek és a Horizont 2020 végrehajtási szervei közötti információáramlásnak a javítása annak érdekében, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok jobban tudják támogatni a potenciális résztvevőket. |
| --- | --- |

—

A nemzeti kapcsolattartó pontok transznacionális hálózatai adminisztratív és operatív kapacitásának a megerősítése, többek között képzéseken, pénzügyi és technikai segítségnyújtáson keresztül, és ezzel egyidejűleg a nemzeti kapcsolattartó pontok működési keretének, valamint az ezek és a Horizont 2020 végrehajtási szervei közötti információáramlásnak a javítása annak érdekében, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok jobban tudják támogatni a potenciális résztvevőket.

IIIb. RÉSZ

A TUDOMÁNY A TÁRSADALOMMAL ÉS A TÁRSADALOMÉRT

[ezt az egész részt a keretrendelethez igazították]

A cél hatékony együttműködést kiépíteni a tudomány és a társadalom között annak érdekében, hogy új tehetségek lépjenek tudományos pályára, és hogy a tudományos kiválósághoz társadalmi tudatosság és felelősség társuljon.

Az európai tudományos és technológiai rendszer ereje a tehetségek és ötletek – akárhonnan származnak is – kibontakoztatására való képességétől függ. Ez a képesség csak akkor bontakozhat ki, ha a tudomány és a társadalom között gyümölcsöző és kiterjedt párbeszéd és aktív együttműködés alakul ki annak biztosítása érdekében, hogy a tudomány felelősségteljesebb legyen, és lehetőség nyíljon a polgárok érdekei szempontjából megfelelőbb politikák kidolgozására. A modern tudományos kutatás és innováció terén bekövetkező gyors fejlemények fontos etikai, jogi és társadalmi kérdéseket vetettek fel, amelyek hatást gyakorolnak a tudomány és a társadalom közötti kapcsolatra.

A tudomány és a társadalom közötti együttműködés – amelynek célja a tudomány és a technológia társadalmi és politikai támogatásának kiszélesítése minden tagállamban – egyre inkább létfontosságú kérdés, amelynek jelentőségét a jelenlegi gazdasági válság tovább fokozta. A tudománnyal kapcsolatos közberuházásokhoz olyan hatalmas társadalmi és politikai körre van szükség, amelynek tagjai osztják a tudományos értékeket, a tudományos folyamatok tekintetében képzettek és azokban szerepet is vállalnak, továbbá képesek elismerni a tudománynak az ismeretszerzéshez, a társadalomhoz és a gazdasági fejlődéshez való hozzájárulásait.

A tevékenységek középpontjában a következők fognak állni:

| a) | a tudományos és technológiai karrier vonzóvá tétele a fiatalok számára, valamint az iskolák, a kutatóintézetek, az ipar és a civil társadalmi szervezetek közötti fenntartható kölcsönös kapcsolat előmozdítása; |
| --- | --- |

a)

a tudományos és technológiai karrier vonzóvá tétele a fiatalok számára, valamint az iskolák, a kutatóintézetek, az ipar és a civil társadalmi szervezetek közötti fenntartható kölcsönös kapcsolat előmozdítása;

| b) | a nemek közötti egyenlőség ösztönzése mindenekelőtt a kutatóintézmények szervezeti felépítésében és a kutatási tevékenységek tartalmában és tervezésében végrehajtott strukturális változtatások útján; |
| --- | --- |

b)

a nemek közötti egyenlőség ösztönzése mindenekelőtt a kutatóintézmények szervezeti felépítésében és a kutatási tevékenységek tartalmában és tervezésében végrehajtott strukturális változtatások útján;

| c) | a társadalom bevonása a tudományos és innovációs kérdésekbe, szakpolitikákba és tevékenységekbe a polgárok érdekeinek és értékrendjének integrálása, illetve a tevékenységek különböző területein – a társadalmi innovációtól az olyan területekig, mint a bio- és nanotechnológia – elért kutatási és innovációs eredmények minőségének, relevanciájának, társadalmi elfogadhatóságának és fenntarthatóságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

c)

a társadalom bevonása a tudományos és innovációs kérdésekbe, szakpolitikákba és tevékenységekbe a polgárok érdekeinek és értékrendjének integrálása, illetve a tevékenységek különböző területein – a társadalmi innovációtól az olyan területekig, mint a bio- és nanotechnológia – elért kutatási és innovációs eredmények minőségének, relevanciájának, társadalmi elfogadhatóságának és fenntarthatóságának növelése érdekében;

| d) | a közfinanszírozásban részesülő kutatások eredményei rendelkezésre bocsátásának és felhasználásának fejlesztése; |
| --- | --- |

d)

a közfinanszírozásban részesülő kutatások eredményei rendelkezésre bocsátásának és felhasználásának fejlesztése;

| e) | a felelősségteljes kutatás és innováció valamennyi érdekelt fél (kutatók, hatóságok, ipar és civil társadalmi szervezetek) általi előmozdítását célzó irányítás kialakítása, ami figyelembe veszi a társadalom igényeit és szükségleteit; a kutatásra és innovációra vonatkozó etikai keret kidolgozásának előmozdítása; |
| --- | --- |

e)

a felelősségteljes kutatás és innováció valamennyi érdekelt fél (kutatók, hatóságok, ipar és civil társadalmi szervezetek) általi előmozdítását célzó irányítás kialakítása, ami figyelembe veszi a társadalom igényeit és szükségleteit; a kutatásra és innovációra vonatkozó etikai keret kidolgozásának előmozdítása;

| f) | megfelelő és arányos óvintézkedések végrehajtása a kutatási és innovációs tevékenységekben az esetleges környezeti, egészségügyi és biztonsági hatások előrejelzése és felmérése révén; |
| --- | --- |

f)

megfelelő és arányos óvintézkedések végrehajtása a kutatási és innovációs tevékenységekben az esetleges környezeti, egészségügyi és biztonsági hatások előrejelzése és felmérése révén;

| g) | a tudósok, a média és a nyilvánosság közötti kapcsolatok minőségének és hatékonyságának javítása érdekében a tudományos kommunikációval kapcsolatos ismeretek növelése. |
| --- | --- |

g)

a tudósok, a média és a nyilvánosság közötti kapcsolatok minőségének és hatékonyságának javítása érdekében a tudományos kommunikációval kapcsolatos ismeretek növelése.

IV. RÉSZ

A KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT (JRC) NEM NUKLEÁRIS KÖZVETLEN TEVÉKENYSÉGEI

A Közös Kutatóközpont – adott esetben a kutatásban érdekelt, megfelelő nemzeti és regionális felekkel együttműködve – az uniós szakpolitikák tudományos és technikai támogatásával előmozdítja a „Horizont 2020” keretprogram általános célkitűzéseinek és prioritásainak megvalósítását. A JRC a tevékenységei során figyelembe veszi az Európai Kutatási Térség kialakításának célkitűzését szolgáló, vonatkozó regionális, tagállami és uniós szintű kezdeményezéseket.

1.   KIVÁLÓ TUDOMÁNY

A JRC a politikai döntéshozatal tudományos eredményekkel való alátámasztása, ▌valamint a tudomány és a technológia feltörekvő területeinek – feltáró kutatási programok útján is megvalósuló – vizsgálata érdekében végez majd kutatási tevékenységet.

2.   IPARI VEZETŐ SZEREP

A JRC az alábbiak révén fog hozzájárulni az innovációhoz és a versenyképességhez:

| a) | a jövőben is hozzá fog járulni a közvetett kutatások megfelelő eszközei – például az európai innovációs partnerségek, valamint az állami-magán partnerségek és az állami szektoron belüli partnerségek – stratégiai irányvonalához és tudományos programjához. |
| --- | --- |

a)

a jövőben is hozzá fog járulni a közvetett kutatások megfelelő eszközei – például az európai innovációs partnerségek, valamint az állami-magán partnerségek és az állami szektoron belüli partnerségek – stratégiai irányvonalához és tudományos programjához.

| b) | A tudás és technológia átadásának támogatása a különböző kutatási és innovációs eszközökre vonatkozó megfelelő szellemi tulajdonjogi keretek meghatározásával, valamint a tudás és technológia a nagy állami kutatási szervezetek közötti átadásának területén folytatott együttműködés előmozdítása. |
| --- | --- |

b)

A tudás és technológia átadásának támogatása a különböző kutatási és innovációs eszközökre vonatkozó megfelelő szellemi tulajdonjogi keretek meghatározásával, valamint a tudás és technológia a nagy állami kutatási szervezetek közötti átadásának területén folytatott együttműködés előmozdítása.

| c) | Hozzájárulás az űrtechnológiák és -adatok használatának, szabványosításának és érvényesítésének a megkönnyítéséhez, különösen a társadalmi kihívások kezelése céljából. |
| --- | --- |

c)

Hozzájárulás az űrtechnológiák és -adatok használatának, szabványosításának és érvényesítésének a megkönnyítéséhez, különösen a társadalmi kihívások kezelése céljából.

3.   TÁRSADALMI KIHÍVÁSOK

3.1.   Egészség, demográfiai változások és jólét

A JRC-nek az alábbiak révén hozzá kell járulnia az egészséget és a fogyasztóvédelmet célzó uniós jogszabályok támogatását szolgáló módszerek, szabványok és gyakorlatok harmonizációjához:

| a) | Az új technológiák és vegyszerek kockázatainak és lehetőségeinek kiértékelése, beleértve az élelmiszerekben, a takarmányban és a fogyasztói termékekben lévő nanoanyagokat; harmonizált mérési, azonosító és mennyiség-meghatározó módszerek, a toxikológiai veszélyfelmérésre való integrált tesztelő stratégiák és legmodernebb eszközök kifejlesztése és érvényesítése, beleértve az állatkísérletek alternatíváit; a környezetszennyezés egészségügyi hatásainak értékelése. |
| --- | --- |

a)

Az új technológiák és vegyszerek kockázatainak és lehetőségeinek kiértékelése, beleértve az élelmiszerekben, a takarmányban és a fogyasztói termékekben lévő nanoanyagokat; harmonizált mérési, azonosító és mennyiség-meghatározó módszerek, a toxikológiai veszélyfelmérésre való integrált tesztelő stratégiák és legmodernebb eszközök kifejlesztése és érvényesítése, beleértve az állatkísérletek alternatíváit; a környezetszennyezés egészségügyi hatásainak értékelése.

| b) | Az egészségügyi vizsgálatok és szűrési eljárások kifejlesztése és minőségbiztosítása, beleértve a genetikai vizsgálatokat és a rákszűrést. |
| --- | --- |

b)

Az egészségügyi vizsgálatok és szűrési eljárások kifejlesztése és minőségbiztosítása, beleértve a genetikai vizsgálatokat és a rákszűrést.

3.2.   Élelmezésbiztonság, fenntartható mezőgazdaság és erdőgazdálkodás, a tengerekkel és a szárazföldi vizekkel kapcsolatos kutatás, valamint a biogazdaság

A JRC támogatni fogja az európai mezőgazdasági és halászati politikák fejlesztését, alkalmazását és nyomon követését, beleértve az élelmezésbiztonságot és a biogazdaság fejlesztését az alábbiak révén:

| a) | Globális rendszer és eszközök létrehozása a termés előrejelzése és a termények termelékenységének nyomon követése céljából; támogatás a mezőgazdasági árucikkek rövid- és középtávú kilátásainak a javítása érdekében, beleértve az éghajlatváltozás előre jelzett hatásait. |
| --- | --- |

a)

Globális rendszer és eszközök létrehozása a termés előrejelzése és a termények termelékenységének nyomon követése céljából; támogatás a mezőgazdasági árucikkek rövid- és középtávú kilátásainak a javítása érdekében, beleértve az éghajlatváltozás előre jelzett hatásait.

| b) | Hozzájárulás a biotechnológiai innovációhoz és a jobb erőforrás-hatékonysághoz, hogy a technológiai-gazdasági elemzések és modellezés révén „kevesebbel többet termeljünk”. |
| --- | --- |

b)

Hozzájárulás a biotechnológiai innovációhoz és a jobb erőforrás-hatékonysághoz, hogy a technológiai-gazdasági elemzések és modellezés révén „kevesebbel többet termeljünk”.

| c) | Forgatókönyv-modellezés a mezőgazdaság-politikai döntéshozatalra vonatkozóan, és a politikák makro/regionális/mikro szinteken történő hatáselemzése, a „KAP 2020-ig” fejlődő/feltörekvő gazdaságokra gyakorolt hatásának elemzése. |
| --- | --- |

c)

Forgatókönyv-modellezés a mezőgazdaság-politikai döntéshozatalra vonatkozóan, és a politikák makro/regionális/mikro szinteken történő hatáselemzése, a „KAP 2020-ig” fejlődő/feltörekvő gazdaságokra gyakorolt hatásának elemzése.

| d) | a halászat ellenőrzésére és a szabályok betartatására szolgáló módszereknek, valamint a halak és haltermékek nyomon követhetőségének a továbbfejlesztése; megbízható ökoszisztéma-egészségi mutatók és biogazdasági modellek kidolgozása, annak jobb megértése érdekében, hogy a közvetlen emberi tevékenységek (pl. halászat) és a közvetett emberi tevékenységek (pl. éghajlatváltozás) milyen hatással vannak a halállományok dinamikájára és a tengeri környezetre, illetve milyen társadalmi-gazdasági hatásokkal járnak. |
| --- | --- |

d)

a halászat ellenőrzésére és a szabályok betartatására szolgáló módszereknek, valamint a halak és haltermékek nyomon követhetőségének a továbbfejlesztése; megbízható ökoszisztéma-egészségi mutatók és biogazdasági modellek kidolgozása, annak jobb megértése érdekében, hogy a közvetlen emberi tevékenységek (pl. halászat) és a közvetett emberi tevékenységek (pl. éghajlatváltozás) milyen hatással vannak a halállományok dinamikájára és a tengeri környezetre, illetve milyen társadalmi-gazdasági hatásokkal járnak.

