# Službeni list C 407/4. s

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 407 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 59.4. studenoga 2016. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 407

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 59.4. studenoga 2016.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015.–2016.Dnevne sjednice od 8. do 11. lipnja 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 247, 7.7.2016.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevna sjednica od 24. lipnja 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 256, 14.7.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2015.–2016.Dnevne sjednice od 8. do 11. lipnja 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 247, 7.7.2016.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevna sjednica od 24. lipnja 2015.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 256, 14.7.2016.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 247, 7.7.2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 256, 14.7.2016.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 9. lipnja 2015. |
| 2016/C 407/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (2014/2152(INI)) | 2 |
| 2016/C 407/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Strategiji za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama (2014/2206(INI)) | 18 |
| 2016/C 407/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Komunikaciji Komisije Prema novom konsenzusu o zaštiti prava intelektualnog vlasništva: Akcijski plan EU-a (2014/2151(INI)) | 25 |
| | Srijeda, 10. lipnja 2015. |
| 2016/C 407/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o stanju odnosa između EU-a i Rusije (2015/2001(INI)) | 35 |
| 2016/C 407/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o Godišnjem izvješću Nadzornog odbora OLAF-a za 2014. godinu (2015/2699(RSP)) | 42 |
| 2016/C 407/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o stanju u Mađarskoj (2015/2700(RSP)) | 46 |
| 2016/C 407/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o izvješću Komisije o napretku Turske za 2014. (2014/2953(RSP)) | 50 |
| | Četvrtak, 11. lipnja 2015. |
| 2016/C 407/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o Siriji: situacija u Palmiri i slučaj Mazena Darviša (2015/2732(RSP)) | 61 |
| 2016/C 407/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o Paragvaju: pravni aspekti povezani s trudnoćom djevojčica (2015/2733(RSP)) | 66 |
| 2016/C 407/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o stanju u Nepalu nakon potresa (2015/2734(RSP)) | 70 |
| 2016/C 407/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o strateškoj vojnoj situaciji u crnomorskom bazenu nakon nezakonitog ruskog pripojenja Krima (2015/2036(INI)) | 74 |
| 2016/C 407/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o nedavno razotkrivenim slučajevima korupcije na visokoj razini u FIFA-i (2015/2730(RSP)) | 81 |
| | Srijeda, 24. lipnja 2015. |
| 2016/C 407/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o reviziji okvira gospodarskog upravljanja: pregled stanja i izazov (2014/2145(INI)) | 86 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 9. lipnja 2015.

2016/C 407/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (2014/2152(INI))

2

2016/C 407/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Strategiji za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama (2014/2206(INI))

18

2016/C 407/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Komunikaciji Komisije Prema novom konsenzusu o zaštiti prava intelektualnog vlasništva: Akcijski plan EU-a (2014/2151(INI))

25

Srijeda, 10. lipnja 2015.

2016/C 407/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o stanju odnosa između EU-a i Rusije (2015/2001(INI))

35

2016/C 407/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o Godišnjem izvješću Nadzornog odbora OLAF-a za 2014. godinu (2015/2699(RSP))

42

2016/C 407/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o stanju u Mađarskoj (2015/2700(RSP))

46

2016/C 407/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o izvješću Komisije o napretku Turske za 2014. (2014/2953(RSP))

50

Četvrtak, 11. lipnja 2015.

2016/C 407/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o Siriji: situacija u Palmiri i slučaj Mazena Darviša (2015/2732(RSP))

61

2016/C 407/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o Paragvaju: pravni aspekti povezani s trudnoćom djevojčica (2015/2733(RSP))

66

2016/C 407/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o stanju u Nepalu nakon potresa (2015/2734(RSP))

70

2016/C 407/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o strateškoj vojnoj situaciji u crnomorskom bazenu nakon nezakonitog ruskog pripojenja Krima (2015/2036(INI))

74

2016/C 407/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o nedavno razotkrivenim slučajevima korupcije na visokoj razini u FIFA-i (2015/2730(RSP))

81

Srijeda, 24. lipnja 2015.

2016/C 407/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o reviziji okvira gospodarskog upravljanja: pregled stanja i izazov (2014/2145(INI))

86

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 24. lipnja 2015. |
| 2016/C 407/14 | Odluka Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Sotiriosu Zarianopoulosu (2015/2015(IMM)) | 96 |
| 2016/C 407/15 | Odluka Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Udi Voigtu (2015/2072(IMM)) | 98 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 24. lipnja 2015.

2016/C 407/14

Odluka Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Sotiriosu Zarianopoulosu (2015/2015(IMM))

96

2016/C 407/15

Odluka Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Udi Voigtu (2015/2072(IMM))

98

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 9. lipnja 2015. |
| 2016/C 407/16 | P8_TA(2015)0217Stopa prilagodbe za izravna plaćanja za 2015. ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju stope prilagodbe za izravna plaćanja predviđene Uredbom Vijeća (EU) br. 1306/2013 za kalendarsku godinu 2015. (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))P8_TC1-COD(2015)0070Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju stope prilagodbe predviđene u Uredbi Vijeća (EU) br. 1306/2013 za izravna plaćanja za kalendarsku godinu 2015. | 100 |
| | Srijeda, 10. lipnja 2015. |
| 2016/C 407/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Izmjene iz Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime i zajedničkom ispunjavanju obaveza koje iz toga proizlaze (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE)) | 101 |
| 2016/C 407/18 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islanda, s druge strane, o sudjelovanju Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE)) | 102 |
| 2016/C 407/19 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o preporuci za odluku Vijeća o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 29. svibnja 2000. utvrđenoj od strane Vijeća u skladu s člankom 34. Ugovora o Europskoj uniji o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima među državama članicama Europske unije i njezinom Protokolu od 16. listopada 2001. (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE)) | 103 |
| 2016/C 407/20 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o preporuci za odluku Vijeća o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26. svibnja 1997. sastavljenoj na temelju članka K.3 stavka 2. točke (c) Ugovora o Europskoj uniji o borbi protiv korupcije u kojoj sudjeluju službenici Europskih zajednica ili službenici država članica Europske unije (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE)) | 104 |
| | Srijeda, 24. lipnja 2015. |
| 2016/C 407/21 | P8_TA(2015)0236Europski fond za strateška ulaganja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za strateška ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))P8_TC1-COD(2015)0009Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. lipnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja | 105 |
| 2016/C 407/22 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/000 TA 2015 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD)) | 107 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 9. lipnja 2015.

2016/C 407/16

P8_TA(2015)0217Stopa prilagodbe za izravna plaćanja za 2015. ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju stope prilagodbe za izravna plaćanja predviđene Uredbom Vijeća (EU) br. 1306/2013 za kalendarsku godinu 2015. (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))P8_TC1-COD(2015)0070Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju stope prilagodbe predviđene u Uredbi Vijeća (EU) br. 1306/2013 za izravna plaćanja za kalendarsku godinu 2015.

100

Srijeda, 10. lipnja 2015.

2016/C 407/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Izmjene iz Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime i zajedničkom ispunjavanju obaveza koje iz toga proizlaze (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE))

101

2016/C 407/18

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islanda, s druge strane, o sudjelovanju Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE))

102

2016/C 407/19

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o preporuci za odluku Vijeća o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 29. svibnja 2000. utvrđenoj od strane Vijeća u skladu s člankom 34. Ugovora o Europskoj uniji o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima među državama članicama Europske unije i njezinom Protokolu od 16. listopada 2001. (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE))

103

2016/C 407/20

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o preporuci za odluku Vijeća o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26. svibnja 1997. sastavljenoj na temelju članka K.3 stavka 2. točke (c) Ugovora o Europskoj uniji o borbi protiv korupcije u kojoj sudjeluju službenici Europskih zajednica ili službenici država članica Europske unije (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE))

104

Srijeda, 24. lipnja 2015.

2016/C 407/21

P8_TA(2015)0236Europski fond za strateška ulaganja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za strateška ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))P8_TC1-COD(2015)0009Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. lipnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja

105

2016/C 407/22

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/000 TA 2015 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD))

107

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

4.11.2016

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 407/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2015.–2016.

Dnevne sjednice od 8. do 11. lipnja 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 247, 7.7.2016.

USVOJENI TEKSTOVI

Dnevna sjednica od 24. lipnja 2015.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 256, 14.7.2016.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 9. lipnja 2015.

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/2

---

P8_TA(2015)0218

Strategija EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (2014/2152(INI))

(2016/C 407/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (ECHR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (ECHR),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja prostitucije drugih iz 1949., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja prostitucije drugih iz 1949.,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje koje su 15. rujna 1995. usvojene na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama, kasnije zaključne dokumente koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda, Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.) i zaključni dokument revizijske konferencije Peking + 20, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i platformu za djelovanje koje su 15. rujna 1995. usvojene na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama, kasnije zaključne dokumente koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda, Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.) i zaključni dokument revizijske konferencije Peking + 20,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 606/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 606/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1567/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2003. o pomoći za politike i aktivnosti u vezi s reproduktivnim i spolnim zdravljem i pravima u zemljama u razvoju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1567/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2003. o pomoći za politike i aktivnosti u vezi s reproduktivnim i spolnim zdravljem i pravima u zemljama u razvoju (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/99/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o europskom nalogu za zaštitu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/99/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o europskom nalogu za zaštitu (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (preinaka) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (preinaka) (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (deseta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (deseta pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ) (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (10) i s tim povezanu presudu Suda Europske unije od 1. ožujka 2011. u predmetu Test-Achats (C-236/09) (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (10) i s tim povezanu presudu Suda Europske unije od 1. ožujka 2011. u predmetu Test-Achats (C-236/09) (11),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je Europsko vijeće usvojilo u ožujku 2011. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.) koji je Europsko vijeće usvojilo u ožujku 2011. (12),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2010. naslovljenu „Veća predanost jednakosti žena i muškaraca: Ženska povelja” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2010. naslovljenu „Veća predanost jednakosti žena i muškaraca: Ženska povelja” (COM(2010)0078),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. pod nazivom „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. pod nazivom „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: europska strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: europska strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. rujna 2011. naslovljenu „Podrška rastu i radnim mjestima – program za osuvremenjivanje sustava visokog obrazovanja Europe” (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. rujna 2011. naslovljenu „Podrška rastu i radnim mjestima – program za osuvremenjivanje sustava visokog obrazovanja Europe” (COM(2011)0567),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 16. rujna 2013. pod nazivom „Srednjoročni pregled Strategije za jednakost žena i muškaraca (2010. – 2015.)” (SWD(2013)0339), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 16. rujna 2013. pod nazivom „Srednjoročni pregled Strategije za jednakost žena i muškaraca (2010. – 2015.)” (SWD(2013)0339),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 8. ožujka 2010. pod nazivom „Plan djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (2010. – 2015.)” (SWD(2010)0265), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 8. ožujka 2010. pod nazivom „Plan djelovanja EU-a za jednakost spolova i osnaživanje žena u razvoju (2010. – 2015.)” (SWD(2010)0265),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravlje i potrošačka pitanja od 19. i 20. lipnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravlje i potrošačka pitanja od 19. i 20. lipnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Resornog odjela C Europskog parlamenta naslovljeno „Istraživanje o ocjeni strategije za jednakost muškaraca i žena 2010. – 2015. kao doprinos ostvarivanju ciljeva Pekinške platforme za djelovanje”, koje je objavljeno 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Resornog odjela C Europskog parlamenta naslovljeno „Istraživanje o ocjeni strategije za jednakost muškaraca i žena 2010. – 2015. kao doprinos ostvarivanju ciljeva Pekinške platforme za djelovanje”, koje je objavljeno 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a. Glavni rezultati”, objavljeno u ožujku 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a. Glavni rezultati”, objavljeno u ožujku 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Nasilje nad Romkinjama i životni uvjeti Romkinja u 11 država članica EU-a” objavljeno u listopadu 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Nasilje nad Romkinjama i životni uvjeti Romkinja u 11 država članica EU-a” objavljeno u listopadu 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Položaj trans-osoba u EU-u – komparativna analiza prikupljenih podataka o LGBT osobama u EU-u” objavljeno u prosincu 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Položaj trans-osoba u EU-u – komparativna analiza prikupljenih podataka o LGBT osobama u EU-u” objavljeno u prosincu 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 1995. donesenu u Pekingu na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama pod nazivom: „Jednakost, razvoj i mir” (13), svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2005. o daljnjim mjerama u vezi s akcijskom platformom Četvrte svjetske konferencije o ženama „Peking+10” (14) te svoju Rezoluciju od 25. veljače 2010. o akcijskoj platformi Ujedinjenih naroda za jednakost spolova „Peking + 15” (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 1995. donesenu u Pekingu na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama pod nazivom: „Jednakost, razvoj i mir” (13), svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2005. o daljnjim mjerama u vezi s akcijskom platformom Četvrte svjetske konferencije o ženama „Peking+10” (14) te svoju Rezoluciju od 25. veljače 2010. o akcijskoj platformi Ujedinjenih naroda za jednakost spolova „Peking + 15” (15),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 10. veljače 2010. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2009. (16), Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2010 (17), Rezoluciju od 13. ožujka 2012. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2011. (18) i svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji u 2013. (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 10. veljače 2010. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2009. (16), Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2010 (17), Rezoluciju od 13. ožujka 2012. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji – 2011. (18) i svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji u 2013. (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o uklanjanju spolnih stereotipa u EU-u (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o uklanjanju spolnih stereotipa u EU-u (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 2010. o rodnim aspektima ekonomske i financijske krize (22) i svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o učinku gospodarske krize na jednakost spolova i prava žena (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. lipnja 2010. o rodnim aspektima ekonomske i financijske krize (22) i svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o učinku gospodarske krize na jednakost spolova i prava žena (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o položaju žena (CSW): Uklanjanje i prevencija svih oblika nasilja nad ženama i djevojkama (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2013. o 57. sjednici Komisije UN-a o položaju žena (CSW): Uklanjanje i prevencija svih oblika nasilja nad ženama i djevojkama (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. s preporukama Komisiji o primjeni načela jednake plaće radnika i radnica za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2013. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2013. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (26),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (27),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: godišnji pregled rasta 2014. (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o Europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: godišnji pregled rasta 2014. (28),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0163/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0163/2015),

| A. | budući da je pravo na jednako postupanje temeljno pravo prepoznato u Ugovorima Europske unije i duboko ukorijenjeno u europsko društvo i nužno za njegov daljnji razvoj te se mora u jednakoj mjeri primjenjivati u zakonodavstvu, praksi, sudskoj praksi i u stvarnom životu; |
| --- | --- |

A.

budući da je pravo na jednako postupanje temeljno pravo prepoznato u Ugovorima Europske unije i duboko ukorijenjeno u europsko društvo i nužno za njegov daljnji razvoj te se mora u jednakoj mjeri primjenjivati u zakonodavstvu, praksi, sudskoj praksi i u stvarnom životu;

| B. | budući da je EU u povijesti poduzeo neke važne korake u cilju jačanja prava žena i jednakosti spolova, ali je tijekom zadnjih desetak godina na razini EU-a došlo do usporavanja političkih mjera i reformi za jednakost spolova; budući da je prijašnja strategija Komisije bila preslaba i nije dovela do poduzimanja dovoljnih mjera za jednakost spolova; budući da nova strategija mora dati novi poticaj i ostvariti konkretne mjere za jačanje prava žena i promicanje jednakosti spolova; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU u povijesti poduzeo neke važne korake u cilju jačanja prava žena i jednakosti spolova, ali je tijekom zadnjih desetak godina na razini EU-a došlo do usporavanja političkih mjera i reformi za jednakost spolova; budući da je prijašnja strategija Komisije bila preslaba i nije dovela do poduzimanja dovoljnih mjera za jednakost spolova; budući da nova strategija mora dati novi poticaj i ostvariti konkretne mjere za jačanje prava žena i promicanje jednakosti spolova;

| C. | budući da su u skladu s prijašnjom strategijom Komisije postignuti neki od postavljenih ciljeva, ali ne i potpuna jednakost spolova, ali da su često nedostajali pokazatelji za interakciju različitih oblika diskriminacije, utvrđivanje preciznih ciljeva i učinkovite mjere procjene pa se rodna osviještenost i dalje primjenjivala samo u ograničenoj mjeri; |
| --- | --- |

C.

budući da su u skladu s prijašnjom strategijom Komisije postignuti neki od postavljenih ciljeva, ali ne i potpuna jednakost spolova, ali da su često nedostajali pokazatelji za interakciju različitih oblika diskriminacije, utvrđivanje preciznih ciljeva i učinkovite mjere procjene pa se rodna osviještenost i dalje primjenjivala samo u ograničenoj mjeri;

| D. | budući da je jednakost spolova temeljna vrijednost EU-a, prepoznata u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima te da je EU preuzeo poseban zadatak integriranja jednakosti spolova u sve svoje djelatnosti; budući da je jednakost spolova kao strateški cilj nužna za postizanje općih ciljeva EU-a, kao što su cilj o stopi zaposlenosti u okviru strategije Europa 2020. i ključna gospodarska prednost za promicanje pravednog i uključivog gospodarskog rasta; budući da je smanjenje profesionalnih nejednakosti cilj ne samo u pogledu jednakosti, nego i učinkovitosti i fluidnosti tržišta rada; |
| --- | --- |

D.

budući da je jednakost spolova temeljna vrijednost EU-a, prepoznata u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima te da je EU preuzeo poseban zadatak integriranja jednakosti spolova u sve svoje djelatnosti; budući da je jednakost spolova kao strateški cilj nužna za postizanje općih ciljeva EU-a, kao što su cilj o stopi zaposlenosti u okviru strategije Europa 2020. i ključna gospodarska prednost za promicanje pravednog i uključivog gospodarskog rasta; budući da je smanjenje profesionalnih nejednakosti cilj ne samo u pogledu jednakosti, nego i učinkovitosti i fluidnosti tržišta rada;

| E. | budući da su razlike u obrazovanju, zapošljavanju, zdravlju i diskriminaciji između Roma i središnjeg dijela društva i dalje velike, a situacija Romkinja u EU-u još je i gora zbog višestruke diskriminacije koja se temelji i na etničkoj pripadnosti i na spolu, |
| --- | --- |

E.

budući da su razlike u obrazovanju, zapošljavanju, zdravlju i diskriminaciji između Roma i središnjeg dijela društva i dalje velike, a situacija Romkinja u EU-u još je i gora zbog višestruke diskriminacije koja se temelji i na etničkoj pripadnosti i na spolu,

| F. | budući da se gospodarsko i političko stanje Europe može poboljšati i posljedice demografskih promjena zaustaviti samo ako se iskoristi talent i potencijal svih muškaraca i žena; |
| --- | --- |

F.

budući da se gospodarsko i političko stanje Europe može poboljšati i posljedice demografskih promjena zaustaviti samo ako se iskoristi talent i potencijal svih muškaraca i žena;

| G. | budući da ne možemo ostati vezani za suvišne i u pogledu okoliša neodržive gospodarske modele koji se temelje na zastarjeloj raspodjeli rada s obzirom na spol koja je izmijenjena integracijom žena u tržište rada; budući da nam je potreban novi, društveno održivi model temeljen na znanju i inovacijama koji uključuje puni opseg talenata žena u proizvodnom sustavu, uključujući propitivanje određenih industrijskih normi i čimbenika temeljem kojih se muškarcima i ženama dodjeljuju različita zanimanja, uspostavlja ravnoteža odgovornosti među muškarcima i ženama u javnoj i privatnoj sferi i usklađuje privatni život i rad radnika obaju spolova; |
| --- | --- |

G.

budući da ne možemo ostati vezani za suvišne i u pogledu okoliša neodržive gospodarske modele koji se temelje na zastarjeloj raspodjeli rada s obzirom na spol koja je izmijenjena integracijom žena u tržište rada; budući da nam je potreban novi, društveno održivi model temeljen na znanju i inovacijama koji uključuje puni opseg talenata žena u proizvodnom sustavu, uključujući propitivanje određenih industrijskih normi i čimbenika temeljem kojih se muškarcima i ženama dodjeljuju različita zanimanja, uspostavlja ravnoteža odgovornosti među muškarcima i ženama u javnoj i privatnoj sferi i usklađuje privatni život i rad radnika obaju spolova;

| H. | budući da je osiguravanje pristupa pristupačnim, visokokvalitetnim uslugama dječje skrbi i službama potpore za osobe starije dobi i druge uzdržavane osobe od ključne važnosti za jamčenje jednakog sudjelovanja muškaraca i žena na tržištu rada, u obrazovanju i osposobljavanju; |
| --- | --- |

H.

budući da je osiguravanje pristupa pristupačnim, visokokvalitetnim uslugama dječje skrbi i službama potpore za osobe starije dobi i druge uzdržavane osobe od ključne važnosti za jamčenje jednakog sudjelovanja muškaraca i žena na tržištu rada, u obrazovanju i osposobljavanju;

| I. | budući da se ove godine obilježava 20. obljetnica donošenja Pekinške platforme za djelovanje i da njezini ciljevi i cjelovita provedba nikad nisu bili aktualniji; |
| --- | --- |

I.

budući da se ove godine obilježava 20. obljetnica donošenja Pekinške platforme za djelovanje i da njezini ciljevi i cjelovita provedba nikad nisu bili aktualniji;

| J. | budući da je nasilje nad ženama, bilo ono fizičko, spolno ili psihičko, glavna prepreka jednakosti između žena i muškaraca te i dalje predstavlja najraširenije kršenje ljudskih prava s utjecajem na sve razine društva, ali i jedno od kaznenih djela koje se najrjeđe prijavljuje; budući da je prema istraživanju Europske agencije za temeljna prava (FRA) iz ožujka 2014., unatoč mjerama poduzetim za njegovo suzbijanje, 55 % žena tijekom svog života doživjelo barem jedan oblik seksualnog uznemiravanja, a da je 33 % žena doživjelo fizičko i/ili seksualno nasilje od svoje 15. godine života; budući da je život bez nasilja preduvjet za potpuno sudjelovanje u društvu te je potrebno uvesti stroge mjere za suzbijanje nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

J.