3.3.   Biztos, tiszta és hatékony energia

A JRC a „20/20/20” éghajlat-változási és energiaügyi célkitűzésekre fog összpontosítani, valamint az Unió 2050-ig versenyképes, alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra történő áttérésére, az alábbiak technológiai és társadalmi-gazdasági szempontjainak kutatása révén:

| a) | Az energiaellátás biztonsága, különösen ami az Európán kívüli energiaellátási és átviteli rendszerekkel való kapcsolatokat és kölcsönös függést illeti; azon európai primer és külső energiaforrások és infrastruktúrák feltérképezése, amelyektől Európa függ. |
| --- | --- |

a)

Az energiaellátás biztonsága, különösen ami az Európán kívüli energiaellátási és átviteli rendszerekkel való kapcsolatokat és kölcsönös függést illeti; azon európai primer és külső energiaforrások és infrastruktúrák feltérképezése, amelyektől Európa függ.

| b) | Az energia-/villamosenergia-átviteli hálózatok, különösen a transzeurópai energiahálózatok modellezése és szimulációja, az intelligens/szuper hálózati technológiák elemzése és az erőműrendszerek valósidejű szimulációja. |
| --- | --- |

b)

Az energia-/villamosenergia-átviteli hálózatok, különösen a transzeurópai energiahálózatok modellezése és szimulációja, az intelligens/szuper hálózati technológiák elemzése és az erőműrendszerek valósidejű szimulációja.

| c) | Az energiahatékonyság, különösen az energiahatékonyság politikai eszközei eredményét nyomon követő és felmérő módszerek, az energiahatékony technológiák és eszközök, valamint az intelligens energiahálózatok használatának műszaki-gazdasági elemzése. |
| --- | --- |

c)

Az energiahatékonyság, különösen az energiahatékonyság politikai eszközei eredményét nyomon követő és felmérő módszerek, az energiahatékony technológiák és eszközök, valamint az intelligens energiahálózatok használatának műszaki-gazdasági elemzése.

| d) | Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák (beleértve a nukleáris energia biztonságát az Euratom programban), különösen a jövőbe mutató alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák teljesítményének felmérése és jogalkotás előtti kutatása, a fejlődésük és elterjesztésük mozgatóerőinek és akadályainak elemzése és modellezése, a megújuló erőforrások és szűk keresztmetszetek, mint például a kritikus jelentőségű nyersanyagok értékelése az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák szállítási láncában, a stratégiai energiatechnológiai informatikai rendszer (SETIS) és a kapcsolódó tevékenységek folyamatos fejlesztése. |
| --- | --- |

d)

Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák (beleértve a nukleáris energia biztonságát az Euratom programban), különösen a jövőbe mutató alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák teljesítményének felmérése és jogalkotás előtti kutatása, a fejlődésük és elterjesztésük mozgatóerőinek és akadályainak elemzése és modellezése, a megújuló erőforrások és szűk keresztmetszetek, mint például a kritikus jelentőségű nyersanyagok értékelése az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák szállítási láncában, a stratégiai energiatechnológiai informatikai rendszer (SETIS) és a kapcsolódó tevékenységek folyamatos fejlesztése.

3.4.   Intelligens, környezetkímélő és integrált közlekedés

A JRC az alábbiakkal kapcsolatos laboratóriumi tanulmányokon, modellezési és nyomon követési megközelítéseken keresztül támogatni fogja a személyek és áruk biztonságos szállítását célzó versenyképes, intelligens, erőforrás-hatékony és integrált közlekedési rendszer 2050-ig történő megvalósításának célját:

| a) | Stratégiai, alacsony szén-dioxid-kibocsátású közlekedési technológiák minden közlekedési módozatban – beleértve a közúti közlekedés villamosítását és az alternatív üzemanyagokkal hajtott repülőgépeket/hajókat/járműveket –, továbbá a Bizottság belső elszámolóházának továbbfejlesztése a releváns technológiákkal kapcsolatos információk begyűjtése és terjesztése céljából, a nem fosszilis alapú üzemanyagok és energiaforrások elérhetősége és költségei, beleértve a villamosított közúti közlekedés az áramhálózatokra és az áramtermelésre gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

a)

Stratégiai, alacsony szén-dioxid-kibocsátású közlekedési technológiák minden közlekedési módozatban – beleértve a közúti közlekedés villamosítását és az alternatív üzemanyagokkal hajtott repülőgépeket/hajókat/járműveket –, továbbá a Bizottság belső elszámolóházának továbbfejlesztése a releváns technológiákkal kapcsolatos információk begyűjtése és terjesztése céljából, a nem fosszilis alapú üzemanyagok és energiaforrások elérhetősége és költségei, beleértve a villamosított közúti közlekedés az áramhálózatokra és az áramtermelésre gyakorolt hatását.

| b) | Tiszta és hatékony járművek, különösen a harmonizált vizsgálati eljárások meghatározása és az innovatív technológiák értékelése a kibocsátások tekintetében, a hagyományos és alternatív üzemanyagok hatékonysága és biztonsága, jobb módszerek kidolgozása a kibocsátások méréséhez és a környezeti terhelési számításokhoz, a kibocsátások leltárba vételére és nyomon követésére irányuló tevékenységek európai szintű koordinálása és harmonizálása. |
| --- | --- |

b)

Tiszta és hatékony járművek, különösen a harmonizált vizsgálati eljárások meghatározása és az innovatív technológiák értékelése a kibocsátások tekintetében, a hagyományos és alternatív üzemanyagok hatékonysága és biztonsága, jobb módszerek kidolgozása a kibocsátások méréséhez és a környezeti terhelési számításokhoz, a kibocsátások leltárba vételére és nyomon követésére irányuló tevékenységek európai szintű koordinálása és harmonizálása.

| c) | Intelligens mobilitási rendszerek a biztonságos, intelligens és integrált mobilitás eléréséhez, beleértve az új közlekedési rendszerek és komponensek műszaki-gazdasági kiértékelését, alkalmazások a jobb a közlekedés-irányításért és hozzájárulás egy integrált megközelítés megtervezéséhez a közlekedési kereslet és irányítás terén. |
| --- | --- |

c)

Intelligens mobilitási rendszerek a biztonságos, intelligens és integrált mobilitás eléréséhez, beleértve az új közlekedési rendszerek és komponensek műszaki-gazdasági kiértékelését, alkalmazások a jobb a közlekedés-irányításért és hozzájárulás egy integrált megközelítés megtervezéséhez a közlekedési kereslet és irányítás terén.

| d) | Integrált közlekedésbiztonság, különösen eszközök és szolgáltatások nyújtása események és balesetek információinak összegyűjtésére, megosztására és elemzésére a légi, tengeri és szárazföldi közlekedési ágazatokban; a balesetek megelőzésének fokozása elemzések és módközi biztonsági tanulságok révén, hozzájárulva a költségtakarékossághoz és a hatékonyság növeléséhez. |
| --- | --- |

d)

Integrált közlekedésbiztonság, különösen eszközök és szolgáltatások nyújtása események és balesetek információinak összegyűjtésére, megosztására és elemzésére a légi, tengeri és szárazföldi közlekedési ágazatokban; a balesetek megelőzésének fokozása elemzések és módközi biztonsági tanulságok révén, hozzájárulva a költségtakarékossághoz és a hatékonyság növeléséhez.

3.5.   Éghajlatváltozás,
  környezet
  , erőforrás-hatékonyság és nyersanyagok

A JRC hozzá fog járulni Európa környezetkímélőbbé tételéhez, az erőforrás-ellátás biztonságához és a természeti erőforrások globális fenntartható kezeléséhez az alábbiak révén:

| a) | Hozzáférés lehetővé tétele a kölcsönösen átjárható környezeti adatokhoz és információhoz szabványok és kölcsönös átjárhatósági megállapodások, térinformatikai eszközök és innovatív infokommunikációs technológiai infrastruktúrák, például az európai térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) és egyéb uniós és globális kezdeményezések további fejlesztése révén. |
| --- | --- |

a)

Hozzáférés lehetővé tétele a kölcsönösen átjárható környezeti adatokhoz és információhoz szabványok és kölcsönös átjárhatósági megállapodások, térinformatikai eszközök és innovatív infokommunikációs technológiai infrastruktúrák, például az európai térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) és egyéb uniós és globális kezdeményezések további fejlesztése révén.

| b) | A legfontosabb környezeti változók mérése és nyomon követése, valamint a természeti erőforrások állapotának és változásának értékelése mutatók és informatikai rendszerek további kifejlesztésével, amelyek hozzájárulnak a környezeti infrastruktúrához. Ökoszisztéma-szolgáltatások értékelése, beleértve értékbecslésüket és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatásukat. |
| --- | --- |

b)

A legfontosabb környezeti változók mérése és nyomon követése, valamint a természeti erőforrások állapotának és változásának értékelése mutatók és informatikai rendszerek további kifejlesztésével, amelyek hozzájárulnak a környezeti infrastruktúrához. Ökoszisztéma-szolgáltatások értékelése, beleértve értékbecslésüket és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatásukat.

| c) | Integrált modellezési keretrendszer kifejlesztése az olyan tematikus modelleken alapuló fenntarthatósági értékelés céljából, mint például a talaj, a földhasználat, a víz, a levegőminőség, a biológiai sokféleség, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása, az erdőgazdálkodás, a mezőgazdaság, az energia és a közlekedés, érintve az éghajlatváltozás hatásait és az arra adandó válaszokat. |
| --- | --- |

c)

Integrált modellezési keretrendszer kifejlesztése az olyan tematikus modelleken alapuló fenntarthatósági értékelés céljából, mint például a talaj, a földhasználat, a víz, a levegőminőség, a biológiai sokféleség, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása, az erdőgazdálkodás, a mezőgazdaság, az energia és a közlekedés, érintve az éghajlatváltozás hatásait és az arra adandó válaszokat.

| d) | Az uniós fejlesztéspolitikai célok támogatása a technológia átadásának előmozdításával, az alapvető erőforrások (mint az erdők, a talaj, az élelmiszerellátás) nyomon követése, valamint kutatások az éghajlatváltozás hatásainak és az erőforrások használata környezeti hatásainak a korlátozása, továbbá az élelmiszer vagy energia termelésre szánt földekért való versenyben – pl. a biodiverzitás terén – kompromisszumos megoldása céljából. |
| --- | --- |

d)

Az uniós fejlesztéspolitikai célok támogatása a technológia átadásának előmozdításával, az alapvető erőforrások (mint az erdők, a talaj, az élelmiszerellátás) nyomon követése, valamint kutatások az éghajlatváltozás hatásainak és az erőforrások használata környezeti hatásainak a korlátozása, továbbá az élelmiszer vagy energia termelésre szánt földekért való versenyben – pl. a biodiverzitás terén – kompromisszumos megoldása céljából.

| e) | A fenntartható termeléssel és a fogyasztási politikákkal kapcsolatos integrált értékelés, többek között a stratégiai nyersanyagok biztonságos ellátásával, az erőforrás-hatékonysággal, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és tiszta termelési folyamatokkal és technológiákkal, termékek és szolgáltatások fejlesztésével, a fogyasztási mintákkal és a kereskedelemmel kapcsolatban. Az életciklus-elemzés további fejlesztése és a politikai elemzésekbe való integrálása. |
| --- | --- |

e)

A fenntartható termeléssel és a fogyasztási politikákkal kapcsolatos integrált értékelés, többek között a stratégiai nyersanyagok biztonságos ellátásával, az erőforrás-hatékonysággal, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és tiszta termelési folyamatokkal és technológiákkal, termékek és szolgáltatások fejlesztésével, a fogyasztási mintákkal és a kereskedelemmel kapcsolatban. Az életciklus-elemzés további fejlesztése és a politikai elemzésekbe való integrálása.

| f) | Az éghajlatváltozás enyhítése és/vagy az ahhoz való alkalmazkodás lehetőségeinek regionális és globális szintű – az ágazatitól a makrogazdasági szintekig terjedő – mennyiségi modellek kifejlesztésén alapuló integrált hatásbecslése. |
| --- | --- |

f)

Az éghajlatváltozás enyhítése és/vagy az ahhoz való alkalmazkodás lehetőségeinek regionális és globális szintű – az ágazatitól a makrogazdasági szintekig terjedő – mennyiségi modellek kifejlesztésén alapuló integrált hatásbecslése.

3.6.   
  Európa a változó világban –
  inkluzív, innovatív és
  reflektív
  társadalmak

A JRC az alábbi tevékenységekkel fog hozzájárulni az Innovatív Unió ▌és a Globális Európa céljaihoz:

| a) | A kutatás és az innováció mozgatóerőinek és korlátainak átfogó elemzése és egy modellező platform kifejlesztése azok mikro- és makrogazdasági hatásainak értékelése céljából. |
| --- | --- |

a)

A kutatás és az innováció mozgatóerőinek és korlátainak átfogó elemzése és egy modellező platform kifejlesztése azok mikro- és makrogazdasági hatásainak értékelése céljából.

| b) | Az innovatív Unió nyomon követéséhez és megvalósításához eredménytáblákkal, mutatók kifejlesztésével stb. való hozzájárulás, valamint egy nyilvános tájékoztató és felderítő rendszer működtetése, amely tárolja a megfelelő adatokat és információkat. |
| --- | --- |

b)

Az innovatív Unió nyomon követéséhez és megvalósításához eredménytáblákkal, mutatók kifejlesztésével stb. való hozzájárulás, valamint egy nyilvános tájékoztató és felderítő rendszer működtetése, amely tárolja a megfelelő adatokat és információkat.

| c) | Nyilvános információs és felderítő platform működtetése a nemzeti és regionális hatóságok intelligens szakstratégiák kialakításában való segítéséhez, a gazdasági tevékenység területi mintáinak gazdasági elemzése, különösen a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek és a technológiai fejlődésre adott válaszminták változásai terén. |
| --- | --- |

c)

Nyilvános információs és felderítő platform működtetése a nemzeti és regionális hatóságok intelligens szakstratégiák kialakításában való segítéséhez, a gazdasági tevékenység területi mintáinak gazdasági elemzése, különösen a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek és a technológiai fejlődésre adott válaszminták változásai terén.

| d) | A pénzügyi rendszer reformjának a pénzügyi válság kezelését célzó hatékony uniós keretek fenntartásához hozzájáruló ökonometrikus és makrogazdasági elemzése, további módszertani támogatás nyújtása a tagállamok költségvetési pozícióinak nyomon követése érdekében a Stabilitási és Növekedési Paktummal összefüggésben. |
| --- | --- |

d)

A pénzügyi rendszer reformjának a pénzügyi válság kezelését célzó hatékony uniós keretek fenntartásához hozzájáruló ökonometrikus és makrogazdasági elemzése, további módszertani támogatás nyújtása a tagállamok költségvetési pozícióinak nyomon követése érdekében a Stabilitási és Növekedési Paktummal összefüggésben.

| e) | Az európai kutatási térség (EKT) működésének elemzése és bizonyos kulcsfontosságú elemei mozgatóerőinek és akadályainak elemzése (mint például a kutatók mobilitása, a nemzeti kutatási programok megnyitása), és javaslattétel a vonatkozó politikai alternatívákra; továbbra is fontos szerep betöltése az EKT-ban hálózatépítéssel, képzéssel, létesítményeinek és adatbázisainak a tagállami, tagjelölt országbeli és társult országbeli felhasználók számára való megnyitásával. |
| --- | --- |

e)

Az európai kutatási térség (EKT) működésének elemzése és bizonyos kulcsfontosságú elemei mozgatóerőinek és akadályainak elemzése (mint például a kutatók mobilitása, a nemzeti kutatási programok megnyitása), és javaslattétel a vonatkozó politikai alternatívákra; továbbra is fontos szerep betöltése az EKT-ban hálózatépítéssel, képzéssel, létesítményeinek és adatbázisainak a tagállami, tagjelölt országbeli és társult országbeli felhasználók számára való megnyitásával.

| f) | A digitális gazdaság mennyiségi gazdasági elemzésének kidolgozása, kutatások végzése az információs és kommunikációs technológiáknak a digitális társadalom célkitűzéseire gyakorolt hatásaival kapcsolatban; az érzékeny biztonsági kérdések emberek életére gyakorolt hatásainak a tanulmányozása (Digitális Élet). |
| --- | --- |

f)

A digitális gazdaság mennyiségi gazdasági elemzésének kidolgozása, kutatások végzése az információs és kommunikációs technológiáknak a digitális társadalom célkitűzéseire gyakorolt hatásaival kapcsolatban; az érzékeny biztonsági kérdések emberek életére gyakorolt hatásainak a tanulmányozása (Digitális Élet).