budući da je nasilje nad ženama, bilo ono fizičko, spolno ili psihičko, glavna prepreka jednakosti između žena i muškaraca te i dalje predstavlja najraširenije kršenje ljudskih prava s utjecajem na sve razine društva, ali i jedno od kaznenih djela koje se najrjeđe prijavljuje; budući da je prema istraživanju Europske agencije za temeljna prava (FRA) iz ožujka 2014., unatoč mjerama poduzetim za njegovo suzbijanje, 55 % žena tijekom svog života doživjelo barem jedan oblik seksualnog uznemiravanja, a da je 33 % žena doživjelo fizičko i/ili seksualno nasilje od svoje 15. godine života; budući da je život bez nasilja preduvjet za potpuno sudjelovanje u društvu te je potrebno uvesti stroge mjere za suzbijanje nasilja nad ženama;

| K. | budući da je prisilna prostitucija nasilje koje posebno pogađa najosjetljivije slojeve, pretežno je povezana s mrežama organiziranog kriminala i trgovinom ljudi te predstavlja prepreku jednakosti između muškaraca i žena; |
| --- | --- |

K.

budući da je prisilna prostitucija nasilje koje posebno pogađa najosjetljivije slojeve, pretežno je povezana s mrežama organiziranog kriminala i trgovinom ljudi te predstavlja prepreku jednakosti između muškaraca i žena;

| L. | budući da žene zbog tradicionalnih struktura i nepoticajnih poreznih mjera imaju status osoba s drugorazrednim primanjima, što se odražava u vertikalnoj i horizontalnoj segregaciji na tržištu rada, pauzama u karijeri i nejednakosti plaća i budući da žene osim toga znatno češće obavljaju neplaćene poslove njege, dječje skrbi, skrbi za osobe starije dobi i druge uzdržavane osobe i kućanske poslove te uslijed toga imaju manje vremena za plaćeni posao, što s druge strane rezultira znatno manjom mirovinom, zbog čega se konkretnim mjerama i dalje mora poticati usklađivanje poslovnog i obiteljskog života, također i radi postizanja ciljeva strategije Europa 2020., u što se prije svega moraju više uključiti muškarci; |
| --- | --- |

L.

budući da žene zbog tradicionalnih struktura i nepoticajnih poreznih mjera imaju status osoba s drugorazrednim primanjima, što se odražava u vertikalnoj i horizontalnoj segregaciji na tržištu rada, pauzama u karijeri i nejednakosti plaća i budući da žene osim toga znatno češće obavljaju neplaćene poslove njege, dječje skrbi, skrbi za osobe starije dobi i druge uzdržavane osobe i kućanske poslove te uslijed toga imaju manje vremena za plaćeni posao, što s druge strane rezultira znatno manjom mirovinom, zbog čega se konkretnim mjerama i dalje mora poticati usklađivanje poslovnog i obiteljskog života, također i radi postizanja ciljeva strategije Europa 2020., u što se prije svega moraju više uključiti muškarci;

| M. | budući da stopa zaposlenosti žena iznosi 63 %, odnosno 53,5 % ako se zaposlenost mjeri u ekvivalentima punog radnog vremena (29); budući da razlika u plaćama među spolovima iznosi 16,4 %, a razlika u mirovinama među spolovima u prosjeku 39 %; budući da sudjelovanje žena na tržištu rada ne podrazumijeva uvijek i utjecaj jer se na vodećim položajima i položajima na kojima se donose odluke uglavnom nalaze muškarci što ograničava mogućnosti žena da imaju utjecaj i predstavlja manjak demokratičnosti u donošenju odluka s obzirom na to da žene čine polovicu stanovništva; budući da promicanje jednakosti spolova nadilazi zabranu diskriminacije na temelju spola te da su se pozitivne mjere potpore ženama pokazale ključnima za njihovu potpunu integraciju u tržište rada, donošenje odluka u području politike i gospodarstva te u društvo u cjelini; budući da isključivanje žena iz vodećih položaja i tijela u kojima se donose odluke ima štetan utjecaj na njihovu mogućnost utjecaja i na vlastiti razvoj i emancipaciju te na razvoj društva; |
| --- | --- |

M.

budući da stopa zaposlenosti žena iznosi 63 %, odnosno 53,5 % ako se zaposlenost mjeri u ekvivalentima punog radnog vremena (29); budući da razlika u plaćama među spolovima iznosi 16,4 %, a razlika u mirovinama među spolovima u prosjeku 39 %; budući da sudjelovanje žena na tržištu rada ne podrazumijeva uvijek i utjecaj jer se na vodećim položajima i položajima na kojima se donose odluke uglavnom nalaze muškarci što ograničava mogućnosti žena da imaju utjecaj i predstavlja manjak demokratičnosti u donošenju odluka s obzirom na to da žene čine polovicu stanovništva; budući da promicanje jednakosti spolova nadilazi zabranu diskriminacije na temelju spola te da su se pozitivne mjere potpore ženama pokazale ključnima za njihovu potpunu integraciju u tržište rada, donošenje odluka u području politike i gospodarstva te u društvo u cjelini; budući da isključivanje žena iz vodećih položaja i tijela u kojima se donose odluke ima štetan utjecaj na njihovu mogućnost utjecaja i na vlastiti razvoj i emancipaciju te na razvoj društva;

| N. | budući da su se rodne kvote i tzv. zaključani popisi u donošenju političkih odluka pokazali najučinkovitijim alatom za rješavanje diskriminacije i neravnoteže u moći među spolovima te u poboljšanju demokratske zastupljenosti u tijelima koja donose političke odluke, |
| --- | --- |

N.

budući da su se rodne kvote i tzv. zaključani popisi u donošenju političkih odluka pokazali najučinkovitijim alatom za rješavanje diskriminacije i neravnoteže u moći među spolovima te u poboljšanju demokratske zastupljenosti u tijelima koja donose političke odluke,

| O. | budući da nedostatak promicanja politika usmjerenih na usklađivanje profesionalnog i privatnog života, nedovoljno promicanje fleksibilnog radnog vremena, posebice među muškarcima, te niska stopa muškaraca koji uzimaju roditeljski dopust i rodiljni dopust za očeve predstavljaju važne prepreke gospodarskoj neovisnosti žena te jednaku podjelu obiteljskih i kućanskih obveza. |
| --- | --- |

O.

budući da nedostatak promicanja politika usmjerenih na usklađivanje profesionalnog i privatnog života, nedovoljno promicanje fleksibilnog radnog vremena, posebice među muškarcima, te niska stopa muškaraca koji uzimaju roditeljski dopust i rodiljni dopust za očeve predstavljaju važne prepreke gospodarskoj neovisnosti žena te jednaku podjelu obiteljskih i kućanskih obveza.

| P. | budući da su u Europi pretežno i nerazmjerno žene pogođene siromaštvom, da ono posebno pogađa samohrane majke, žene s invaliditetom, mlade i stare žene, migrantice i žene koje pripadaju etničkim manjinama, kojima svima prijeti siromaštvo i društvena isključenost te da se ta situacija dodatno pogoršava zbog gospodarske krize i konkretnih mjera štednje, što ne bi trebalo biti opravdanje za ulaganje manjih napora za postizanje jednakosti, kao i zbog nesigurnosti radnih mjesta, poslova sa skraćenim radnim vremenom, niskih plaća i mirovina, poteškoća u pristupu osnovnim socijalnim i zdravstvenim uslugama i činjenice da se prije svega ukidaju radna mjesta u javnom sektoru te usluge u području njege i skrbi, čime perspektiva jednakosti spolova dobiva čak i još veće značenje; |
| --- | --- |

P.

budući da su u Europi pretežno i nerazmjerno žene pogođene siromaštvom, da ono posebno pogađa samohrane majke, žene s invaliditetom, mlade i stare žene, migrantice i žene koje pripadaju etničkim manjinama, kojima svima prijeti siromaštvo i društvena isključenost te da se ta situacija dodatno pogoršava zbog gospodarske krize i konkretnih mjera štednje, što ne bi trebalo biti opravdanje za ulaganje manjih napora za postizanje jednakosti, kao i zbog nesigurnosti radnih mjesta, poslova sa skraćenim radnim vremenom, niskih plaća i mirovina, poteškoća u pristupu osnovnim socijalnim i zdravstvenim uslugama i činjenice da se prije svega ukidaju radna mjesta u javnom sektoru te usluge u području njege i skrbi, čime perspektiva jednakosti spolova dobiva čak i još veće značenje;

| Q. | budući da su žene u ruralnim područjima češće žrtve višestruke diskriminacije i spolnih stereotipa u odnosu na žene u urbanim područjima, a stopa zaposlenosti žena u ruralnim područjima mnogo je niža od stope zaposlenosti žena u gradovima; budući da u ruralnim područjima postoji nedostatak mogućnosti visokokvalitetnog zaposlenja; budući da, osim toga, mnoge žene nikada nisu aktivne na službenom tržištu rada te stoga nisu registrirane kao nezaposlene ili uključene u statistiku nezaposlenosti, što dovodi do određenih financijskih i pravnih problema u odnosu na pravo na rodiljni dopust i bolovanje, stjecanje prava na mirovinu i pristup socijalnom osiguranju, kao i problema u slučaju razvoda; |
| --- | --- |

Q.

budući da su žene u ruralnim područjima češće žrtve višestruke diskriminacije i spolnih stereotipa u odnosu na žene u urbanim područjima, a stopa zaposlenosti žena u ruralnim područjima mnogo je niža od stope zaposlenosti žena u gradovima; budući da u ruralnim područjima postoji nedostatak mogućnosti visokokvalitetnog zaposlenja; budući da, osim toga, mnoge žene nikada nisu aktivne na službenom tržištu rada te stoga nisu registrirane kao nezaposlene ili uključene u statistiku nezaposlenosti, što dovodi do određenih financijskih i pravnih problema u odnosu na pravo na rodiljni dopust i bolovanje, stjecanje prava na mirovinu i pristup socijalnom osiguranju, kao i problema u slučaju razvoda;

| R. | budući da tradicionalne rodne uloge i stereotipi još uvijek imaju velik utjecaj na podjelu rada u domaćinstvu, obrazovanju, karijeri, na radnom mjestu te u društvu u cjelini; |
| --- | --- |

R.

budući da tradicionalne rodne uloge i stereotipi još uvijek imaju velik utjecaj na podjelu rada u domaćinstvu, obrazovanju, karijeri, na radnom mjestu te u društvu u cjelini;

| S. | budući da stereotipne uloge žena i muškaraca te tradicionalne strukture negativno utječu na zdravlje i univerzalan pristup seksualnom i reproduktivnom zdravlju te pravima koja su s tim povezana, a koja su temeljno ljudsko pravo koje stoga nikada ne smije biti ograničeno; budući da su pravo na kontrolu nad vlastitim tijelom i na samoodređenje temeljni preduvjeti za univerzalnu jednakost; |
| --- | --- |

S.

budući da stereotipne uloge žena i muškaraca te tradicionalne strukture negativno utječu na zdravlje i univerzalan pristup seksualnom i reproduktivnom zdravlju te pravima koja su s tim povezana, a koja su temeljno ljudsko pravo koje stoga nikada ne smije biti ograničeno; budući da su pravo na kontrolu nad vlastitim tijelom i na samoodređenje temeljni preduvjeti za univerzalnu jednakost;

| T. | budući da svaki šesti par diljem svijeta ima neki oblik problema neplodnosti; budući da bi Komisija trebala pokrenuti novu usporednu analizu medicinski potpomognute oplodnje u EU-u jer je studija iz 2008. (SANCO/2008/C6/051), koja je tada pokazala značajnu nejednakost u pristupu liječenju neplodnosti, zastarjela; |
| --- | --- |

T.

budući da svaki šesti par diljem svijeta ima neki oblik problema neplodnosti; budući da bi Komisija trebala pokrenuti novu usporednu analizu medicinski potpomognute oplodnje u EU-u jer je studija iz 2008. (SANCO/2008/C6/051), koja je tada pokazala značajnu nejednakost u pristupu liječenju neplodnosti, zastarjela;

| U. | budući da još uvijek postoje obrazovne ustanove koje primjenjuju rodnu segregaciju te da obrazovni materijali često sadrže stereotipe koji pomažu u jačanju tradicionalno odvojenih uloga dodijeljenih djevojčicama i dječacima, što ima negativan utjecaj na njihove mogućnosti izbora; budući da se raspoređenost tih uloga dodatno pojačava, osobito prikazivanjem i slikom žena u medijima te informacijama dostupnima na internetu, kao i oglašavanjem; |
| --- | --- |

U.

budući da još uvijek postoje obrazovne ustanove koje primjenjuju rodnu segregaciju te da obrazovni materijali često sadrže stereotipe koji pomažu u jačanju tradicionalno odvojenih uloga dodijeljenih djevojčicama i dječacima, što ima negativan utjecaj na njihove mogućnosti izbora; budući da se raspoređenost tih uloga dodatno pojačava, osobito prikazivanjem i slikom žena u medijima te informacijama dostupnima na internetu, kao i oglašavanjem;

| V. | budući da su transrodne osobe diljem EU-a danas često suočene s diskriminacijom, uznemiravanjem i nasiljem zbog svog rodnog identiteta ili rodnog izražavanja; |
| --- | --- |

V.

budući da su transrodne osobe diljem EU-a danas često suočene s diskriminacijom, uznemiravanjem i nasiljem zbog svog rodnog identiteta ili rodnog izražavanja;

| W. | budući da EU posjeduje odgovornost i ima ulogu kao model za jednakost spolova i prava žena, što bi trebalo postati središnja tema u njegovu vanjskom djelovanju; budući da su jednakost spolova, borba protiv rodno uvjetovanog nasilja i osnaživanje žena ključni za ostvarivanje međunarodnih razvojnih ciljeva i za uspješnu vanjsku politiku, politiku razvojne suradnje i međunarodnu trgovinsku politiku EU-a; budući da žene nisu samo osjetljivije na učinke promjena na području energije, okoliša i klime, već su i učinkoviti dionici u pogledu strategija prilagodbe i ublažavanja posljedica, kao i pokretačka snaga pravednog i održivog modela rasta; |
| --- | --- |

W.

budući da EU posjeduje odgovornost i ima ulogu kao model za jednakost spolova i prava žena, što bi trebalo postati središnja tema u njegovu vanjskom djelovanju; budući da su jednakost spolova, borba protiv rodno uvjetovanog nasilja i osnaživanje žena ključni za ostvarivanje međunarodnih razvojnih ciljeva i za uspješnu vanjsku politiku, politiku razvojne suradnje i međunarodnu trgovinsku politiku EU-a; budući da žene nisu samo osjetljivije na učinke promjena na području energije, okoliša i klime, već su i učinkoviti dionici u pogledu strategija prilagodbe i ublažavanja posljedica, kao i pokretačka snaga pravednog i održivog modela rasta;

| X. | budući da su institucijski mehanizmi nužna osnova za ostvarenje jednakosti spolova; budući da se osim toga načelo jednakosti spolova uz koncepte rodne osviještenosti, jednakosti spolova pri izradi proračuna i procjene učinka na spolove mora tretirati kao važan, sveobuhvatan aspekt svih područja politike EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

X.

budući da su institucijski mehanizmi nužna osnova za ostvarenje jednakosti spolova; budući da se osim toga načelo jednakosti spolova uz koncepte rodne osviještenosti, jednakosti spolova pri izradi proračuna i procjene učinka na spolove mora tretirati kao važan, sveobuhvatan aspekt svih područja politike EU-a i njegovih država članica;

| Y. | budući da je raščlamba podataka po spolu ključan alat za postizanje istinskog napretka i učinkovite procjene rezultata; |
| --- | --- |

Y.

budući da je raščlamba podataka po spolu ključan alat za postizanje istinskog napretka i učinkovite procjene rezultata;

| Z. | budući da se u nekim državama članicama posljednjih godina šire pokreti protiv jednakosti spolova koji pokušavaju ojačati tradicionalne rodne uloge i osporavaju postojeća ostvarenja na polju jednakosti spolova; |
| --- | --- |

Z.

budući da se u nekim državama članicama posljednjih godina šire pokreti protiv jednakosti spolova koji pokušavaju ojačati tradicionalne rodne uloge i osporavaju postojeća ostvarenja na polju jednakosti spolova;

| AA. | budući da postojeći izazovi i stečena iskustva pokazuju da je nedostatak usklađene politike u različitim područjima otežavao postizanje jednakosti spolova u prošlosti te da su potrebni odgovarajući udio sredstava te bolja koordinacija, razglašavanje i promicanje prava žena, uzimajući u obzir različitost situacija; |
| --- | --- |

AA.

budući da postojeći izazovi i stečena iskustva pokazuju da je nedostatak usklađene politike u različitim područjima otežavao postizanje jednakosti spolova u prošlosti te da su potrebni odgovarajući udio sredstava te bolja koordinacija, razglašavanje i promicanje prava žena, uzimajući u obzir različitost situacija;

Opće preporuke

| 1. | poziva Komisiju da izradi i donese novu zasebnu strategiju za prava žena i jednakost spolova u Europi, čiji je cilj stvoriti iste mogućnosti na temelju prioritetnih područja iz prethodne strategije u cilju iskorjenjivanja svih oblika diskriminacije kojima su žene izložene na tržištu rada, u pogledu plaća, mirovina, donošenja odluka, pristupa proizvodima i uslugama, usklađivanja obiteljskog i profesionalnog života te svih oblika nasilja nad ženama, kao i otklanjanja diskriminirajućih struktura i praksi koje se odnose na spol; ističe da nova strategija za prava žena i jednakost spolova mora temeljito uzeti u obzir višestruke i međupodručne oblike diskriminacije iz članka 21. Povelje o temeljnim pravima koji su utemeljeni na zajedničkim čimbenicima, ali na različite načine utječu na žene, te razviti posebne aktivnosti za jačanje prava različitih grupa žena, uključujući žene s invaliditetom, migrantice i pripadnice etničkih manjina, Romkinje, starije žene, samohrane majke i pripadnice skupine LGBTI; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisiju da izradi i donese novu zasebnu strategiju za prava žena i jednakost spolova u Europi, čiji je cilj stvoriti iste mogućnosti na temelju prioritetnih područja iz prethodne strategije u cilju iskorjenjivanja svih oblika diskriminacije kojima su žene izložene na tržištu rada, u pogledu plaća, mirovina, donošenja odluka, pristupa proizvodima i uslugama, usklađivanja obiteljskog i profesionalnog života te svih oblika nasilja nad ženama, kao i otklanjanja diskriminirajućih struktura i praksi koje se odnose na spol; ističe da nova strategija za prava žena i jednakost spolova mora temeljito uzeti u obzir višestruke i međupodručne oblike diskriminacije iz članka 21. Povelje o temeljnim pravima koji su utemeljeni na zajedničkim čimbenicima, ali na različite načine utječu na žene, te razviti posebne aktivnosti za jačanje prava različitih grupa žena, uključujući žene s invaliditetom, migrantice i pripadnice etničkih manjina, Romkinje, starije žene, samohrane majke i pripadnice skupine LGBTI;

| 2. | poziva Komisiju da razradi mjere čiji je cilj uklanjanje diskriminacije svih žena u svoj njihovoj raznolikosti u okviru šire strategije za borbu protiv diskriminacije te specifičnog i zasebnog plana u vezi skupine LGBTI; u tu svrhu, hitno poziva Vijeće da što je prije moguće postigne zajedničko stajalište o prijedlogu direktive Vijeća o provedbi načela o jednakom postupanju prema osobama bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invalidnost, dob, spol ili seksualnu orijentaciju koji je zaustavljen otkako ga je Parlament donio u travnju 2009.; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da razradi mjere čiji je cilj uklanjanje diskriminacije svih žena u svoj njihovoj raznolikosti u okviru šire strategije za borbu protiv diskriminacije te specifičnog i zasebnog plana u vezi skupine LGBTI; u tu svrhu, hitno poziva Vijeće da što je prije moguće postigne zajedničko stajalište o prijedlogu direktive Vijeća o provedbi načela o jednakom postupanju prema osobama bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invalidnost, dob, spol ili seksualnu orijentaciju koji je zaustavljen otkako ga je Parlament donio u travnju 2009.;

| 3. | izražava žaljenje zbog toga što se u Strategiji za jednakost žena i muškaraca za razdoblje 2010. – 2015. posebno ne dotiče pitanje invaliditeta, unatoč činjenici da su žene s invaliditetom često u nepovoljnijem položaju u odnosu na muškarce s invaliditetom te da su u većoj mjeri izložene rizicima od siromaštva i socijalne isključenosti; stoga poziva Komisiju da zadovolji potrebe žena s invaliditetom kako bi se osiguralo njihovo veće sudjelovanje na tržištu rada; u tom smislu također izražava žaljenje zbog toga što Europska strategija za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020. ne uključuje i cjelovitu perspektivu o spolu ili zasebno poglavlje posvećeno politikama u području invaliditeta s posebnom usredotočenošću na spol; |
| --- | --- |

3.