3.7.   Biztonságos társadalmak – Európa és polgárai szabadságának és biztonságának védelme

A JRC az alábbi tevékenységekkel fog hozzájárulni a Biztonság és az Uniós polgárság céljaihoz:

| a) | A hangsúlyt a kritikus infrastruktúrák (köztük a globális navigációs rendszerek, a pénzügyi piacok) veszélyeztetettségének feltárására és értékelésére kell helyezni, javítani kell az EU költségvetését célzó csalások elleni küzdelem és a tengeri felügyelet eszközeit; valamint értékelni kell a személyazonosságot érintő technológiák működési teljesítményét (digitális személyazonosság). |
| --- | --- |

a)

A hangsúlyt a kritikus infrastruktúrák (köztük a globális navigációs rendszerek, a pénzügyi piacok) veszélyeztetettségének feltárására és értékelésére kell helyezni, javítani kell az EU költségvetését célzó csalások elleni küzdelem és a tengeri felügyelet eszközeit; valamint értékelni kell a személyazonosságot érintő technológiák működési teljesítményét (digitális személyazonosság).

| b) | A katasztrófák kockázatának csökkentésével, valamint a természeti és ember okozta katasztrófák kezelésével kapcsolatos uniós képesség fejlesztése, különösen globális, több veszélyt figyelembe vevő korai jelzőrendszerek és kockázatkezelő informatikai rendszerek kifejlesztésével, felhasználva a Földmegfigyelései technológiákat. |
| --- | --- |

b)

A katasztrófák kockázatának csökkentésével, valamint a természeti és ember okozta katasztrófák kezelésével kapcsolatos uniós képesség fejlesztése, különösen globális, több veszélyt figyelembe vevő korai jelzőrendszerek és kockázatkezelő informatikai rendszerek kifejlesztésével, felhasználva a Földmegfigyelései technológiákat.

| c) | A globális biztonsági kihívások, mint a terrorizmus és az atomsorompó (vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozása az Euratom programban), a társadalmi-politikai bizonytalanságból és a fertőző betegségekből származó fenyegetettségek értékelése és kezelése eszközeinek folytatódó biztosítása. A kezelendő új területek között van az újonnan jelentkező vagy hibrid fenyegetésekkel – például a nyersanyagokhoz való hozzáféréssel, a kalózkodással, az erőforrások szűkösségével, illetve az azok iránti versennyel és az éghajlatváltozás természeti katasztrófák bekövetkezésére gyakorolt hatásaival – szembeni kiszolgáltatottság és ellenálló képesség. |
| --- | --- |

c)

A globális biztonsági kihívások, mint a terrorizmus és az atomsorompó (vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozása az Euratom programban), a társadalmi-politikai bizonytalanságból és a fertőző betegségekből származó fenyegetettségek értékelése és kezelése eszközeinek folytatódó biztosítása. A kezelendő új területek között van az újonnan jelentkező vagy hibrid fenyegetésekkel – például a nyersanyagokhoz való hozzáféréssel, a kalózkodással, az erőforrások szűkösségével, illetve az azok iránti versennyel és az éghajlatváltozás természeti katasztrófák bekövetkezésére gyakorolt hatásaival – szembeni kiszolgáltatottság és ellenálló képesség.

4.   EGYEDI MEGVALÓSÍTÁSI SZEMPONTOK

A Globális Európa prioritásaival összhangban a JRC megerősíti a tudományos együttműködést a legfontosabb nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal (pl. az ENSZ szervezeteivel, az OECD-vel, az Amerikai Egyesült Államokkal, Japánnal, Oroszországgal, Kínával, Brazíliával, Indiával) a nagy globális dimenziójú területeken, mint például az éghajlatváltozás, az élelmezésbiztonság vagy a nanotechnológiák.
  Ezt az együttműködést szorosan koordinálni kell az Unió és a tagállamok nemzetközi együttműködési tevékenységeivel.

A döntéshozatalnak nyújtott szolgáltatások fejlesztése érdekében a JRC továbbfejleszti az ágazatközi politikai alternatívák elemzésére és előterjesztésére, valamint ezekhez kapcsolódó hatásértékelések elvégzésére való képességét. Ezt a képességet elsősorban az alábbiak megerősítése révén fogják támogatni:

| a) | Modellezés kulcsfontosságú területeken (pl. energia és közlekedés, mezőgazdaság, éghajlat, környezet, gazdaság). A hangsúly egyrészt az ágazati, másrészt az integrált modelleken (a fenntarthatósági értékelésekre vonatkozó modelleken) lesz, továbbá kiterjed a tudományos-technológiai, valamint a gazdasági szempontokra. |
| --- | --- |

a)

Modellezés kulcsfontosságú területeken (pl. energia és közlekedés, mezőgazdaság, éghajlat, környezet, gazdaság). A hangsúly egyrészt az ágazati, másrészt az integrált modelleken (a fenntarthatósági értékelésekre vonatkozó modelleken) lesz, továbbá kiterjed a tudományos-technológiai, valamint a gazdasági szempontokra.

| b) | Előretekintő tanulmányok, amelyek elemzik a tudományos, a technológiai és a társadalmi trendeket és eseményeket, továbbá azt, hogy miként érinthetik ezek a közpolitikát, miként befolyásolhatják az innovációt, erősíthetik a versenyképességet és a fenntartható növekedést. Ez lehetővé teszi, hogy a JRC felhívja a figyelmet azokra a kérdésekre, amelyek a jövőben politikai beavatkozást igényelnek, valamint hogy előre jelezze a fogyasztói igényeket. |
| --- | --- |

b)

Előretekintő tanulmányok, amelyek elemzik a tudományos, a technológiai és a társadalmi trendeket és eseményeket, továbbá azt, hogy miként érinthetik ezek a közpolitikát, miként befolyásolhatják az innovációt, erősíthetik a versenyképességet és a fenntartható növekedést. Ez lehetővé teszi, hogy a JRC felhívja a figyelmet azokra a kérdésekre, amelyek a jövőben politikai beavatkozást igényelnek, valamint hogy előre jelezze a fogyasztói igényeket.

A JRC az európai versenyképességet támogató, horizontális komponensként megerősíti a szabványosítási folyamatok és szabványok támogatását. A tevékenységek közé fog tartozni a szabályozást megelőző kutatás, referenciaanyagok és mérések kidolgozása, valamint a módszertanok harmonizációja. Öt hangsúlyos területet határoztak meg (energia, közlekedés, digitális menetrend, védelem és biztonság [beleértve a nukleáris energia biztonságát az Euratom programban], fogyasztóvédelem). Ezenkívül a JRC továbbra is elő fogja segíteni az általa elért eredmények terjesztését, és támogatást fog nyújtani a szellemi tulajdonjogok kezelésében az EU intézményei és testületei számára.

A JRC magatartástudományi kapacitást fog kialakítani a hatékonyabb szabályozás támogatása érdekében, kiegészítve az olyan kiválasztott területeken folytatott JRC-tevékenységeket, mint a táplálkozástudomány, az energiahatékonyság és a termékpolitikák.

A társadalmi-gazdasági kutatás részét fogja képezni a vonatkozó területeken – úgymint a digitális menetrend, a fenntartható termelés és fogyasztás vagy a közegészségügy terén – folytatott tevékenységeknek.

Annak érdekében, hogy teljesítse küldetését az Unió referenciaközpontjaként, hogy továbbra is fontos szerepet játszhasson az EKT-ban, és hogy új kutatási területekre léphessen be, elengedhetetlen, hogy a JRC rendelkezzen a legmodernebb infrastruktúrával. A JRC tovább folytatja megújító és átalakító programját, hogy biztosítsa az alkalmazandó környezeti és biztonsági szabályozásoknak való megfelelést, és befektet a tudományos infrastruktúrába, beleértve a modellező platformok, valamint az új területeken, mint például a géntesztelésben stb. alkalmazott létesítmények fejlesztését. E beruházásokat a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) ütemtervével szoros összhangban valósítja meg, figyelembe véve a tagállamokban jelenleg meglévő létesítményeket.

---

(1)  A Bizottság ajánlása a szellemi tulajdon kezeléséről a tudásátadás során, valamint az egyetemeknek és más állami kutatószervezeteknek szóló gyakorlati útmutatóról (C(2008)1329, 2008.4.10.).

(2)  Elvben idejének legalább 80 %-át.

(3)  A regionális partnerségek olyan, a társadalmi-gazdasági megtérülés, valamint a kutatók és technikusok képzése és toborzása szempontjából nemzeti vagy regionális jelentőséggel bíró kutatási infrastruktúrák, amelyek páneurópai ESFRI-infrastruktúrák vagy más világszínvonalú kutatási infrastruktúrák elismert partnerei. A regionális partnerségek minőségére – beleértve az általuk nyújtott tudományos szolgáltatást, az irányításukat és a hozzáférésre vonatkozó szabályaikat is – ugyanolyan előírásoknak kell vonatkozniuk, mint a páneurópai kutatási infrastruktúrák minőségére.

(4)  Mivel minden kutatás egyre inkább feldolgozás- és adatintenzívvé válik, minden kutató számára alapvető fontosságú lett a legújabb elektronikus infrastrukturákhoz való hozzáférés. A GÉANT például 40 ország több mint 8000 intézetének 40 millió felhasználóját kapcsolja össze, míg az európai hálózati infrastruktúra a világ legnagyobb kiterjedésű számítástechnikai infrastruktúrája 50 ország több mint 290 állomásával. Az ikt rohamos fejlődése és a hatalmas mennyiségű adat kiszámításának és feldolgozásának a tudományban jelentkező növekvő szükségessége jelentős finanszírozási és szervezési problémákat vet fel a kutatóknak szánt szolgáltatások folyamatos biztosítása tekintetében.

(5)  A tárgyak internetét több területet érintő témaként koordinálják.

(6)  A világűrbe telepített hálózatok is idetartoznak.

(7)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(8)  Az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe történő beruházásról (SET-terv) szóló közleményt (COM(2009)0519) kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum (SEC(2009)1295).

(9)  COM(2007)0723

(10)  
  A Bizottság fehér könyve: Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé, COM(2011)0144 .

(11)  A PricewaterhouseCoopers által készített „fenntarthatósággal kapcsolatos globális üzleti lehetőségek a természeti erőforrások területén (beleértve az energiát, az erdőgazdaságot, a élelmiszeripart és mezőgazdaságot, a vizet és a fémeket)” c. becslés és a WBCSD (2010) Vision 2050: Az Új Üzleti Program, World Business Council for Sustainable Development (Fenntartható Fejlődés Üzleti Világtanács):Genf, URL: Geneva, URL: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf

(12)  COM(2008)0699

(13)  Európai Parlament „Politikai Főosztály, Gazdaság- és tudománypolitika, ökoinnováció – az EU elindítása az erőforrás- és energiahatékony gazdaság útján, Tanulmány és tájékoztató jegyzetek”, 2009. március.

(14)  Ökoinnovációs Megfigyelőközpont „Az ökoinnováció kihívása – Útvonalak az erőforrás-hatékony Európa felé – Éves jelentés, 2010” 2011. május. Tevékenységalapú irányítás:

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelete.

(16)  Az e társadalmi kihívás számára elkülönített költségvetés sérelme nélkül.

(17)  
  C(2008)1329, 2008.4.10.

II. MELLÉKLET

Eredményességi mutatók

A következő táblázat összefoglalja a „Horizont 2020” keretprogram különös célkitűzéseihez kapcsolódó, az eredmények és a hatások értékelése során figyelembe veendő legfontosabb mutatókat,
  amelyek a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtása során még finomíthatók.

1.   I. RÉSZ: A „KIVÁLÓ TUDOMÁNY” ELNEVEZÉSŰ PRIORITÁS

A különös
  célkitűzésekhez kapcsolódó mutatók
  :

Európai Kutatási Tanács

| — | Az Európai Kutatási Tanács által finanszírozott projektek keretében készült azon publikációk részaránya, amelyek
  tudományterületenként
  a legtöbbet idézett 1 %-ba tartoznak |
| --- | --- |

—

Az Európai Kutatási Tanács által finanszírozott projektek keretében készült azon publikációk részaránya, amelyek
  tudományterületenként
  a legtöbbet idézett 1 %-ba tartoznak

Jövőbeni és feltörekvő technológiák

| — | Lektorált, nagy idézettségű szakfolyóiratokban közzétett publikációk |
| --- | --- |

—

Lektorált, nagy idézettségű szakfolyóiratokban közzétett publikációk

| — | Szabadalmi bejelentések é
  s megadott szabadalmak
  a jövőbeli és feltörekvő technológiák területén |
| --- | --- |

—

Szabadalmi bejelentések é
  s megadott szabadalmak
  a jövőbeli és feltörekvő technológiák területén

Marie
  Skłodowska
  –Curie-tevékenységek a készségfejlesztés, a képzés és a szakmai fejlődés terén

| — | Ágazatközi és országhatárokon átívelő kutatóáramlás (beleértve a doktorjelöltekét is) |
| --- | --- |

—

Ágazatközi és országhatárokon átívelő kutatóáramlás (beleértve a doktorjelöltekét is)

Európai kutatási infrastruktúra (beleértve az elektronikus infrastruktúrát is)

| — | Azon kutatók száma, akik
  az uniós
  támogatásnak köszönhetően férnek hozzá
  a kutatási
  infrastruktúrához |
| --- | --- |

—

Azon kutatók száma, akik
  az uniós
  támogatásnak köszönhetően férnek hozzá
  a kutatási
  infrastruktúrához

2.   II. RÉSZ: AZ „IPARI VEZETŐ SZEREP” ELNEVEZÉSŰ PRIORITÁS

A különös célkitűzésekhez kapcsolódó mutatók:

Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén (IKT, nanotechnológia, fejlett anyagok, biotechnológia, korszerű gyártás, világűr)

| — | Szabadalmi bejelentések
  és megadott szabadalmak
  a különböző alap- és ipari technológiák területén |
| --- | --- |

—

Szabadalmi bejelentések
  és megadott szabadalmak
  a különböző alap- és ipari technológiák területén

| — | Az adott vállalkozásnál, illetve a piacon újdonságnak számító innovatív megoldásokat bevezető vállalkozások részaránya a résztvevők között (a bevezetésnek a projekt időtartama alatt vagy legfeljebb három évvel annak végét követően kell megtörténnie) |
| --- | --- |

—

Az adott vállalkozásnál, illetve a piacon újdonságnak számító innovatív megoldásokat bevezető vállalkozások részaránya a résztvevők között (a bevezetésnek a projekt időtartama alatt vagy legfeljebb három évvel annak végét követően kell megtörténnie)

| — | A magán- és a közszféra partnerségében készült közös publikációk száma |
| --- | --- |