izražava žaljenje zbog toga što se u Strategiji za jednakost žena i muškaraca za razdoblje 2010. – 2015. posebno ne dotiče pitanje invaliditeta, unatoč činjenici da su žene s invaliditetom često u nepovoljnijem položaju u odnosu na muškarce s invaliditetom te da su u većoj mjeri izložene rizicima od siromaštva i socijalne isključenosti; stoga poziva Komisiju da zadovolji potrebe žena s invaliditetom kako bi se osiguralo njihovo veće sudjelovanje na tržištu rada; u tom smislu također izražava žaljenje zbog toga što Europska strategija za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020. ne uključuje i cjelovitu perspektivu o spolu ili zasebno poglavlje posvećeno politikama u području invaliditeta s posebnom usredotočenošću na spol;

| 4. | poziva Komisiju da na strukturirani način uključi civilno društvo i socijalne partnere u izradu i stalnu procjenu strategije; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da na strukturirani način uključi civilno društvo i socijalne partnere u izradu i stalnu procjenu strategije;

| 5. | poziva države članice da ojačaju i osnaže potpunu uporabu kolektivnog pregovaranja u privatnim i javnim sektorima kao neophodan instrument za reguliranje radničkih odnosa, borbu protiv diskriminacije s obzirom na plaće i promicanje jednakosti; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice da ojačaju i osnaže potpunu uporabu kolektivnog pregovaranja u privatnim i javnim sektorima kao neophodan instrument za reguliranje radničkih odnosa, borbu protiv diskriminacije s obzirom na plaće i promicanje jednakosti;

| 6. | poziva Komisiju da u ocjenjivanju primjene Direktive 2004/113/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga vodi računa o slučajevima diskriminacije; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisiju da u ocjenjivanju primjene Direktive 2004/113/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga vodi računa o slučajevima diskriminacije;

| 7. | poziva Komisiju da pojasni ulogu za koju želi da je EU ima u svijetu i u okviru suradnje s državama članicama, uključujući njihova nadležna tijela, u pogledu poticanja jednakosti spolova, i unutar i izvan granica Unije, te da slijedi te ciljeve preko koncepta rodne osviještenosti u svim područjima te pojedinim ciljanim i konkretnim mjerama; naglašava da je potrebno uključiti rodnu perspektivu i borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja u vanjsku politiku EU-a, politiku razvojne suradnje i međunarodnu trgovinsku politiku te zaštititi nužne financijske instrumente i ljudske potencijale; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da pojasni ulogu za koju želi da je EU ima u svijetu i u okviru suradnje s državama članicama, uključujući njihova nadležna tijela, u pogledu poticanja jednakosti spolova, i unutar i izvan granica Unije, te da slijedi te ciljeve preko koncepta rodne osviještenosti u svim područjima te pojedinim ciljanim i konkretnim mjerama; naglašava da je potrebno uključiti rodnu perspektivu i borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja u vanjsku politiku EU-a, politiku razvojne suradnje i međunarodnu trgovinsku politiku te zaštititi nužne financijske instrumente i ljudske potencijale;

| 8. | još jednom izražava žaljenje zbog činjenice što u Strategiju 2020. nije na zadovoljavajući način uključena rodna perspektiva i stoga poziva Komisiju i Vijeće da zajamče da se jednakost spolova ugradi u sve programe, mjere i inicijative koje su pokrenute u okviru te strategije te da u strategiju Europa 2020. uvrsti konkretan stup za jednakost žena i muškaraca, da ciljeve buduće strategije smatra dijelom Europskog semestra te da uključi rodnu perspektivu u preporuke za pojedinačne zemlje i godišnji pregled rasta; |
| --- | --- |

8.

još jednom izražava žaljenje zbog činjenice što u Strategiju 2020. nije na zadovoljavajući način uključena rodna perspektiva i stoga poziva Komisiju i Vijeće da zajamče da se jednakost spolova ugradi u sve programe, mjere i inicijative koje su pokrenute u okviru te strategije te da u strategiju Europa 2020. uvrsti konkretan stup za jednakost žena i muškaraca, da ciljeve buduće strategije smatra dijelom Europskog semestra te da uključi rodnu perspektivu u preporuke za pojedinačne zemlje i godišnji pregled rasta;

| 9. | poziva Komisiju i države članice da prikupljaju, analiziraju i objavljuju pouzdane statističke podatke raščlanjene po spolovima i rodnim kvalitativnim pokazateljima u svim područjima politike i na svim razinama upravljanja oslanjajući se na rad Europskog instituta za ravnopravnost spolova i Europske agencije za temeljna prava u cilju omogućavanja analize izrade i primjene strategija jednakosti spolova u EU-u i državama članicama, ažuriranja tih strategija i ocjenjivanja primjene uključivanja rodnih pitanja u sva područja nacionalnih politika i politike Unije te, po mogućnosti, daljnjeg prikazivanja takvih podataka na temelju rase ili etničkog podrijetla, vjere ili vjerovanja i invalidnosti, kako bi se omogućila međupodručna analiza u svim područjima politike čime bi se dokumentirala višestruka diskriminacija koju trpe određene grupe žena; potiče Komisiju i države članice da pokrenu procjenu utjecaja politika država članica s obzirom na spol, posebno u slučaju predlaganja reforme u vezi s radom i mirovinama. |
| --- | --- |

9.

poziva Komisiju i države članice da prikupljaju, analiziraju i objavljuju pouzdane statističke podatke raščlanjene po spolovima i rodnim kvalitativnim pokazateljima u svim područjima politike i na svim razinama upravljanja oslanjajući se na rad Europskog instituta za ravnopravnost spolova i Europske agencije za temeljna prava u cilju omogućavanja analize izrade i primjene strategija jednakosti spolova u EU-u i državama članicama, ažuriranja tih strategija i ocjenjivanja primjene uključivanja rodnih pitanja u sva područja nacionalnih politika i politike Unije te, po mogućnosti, daljnjeg prikazivanja takvih podataka na temelju rase ili etničkog podrijetla, vjere ili vjerovanja i invalidnosti, kako bi se omogućila međupodručna analiza u svim područjima politike čime bi se dokumentirala višestruka diskriminacija koju trpe određene grupe žena; potiče Komisiju i države članice da pokrenu procjenu utjecaja politika država članica s obzirom na spol, posebno u slučaju predlaganja reforme u vezi s radom i mirovinama.

| 10. | poziva Komisiju da strategiju izradi u obliku konkretnog akcijskog plana s jasnim određivanjem nadležnih dionika, u kojem se posebno moraju uzeti u obzir konkretni prijedlozi utvrđeni u nastavku u područjima nasilja nad ženama, rada i vremena, zastupljenosti žena na vodećim položajima i u procesu odlučivanja, financijskih sredstava, zdravlja, znanja, obrazovanja i medija, globalne perspektive te međunarodnih mehanizama i rodne osviještenosti; naglašava potrebu da se, po potrebi i uz potpuno poštovanje nadležnosti EU-a, uvede zakonodavstvo kako bi se pojačao pravni okvir za jednakost spolova; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisiju da strategiju izradi u obliku konkretnog akcijskog plana s jasnim određivanjem nadležnih dionika, u kojem se posebno moraju uzeti u obzir konkretni prijedlozi utvrđeni u nastavku u područjima nasilja nad ženama, rada i vremena, zastupljenosti žena na vodećim položajima i u procesu odlučivanja, financijskih sredstava, zdravlja, znanja, obrazovanja i medija, globalne perspektive te međunarodnih mehanizama i rodne osviještenosti; naglašava potrebu da se, po potrebi i uz potpuno poštovanje nadležnosti EU-a, uvede zakonodavstvo kako bi se pojačao pravni okvir za jednakost spolova;

Nasilje nad ženama i rodno uvjetovano nasilje

| 11. | ponavlja poziv Komisiji, kako je to već učinio u svojoj Rezoluciji od 25. veljače 2014. s preporukama o borbi protiv nasilja nad ženama, da podnese prijedlog zakonodavnog akta kojim bi se zajamčio dosljedan sustav za prikupljanje statističkih podataka o nasilju nad ženama te odlučnije postupanje država članica pri sprečavanju i progonu svih vrsta nasilja nad ženama i djevojkama kao i rodno uvjetovanog nasilja, te kojim bi se omogućio jednostavan pristup pravosuđu; |
| --- | --- |

11.

ponavlja poziv Komisiji, kako je to već učinio u svojoj Rezoluciji od 25. veljače 2014. s preporukama o borbi protiv nasilja nad ženama, da podnese prijedlog zakonodavnog akta kojim bi se zajamčio dosljedan sustav za prikupljanje statističkih podataka o nasilju nad ženama te odlučnije postupanje država članica pri sprečavanju i progonu svih vrsta nasilja nad ženama i djevojkama kao i rodno uvjetovanog nasilja, te kojim bi se omogućio jednostavan pristup pravosuđu;

| 12. | poziva Komisiju da u buduću strategiju uključi definiciju rodno uvjetovanog nasilja u skladu s odredbama Direktive 2012/29/EU te da što je prije moguće predstavi sveobuhvatnu strategiju za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojkama te rodno uvjetovanog nasilja koja sadrži obvezujuće zakone; poziva Vijeće da aktivira prijelaznu klauzulu donošenjem jednoglasne odluke kojom će se rodno uvjetovano nasilje uvrstiti u područja kaznenih djela iz članka 83. stavka 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da u buduću strategiju uključi definiciju rodno uvjetovanog nasilja u skladu s odredbama Direktive 2012/29/EU te da što je prije moguće predstavi sveobuhvatnu strategiju za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojkama te rodno uvjetovanog nasilja koja sadrži obvezujuće zakone; poziva Vijeće da aktivira prijelaznu klauzulu donošenjem jednoglasne odluke kojom će se rodno uvjetovano nasilje uvrstiti u područja kaznenih djela iz članka 83. stavka 1. UFEU-a;

| 13. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost da EU pristane na Istanbulsku konvenciju i da pokrene taj postupak što je prije moguće, te da novom strategijom potakne države članice da ratificiraju Istanbulsku konvenciju i da se aktivno založi za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojkama; poziva države članice da što je prije moguće potpišu i ratificiraju Istanbulsku konvenciju; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da razmotri mogućnost da EU pristane na Istanbulsku konvenciju i da pokrene taj postupak što je prije moguće, te da novom strategijom potakne države članice da ratificiraju Istanbulsku konvenciju i da se aktivno založi za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojkama; poziva države članice da što je prije moguće potpišu i ratificiraju Istanbulsku konvenciju;

| 14. | ponovno poziva Komisiju da 2016. proglasi Europskom godinom za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojkama tijekom koje je prioritet potrebno dati promicanju dalekosežnih i učinkovitih strategija za znatno smanjivanje nasilja nad ženama i djevojkama; |
| --- | --- |

14.

ponovno poziva Komisiju da 2016. proglasi Europskom godinom za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojkama tijekom koje je prioritet potrebno dati promicanju dalekosežnih i učinkovitih strategija za znatno smanjivanje nasilja nad ženama i djevojkama;

| 15. | poziva EU da podupre države članice kod izrade kampanja i strategija protiv svakodnevnog uznemiravanja žena u javnosti te da pritom proslijedi najbolje prakse državama članicama; |
| --- | --- |

15.

poziva EU da podupre države članice kod izrade kampanja i strategija protiv svakodnevnog uznemiravanja žena u javnosti te da pritom proslijedi najbolje prakse državama članicama;

| 16. | smatra da je hitno potrebno daljnje praćenje prijenosa i provedbe Direktive o uspostavi minimalnih standarda u području prava, potpore i zaštite žrtava kaznenih djela, Uredbe o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u civilnim predmetima i Direktive o europskom zaštitnom nalogu do 2015. i nakon te godine; |
| --- | --- |

16.