—

A magán- és a közszféra partnerségében készült közös publikációk száma

Kockázatfinanszírozáshoz jutás

| — | Az adósságfinanszírozás és a kockázatitőke-befektetések útján mozgósított források teljes összege |
| --- | --- |

—

Az adósságfinanszírozás és a kockázatitőke-befektetések útján mozgósított források teljes összege

| — | A finanszírozott szervezetek száma és a mozgósított magántőke összege |
| --- | --- |

—

A finanszírozott szervezetek száma és a mozgósított magántőke összege

Innováció a kis- és középvállalkozásoknál

| — | A vállalatnál, illetve a piacon újdonságnak számító innovatív megoldásokat bevezető kis- és középvállalkozások részaránya a résztvevők között (a bevezetésnek a projekt időtartama alatt vagy legfeljebb három évvel annak végét követően kell megtörténnie) |
| --- | --- |

—

A vállalatnál, illetve a piacon újdonságnak számító innovatív megoldásokat bevezető kis- és középvállalkozások részaránya a résztvevők között (a bevezetésnek a projekt időtartama alatt vagy legfeljebb három évvel annak végét követően kell megtörténnie)

| — | Növekedés és munkahelyteremtés a részt vevő kkv-kban |
| --- | --- |

—

Növekedés és munkahelyteremtés a részt vevő kkv-kban

3.   III. RÉSZ: A „TÁRSADALMI KIHÍVÁSOK” ELNEVEZÉSŰ PRIORITÁS

A különös célkitűzésekhez kapcsolódó mutatók:

Valamennyi társadalmi kihívás esetében:

| — | Lektorált, nagy idézettségű szakfolyóiratokban a különböző társadalmi kihívások területén közzétett publikációk száma |
| --- | --- |

—

Lektorált, nagy idézettségű szakfolyóiratokban a különböző társadalmi kihívások területén közzétett publikációk száma

| — | Szabadalmi bejelentések
  és megadott szabadalmak
  a „Társadalmi kihívások” különböző területein |
| --- | --- |

—

Szabadalmi bejelentések
  és megadott szabadalmak
  a „Társadalmi kihívások” különböző területein

| — | A prototípusok és teszttevékenységek
  száma |
| --- | --- |

—

A prototípusok és teszttevékenységek
  száma

| — | A magán- és a közszféra partnerségében készült közös publikációk száma |
| --- | --- |

—

A magán- és a közszféra partnerségében készült közös publikációk száma

Ezenkívül az egyes kihívások esetében az előrehaladást a(z) XX/2012/EU rendelet [„Horizont 2020” keretprogram] I. mellékletében részletesen ismertetett különös célkitűzésekhez való hozzájárulás alapján kell mérni.

4.   IV. RÉSZ: A KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT (JRC) NEM NUKLEÁRIS KÖZVETLEN TEVÉKENYSÉGEI

A különös célkitűzésekhez kapcsolódó mutatók:

| — | A Közös Kutatóközpont műszaki és tudományos támogatásának köszönhető konkrét, kézzelfogható hatások száma az európai szakpolitikákban |
| --- | --- |

—

A Közös Kutatóközpont műszaki és tudományos támogatásának köszönhető konkrét, kézzelfogható hatások száma az európai szakpolitikákban

| — | Nagy idézettségű szakfolyóiratokban közzétett, szakértők által értékelt publikációk száma |
| --- | --- |

—

Nagy idézettségű szakfolyóiratokban közzétett, szakértők által értékelt publikációk száma

III. MELLÉKLET

Nyomon követés

A Bizottság nyomon fogja követni a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását, különös tekintettel a következőkre:

| 1. | Hozzájárulás az Európai Kutatási Térség létrehozásához |
| --- | --- |

1.

Hozzájárulás az Európai Kutatási Térség létrehozásához

| 2. | A részvétel kiszélesítése |
| --- | --- |

2.

A részvétel kiszélesítése

| 3. | A kkv-k részvétele |
| --- | --- |

3.

A kkv-k részvétele

| 4. | Társadalom- és bölcsészettudományok |
| --- | --- |

4.

Társadalom- és bölcsészettudományok

| 5. | Tudomány és társadalom |
| --- | --- |

5.

Tudomány és társadalom

| 6. | Nemek |
| --- | --- |

6.

Nemek

| 7. | Nemzetközi együttműködés |
| --- | --- |

7.

Nemzetközi együttműködés

| 8. | Fenntartható fejlődés és éghajlatváltozás, beleértve az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásokra vonatkozó tájékoztatást is |
| --- | --- |

8.

Fenntartható fejlődés és éghajlatváltozás, beleértve az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadásokra vonatkozó tájékoztatást is

| 9. | A felfedezés és a piaci alkalmazás közötti távolság áthidalása |
| --- | --- |

9.

A felfedezés és a piaci alkalmazás közötti távolság áthidalása

| 10. | Digitális menetrend |
| --- | --- |

10.

Digitális menetrend

| 11. | A magánszektor részvétele |
| --- | --- |

11.

A magánszektor részvétele

| 12. | A köz- és a magánszféra partnerségeinek, valamint a közszférabeli partnerségeknek a finanszírozása |
| --- | --- |

12.

A köz- és a magánszféra partnerségeinek, valamint a közszférabeli partnerségeknek a finanszírozása

| 13. | Tájékoztatás és terjesztés |
| --- | --- |

13.

Tájékoztatás és terjesztés

| 14. | Független szakértők részvételi mintái |
| --- | --- |

14.

Független szakértők részvételi mintái

IV. MELLÉKLET

A 8a. cikk (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság által nyújtandó információk

| 1. | Az egyes projektekre vonatkozó, az egyes pályázatok teljes életútjának figyelemmel kísérését lehetővé tevő információk, amelyek különösen az alábbiakra terjednek ki:







  — | a benyújtott pályázatok, |
| --- | --- | --- |

1.

—

a benyújtott pályázatok,

| — | minden egyes pályázat értékelésének eredményei, |
| --- | --- |

—

minden egyes pályázat értékelésének eredményei,

| — | támogatási megállapodások, |
| --- | --- |

—

támogatási megállapodások,

| — | befejezett projektek. |
| --- | --- |

—

befejezett projektek.

| 2. | Az egyes pályázati felhívások eredményeire és a projektek végrehajtására vonatkozó információk, amelyek különösen az alábbiakra terjednek ki:







  — | az egyes felhívások eredménye; |
| --- | --- | --- |

2.

—

az egyes felhívások eredménye;

| — | a támogatási megállapodásokról folytatott tárgyalások eredménye; |
| --- | --- |

—

a támogatási megállapodásokról folytatott tárgyalások eredménye;

| — | a projektek végrehajtása, beleértve a kifizetésekkel kapcsolatos adatokat és a projektek eredményeit. |
| --- | --- |

—

a projektek végrehajtása, beleértve a kifizetésekkel kapcsolatos adatokat és a projektek eredményeit.

| 3. | Tájékoztatás a programok végrehajtásáról, beleértve a keretprogram, az egyedi program, az egyes témák és a JRC szintjén adandó, valamint az egyéb vonatkozó uniós programokkal való szinergiákkal kapcsolatos releváns információkat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tájékoztatás a Horizont 2020 költségvetésének a végrehajtásáról, beleértve a 185. és a 187. jogcímcsoport szerinti kezdeményezésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásokra és kifizetésekre vonatkozó információkat is. |
| --- | --- |

4.

V. MELLÉKLET

A programbizottság formációi

A Horizont 2020 programbizottságának formációi

   (1)

  a 9. cikk (1a) bekezdésének megfelelően a következők:

| 1. | Stratégiai formáció: az egész program végrehajtásának stratégiai áttekintése, összhang a program különböző részei és a több területet érintő kérdések között, beleértve „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” és „A tudomány a társadalommal és a társadalomért” elnevezésű részeket. |
| --- | --- |

1.

Stratégiai formáció: az egész program végrehajtásának stratégiai áttekintése, összhang a program különböző részei és a több területet érintő kérdések között, beleértve „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” és „A tudomány a társadalommal és a társadalomért” elnevezésű részeket.

I. rész – „Kiváló tudomány”:

| 2. | Európai Kutatási Tanács (EKT), jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák (FET) és a Marie Skłodowska-Curie-tevékenységek (MSCA) |
| --- | --- |

2.

Európai Kutatási Tanács (EKT), jövőbeli és kialakulóban lévő technológiák (FET) és a Marie Skłodowska-Curie-tevékenységek (MSCA)

| 3. | Kutatási infrastruktúrák |
| --- | --- |

3.

Kutatási infrastruktúrák

II. rész – „Ipari vezető szerep”:

| 4. | Információs és kommunikációs technológiák (IKT) |
| --- | --- |

4.

Információs és kommunikációs technológiák (IKT)

| 5. | Nanotechnológia, fejlett anyagok, biotechnológia, korszerű gyártás és feldolgozás |
| --- | --- |

5.

Nanotechnológia, fejlett anyagok, biotechnológia, korszerű gyártás és feldolgozás

| 6. | Világűr |
| --- | --- |

6.

Világűr

| 7. | Kkv-k és Kockázatfinanszírozáshoz jutás |
| --- | --- |

7.

Kkv-k és Kockázatfinanszírozáshoz jutás

III. rész – „Társadalmi kihívások”:

| 8. | Egészség, demográfiai változások és jólét |
| --- | --- |

8.

Egészség, demográfiai változások és jólét

| 9. | Élelmezésbiztonság, fenntartható mezőgazdaság és erdőgazdálkodás, a tengerekkel és a belvizekkel kapcsolatos kutatás, valamint a biogazdaság |
| --- | --- |

9.

Élelmezésbiztonság, fenntartható mezőgazdaság és erdőgazdálkodás, a tengerekkel és a belvizekkel kapcsolatos kutatás, valamint a biogazdaság

| 10. | Biztos, tiszta és hatékony energia |
| --- | --- |

10.

Biztos, tiszta és hatékony energia

| 11. | Intelligens, környezetkímélő és integrált közlekedés |
| --- | --- |

11.

Intelligens, környezetkímélő és integrált közlekedés

| 12. | Éghajlatváltozás, környezet, erőforrás-hatékonyság és nyersanyagok |
| --- | --- |

12.

Éghajlatváltozás, környezet, erőforrás-hatékonyság és nyersanyagok

| 13. | Európa a változó világban – inkluzív, innovatív és reflektív társadalmak |
| --- | --- |

13.

Európa a változó világban – inkluzív, innovatív és reflektív társadalmak

| 14. | Biztonságos társadalmak – Európa és polgárai szabadságának és biztonságának védelme |
| --- | --- |

14.

Biztonságos társadalmak – Európa és polgárai szabadságának és biztonságának védelme

---

(1)  A program végrehajtásának elősegítése céljából a Bizottság a programbizottság menetrendben meghatározott minden ülésekor, a megállapított iránymutatásokkal összhangban, tagállamonként egy képviselő, valamint – olyan napirendi pontok esetében, amelyeknél valamely tagállam szakértőt kíván igénybe venni – tagállamonként egy szakértő/tanácsadó költségeit megtéríti.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/380 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/380

---

P7_TA(2013)0505

Európai statisztikák ***I

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/59)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0167),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0101/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0101/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a spanyol képviselőház és a spanyol szenátus, valamint az osztrák szövetségi tanács által a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a spanyol képviselőház és a spanyol szenátus, valamint az osztrák szövetségi tanács által a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettek az Európai Központi Bank 2012. november 6-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettek az Európai Központi Bank 2012. november 6-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0436/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0436/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 374., 2012.12.4., 2. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0084

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az európai statisztikákról szóló 223/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT- és Svájc-vonatkozású szöveg)

[Módosítás 43]

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az európai statisztikai rendszer mint partnerség többek között a rendszer irányításának javításával általánosságban sikeresen megszilárdította a jó minőségű
  , szabályozott és megbízható
  európai statisztikák fejlesztését, előállítását és terjesztését biztosító tevékenységeit. |
| --- | --- |

(1)

Az európai statisztikai rendszer mint partnerség többek között a rendszer irányításának javításával általánosságban sikeresen megszilárdította a jó minőségű
  , szabályozott és megbízható
  európai statisztikák fejlesztését, előállítását és terjesztését biztosító tevékenységeit.

| (2) | ▌ Azonban
  hiányosságokat
  azonosítottak, különös tekintettel a statisztikai minőségirányítási keretre.
  Ezek a hiányosságok rávilágítottak arra, hogy biztosítani kell a statisztikai hatóságok esetleges nemzeti és uniós szintű politikai nyomástól való függetlenségét. |
| --- | --- |

(2)

▌ Azonban
  hiányosságokat
  azonosítottak, különös tekintettel a statisztikai minőségirányítási keretre.
  Ezek a hiányosságok rávilágítottak arra, hogy biztosítani kell a statisztikai hatóságok esetleges nemzeti és uniós szintű politikai nyomástól való függetlenségét.

| (3) | A Bizottság „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című 2011. április 15-i közleményében e hiányosságok kezelését
  és az európai statisztikai rendszer irányításának megerősítését
  célzó fellépést javasolt. Különösen javasolta a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) célzott módosítását. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság „Az európai statisztikák szilárd minőségirányítása felé” című 2011. április 15-i közleményében e hiányosságok kezelését
  és az európai statisztikai rendszer irányításának megerősítését
  célzó fellépést javasolt. Különösen javasolta a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) célzott módosítását.

| (4) | 2011. június 20-i következtetéseiben a Tanács üdvözölte a Bizottság kezdeményezését és hangsúlyozta az európai statisztikai rendszer irányítása és hatékonysága folyamatos javításának jelentőségét. |
| --- | --- |

(4)

2011. június 20-i következtetéseiben a Tanács üdvözölte a Bizottság kezdeményezését és hangsúlyozta az európai statisztikai rendszer irányítása és hatékonysága folyamatos javításának jelentőségét.

| (5) | Ezenfelül figyelembe kell venni az uniós gazdaságirányítási kerettel összefüggő közelmúltbeli fejleményeknek a statisztika területére gyakorolt hatását, különösen a statisztikai függetlenséghez kapcsolódó vonatkozásokat, például az átlátható személyzeti felvételi és elbocsátási gyakorlatot, a költségvetési előirányzatokat és az adatok közzétételét megelőzően kidolgozott ütemterveket, amint az az 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) szerepel, valamint a nemzeti költségvetési szabályok végrehajtásának monitoringjáért felelős szervek működési autonómiájával kapcsolatos követelményekhez fűződő vonatkozásokat, amint az a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) szerepel. |
| --- | --- |

(5)

Ezenfelül figyelembe kell venni az uniós gazdaságirányítási kerettel összefüggő közelmúltbeli fejleményeknek a statisztika területére gyakorolt hatását, különösen a statisztikai függetlenséghez kapcsolódó vonatkozásokat, például az átlátható személyzeti felvételi és elbocsátási gyakorlatot, a költségvetési előirányzatokat és az adatok közzétételét megelőzően kidolgozott ütemterveket, amint az az 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) szerepel, valamint a nemzeti költségvetési szabályok végrehajtásának monitoringjáért felelős szervek működési autonómiájával kapcsolatos követelményekhez fűződő vonatkozásokat, amint az a 473/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) szerepel.