smatra da je hitno potrebno daljnje praćenje prijenosa i provedbe Direktive o uspostavi minimalnih standarda u području prava, potpore i zaštite žrtava kaznenih djela, Uredbe o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u civilnim predmetima i Direktive o europskom zaštitnom nalogu do 2015. i nakon te godine;

| 17. | poziva Komisiju da u strategiju uvrsti kampanje za „nultu razinu” tolerancije i da državama članicama pruži potporu u podizanju svijesti društva o problemu nasilja nad ženama, kao i u promicanju godišnjih kampanja u cilju podizanja svijesti o izvorištu nasilja i zloupotrebe u pogledu sprečavanja, pristupa pravdi i potpore žrtvama; naglašava važnost konkretnijeg uključivanja cijelog društva, a posebno muškaraca i dječaka u borbu protiv nasilja nad ženama; također poziva Komisiju da slijedi inicijative Parlamenta u borbi protiv genitalnog sakaćenja žena; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da u strategiju uvrsti kampanje za „nultu razinu” tolerancije i da državama članicama pruži potporu u podizanju svijesti društva o problemu nasilja nad ženama, kao i u promicanju godišnjih kampanja u cilju podizanja svijesti o izvorištu nasilja i zloupotrebe u pogledu sprečavanja, pristupa pravdi i potpore žrtvama; naglašava važnost konkretnijeg uključivanja cijelog društva, a posebno muškaraca i dječaka u borbu protiv nasilja nad ženama; također poziva Komisiju da slijedi inicijative Parlamenta u borbi protiv genitalnog sakaćenja žena;

| 18. | naglašava da je, kako bi se učinkovito suzbilo nasilje nad ženama i njegova nekažnjivost, potrebna promjena stajališta prema ženama i djevojčicama u društvu u kojem se žene vrlo često predstavljaju u podređenim ulogama, a nasilje nad njima vrlo se često tolerira ili mu se ne pridaje važnost; poziva Komisiju da podrži države članice u radnjama usmjerenima na sprečavanje i suzbijanje nasilja u svim njegovim oblicima i temeljnim uzrocima kao i u zaštiti zlostavljanih žena, te da donese posebne mjere za različite aspekte, uključujući povećanu potporu skloništima za žene i organizacijama koje pružaju podršku ženama žrtvama rodno uvjetovanog nasilja te preventivne mjere kao što su suzbijanje rodnih stereotipa i diskriminacijskih sociokulturnih stavova od rane dobi nadalje te kažnjavanje počinitelja; |
| --- | --- |

18.

naglašava da je, kako bi se učinkovito suzbilo nasilje nad ženama i njegova nekažnjivost, potrebna promjena stajališta prema ženama i djevojčicama u društvu u kojem se žene vrlo često predstavljaju u podređenim ulogama, a nasilje nad njima vrlo se često tolerira ili mu se ne pridaje važnost; poziva Komisiju da podrži države članice u radnjama usmjerenima na sprečavanje i suzbijanje nasilja u svim njegovim oblicima i temeljnim uzrocima kao i u zaštiti zlostavljanih žena, te da donese posebne mjere za različite aspekte, uključujući povećanu potporu skloništima za žene i organizacijama koje pružaju podršku ženama žrtvama rodno uvjetovanog nasilja te preventivne mjere kao što su suzbijanje rodnih stereotipa i diskriminacijskih sociokulturnih stavova od rane dobi nadalje te kažnjavanje počinitelja;

| 19. | napominje da feminizacija siromaštva može dovesti do veće trgovine ženama i prinudne prostitucije, odnosno većeg seksualnog iskorištavanja žena, čime ih se tjera u položaj veće financijske ovisnosti; poziva Komisiju i države članice da istraže razloge zbog kojih se žene počinju baviti prostitucijom te načine na koje se može smanjiti potražnja; naglašava značaj programa za izlazak žena iz prostitucije; |
| --- | --- |

19.

napominje da feminizacija siromaštva može dovesti do veće trgovine ženama i prinudne prostitucije, odnosno većeg seksualnog iskorištavanja žena, čime ih se tjera u položaj veće financijske ovisnosti; poziva Komisiju i države članice da istraže razloge zbog kojih se žene počinju baviti prostitucijom te načine na koje se može smanjiti potražnja; naglašava značaj programa za izlazak žena iz prostitucije;

| 20. | ukazuje na važnost sustavnog obrazovanja za kvalificirano osoblje koje brine o ženama žrtvama fizičkog, seksualnog ili psihičkog nasilja; smatra takvu obuku bitnom za pružatelje prve i druge linije skrbi, uključujući hitne socijalne i medicinske službe, službe civilne zaštite i policije; |
| --- | --- |

20.

ukazuje na važnost sustavnog obrazovanja za kvalificirano osoblje koje brine o ženama žrtvama fizičkog, seksualnog ili psihičkog nasilja; smatra takvu obuku bitnom za pružatelje prve i druge linije skrbi, uključujući hitne socijalne i medicinske službe, službe civilne zaštite i policije;

| 21. | poziva države članice da u potpunosti provedu Direktivu 2011/36/EU o sprečavanju i borbi protiv trgovanja ljudima, a Komisiju da ocijeni i prati provedbu i utvrdi najbolje prakse za države članice u pogledu donošenja nove strategije za borbu protiv trgovine ljudima nakon prestanka primjene dosadašnje strategije 2016., koja bi trebala uključivati rodnu perspektivu, dati prednost pravima žrtava trgovanja ljudima, sa zasebnim stupom o trgovanju u svrhu seksualnog iskorištavanja i s posebnim naglaskom na nove metode trgovine koje se razvijaju nakon što se druge, uhodane metode ukinu te osigurati da politike, proračuni i rezultati svih država članica unutar razvoja strategije budu transparentni i dostupni; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice da u potpunosti provedu Direktivu 2011/36/EU o sprečavanju i borbi protiv trgovanja ljudima, a Komisiju da ocijeni i prati provedbu i utvrdi najbolje prakse za države članice u pogledu donošenja nove strategije za borbu protiv trgovine ljudima nakon prestanka primjene dosadašnje strategije 2016., koja bi trebala uključivati rodnu perspektivu, dati prednost pravima žrtava trgovanja ljudima, sa zasebnim stupom o trgovanju u svrhu seksualnog iskorištavanja i s posebnim naglaskom na nove metode trgovine koje se razvijaju nakon što se druge, uhodane metode ukinu te osigurati da politike, proračuni i rezultati svih država članica unutar razvoja strategije budu transparentni i dostupni;

| 22. | poziva Komisiju da pomogne državama članicama jamčeći da žrtve uhođenja mogu koristiti zaštitu koju nude postojeće mjere kao što su europski zaštitni nalog, Uredba o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima te Direktiva EU-a za žrtve kad se sele iz jedne države članice EU-a u drugu, te da razmotri daljnje mjere za poboljšanje zaštite žrtava uhođenja, imajući na umu da brojke pokazuju da je 18 % žena u EU-u doživjelo uhođenje nakon dobi od 15 godina, a svaka peta žrtva uhođenja navodi da je zlostavljanje trajalo dvije godine ili dulje (30); |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da pomogne državama članicama jamčeći da žrtve uhođenja mogu koristiti zaštitu koju nude postojeće mjere kao što su europski zaštitni nalog, Uredba o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima te Direktiva EU-a za žrtve kad se sele iz jedne države članice EU-a u drugu, te da razmotri daljnje mjere za poboljšanje zaštite žrtava uhođenja, imajući na umu da brojke pokazuju da je 18 % žena u EU-u doživjelo uhođenje nakon dobi od 15 godina, a svaka peta žrtva uhođenja navodi da je zlostavljanje trajalo dvije godine ili dulje (30);

| 23. | poziva Komisiju da podupre nadležne službe država članica pri izradi akcijskih programa za jednakost spolova te da posebnu pozornost posveti novim oblicima nasilja nad ženama i djevojkama kao što su virtualno zlostavljanje, uhođenje (31) i nasilje te da provodi stalnu procjenu; s tim u vezi također naglašava važnost uske suradnje s civilnim društvom kako bi se problemi ranije prepoznali i učinkovitije suzbijali; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju da podupre nadležne službe država članica pri izradi akcijskih programa za jednakost spolova te da posebnu pozornost posveti novim oblicima nasilja nad ženama i djevojkama kao što su virtualno zlostavljanje, uhođenje (31) i nasilje te da provodi stalnu procjenu; s tim u vezi također naglašava važnost uske suradnje s civilnim društvom kako bi se problemi ranije prepoznali i učinkovitije suzbijali;

| 24. | poziva Komisiju da zajamči da države članice omoguće puno pravno priznavanje preferiranog roda osobe, uključujući promjenu imena, broja socijalnog osiguranja i ostalih pokazatelja roda na identifikacijskim dokumentima; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da zajamči da države članice omoguće puno pravno priznavanje preferiranog roda osobe, uključujući promjenu imena, broja socijalnog osiguranja i ostalih pokazatelja roda na identifikacijskim dokumentima;

| 25. | još jedanput poziva Komisiju da što je prije moguće uspostavi Europski opservatorij za nasilje nad ženama u prostorijama Europskog instituta za ravnopravnost spolova pod upravom koordinatora EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojkama; |
| --- | --- |

25.

još jedanput poziva Komisiju da što je prije moguće uspostavi Europski opservatorij za nasilje nad ženama u prostorijama Europskog instituta za ravnopravnost spolova pod upravom koordinatora EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojkama;

Rad i vrijeme

| 26. | poziva Komisiju da u novoj strategiji posebnu pozornost obrati različitim mogućnostima usklađivanja obiteljskog i poslovnog života; s tim u vezi žali zbog zastoja pregovora o donošenju direktive o rodiljnom dopustu te ponovno potvrđuje neograničenu spremnost Parlamenta za suradnju; u međuvremenu poziva države članice da osiguraju zaštitu majčinstva, da poduzmu mjere za sprečavanje nepoštenog otpuštanja radnica tijekom trudnoće te da zaštite žene i muškarce s obiteljskim obvezama od nepoštenog otpuštanja; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju da u novoj strategiji posebnu pozornost obrati različitim mogućnostima usklađivanja obiteljskog i poslovnog života; s tim u vezi žali zbog zastoja pregovora o donošenju direktive o rodiljnom dopustu te ponovno potvrđuje neograničenu spremnost Parlamenta za suradnju; u međuvremenu poziva države članice da osiguraju zaštitu majčinstva, da poduzmu mjere za sprečavanje nepoštenog otpuštanja radnica tijekom trudnoće te da zaštite žene i muškarce s obiteljskim obvezama od nepoštenog otpuštanja;

| 27. | skreće pozornost na činjenicu da su, unatoč dostupnim sredstvima EU-a, neke države članice proračunskim rezovima utjecale na dostupnost, kvalitetu i troškove skrbi za djecu te, shodno tomu, negativno utjecale na usklađivanje obiteljskog života i rada, što posebno pogađa žene; poziva Komisiju da prati ostvarivanje ciljeva iz Barcelone te da države članice i dalje podupire u stvaranju visokokvalitetne i dostupne skrbi o djeci s odgovarajućim radnim vremenom te da uzastopno razvija nove ciljeve u području struktura skrbi o djeci; pritom naglašava važnost povećane dostupnosti, kvalitete i pristupačnosti njege i skrbi za djecu, starije osobe i osobe kojima je potrebna posebna njega, uključujući pomoć za uzdržavane članove obitelji, kako bi se zajamčilo da je dostupnost tih usluga usklađena s poslovima s punim radnim vremenom za muškarce i žene; navodi da sveobuhvatnije usluge vrtića i jaslica ne ovise samo o potrebnim javnim politikama nego i o poticanju poslodavaca da nude takva rješenja; |
| --- | --- |

27.