| (6) | A szakmai függetlenséghez kapcsolódó
  vonatkozások
  , például az átlátható személyzeti felvételi és elbocsátási gyakorlatok, a költségvetési előirányzatok és az adatok közzétételét megelőzően kidolgozott ütemtervek
  azonban nem korlátozódhatnak a költségvetési felügyeleti rendszer és a túlzott hiány esetén követendő eljárás céljára előállított statisztikákra, hanem az európai statisztikai rendszer által fejlesztett, előállított és terjesztett valamennyi európai statisztikára alkalmazandók. |
| --- | --- |

(6)

A szakmai függetlenséghez kapcsolódó
  vonatkozások
  , például az átlátható személyzeti felvételi és elbocsátási gyakorlatok, a költségvetési előirányzatok és az adatok közzétételét megelőzően kidolgozott ütemtervek
  azonban nem korlátozódhatnak a költségvetési felügyeleti rendszer és a túlzott hiány esetén követendő eljárás céljára előállított statisztikákra, hanem az európai statisztikai rendszer által fejlesztett, előállított és terjesztett valamennyi európai statisztikára alkalmazandók.

| (6a) | Az európai statisztikák minőségét és a tényeken alapuló döntéshozatalra vonatkozó relevanciáját folyamatosan felül kell vizsgálni, többek között értékelve, hogy milyen hozzáadott értékkel rendelkeznek az Európa 2020 stratégiának az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményben rögzített célkitűzései megvalósítása tekintetében, ideértve a növekedést, a foglalkoztatást és a szociális gazdaságot érintő célkitűzéseket. Szükség esetén az európai statisztikák körét ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(6a)

Az európai statisztikák minőségét és a tényeken alapuló döntéshozatalra vonatkozó relevanciáját folyamatosan felül kell vizsgálni, többek között értékelve, hogy milyen hozzáadott értékkel rendelkeznek az Európa 2020 stratégiának az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című 2010. március 3-i bizottsági közleményben rögzített célkitűzései megvalósítása tekintetében, ideértve a növekedést, a foglalkoztatást és a szociális gazdaságot érintő célkitűzéseket. Szükség esetén az európai statisztikák körét ki kell igazítani.

| (7) | Ezenfelül a statisztikai hatóságok szakmai függetlenségének
  és a jó minőségű statisztikai adatok biztosításának
  szükséges feltétele az évente vagy többévente előirányzott és a statisztikai igények kielégítéséhez elérhető megfelelő források megléte. |
| --- | --- |

(7)

Ezenfelül a statisztikai hatóságok szakmai függetlenségének
  és a jó minőségű statisztikai adatok biztosításának
  szükséges feltétele az évente vagy többévente előirányzott és a statisztikai igények kielégítéséhez elérhető megfelelő források megléte.

| (8) | E célból meg kell erősíteni a statisztikai hatóságok szakmai függetlenségét,
  Unió-szerte alkalmazandó
  minimumstandardokat kell
  biztosítani, valamint egyedi garanciákat kell nyújtani
  a nemzeti statisztikai hivatalok (NSH-k)
  vezetői
  számára ▌a statisztikai feladatok elvégzése, a szervezetirányítás és a forráselosztás terén.
  Az NSH-k vezetőire vonatkozó személyzeti felvételi eljárásoknak átláthatóknak kell lenniük, és kizárólag szakmai kritériumokon kell alapulniuk, kellő figyelmet fordítva az esélyegyenlőségre és különösen a nemek egyensúlyára. Ennek céljából a nemzeti parlamenteknek is teljes körűen szerepet kell vállalniuk, és adott esetben, a nemzeti joggal összhangban elő kell mozdítaniuk a statisztikák készítőinek függetlenségét, valamint növelniük kell a statisztikai politika demokratikus elszámoltathatóságát. |
| --- | --- |

(8)

E célból meg kell erősíteni a statisztikai hatóságok szakmai függetlenségét,
  Unió-szerte alkalmazandó
  minimumstandardokat kell
  biztosítani, valamint egyedi garanciákat kell nyújtani
  a nemzeti statisztikai hivatalok (NSH-k)
  vezetői
  számára ▌a statisztikai feladatok elvégzése, a szervezetirányítás és a forráselosztás terén.
  Az NSH-k vezetőire vonatkozó személyzeti felvételi eljárásoknak átláthatóknak kell lenniük, és kizárólag szakmai kritériumokon kell alapulniuk, kellő figyelmet fordítva az esélyegyenlőségre és különösen a nemek egyensúlyára. Ennek céljából a nemzeti parlamenteknek is teljes körűen szerepet kell vállalniuk, és adott esetben, a nemzeti joggal összhangban elő kell mozdítaniuk a statisztikák készítőinek függetlenségét, valamint növelniük kell a statisztikai politika demokratikus elszámoltathatóságát.

| (8a) | Miközben a hiteles európai statisztikákhoz a statisztikusok részéről szilárd szakmai függetlenségre van szükség, az európai statisztikáknak reagálniuk kell a politikai szükségletekre, és statisztikai támogatást kellene nyújtaniuk az új nemzeti és uniós szintű szakpolitikai kezdeményezésekhez. |
| --- | --- |

(8a)

Miközben a hiteles európai statisztikákhoz a statisztikusok részéről szilárd szakmai függetlenségre van szükség, az európai statisztikáknak reagálniuk kell a politikai szükségletekre, és statisztikai támogatást kellene nyújtaniuk az új nemzeti és uniós szintű szakpolitikai kezdeményezésekhez.

| (8b) | Az Eurostat függetlenségét erősíteni és – hatékony parlamenti vizsgálat és ellenőrzés révén – biztosítani kell. |
| --- | --- |

(8b)

Az Eurostat függetlenségét erősíteni és – hatékony parlamenti vizsgálat és ellenőrzés révén – biztosítani kell.

| (9) | Ezenfelül tisztázni kell az NSH-k
  európai statisztikai rendszeren keresztül előállított statisztikákkal kapcsolatban
  meglévő koordinációs szerepének hatályát, hogy
  nemzeti szinten
  biztosítani lehessen
  az európai statisztikai rendszer keretén belüli
  statisztikai tevékenységek, többek között a minőségirányítás hatékonyabb koordinációját
  , kellően figyelembe véve a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) által végzett statisztikai tevékenységeket
  .
  Az NSH-k és az Eurostat között folyamatban lévő koordináció és együttműködés szintén fontos része a statisztikai tevékenységek európai statisztikai rendszeren belüli hatékony koordinálásának. Az európai statisztikáknak az európai statisztikai rendszer és a KBER irányítási struktúrái és statisztikai munkaprogramjai keretében történő kidolgozása, előállítása és terjesztése során tiszteletben kell tartani a KBER intézményi különválasztását és a központi bankok függetlenségét. |
| --- | --- |

(9)

Ezenfelül tisztázni kell az NSH-k
  európai statisztikai rendszeren keresztül előállított statisztikákkal kapcsolatban
  meglévő koordinációs szerepének hatályát, hogy
  nemzeti szinten
  biztosítani lehessen
  az európai statisztikai rendszer keretén belüli
  statisztikai tevékenységek, többek között a minőségirányítás hatékonyabb koordinációját
  , kellően figyelembe véve a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) által végzett statisztikai tevékenységeket
  .
  Az NSH-k és az Eurostat között folyamatban lévő koordináció és együttműködés szintén fontos része a statisztikai tevékenységek európai statisztikai rendszeren belüli hatékony koordinálásának. Az európai statisztikáknak az európai statisztikai rendszer és a KBER irányítási struktúrái és statisztikai munkaprogramjai keretében történő kidolgozása, előállítása és terjesztése során tiszteletben kell tartani a KBER intézményi különválasztását és a központi bankok függetlenségét.

| (10) | A statisztikai hatóságok és a válaszadók terheinek csökkentése érdekében az NSH-k és más nemzeti hatóságok számára lehetővé kell tenni a közigazgatási nyilvántartásokhoz – köztük az elektronikus úton kitöltött nyilvántartásokhoz – való azonnali és ingyenes hozzáférést, illetve azok ugyanilyen felhasználását, valamint e nyilvántartások integrálását a statisztikákba. |
| --- | --- |

(10)

A statisztikai hatóságok és a válaszadók terheinek csökkentése érdekében az NSH-k és más nemzeti hatóságok számára lehetővé kell tenni a közigazgatási nyilvántartásokhoz – köztük az elektronikus úton kitöltött nyilvántartásokhoz – való azonnali és ingyenes hozzáférést, illetve azok ugyanilyen felhasználását, valamint e nyilvántartások integrálását a statisztikákba.

| (10a) | Az európai statisztikáknak könnyen összehasonlíthatóknak és hozzáférhetőknek kell lenniük, valamint kellő időben és rendszeresen frissíteni kell őket annak biztosítása érdekében, hogy az uniós politikák és finanszírozási kezdeményezések teljes mértékben figyelembe vegyék az Unión belüli fejleményeket, különös tekintettel a gazdasági válság következményeire. |
| --- | --- |

(10a)

Az európai statisztikáknak könnyen összehasonlíthatóknak és hozzáférhetőknek kell lenniük, valamint kellő időben és rendszeresen frissíteni kell őket annak biztosítása érdekében, hogy az uniós politikák és finanszírozási kezdeményezések teljes mértékben figyelembe vegyék az Unión belüli fejleményeket, különös tekintettel a gazdasági válság következményeire.

| (11) | Továbbá az NSH-kkal korai szakaszban egyeztetni kell a statisztikai célra esetlegesen adatokkal szolgáló új közigazgatási nyilvántartások kialakításáról és a meglévő közigazgatási források tervezett módosításáról, illetve megszüntetéséről. Az adminisztratív adatok tulajdonosainak a vonatkozó metaadatokat is az NSH-k rendelkezésére kell bocsátaniuk, valamint az NSH-knak koordinálniuk kell a statisztikai adatszolgáltatás szempontjából lényeges közigazgatási nyilvántartásokra vonatkozó szabványosításai tevékenységeket. |
| --- | --- |

(11)

Továbbá az NSH-kkal korai szakaszban egyeztetni kell a statisztikai célra esetlegesen adatokkal szolgáló új közigazgatási nyilvántartások kialakításáról és a meglévő közigazgatási források tervezett módosításáról, illetve megszüntetéséről. Az adminisztratív adatok tulajdonosainak a vonatkozó metaadatokat is az NSH-k rendelkezésére kell bocsátaniuk, valamint az NSH-knak koordinálniuk kell a statisztikai adatszolgáltatás szempontjából lényeges közigazgatási nyilvántartásokra vonatkozó szabványosításai tevékenységeket.

| (12) | Az európai statisztikák előállításához felhasznált valamennyi bizalmas adat esetén alkalmazandó közös elvek és iránymutatások értelmében biztosítani kell a közigazgatási nyilvántartásokból származó adatok bizalmas kezelését. Létre kell hozni
  és közzé kell tenni
  továbbá az ilyen adatokra alkalmazandó minőségértékelési
  és átláthatóságértékelési
  kereteket. |
| --- | --- |

(12)

Az európai statisztikák előállításához felhasznált valamennyi bizalmas adat esetén alkalmazandó közös elvek és iránymutatások értelmében biztosítani kell a közigazgatási nyilvántartásokból származó adatok bizalmas kezelését. Létre kell hozni
  és közzé kell tenni
  továbbá az ilyen adatokra alkalmazandó minőségértékelési
  és átláthatóságértékelési
  kereteket.

| (12a) | Minden felhasználónak ugyanabban az időpontban ugyanazokhoz az adatokhoz kell hozzáférnie, és a tilalmakat szigorúan be kell tartani. Az NSH-knak ütemterveket kell megállapítaniuk az időszakos adatok közzétételére. |
| --- | --- |

(12a)

Minden felhasználónak ugyanabban az időpontban ugyanazokhoz az adatokhoz kell hozzáférnie, és a tilalmakat szigorúan be kell tartani. Az NSH-knak ütemterveket kell megállapítaniuk az időszakos adatok közzétételére.

| (13) | Az európai statisztikák minősége és a felhasználók bizalma megerősíthető azáltal, hogy a nemzeti kormányok is felelősséget vállalnak az európai statisztika gyakorlati kódexének
  szigorú
  alkalmazásáért. E célból
  az egyes tagállamokban a nemzeti sajátosságok figyelembevételével létrehozott,
  „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” (Kötelezettségvállalás) című
  dokumentumba
  konkrét
  kormányzati
  kötelezettségvállalásokat kell
  belefoglalni
  a
  gyakorlati kódexben foglalt statisztikai alapelvek
  végrehajtására
  vonatkozóan. Ez a kötelezettségvállalás a jó minőség biztosítására irányuló nemzeti kereteket foglalhat magában,
  ideértve az önértékelést, a javító intézkedéseket
  és az ellenőrző mechanizmusokat
  is. |
| --- | --- |

(13)

Az európai statisztikák minősége és a felhasználók bizalma megerősíthető azáltal, hogy a nemzeti kormányok is felelősséget vállalnak az európai statisztika gyakorlati kódexének
  szigorú
  alkalmazásáért. E célból
  az egyes tagállamokban a nemzeti sajátosságok figyelembevételével létrehozott,
  „Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért” (Kötelezettségvállalás) című
  dokumentumba
  konkrét
  kormányzati
  kötelezettségvállalásokat kell
  belefoglalni
  a
  gyakorlati kódexben foglalt statisztikai alapelvek
  végrehajtására
  vonatkozóan. Ez a kötelezettségvállalás a jó minőség biztosítására irányuló nemzeti kereteket foglalhat magában,
  ideértve az önértékelést, a javító intézkedéseket
  és az ellenőrző mechanizmusokat
  is.

| (13a) | A Bizottság (Eurostat) weboldalán lehetővé kell tenni a teljes körű, felhasználóbarát adatsorokhoz való egyszerű hozzáférést. Az időszakos frissítéseknek lehetőség szerint éves és havi alapon kell információt nyújtaniuk az egyes tagállamokról. |
| --- | --- |

(13a)

A Bizottság (Eurostat) weboldalán lehetővé kell tenni a teljes körű, felhasználóbarát adatsorokhoz való egyszerű hozzáférést. Az időszakos frissítéseknek lehetőség szerint éves és havi alapon kell információt nyújtaniuk az egyes tagállamokról.

| (14) | Mivel a nagyfokú függetlenség biztosítása érdekében az európai statisztikák előállításának hosszú távú működési és pénzügyi tervezésen kell alapulnia, az európai statisztikai programnak a többéves pénzügyi keret időszakával azonos időszakra kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

(14)

Mivel a nagyfokú függetlenség biztosítása érdekében az európai statisztikák előállításának hosszú távú működési és pénzügyi tervezésen kell alapulnia, az európai statisztikai programnak a többéves pénzügyi keret időszakával azonos időszakra kell vonatkoznia.

| (15) | A 223/2009/EK rendelet az abban szereplő egyes rendelkezések végrehajtására vonatkozó hatásköröket ruház a Bizottságra
  , összhangban az 1999/468/EK tanácsi határozattal

   (6)

  . Az 1999/468/EK határozatot hatályon kívül helyező 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (7) hatálybalépésének eredményeként ▌a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni
  az új jogi kerettel, és ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendelettel összhangban kell gyakorolni. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezek a végrehajtási aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra vagy az adatszolgáltató egységekre.