skreće pozornost na činjenicu da su, unatoč dostupnim sredstvima EU-a, neke države članice proračunskim rezovima utjecale na dostupnost, kvalitetu i troškove skrbi za djecu te, shodno tomu, negativno utjecale na usklađivanje obiteljskog života i rada, što posebno pogađa žene; poziva Komisiju da prati ostvarivanje ciljeva iz Barcelone te da države članice i dalje podupire u stvaranju visokokvalitetne i dostupne skrbi o djeci s odgovarajućim radnim vremenom te da uzastopno razvija nove ciljeve u području struktura skrbi o djeci; pritom naglašava važnost povećane dostupnosti, kvalitete i pristupačnosti njege i skrbi za djecu, starije osobe i osobe kojima je potrebna posebna njega, uključujući pomoć za uzdržavane članove obitelji, kako bi se zajamčilo da je dostupnost tih usluga usklađena s poslovima s punim radnim vremenom za muškarce i žene; navodi da sveobuhvatnije usluge vrtića i jaslica ne ovise samo o potrebnim javnim politikama nego i o poticanju poslodavaca da nude takva rješenja;

| 28. | naglašava da su za usklađivanje poslovnog i privatnog života važni fleksibilni oblici rada za žene i muškarce, pod uvjetom da radnik može slobodno birati, te nalaže Komisiji da uskladi i provodi razmjenu najboljih praksi; u tom kontekstu naglašava da su potrebne kampanje za podizanje osviještenosti u vezi s jednakom raspodjelom kućanskih poslova, poslova skrbi i njege, bolja ulaganja u infrastrukturu za skrb i poticanje sudjelovanja muškaraca te uvođenje rodiljnog dopusta za očeve u trajanju od najmanje deset dana i roditeljski dopust za oba roditelja, ali sa znatnim poticajima za očeve, kao što je neprenosivi roditeljski dopust; naglašava da jednaki uvjeti roditeljskog dopusta donose dobrobit svim članovima obitelji, a mogu potaknuti smanjenje diskriminacije povezane s roditeljskim dopustom; |
| --- | --- |

28.

naglašava da su za usklađivanje poslovnog i privatnog života važni fleksibilni oblici rada za žene i muškarce, pod uvjetom da radnik može slobodno birati, te nalaže Komisiji da uskladi i provodi razmjenu najboljih praksi; u tom kontekstu naglašava da su potrebne kampanje za podizanje osviještenosti u vezi s jednakom raspodjelom kućanskih poslova, poslova skrbi i njege, bolja ulaganja u infrastrukturu za skrb i poticanje sudjelovanja muškaraca te uvođenje rodiljnog dopusta za očeve u trajanju od najmanje deset dana i roditeljski dopust za oba roditelja, ali sa znatnim poticajima za očeve, kao što je neprenosivi roditeljski dopust; naglašava da jednaki uvjeti roditeljskog dopusta donose dobrobit svim članovima obitelji, a mogu potaknuti smanjenje diskriminacije povezane s roditeljskim dopustom;

| 29. | poziva na donošenje potrebnih mjera za promicanje veće stope zaposlenosti među ženama, kao što su pristupačna skrb i skrb o djeci, odgovarajući programi za rodiljni i roditeljski dopust te fleksibilnost u pogledu radnog vremena i mjesta rada; naglašava da su za usklađivanje poslovnog i privatnog života važni dobri i sigurni radni uvjeti za žene i muškarce te poziva Komisiju da uskladi i provodi jačanje radničkih prava za veću jednakost spolova; naglašava da je poboljšanje ravnoteže između obiteljskog i osobnog života i rada važan čimbenik za gospodarski oporavak, održivu demografsku sliku te osobnu i društvenu dobrobit te primjećuje da bi ravnopravno sudjelovanje muškaraca i žena na tržištu rada moglo znatno povećati gospodarski potencijal EU-a, osiguravajući njegov pravedan i uključiv karakter; upozorava na to da će prema predviđanjima OECD-a ukupna usklađenost stopa sudjelovanja dovesti do povećanja BDP-a po stanovniku od 12,4 % do 2030.; ističe da je, iako je uz rad na skraćeno radno vrijeme, koji uglavnom obuhvaća žene, lakše uskladiti obiteljski život s poslom, točno i da takav rad podrazumijeva manje mogućnosti za razvoj karijere, niže plaće i mirovine, neiskorištenost ljudskog potencijala te, shodno tomu, slabiji gospodarski rast i napredak; |
| --- | --- |

29.

poziva na donošenje potrebnih mjera za promicanje veće stope zaposlenosti među ženama, kao što su pristupačna skrb i skrb o djeci, odgovarajući programi za rodiljni i roditeljski dopust te fleksibilnost u pogledu radnog vremena i mjesta rada; naglašava da su za usklađivanje poslovnog i privatnog života važni dobri i sigurni radni uvjeti za žene i muškarce te poziva Komisiju da uskladi i provodi jačanje radničkih prava za veću jednakost spolova; naglašava da je poboljšanje ravnoteže između obiteljskog i osobnog života i rada važan čimbenik za gospodarski oporavak, održivu demografsku sliku te osobnu i društvenu dobrobit te primjećuje da bi ravnopravno sudjelovanje muškaraca i žena na tržištu rada moglo znatno povećati gospodarski potencijal EU-a, osiguravajući njegov pravedan i uključiv karakter; upozorava na to da će prema predviđanjima OECD-a ukupna usklađenost stopa sudjelovanja dovesti do povećanja BDP-a po stanovniku od 12,4 % do 2030.; ističe da je, iako je uz rad na skraćeno radno vrijeme, koji uglavnom obuhvaća žene, lakše uskladiti obiteljski život s poslom, točno i da takav rad podrazumijeva manje mogućnosti za razvoj karijere, niže plaće i mirovine, neiskorištenost ljudskog potencijala te, shodno tomu, slabiji gospodarski rast i napredak;

| 30. | naglašava važnost pozivanja Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) na prikupljanje sveobuhvatnih stručnih podataka po spolovima u području podjele vremena na poslove njege i skrbi te kućanske poslove kao i slobodnog vremena u cilju redovitih procjena; |
| --- | --- |

30.

naglašava važnost pozivanja Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) na prikupljanje sveobuhvatnih stručnih podataka po spolovima u području podjele vremena na poslove njege i skrbi te kućanske poslove kao i slobodnog vremena u cilju redovitih procjena;

| 31. | preporučuje da se, s obzirom na to da se sastav i definicija obitelji s vremenom mijenjaju, proširi područje primjene obiteljskog i radnog zakonodavstva u vezi s obiteljima s jednim roditeljem i roditeljstvima u okviru LGBT-brakova; |
| --- | --- |

31.

preporučuje da se, s obzirom na to da se sastav i definicija obitelji s vremenom mijenjaju, proširi područje primjene obiteljskog i radnog zakonodavstva u vezi s obiteljima s jednim roditeljem i roditeljstvima u okviru LGBT-brakova;

| 32. | poziva Komisiju i države članice da promiču glas žena u socijalnom dijalogu i zastupljenost žena u sindikatima u svim sektorima. |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju i države članice da promiču glas žena u socijalnom dijalogu i zastupljenost žena u sindikatima u svim sektorima.

| 33. | poziva Komisiju da u okviru strategije potakne države članice na ratifikaciju Konvencije 189 Međunarodne organizacije rada kako bi se ojačala prava osoba u Europi koje obavljaju poslove u kućanstvu i njezi; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da u okviru strategije potakne države članice na ratifikaciju Konvencije 189 Međunarodne organizacije rada kako bi se ojačala prava osoba u Europi koje obavljaju poslove u kućanstvu i njezi;

| 34. | poziva Komisiju da podupre nadležna tijela države članice pri izradi poticaja za poslodavke i poslodavce kako bi neformalni rad pretvorili u formalni; naglašava visoke razine neprijavljenog rada koji se posebno može primijetiti u sektorima kojima dominiraju žene, kao što je rad u privatnim kućanstvima; poziva države članice da se bore protiv nesigurnog rada i neprijavljenog rada žena koji pridonosi potpunoj deregulaciji strukture plaća za žene, uzrokujući povećanje siromaštva među ženama, osobito u starijoj dobi i koji ima negativne učinke na socijalnu sigurnost žena, kao i na razine BDP-a Europske unije te da svim radnicima zajamče pružanje odgovarajuće socijalne zaštite; traži brzo osnivanje europske platforme kako bi se bolje spriječio i onemogućio neprijavljeni rad; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da podupre nadležna tijela države članice pri izradi poticaja za poslodavke i poslodavce kako bi neformalni rad pretvorili u formalni; naglašava visoke razine neprijavljenog rada koji se posebno može primijetiti u sektorima kojima dominiraju žene, kao što je rad u privatnim kućanstvima; poziva države članice da se bore protiv nesigurnog rada i neprijavljenog rada žena koji pridonosi potpunoj deregulaciji strukture plaća za žene, uzrokujući povećanje siromaštva među ženama, osobito u starijoj dobi i koji ima negativne učinke na socijalnu sigurnost žena, kao i na razine BDP-a Europske unije te da svim radnicima zajamče pružanje odgovarajuće socijalne zaštite; traži brzo osnivanje europske platforme kako bi se bolje spriječio i onemogućio neprijavljeni rad;

| 35. | naglašava da je feminizacija siromaštva rezultat nekoliko faktora, u što spadaju prekidi karijera žena, razlika u plaćama između žena i muškaraca (16,4 %), razlika u mirovinama između žena i muškaraca (39 %), rodna nejednakost u napretku u karijeri, činjenica da su žene češće zaposlene na osnovi netipičnih ugovora o radu (kao što su nedobrovoljan rad na skraćeno radno vrijeme, privremeni ugovori ili ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati), nepostojanje statusa socijalne zaštite za partnere koji pomažu samozaposlenim radnicima te siromaštvo kućanstava koje vode samohrane majke; ističe da se smanjenje siromaštva za 20 milijuna osoba do 2020. može postići politikama usmjerenima na suzbijanje siromaštva i diskriminacije i utemeljenima na rodnoj osviještenosti, akcijskim programima koji posvećuju posebnu pozornost ženama u nepovoljnom položaju i koji su popraćeni akcijama protiv siromaštva žena te poboljšanjem uvjeta rada u sektorima niskog dohotka u kojima su žene iznadprosječno zastupljene; ističe da feminizaciji siromaštva pridonosi višestruka diskriminacija s kojom se žene suočavaju na temelju invaliditeta, rasnog i etničkog porijekla, socioekonomskog statusa, rodnog identiteta i drugih faktora; naglašava da je važno pratiti učinke modela oporezivanja i radnog vremena na žene i obitelji u smislu rodne jednakosti; |
| --- | --- |

35.