  ▌ |
| --- | --- |

(15)

A 223/2009/EK rendelet az abban szereplő egyes rendelkezések végrehajtására vonatkozó hatásköröket ruház a Bizottságra
  , összhangban az 1999/468/EK tanácsi határozattal

   (6)

  . Az 1999/468/EK határozatot hatályon kívül helyező 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (7) hatálybalépésének eredményeként ▌a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni
  az új jogi kerettel, és ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU rendelettel összhangban kell gyakorolni. A Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezek a végrehajtási aktusok ne rójanak jelentős adminisztratív többletterhet a tagállamokra vagy az adatszolgáltató egységekre.

▌

| (19) | Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelme vagy hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(19)

Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelme vagy hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (20) | Konzultációra került sor az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságával. |
| --- | --- |

(20)

Konzultációra került sor az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságával.

| (20a) | A 223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(20a)

A 223/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 223/2009/EK rendelet módosítása

A 223/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | »szakmai függetlenség«: a statisztikákat független módon kell fejleszteni, előállítani és közzétenni, különösen az alkalmazandó technikák, definíciók, módszertanok és források kiválasztását, valamint az időzítést és a terjesztés valamennyi formájának tartalmát illetően,
  és hogy ezeket a feladatokat
  mindenféle politikai vagy egyéb érdekcsoport, illetve uniós vagy nemzeti hatóság nyomásától mentesen
  kell elvégezni
  ;” |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

»szakmai függetlenség«: a statisztikákat független módon kell fejleszteni, előállítani és közzétenni, különösen az alkalmazandó technikák, definíciók, módszertanok és források kiválasztását, valamint az időzítést és a terjesztés valamennyi formájának tartalmát illetően,
  és hogy ezeket a feladatokat
  mindenféle politikai vagy egyéb érdekcsoport, illetve uniós vagy nemzeti hatóság nyomásától mentesen
  kell elvégezni
  ;”

| 2. | A 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   E tekintetben az egyes tagállamok által az európai statisztikák
  e rendelet szerinti, nemzeti szintű
  fejlesztése, előállítása és közzététele érdekében e rendelet értelmében ▌végzett valamennyi tevékenység összehangolásáért felelős szervként kijelölt nemzeti statisztikai hatóság (a továbbiakban: NSH) látja el a kizárólagos kapcsolattartó szerepét a Bizottság (Eurostat) felé a statisztikával kapcsolatos ügyekben.
  Az NSH koordinációs szerepének az
  európai statisztikai rendszerben részt vevő összes többi nemzeti hatóság által e rendelet értelmében készített
  európai statisztikák fejlesztésért, előállításáért és terjesztéséért felelős valamennyi egyéb nemzeti hatóságra ki kell terjednie. Az NSH különösen felel a nemzeti szintű statisztikai programozásért és jelentéstételért, minőség-ellenőrzésért,
  világos
  módszertanért, adattovábbításért és az európai statisztikai rendszer statisztikai tevékenységeiről folytatott kommunikációért.
  Az NSH-nak és az adott nemzeti központi banknak – mint a KBER statisztikai munkaprogramját végrehajtó KBER-tagnak – együtt kell működniük egymással az európai statisztikai rendszer és a KBER számára közös, európai statisztikákat érintő kérdésekben annak biztosítása érdekében, hogy saját hatásköreiken belül teljes körű és koherens európai statisztikákat készítsenek az európai statisztikai rendszeren és a KBER-en keresztül.” |
| --- | --- |

2.

A 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E tekintetben az egyes tagállamok által az európai statisztikák
  e rendelet szerinti, nemzeti szintű
  fejlesztése, előállítása és közzététele érdekében e rendelet értelmében ▌végzett valamennyi tevékenység összehangolásáért felelős szervként kijelölt nemzeti statisztikai hatóság (a továbbiakban: NSH) látja el a kizárólagos kapcsolattartó szerepét a Bizottság (Eurostat) felé a statisztikával kapcsolatos ügyekben.

Az NSH koordinációs szerepének az
  európai statisztikai rendszerben részt vevő összes többi nemzeti hatóság által e rendelet értelmében készített
  európai statisztikák fejlesztésért, előállításáért és terjesztéséért felelős valamennyi egyéb nemzeti hatóságra ki kell terjednie. Az NSH különösen felel a nemzeti szintű statisztikai programozásért és jelentéstételért, minőség-ellenőrzésért,
  világos
  módszertanért, adattovábbításért és az európai statisztikai rendszer statisztikai tevékenységeiről folytatott kommunikációért.
  Az NSH-nak és az adott nemzeti központi banknak – mint a KBER statisztikai munkaprogramját végrehajtó KBER-tagnak – együtt kell működniük egymással az európai statisztikai rendszer és a KBER számára közös, európai statisztikákat érintő kérdésekben annak biztosítása érdekében, hogy saját hatásköreiken belül teljes körű és koherens európai statisztikákat készítsenek az európai statisztikai rendszeren és a KBER-en keresztül.”

| 3. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:


  „5a. cikk




  Az NSH-k vezetői és a többi nemzeti hatóság statisztikákért felelős vezetői


  (1)   Saját nemzeti statisztikai rendszerükön belül
  a tagállamok biztosítják az e rendeletben rögzített feladatok ellátásáért felelős tisztviselők szakmai függetlenségét
  . ▌
  (2)   
  E célból
  az NSK-k
  vezetői:










  a) | kizárólagos felelősséggel bírnak a folyamatokra, statisztikai módszerekre, szabványokra és eljárásokra, valamint az NSH által kidolgozott, előállított és terjesztett európai statisztikai közlemények és kiadványok tartalmára és időzítésére vonatkozó döntéshozatal tekintetében; |
| --- | --- | --- |

3.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„5a. cikk

Az NSH-k vezetői és a többi nemzeti hatóság statisztikákért felelős vezetői

(1)   Saját nemzeti statisztikai rendszerükön belül
  a tagállamok biztosítják az e rendeletben rögzített feladatok ellátásáért felelős tisztviselők szakmai függetlenségét
  . ▌

(2)   
  E célból
  az NSK-k
  vezetői:

a)

kizárólagos felelősséggel bírnak a folyamatokra, statisztikai módszerekre, szabványokra és eljárásokra, valamint az NSH által kidolgozott, előállított és terjesztett európai statisztikai közlemények és kiadványok tartalmára és időzítésére vonatkozó döntéshozatal tekintetében;

| b) | felhatalmazást kapnak arra, hogy az NSH belső irányításával kapcsolatos valamennyi kérdésben határozzanak; |
| --- | --- |

b)

felhatalmazást kapnak arra, hogy az NSH belső irányításával kapcsolatos valamennyi kérdésben határozzanak;

| c) | statisztikai feladataik ellátása során független módon járnak el, és semmilyen kormánytól vagy intézménytől, szervtől, hivataltól vagy más szervezettől nem kérnek, illetve nem fogadnak el utasítást; |
| --- | --- |

c)

statisztikai feladataik ellátása során független módon járnak el, és semmilyen kormánytól vagy intézménytől, szervtől, hivataltól vagy más szervezettől nem kérnek, illetve nem fogadnak el utasítást;

| d) | felelősek az NSH statisztikai tevékenységeiért és költségvetésének végrehajtásáért; |
| --- | --- |

d)

felelősek az NSH statisztikai tevékenységeiért és költségvetésének végrehajtásáért;

| e) | éves jelentést adnak közre, és adott esetben észrevételeket tesznek az NSH statisztikai tevékenységeivel kapcsolatos költségvetési előirányzatokat érintően; |
| --- | --- |

e)

éves jelentést adnak közre, és adott esetben észrevételeket tesznek az NSH statisztikai tevékenységeivel kapcsolatos költségvetési előirányzatokat érintően;

| f) | koordinálják az 5. cikk értelmében az európai statisztikák fejlesztésében, előállításában és terjesztésében közreműködő valamennyi nemzeti hatóság statisztikai tevékenységét; |
| --- | --- |

f)

koordinálják az 5. cikk értelmében az európai statisztikák fejlesztésében, előállításában és terjesztésében közreműködő valamennyi nemzeti hatóság statisztikai tevékenységét;

| g) | szükség esetén nemzeti iránymutatásokat határoznak meg az összes európai statisztika nemzeti statisztikai rendszerükön belüli fejlesztésére, előállítására és terjesztésére vonatkozó minőségbiztosítás érdekében, és felelősek ezen iránymutatások NSH-n belüli betartásának biztosításáért; továbbá |
| --- | --- |

g)

szükség esetén nemzeti iránymutatásokat határoznak meg az összes európai statisztika nemzeti statisztikai rendszerükön belüli fejlesztésére, előállítására és terjesztésére vonatkozó minőségbiztosítás érdekében, és felelősek ezen iránymutatások NSH-n belüli betartásának biztosításáért; továbbá

| h) | az európai statisztikai rendszeren belül képviselik nemzeti statisztikai rendszerüket. |
| --- | --- |

h)

az európai statisztikai rendszeren belül képviselik nemzeti statisztikai rendszerüket.

(3)   
  A tagállamok biztosítják, hogy az európai statisztikák fejlesztésért, előállításáért és terjesztéséért felelős egyéb nemzeti hatóságok ezeket a feladatokat
  az NSH-k vezetői
  által készített nemzeti iránymutatásokkal összhangban lássák el
  .

(4)   
  Az NSH-k vezetőire, illetve adott esetben az európai statisztikákat előállító egyéb nemzeti hatóságok statisztikákért felelős vezetőire vonatkozó személyzeti felvételi, áthelyezési és elbocsátási eljárások átláthatók, és kizárólag szakmai kritériumokon – nem pedig politikai indokokon – alapulnak. Az eljárásoknak biztosítaniuk kell az esélyegyenlőség és különösen a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartását. Az NSH vezetőjének leváltását részletesen indokolni kell. Az eljárásokat nyilvánosságra kell hozni.

(4a)
     
  A tagállamok nemzeti testületet állíthatnak fel, amelynek célja, hogy biztosítsa az európai statisztikák adott tagállamon belüli készítőinek szakmai függetlenségét. Az NSH-k vezetői, illetve adott esetben az európai statisztikákat előállító egyéb nemzeti hatóságok statisztikákért felelős vezetői tanácsért fordulhatnak ezekhez a testületekhez. Az e testületek tagjaira vonatkozó személyzeti felvételi, áthelyezési és elbocsátási eljárások átláthatók, és kizárólag szakmai kritériumokon – nem pedig politikai indokokon –alapulnak.”

| 4. | A 6. cikk (2)
  és (3)
  bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Uniós szinten a Bizottság (Eurostat)
  az NSH-kkal való együttműködésen és koordináción keresztül,
  függetlenül eljárva biztosítja az európai statisztikák előállítását a megállapított szabályoknak és statisztikai elveknek megfelelően. ▌


  (3)
     
  A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv (»a KBER alapokmánya«) 5. cikkének sérelme nélkül, az uniós intézmények és szervek statisztikai tevékenységeit a Bizottság (Eurostat) hangolja össze, elsősorban az adatok konzisztenciájának és minőségének biztosítása és az adatszolgáltatási teher mérséklése érdekében. E célból a Bizottság (Eurostat) bármelyik uniós intézményt vagy szervet felkérheti az Eurostattal való konzultációra vagy együttműködésre, hogy a saját hatáskörébe tartozó területen statisztikai célú módszereket és rendszereket dolgozzon ki. Az intézmény vagy szerv, amely statisztika előállítását javasolja, konzultál a Bizottsággal (Eurostat), és figyelembe veszi az általa ebben az összefüggésben megfogalmazott esetleges ajánlásokat.” |
| --- | --- |

4.

A 6. cikk (2)
  és (3)
  bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Uniós szinten a Bizottság (Eurostat)
  az NSH-kkal való együttműködésen és koordináción keresztül,
  függetlenül eljárva biztosítja az európai statisztikák előállítását a megállapított szabályoknak és statisztikai elveknek megfelelően. ▌

(3)
     
  A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv (»a KBER alapokmánya«) 5. cikkének sérelme nélkül, az uniós intézmények és szervek statisztikai tevékenységeit a Bizottság (Eurostat) hangolja össze, elsősorban az adatok konzisztenciájának és minőségének biztosítása és az adatszolgáltatási teher mérséklése érdekében. E célból a Bizottság (Eurostat) bármelyik uniós intézményt vagy szervet felkérheti az Eurostattal való konzultációra vagy együttműködésre, hogy a saját hatáskörébe tartozó területen statisztikai célú módszereket és rendszereket dolgozzon ki. Az intézmény vagy szerv, amely statisztika előállítását javasolja, konzultál a Bizottsággal (Eurostat), és figyelembe veszi az általa ebben az összefüggésben megfogalmazott esetleges ajánlásokat.”

| 4a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „6a. cikk




  A Bizottság (Eurostat) főigazgatója




  (1)
     
  A Bizottság statisztikai hivatala (Eurostat) élén a főigazgató áll. A főigazgatót a Bizottság nevezi ki, nem meghosszabbítható, hétéves hivatali időre, a (2) bekezdésben meghatározott eljárással összhangban.




  (2)
     
  A Bizottság legkésőbb hat hónappal a hivatalban lévő főigazgató megbízatásának lejárta előtt pályázati felhívást tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A főigazgatóra vonatkozó felvételi, áthelyezési és elbocsátási eljárásoknak biztosítaniuk kell az esélyegyenlőség elvének tiszteletben tartását, különös tekintettel a nemek közötti egyenlőségre, valamint átláthatóknak kell lenniük, és kizárólag szakmai kritériumokon – nem pedig politikai indokokon – alapulhatnak. A Bizottság a főigazgatót az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott egyeztetést követően nevezi ki.




  (3)
     
  A főigazgató kizárólagos felelősséggel bír a folyamatokra, statisztikai módszerekre, szabványokra és eljárásokra, valamint a Bizottság (Eurostat) által előállított valamennyi statisztika esetében a statisztikai közlemények és kiadványok tartalmára és időzítésére vonatkozó döntéshozatal tekintetében. A főigazgató a Bizottság (Eurostat) belső irányításával kapcsolatos valamennyi kérdésben döntéshozatali jogkörrel rendelkezik. A fenti feladatok ellátása során a főigazgató független módon jár el, és semmilyen kormánytól, illetve semmilyen intézménytől, szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől nem kér, illetve nem fogad el utasítást. Ha a főigazgató úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által hozott valamely intézkedés kétségessé teszi a függetlenségét, erről azonnal értesíti az Európai Parlamentet.




  (4)
     
  A főigazgató elszámoltatható a Bizottság (Eurostat) statisztikai tevékenységeiért és költségvetése végrehajtásáért. A főigazgató – statisztikai párbeszéd keretében – évente megjelenik az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt a statisztikai irányítással, a módszertannal és a statisztikai innovációval kapcsolatos ügyek megvitatása és a Bizottság (Eurostat) statisztikai tevékenységeivel kapcsolatos, költségvetési előirányzatokat érintő észrevételek megtétele céljából.




  (5)
     
  Mielőtt a Bizottság a főigazgatóval szemben fegyelmi intézkedést fogadna el, konzultál az Európai Parlamenttel. A főigazgatóval szembeni fegyelmi intézkedésről minden esetben indokolással ellátott határozatot kell hozni, amelyet tájékoztatás céljából be kell nyújtani az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az európai statisztikairányítási tanácsadó testületnek.” |
| --- | --- |

4a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„6a. cikk

A Bizottság (Eurostat) főigazgatója

(1)
     
  A Bizottság statisztikai hivatala (Eurostat) élén a főigazgató áll. A főigazgatót a Bizottság nevezi ki, nem meghosszabbítható, hétéves hivatali időre, a (2) bekezdésben meghatározott eljárással összhangban.

(2)
     
  A Bizottság legkésőbb hat hónappal a hivatalban lévő főigazgató megbízatásának lejárta előtt pályázati felhívást tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A főigazgatóra vonatkozó felvételi, áthelyezési és elbocsátási eljárásoknak biztosítaniuk kell az esélyegyenlőség elvének tiszteletben tartását, különös tekintettel a nemek közötti egyenlőségre, valamint átláthatóknak kell lenniük, és kizárólag szakmai kritériumokon – nem pedig politikai indokokon – alapulhatnak. A Bizottság a főigazgatót az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott egyeztetést követően nevezi ki.

(3)
     
  A főigazgató kizárólagos felelősséggel bír a folyamatokra, statisztikai módszerekre, szabványokra és eljárásokra, valamint a Bizottság (Eurostat) által előállított valamennyi statisztika esetében a statisztikai közlemények és kiadványok tartalmára és időzítésére vonatkozó döntéshozatal tekintetében. A főigazgató a Bizottság (Eurostat) belső irányításával kapcsolatos valamennyi kérdésben döntéshozatali jogkörrel rendelkezik. A fenti feladatok ellátása során a főigazgató független módon jár el, és semmilyen kormánytól, illetve semmilyen intézménytől, szervtől, hivataltól vagy ügynökségtől nem kér, illetve nem fogad el utasítást. Ha a főigazgató úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által hozott valamely intézkedés kétségessé teszi a függetlenségét, erről azonnal értesíti az Európai Parlamentet.

(4)
     
  A főigazgató elszámoltatható a Bizottság (Eurostat) statisztikai tevékenységeiért és költségvetése végrehajtásáért. A főigazgató – statisztikai párbeszéd keretében – évente megjelenik az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt a statisztikai irányítással, a módszertannal és a statisztikai innovációval kapcsolatos ügyek megvitatása és a Bizottság (Eurostat) statisztikai tevékenységeivel kapcsolatos, költségvetési előirányzatokat érintő észrevételek megtétele céljából.

(5)
     
  Mielőtt a Bizottság a főigazgatóval szemben fegyelmi intézkedést fogadna el, konzultál az Európai Parlamenttel. A főigazgatóval szembeni fegyelmi intézkedésről minden esetben indokolással ellátott határozatot kell hozni, amelyet tájékoztatás céljából be kell nyújtani az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az európai statisztikairányítási tanácsadó testületnek.”

| 5. | A 11. cikk szövege a következő
  bekezdésekkel
  egészül ki:
  „(3)   A tagállamok
  és a Bizottság
  megteszik
  a 2. cikk (1) bekezdésében említett statisztikai alapelvek
  végrehajtásához szükséges
  összes intézkedést
  annak érdekében, hogy fenntartsák
  az európai statisztikákba
  vetett bizalmat.
  Ezeket az elveket a gyakorlati kódex részletezi.




  (3a)
     
  Emellett
  a »Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért« című
  dokumentum célja az európai statisztikákba vetett közbizalom, valamint a gyakorlati kódexben foglalt statisztikai alapelvek végrehajtása terén történő előrehaladás azáltal történő biztosítása, hogy bevonja a tagállamokat és a Bizottságot olyan egyedi szakpolitikai kötelezettségvállalások megfelelő eszközök révén történő meghatározásába és weboldalaikon történő közzétételébe, amelyek a statisztikákba vetett általános bizalom elérését célozzák, ideértve egy állampolgároknak szóló összefoglaló elkészítését és közzétételét is
  .


  (3b)
     A Bizottság a tagállamok által küldött éves jelentés alapján rendszeresen ellenőrzi a kötelezettségvállalásokat.


  Amennyiben a Kötelezettségvállalások közzétételére ...-ig

   (*1)

  nem kerül sor, az érintett tagállam eredményjelentést terjeszt a Bizottság elé és tesz közzé a gyakorlati kódex megvalósításáról, és adott esetben a kötelezettségvállalások kidolgozása érdekében tett erőfeszítésekről.


  A Bizottság
  ...-ig

   (*2) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  a közzétett kötelezettségvállalásokról, illetve adott esetben az eredményjelentésekről
  .


  (3c)
     
  A Bizottság (Eurostat) kötelezettségvállalásait az európai statisztikairányítási tanácsadó testület a Bizottság által benyújtott éves jelentés alapján rendszeresen ellenőrzi. Az európai statisztikairányítási tanácsadó testület ...-ig

   (*3)

  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e kötelezettségvállalások végrehajtásáról.”



  (*1)  
  Három évvel a rendelet (2012/0084(COD)) hatálybalépését követően.
  "


  (*2)  
  Három és fél évvel a rendelet (2012/0084(COD)) hatálybalépését követően.
  "


  (*3)  
  Három évvel a rendelet (2012/0084(COD)) hatálybalépését követően.
  " |
| --- | --- |

5.

A 11. cikk szövege a következő
  bekezdésekkel
  egészül ki:

„(3)   A tagállamok
  és a Bizottság
  megteszik
  a 2. cikk (1) bekezdésében említett statisztikai alapelvek
  végrehajtásához szükséges
  összes intézkedést
  annak érdekében, hogy fenntartsák
  az európai statisztikákba
  vetett bizalmat.
  Ezeket az elveket a gyakorlati kódex részletezi.

(3a)
     
  Emellett
  a »Kötelezettségvállalások a statisztikába vetett bizalomért« című
  dokumentum célja az európai statisztikákba vetett közbizalom, valamint a gyakorlati kódexben foglalt statisztikai alapelvek végrehajtása terén történő előrehaladás azáltal történő biztosítása, hogy bevonja a tagállamokat és a Bizottságot olyan egyedi szakpolitikai kötelezettségvállalások megfelelő eszközök révén történő meghatározásába és weboldalaikon történő közzétételébe, amelyek a statisztikákba vetett általános bizalom elérését célozzák, ideértve egy állampolgároknak szóló összefoglaló elkészítését és közzétételét is
  .

(3b)
     A Bizottság a tagállamok által küldött éves jelentés alapján rendszeresen ellenőrzi a kötelezettségvállalásokat.

Amennyiben a Kötelezettségvállalások közzétételére ...-ig

   (*1)

  nem kerül sor, az érintett tagállam eredményjelentést terjeszt a Bizottság elé és tesz közzé a gyakorlati kódex megvalósításáról, és adott esetben a kötelezettségvállalások kidolgozása érdekében tett erőfeszítésekről.

A Bizottság
  ...-ig

   (*2) jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  a közzétett kötelezettségvállalásokról, illetve adott esetben az eredményjelentésekről
  .

(3c)
     
  A Bizottság (Eurostat) kötelezettségvállalásait az európai statisztikairányítási tanácsadó testület a Bizottság által benyújtott éves jelentés alapján rendszeresen ellenőrzi. Az európai statisztikairányítási tanácsadó testület ...-ig

   (*3)

  jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e kötelezettségvállalások végrehajtásáról.”

(*1)  
  Három évvel a rendelet (2012/0084(COD)) hatálybalépését követően.
  "

(*2)  
  Három és fél évvel a rendelet (2012/0084(COD)) hatálybalépését követően.
  "

(*3)  
  Három évvel a rendelet (2012/0084(COD)) hatálybalépését követően.
  "

| 6. | A 12. cikk
  a következőképpen módosul:










  a) | a (2) és (3) bekezdés
  helyébe a következő szöveg lép:
  „(
  2)
     Az egyedi minőségi követelményeket, például a statisztika előállításának célértékeit és minimumstandardjait ágazati jogszabályokban is meg lehet állapítani.


  Annak érdekében, hogy biztosított legyen az e cikk (1) bekezdésében megállapított minőségértékelési szempontoknak az egyes statisztikai területek ágazati jogszabályai alá tartozó adatokra való egységes alkalmazása, a Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el a minőségi jelentések ágazati jogszabályokban előírt részletes szabályait, felépítését és gyakoriságát érintően. E végrehajtási aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.




  (3)
     
  A tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak (Eurostat) a továbbított adatok minőségéről, megjelölve az adatok pontosságával kapcsolatos esetleges kétségeiket is. A Bizottság megfelelő elemzés alapján értékeli a továbbított adatok minőségét, valamint jelentéseket és közleményeket készít és tesz közzé az európai statisztikák minőségéről.
  ” |
| --- | --- | --- |

6.

A 12. cikk
  a következőképpen módosul:

a)

a (2) és (3) bekezdés
  helyébe a következő szöveg lép:

„(
  2)
     Az egyedi minőségi követelményeket, például a statisztika előállításának célértékeit és minimumstandardjait ágazati jogszabályokban is meg lehet állapítani.

Annak érdekében, hogy biztosított legyen az e cikk (1) bekezdésében megállapított minőségértékelési szempontoknak az egyes statisztikai területek ágazati jogszabályai alá tartozó adatokra való egységes alkalmazása, a Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el a minőségi jelentések ágazati jogszabályokban előírt részletes szabályait, felépítését és gyakoriságát érintően. E végrehajtási aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)
     
  A tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak (Eurostat) a továbbított adatok minőségéről, megjelölve az adatok pontosságával kapcsolatos esetleges kétségeiket is. A Bizottság megfelelő elemzés alapján értékeli a továbbított adatok minőségét, valamint jelentéseket és közleményeket készít és tesz közzé az európai statisztikák minőségéről.
  ”

| b) | A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:




  „(3a)
     
  Az átláthatóság érdekében a Bizottság (Eurostat) adott esetben nyilvánosan közzéteszi az európai statisztikákhoz való nemzeti hozzájárulásokról készített értékelését.




  (3b)
     
  Amennyiben az ágazati jogszabályok bírságokat írnak elő a megtévesztő statisztikai adatok tagállamok általi közzétételének esetére, a Bizottság a Szerződésekkel és az említett ágazati jogszabályokkal összhangban szükség szerint vizsgálatokat – köztük adott esetben helyszíni vizsgálatokat – kezdeményezhet és folytathat le annak megállapítása érdekében, hogy a megtévesztés súlyos és szándékos volt-e, vagy súlyos gondatlanságból történt-e. A Bizottság kérheti, hogy a vizsgált tagállam nyújtsa be a vonatkozó információkat.




  (3c)
     
  Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy a tagállam a statisztikai adatok közlése tekintetében nem teljesítette az e rendelet vagy a vonatkozó ágazati jogszabály szerinti kötelezettségeit, a Szerződés 258. cikke szerint jár el.” |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3a)
     
  Az átláthatóság érdekében a Bizottság (Eurostat) adott esetben nyilvánosan közzéteszi az európai statisztikákhoz való nemzeti hozzájárulásokról készített értékelését.

(3b)
     
  Amennyiben az ágazati jogszabályok bírságokat írnak elő a megtévesztő statisztikai adatok tagállamok általi közzétételének esetére, a Bizottság a Szerződésekkel és az említett ágazati jogszabályokkal összhangban szükség szerint vizsgálatokat – köztük adott esetben helyszíni vizsgálatokat – kezdeményezhet és folytathat le annak megállapítása érdekében, hogy a megtévesztés súlyos és szándékos volt-e, vagy súlyos gondatlanságból történt-e. A Bizottság kérheti, hogy a vizsgált tagállam nyújtsa be a vonatkozó információkat.

(3c)
     
  Amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy a tagállam a statisztikai adatok közlése tekintetében nem teljesítette az e rendelet vagy a vonatkozó ágazati jogszabály szerinti kötelezettségeit, a Szerződés 258. cikke szerint jár el.”

| 7. | A 13. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az európai statisztikai program biztosítja az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és terjesztésének keretét, és a többéves pénzügyi keret időszakával megegyező időszakra meghatározza a főbb területeket és az előirányzott intézkedések célját. Az Európai Parlament és a Tanács határoz róla. Hatását és költséghatékonyságát független szakértők részvételével értékelik.” |
| --- | --- |

7.

A 13. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az európai statisztikai program biztosítja az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és terjesztésének keretét, és a többéves pénzügyi keret időszakával megegyező időszakra meghatározza a főbb területeket és az előirányzott intézkedések célját. Az Európai Parlament és a Tanács határoz róla. Hatását és költséghatékonyságát független szakértők részvételével értékelik.”

| 7a. | A 14. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusok révén ideiglenes közvetlen statisztikai intézkedésről határozhat, feltéve, hogy:










  a) | az intézkedés nem rendelkezik több mint három referenciaévre vonatkozó adatgyűjtésről; |
| --- | --- | --- |

7a.

A 14. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusok révén ideiglenes közvetlen statisztikai intézkedésről határozhat, feltéve, hogy:

a)

az intézkedés nem rendelkezik több mint három referenciaévre vonatkozó adatgyűjtésről;

| b) | az adatok már rendelkezésre állnak, vagy a felelős NSH-knál és más nemzeti hatóságoknál hozzáférhetők, vagy közvetlenül megszerezhetők, a megfelelő mintákat használva a statisztikai sokaság uniós szintű megfigyeléséhez, az NSH-kkal és más nemzeti hatóságokkal való megfelelő koordináció mellett; valamint |
| --- | --- |

b)

az adatok már rendelkezésre állnak, vagy a felelős NSH-knál és más nemzeti hatóságoknál hozzáférhetők, vagy közvetlenül megszerezhetők, a megfelelő mintákat használva a statisztikai sokaság uniós szintű megfigyeléséhez, az NSH-kkal és más nemzeti hatóságokkal való megfelelő koordináció mellett; valamint

| c) | az Unió pénzügyi hozzájárulást nyújt az NSH-k és más nemzeti hatóságok számára a felmerülő többletköltségek fedezésére, összhangban a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (8). |
| --- | --- |

c)

az Unió pénzügyi hozzájárulást nyújt az NSH-k és más nemzeti hatóságok számára a felmerülő többletköltségek fedezésére, összhangban a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (8).

Az említett végrehajtási aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.”

(8)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).
  "

| 7b. | A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:




  „17. cikk




  Éves munkaprogram




  A Bizottság a következő évre szóló munkaprogramját április 30-ig benyújtja az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságának.




  A munkaprogram elkészítése során a Bizottság biztosítja a prioritások hatékony meghatározását, ideértve a felülvizsgálatot, a statisztikai prioritásokról való jelentéstételt és a pénzügyi források elkülönítését. A Bizottság a legteljesebb mértékben figyelembe veszi az ESR-bizottság észrevételeit. A munkaprogram az európai statisztikai programon alapul, és elsősorban a következőket tartalmazza:










  a) | azok az intézkedések, amelyek a Bizottság megítélése szerint előnyt élveznek, figyelembe véve az Unió politikai igényeit, valamint mind a nemzeti, mind az uniós pénzügyi korlátokat, illetve a válaszadói terhet; |
| --- | --- | --- |

7b.

A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„17. cikk

Éves munkaprogram

A Bizottság a következő évre szóló munkaprogramját április 30-ig benyújtja az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságának.

A munkaprogram elkészítése során a Bizottság biztosítja a prioritások hatékony meghatározását, ideértve a felülvizsgálatot, a statisztikai prioritásokról való jelentéstételt és a pénzügyi források elkülönítését. A Bizottság a legteljesebb mértékben figyelembe veszi az ESR-bizottság észrevételeit. A munkaprogram az európai statisztikai programon alapul, és elsősorban a következőket tartalmazza:

a)

azok az intézkedések, amelyek a Bizottság megítélése szerint előnyt élveznek, figyelembe véve az Unió politikai igényeit, valamint mind a nemzeti, mind az uniós pénzügyi korlátokat, illetve a válaszadói terhet;

| b) | a prioritások felülvizsgálatára, valamint a válaszadók és a statisztikákat előállítók terheinek csökkentésére irányuló kezdeményezések; továbbá |
| --- | --- |

b)

a prioritások felülvizsgálatára, valamint a válaszadók és a statisztikákat előállítók terheinek csökkentésére irányuló kezdeményezések; továbbá

| c) | a Bizottság által a munkaprogram végrehajtása érdekében tervezett eljárások és jogi eszközök.” |
| --- | --- |

c)

a Bizottság által a munkaprogram végrehajtása érdekében tervezett eljárások és jogi eszközök.”

| 8. | A szöveg a következő 17a. cikkel egészül ki:
  „17a. cikk
  A közigazgatási nyilvántartásokhoz való hozzáférés, azok felhasználása és integrációja
  (1)   A válaszadók terheinek csökkentése érdekében az NSH-k, a 4. cikkben említett más nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) jogosultak a közigazgatási nyilvántartásokhoz való haladéktalan és ingyenes hozzáférésre és azok ilyen felhasználására, valamint e közigazgatási nyilvántartások statisztikákba történő integrálására olyan mértékben, amennyire ezek az
  e rendelet szerint előállított
  európai statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és terjesztéséhez szükségesek.
  (2)   A más szervek által létrehozott és fenntartott közigazgatási nyilvántartások kezdeti kialakításáról, későbbi fejlesztéséről és megszüntetéséről egyeztetni kell az NSH-kkal és a Bizottsággal (Eurostattal), illetve ezeket a szerveket be kell vonni e folyamatokba, elősegítve ezzel e nyilvántartások
  európai statisztikák előállításának céljára történő
  további felhasználását. Az
  NSH-kat
  és a
  Bizottságot (Eurostatot) felkérik az európai statisztikák előállítása
  szempontjából lényeges közigazgatási nyilvántartásokra vonatkozó szabványosítási
  tevékenységekben
  való részvételre.
  (3)   
  A KBER alapokmányának és a központi bankok függetlenségének sérelme nélkül
  az NSH-knak, más nemzeti hatóságoknak és a Bizottságnak (Eurostat) az (1) és (2) bekezdés szerinti hozzáférése és bevonása kizárólag a saját közigazgatási rendszerükön belül található közigazgatási nyilvántartásokra korlátozódik.
  (4)   
  Az európai statisztikák előállításához való felhasználás céljából tulajdonosaik által az NSH-k rendelkezésére bocsátott
  közigazgatási
  nyilvántartásokhoz csatolni kell a vonatkozó metaadatokat
  .
  (5)   Az NSH-k és a közigazgatási nyilvántartások tulajdonosai kialakítják a szükséges együttműködési mechanizmusokat.” |
| --- | --- |

8.

A szöveg a következő 17a. cikkel egészül ki:

„17a. cikk

A közigazgatási nyilvántartásokhoz való hozzáférés, azok felhasználása és integrációja

(1)   A válaszadók terheinek csökkentése érdekében az NSH-k, a 4. cikkben említett más nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) jogosultak a közigazgatási nyilvántartásokhoz való haladéktalan és ingyenes hozzáférésre és azok ilyen felhasználására, valamint e közigazgatási nyilvántartások statisztikákba történő integrálására olyan mértékben, amennyire ezek az
  e rendelet szerint előállított
  európai statisztikák fejlesztéséhez, előállításához és terjesztéséhez szükségesek.

(2)   A más szervek által létrehozott és fenntartott közigazgatási nyilvántartások kezdeti kialakításáról, későbbi fejlesztéséről és megszüntetéséről egyeztetni kell az NSH-kkal és a Bizottsággal (Eurostattal), illetve ezeket a szerveket be kell vonni e folyamatokba, elősegítve ezzel e nyilvántartások
  európai statisztikák előállításának céljára történő
  további felhasználását. Az
  NSH-kat
  és a
  Bizottságot (Eurostatot) felkérik az európai statisztikák előállítása
  szempontjából lényeges közigazgatási nyilvántartásokra vonatkozó szabványosítási
  tevékenységekben
  való részvételre.

(3)   
  A KBER alapokmányának és a központi bankok függetlenségének sérelme nélkül
  az NSH-knak, más nemzeti hatóságoknak és a Bizottságnak (Eurostat) az (1) és (2) bekezdés szerinti hozzáférése és bevonása kizárólag a saját közigazgatási rendszerükön belül található közigazgatási nyilvántartásokra korlátozódik.

(4)   
  Az európai statisztikák előállításához való felhasználás céljából tulajdonosaik által az NSH-k rendelkezésére bocsátott
  közigazgatási
  nyilvántartásokhoz csatolni kell a vonatkozó metaadatokat
  .

(5)   Az NSH-k és a közigazgatási nyilvántartások tulajdonosai kialakítják a szükséges együttműködési mechanizmusokat.”

| 8a. | A 20. cikk (4) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:



  „Az NSH-k és más nemzeti hatóságok és a Bizottság (Eurostat) megtesznek minden szükséges intézkedést a bizalmas adatok fizikai és logikai védelmére vonatkozó alapelvek és iránymutatások összehangolása érdekében. A Bizottság ezt a harmonizációt végrehajtási aktusok révén biztosítja. A végrehajtási aktusokat a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.” |
| --- | --- |

8a.

A 20. cikk (4) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

| 9. | A 23. cikk második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az uniós szintű hozzáférésre vonatkozó előírásokat, szabályokat és feltételeket a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell meghatározni.” |
| --- | --- |

9.

A 23. cikk második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az uniós szintű hozzáférésre vonatkozó előírásokat, szabályokat és feltételeket a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell meghatározni.”

| 10. | A 24. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

10.

A 24. cikket el kell hagyni.

| 10a. | A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:




  „26. cikk




  A statisztikai adatok bizalmas kezelésének megsértése




  A tagállamok és a Bizottság meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy megelőzzék és szankcionálják a statisztikai adatok bizalmas kezelésének megsértését. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.”


  ▌ |
| --- | --- |

10a.

A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„26. cikk

A statisztikai adatok bizalmas kezelésének megsértése

A tagállamok és a Bizottság meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy megelőzzék és szankcionálják a statisztikai adatok bizalmas kezelésének megsértését. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.”

▌

| 12. | A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „27. cikk
  Bizottság
  (1)   A Bizottság munkáját az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) értelmében vett bizottságnak minősül.
  (2)   Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.

  (*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról.”" |
| --- | --- |

12.

A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„27. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottság munkáját az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (*4) értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról.”"

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 374., 2012.12.4., 2. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. november 21-i álláspontja.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. március 11-i 223/2009/EK rendelete az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.)

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1175/2011/EK rendelete a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 306., 2011.11.23., 12. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről (HL L 140., 2013.5.27., 11. o.).

5

(6)  
  A Tanács 1999/468/EGK határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.).

6

A Tanács 1999/468/EGK határozata (1999. június 28.) a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 184., 1999.7.17., 23. o.).

(7)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

7

Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/390 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/390

---

P7_TA(2013)0506

A társadalmi változásra és innovációra irányuló program ***I

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió társadalmi változás és innováció programjáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/60)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által a Parlament és Tanács elé terjesztett javaslatra (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a Parlament és Tanács elé terjesztett javaslatra (COM(2011)0609),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 46. cikkének d) pontjára, 149. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 175. cikkének (3) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C7-0318/2011, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 46. cikkének d) pontjára, 149. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 175. cikkének (3) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamentnek (C7-0318/2011,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 23-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. május 3-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. május 3-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. július 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. július 10-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, illetve a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, illetve a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A7-0241/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 143., 2012.5.22., 88.o.

(2)  HL C 225., 2012.7.27., 167. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0270

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi ▌innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal 1296/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/392 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/392

---

P7_TA(2013)0507

Környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) ***I

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/61)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0874), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0874),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0498/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0498/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. július 19-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2012. július 19-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. július 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. július 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, továbbá a Költségvetési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, továbbá a Költségvetési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0294/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 111. o.

(2)  HL C 277, 2012.9.13., 61. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0428

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és a 614/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1293/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATAI

Az egyes integrált projekteknek juttatható maximális összeg

A Bizottság – annak érdekében, hogy a lehető legtöbb integrált projektet tudja finanszírozni, és hogy biztosítsa az integrált projektek tagállamok közötti kiegyensúlyozott eloszlását – nagy hangsúlyt helyez a források integrált projektek közötti arányos elosztására. Ezzel összefüggésben a Bizottság a munkaprogram tervezetének a LIFE bizottság tagjaival történő megvitatása során javaslatot fog tenni az egyes integrált projekteknek juttatható maximális összegre. A javaslat a többéves munkaprogram részeként elfogadandó projektkiválasztási módszertan részeként kerül majd benyújtásra.

A biológiai sokféleség tengerentúli országokban és területeken történő finanszírozásának helyzete

A Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít a környezet és a biológiai sokféleség védelmének a tengerentúli országokban és területeken, amint ezt a tengerentúli társulási határozatra irányuló javaslat is mutatja, amely az említett témaköröket is felveszi az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek közötti együttműködés területei közé, és felvázolja azokat a különféle intézkedéseket, amelyek e téren jogosultak lehetnek európai uniós finanszírozásra.

A BEST előkészítő intézkedés sikeres kezdeményezés volt: csatlakoztak hozzá a tengerentúli országok és területek, és kézzelfogható eredményekkel járt a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások terén. A BEST hamarosan véget ér, és a Bizottság komolyan mérlegeli, hogy valamelyik új eszköz, nevezetesen a Fejlesztési Együttműködési Eszköz körébe tartozó globális közjavak és kihívások program keretében folytassa azt.

A biológiai sokféleség tengerentúli országokban és területeken történő finanszírozásának e konkrét lehetőségét a LIFE program 6. cikkében a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozóan kínált lehetőségek egészítik majd ki.”

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/394 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/394

---

P7_TA(2013)0508

Adóügyi cselekvési program ***I

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióban a 2014–2020 közötti időszakra adóügyi cselekvési program (Fiscalis 2020) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/62)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0465),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114., 197. és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114., 197. és 212. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0242/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. május 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. május 28-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0399/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0399/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 143., 2012.5.22., 48. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0341B

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, az európai unióbeli adórendszerek működésének javítását célzó cselekvési program (Fiscalis 2020) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1286/2013/EU rendelet.)

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/395 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/395

---

P7_TA(2013)0509

Vámügyi cselekvési program ***I

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a 2014–2020 közötti időszakra szóló, európai uniós vámügyi cselekvési program (Vám 2020) létrehozásáról, valamint az 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/63)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0706) és módosított javaslatára (COM(2012)0464), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0706) és módosított javaslatára (COM(2012)0464),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 33. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0241/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 33. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0241/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. július 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. július 17-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0026/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2011)0341A

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, európai uniós vámügyi cselekvési program (Vám 2020) létrehozásáról, valamint a 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1294/2013/EU rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Unió külső határainál folytatott vámellenőrzések során alapvető fontosságú a hatékony, eredményes, korszerű és harmonizált megközelítések alkalmazása, az alábbi célok érdekében:

| — | az Unió és tagállamai pénzügyi érdekeinek védelme, |
| --- | --- |

—

az Unió és tagállamai pénzügyi érdekeinek védelme,

| — | az illegális kereskedelem elleni küzdelem, teret engedve ugyanakkor a jogszerű üzleti tevékenységek megkönnyítésének, |
| --- | --- |

—

az illegális kereskedelem elleni küzdelem, teret engedve ugyanakkor a jogszerű üzleti tevékenységek megkönnyítésének,

| — | az Unió és lakossága védelmének és biztonságának garantálása, valamint a környezet védelme, |
| --- | --- |

—

az Unió és lakossága védelmének és biztonságának garantálása, valamint a környezet védelme,

| — | a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme, valamint |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme, valamint

| — | a közös kereskedelempolitikának való megfelelés biztosítása. |
| --- | --- |

—

a közös kereskedelempolitikának való megfelelés biztosítása.

Ahhoz, hogy az ellenőrzéseket ezekkel a célokkal összhangban végezhesse, a vámhatóságnak rendelkeznie kell a megfelelő eszközökkel, például felderítő berendezésekkel és technológiával. Ezeknek az eszközöknek a szükségességét jól érzékelteti többek között az Europol szervezett bűnözésre vonatkozó, 2011. évi fenyegetésértékelésében közölt adat, amely szerint a cigarettacsempészet által a tagállamok és az Unió költségvetésében okozott hiány mintegy tízmilliárd euróra rúg évente.

A többéves pénzügyi keretben az ilyen eszközök beszerzésének a társfinanszírozása céljára rendelkezésre álló eszközök kihasználtsága jelenleg nem teljes. A finanszírozási források hatékony elosztásának megvalósítása érdekében az Európai Parlament felkéri a Bizottságot, hogy legkésőbb 2018 közepére készítsen jelentést azoknak a pénzügyi forrásoknak a biztosításáról, amelyek az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett területen végrehajtott vámellenőrzések céljára szolgáló megfelelő eszközök beszerzéséhez szükségesek, figyelembe véve e források egyetlen alapból való biztosításának a lehetőségét is.

---

| 24.11.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 436/397 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 436/397

---

P7_TA(2013)0510

A biztosítás és viszontbiztosítás (a Szolvencia II) ***I

Az Európai Parlament 2013. november 21-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK irányelvnek (Szolvencia II) az átültetés és alkalmazás határideje, valamint egyes irányelvek hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 436/64)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0680), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0680),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére és 62. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére és 62. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0315/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0352/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0352/2013),

| A. | mivel sürgősségi okokból megalapozott, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolchetes határidő lejárta előtt kerüljön sor; |
| --- | --- |

A.

mivel sürgősségi okokból megalapozott, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolchetes határidő lejárta előtt kerüljön sor;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0327

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. november 21-én került elfogadásra a 2009/138/EK irányelvnek (Szolvencia II) az átültetés időpontja és az alkalmazás kezdete, valamint egyes irányelvek (Szolvencia I) hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/58/EU irányelv.)

---