naglašava da je feminizacija siromaštva rezultat nekoliko faktora, u što spadaju prekidi karijera žena, razlika u plaćama između žena i muškaraca (16,4 %), razlika u mirovinama između žena i muškaraca (39 %), rodna nejednakost u napretku u karijeri, činjenica da su žene češće zaposlene na osnovi netipičnih ugovora o radu (kao što su nedobrovoljan rad na skraćeno radno vrijeme, privremeni ugovori ili ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati), nepostojanje statusa socijalne zaštite za partnere koji pomažu samozaposlenim radnicima te siromaštvo kućanstava koje vode samohrane majke; ističe da se smanjenje siromaštva za 20 milijuna osoba do 2020. može postići politikama usmjerenima na suzbijanje siromaštva i diskriminacije i utemeljenima na rodnoj osviještenosti, akcijskim programima koji posvećuju posebnu pozornost ženama u nepovoljnom položaju i koji su popraćeni akcijama protiv siromaštva žena te poboljšanjem uvjeta rada u sektorima niskog dohotka u kojima su žene iznadprosječno zastupljene; ističe da feminizaciji siromaštva pridonosi višestruka diskriminacija s kojom se žene suočavaju na temelju invaliditeta, rasnog i etničkog porijekla, socioekonomskog statusa, rodnog identiteta i drugih faktora; naglašava da je važno pratiti učinke modela oporezivanja i radnog vremena na žene i obitelji u smislu rodne jednakosti;

| 36. | očekuje da Europska komisija poduzme sve mjere koje joj stoje na raspolaganju kako bi se poštovale direktive EU-a o jednakom postupanju prema muškarcima i ženama u svakom pogledu, također i kad je riječ o socijalnim partnerima koji pregovaraju o kolektivnim ugovorima, te da potakne dijalog sa socijalnim partnerima kako bi razmotrili pitanja kao što su transparentnost plaćanja, skraćeno radno vrijeme i ugovorni uvjeti za žene na određeno vrijeme koji također potiču sudjelovanje žena u „zelenim” i inovativnim sektorima; ističe da su mirovine važna odrednica financijske neovisnosti svojih korisnika te da razlike u mirovinama odražavaju nedostatke nakupljene tijekom karijere provedene na tržištu rada, na kojemu muškarci i žene nisu ravnopravni; poziva Komisiju i države članice da poduzmu odgovarajuće mjere za smanjenje razlike u mirovinama među spolovima, koja je izravna posljedica razlike u njihovim plaćama, te da ocijene utjecaj mirovinskih sustava na žene, obraćajući posebnu pozornost na ugovore na nepuno radno vrijeme i netipične ugovore; |
| --- | --- |

36.

očekuje da Europska komisija poduzme sve mjere koje joj stoje na raspolaganju kako bi se poštovale direktive EU-a o jednakom postupanju prema muškarcima i ženama u svakom pogledu, također i kad je riječ o socijalnim partnerima koji pregovaraju o kolektivnim ugovorima, te da potakne dijalog sa socijalnim partnerima kako bi razmotrili pitanja kao što su transparentnost plaćanja, skraćeno radno vrijeme i ugovorni uvjeti za žene na određeno vrijeme koji također potiču sudjelovanje žena u „zelenim” i inovativnim sektorima; ističe da su mirovine važna odrednica financijske neovisnosti svojih korisnika te da razlike u mirovinama odražavaju nedostatke nakupljene tijekom karijere provedene na tržištu rada, na kojemu muškarci i žene nisu ravnopravni; poziva Komisiju i države članice da poduzmu odgovarajuće mjere za smanjenje razlike u mirovinama među spolovima, koja je izravna posljedica razlike u njihovim plaćama, te da ocijene utjecaj mirovinskih sustava na žene, obraćajući posebnu pozornost na ugovore na nepuno radno vrijeme i netipične ugovore;

| 37. | naglašava važnost podizanja osviještenosti o konceptu zajedničkog sudjelovanja na razini EU-a kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje ženskih prava u poljoprivrednom sektoru; traži od Komisije i država članica da pridonesu promicanju strategije koja bi dovela do stvaranja radnih mjesta za žene u ruralnim područjima, a time i do jamčenja dostojnih mirovina za umirovljenice u EU-u koje žive u teškim uvjetima, te traži potporu za politička nastojanja za jačanje uloge žena u poljoprivredi i njihove odgovarajuće zastupljenosti u svim političkim, gospodarskim i društvenim forumima u poljoprivrednom sektoru; |
| --- | --- |

37.

naglašava važnost podizanja osviještenosti o konceptu zajedničkog sudjelovanja na razini EU-a kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje ženskih prava u poljoprivrednom sektoru; traži od Komisije i država članica da pridonesu promicanju strategije koja bi dovela do stvaranja radnih mjesta za žene u ruralnim područjima, a time i do jamčenja dostojnih mirovina za umirovljenice u EU-u koje žive u teškim uvjetima, te traži potporu za politička nastojanja za jačanje uloge žena u poljoprivredi i njihove odgovarajuće zastupljenosti u svim političkim, gospodarskim i društvenim forumima u poljoprivrednom sektoru;

| 38. | poziva Komisiju i države članice da uzmu u obzir društvene i gospodarske prepreke s kojima se žene suočavaju u određenim okolnostima, na primjer u ruralnim područjima, u sektorima u kojima prevladavaju muškarci ili u starijoj dobi, kao i prepreke s kojima se suočavaju žene s invaliditetom; naglašava da žene i dalje doživljavaju veću nesigurnost radnih mjesta nego muškarci i da je nesigurnost radnih mjesta porasla zbog krize te izražava zabrinutost zbog broja i udjela siromašnih zaposlenih žena; zauzima stajalište da pružanje pomoći ženama u povratku na tržište rada zahtijeva višedimenzionalna politička rješenja koja uključuju cjeloživotno učenje i mjere za borbu protiv neizvjesnih poslova te promicanje rada s pravima i diferenciranih praksi organizacije rada; traži od Komisije i država članica da ojačaju rodnu perspektivu u svim programima stvaranja radnih mjesta, stvarajući visokokvalitetna radna mjesta u skladu s Programom za dostojanstven rad Međunarodne organizacije rada (ILO). |
| --- | --- |

38.

poziva Komisiju i države članice da uzmu u obzir društvene i gospodarske prepreke s kojima se žene suočavaju u određenim okolnostima, na primjer u ruralnim područjima, u sektorima u kojima prevladavaju muškarci ili u starijoj dobi, kao i prepreke s kojima se suočavaju žene s invaliditetom; naglašava da žene i dalje doživljavaju veću nesigurnost radnih mjesta nego muškarci i da je nesigurnost radnih mjesta porasla zbog krize te izražava zabrinutost zbog broja i udjela siromašnih zaposlenih žena; zauzima stajalište da pružanje pomoći ženama u povratku na tržište rada zahtijeva višedimenzionalna politička rješenja koja uključuju cjeloživotno učenje i mjere za borbu protiv neizvjesnih poslova te promicanje rada s pravima i diferenciranih praksi organizacije rada; traži od Komisije i država članica da ojačaju rodnu perspektivu u svim programima stvaranja radnih mjesta, stvarajući visokokvalitetna radna mjesta u skladu s Programom za dostojanstven rad Međunarodne organizacije rada (ILO).

| 39. | ističe da gospodarski rast i konkurentnost u EU-u ovise o premošćivanju jaza između obrazovnog postignuća žena koje čine 60 % svih diplomanata u Europi te njihova sudjelovanja i pozicije na tržištu rada; naglašava da je potrebno boriti se protiv svih aspekata vertikalne i horizontalne segregacije s obzirom na to da se takvom segregacijom ograničava zapošljavanje žena u određenim sektorima te im se onemogućuje napredovanje do viših razina u hijerarhiji poduzeća; ističe da je postojećim zakonodavstvom koje sadrži pozitivne mjere, a posebno kad je riječ o javnom sektoru nekih država članica, jednakost spolova poboljšana u vezi s početnim uvjetima, ali da to treba proširiti na sve razine karijere; |
| --- | --- |

39.

ističe da gospodarski rast i konkurentnost u EU-u ovise o premošćivanju jaza između obrazovnog postignuća žena koje čine 60 % svih diplomanata u Europi te njihova sudjelovanja i pozicije na tržištu rada; naglašava da je potrebno boriti se protiv svih aspekata vertikalne i horizontalne segregacije s obzirom na to da se takvom segregacijom ograničava zapošljavanje žena u određenim sektorima te im se onemogućuje napredovanje do viših razina u hijerarhiji poduzeća; ističe da je postojećim zakonodavstvom koje sadrži pozitivne mjere, a posebno kad je riječ o javnom sektoru nekih država članica, jednakost spolova poboljšana u vezi s početnim uvjetima, ali da to treba proširiti na sve razine karijere;

Sudjelovanje u odlučivanju i ženskom poduzetništvu

| 40. | ističe da je najveći porast udjela žena u odborima poduzeća zabilježen u državama koje su već donijele zakone o obveznim kvotama, a da su poduzeća u državama u kojima nisu provedene obvezne mjere daleko od ostvarenja prihvatljive rodne uravnoteženosti; naglašava da je potrebno podržati transparentne postupke imenovanja žena na mjesta savjetodavnih članova upravnih odbora trgovačkih društava uvrštenih na burzama; potiče javne i privatne sektore na to da predvide dobrovoljne programe za promicanje žena u rukovodećim položajima; poziva Komisiju da u strategiju uvrsti konkretne mjere u vezi s jednakom zastupljenošću žena i muškaraca na vodećim položajima te da podupre Vijeće u pregovorima za donošenje Direktive o uravnoteženoj zastupljenosti spolova u savjetodavnim upravnim odborima; traži od Vijeća da što prije zauzme zajedničko stajalište o tom nacrtu direktive; |
| --- | --- |

40.

ističe da je najveći porast udjela žena u odborima poduzeća zabilježen u državama koje su već donijele zakone o obveznim kvotama, a da su poduzeća u državama u kojima nisu provedene obvezne mjere daleko od ostvarenja prihvatljive rodne uravnoteženosti; naglašava da je potrebno podržati transparentne postupke imenovanja žena na mjesta savjetodavnih članova upravnih odbora trgovačkih društava uvrštenih na burzama; potiče javne i privatne sektore na to da predvide dobrovoljne programe za promicanje žena u rukovodećim položajima; poziva Komisiju da u strategiju uvrsti konkretne mjere u vezi s jednakom zastupljenošću žena i muškaraca na vodećim položajima te da podupre Vijeće u pregovorima za donošenje Direktive o uravnoteženoj zastupljenosti spolova u savjetodavnim upravnim odborima; traži od Vijeća da što prije zauzme zajedničko stajalište o tom nacrtu direktive;

| 41. | poziva Komisiju da za države članice stvori poticaje koji će dovesti do uravnoteženije zastupljenosti žena i muškaraca u lokalnim, regionalnim i nacionalnim predstavničkim tijelima i u Europskom parlamentu, pri čemu naglašava važnost rodno uravnoteženih izbornih lista čiji su nositelji naizmjenično kandidati različitog spola; ističe važnost kvota za povećanje prisutnosti žena u postupcima političkog odlučivanja; poziva sve institucije EU-a da iz demokratskih razloga poduzmu interne mjere za povećanje jednakosti unutar svojih tijela koja donose odluke predlaganjem kandidata oba spola za visoke položaje u EU-u; smatra da bi jednakost trebala biti uvjet za Komisiju te da je imenovanje Komisije na temelju jednakosti važan pokazatelj budućeg rada u ozračju jednakosti; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisiju da za države članice stvori poticaje koji će dovesti do uravnoteženije zastupljenosti žena i muškaraca u lokalnim, regionalnim i nacionalnim predstavničkim tijelima i u Europskom parlamentu, pri čemu naglašava važnost rodno uravnoteženih izbornih lista čiji su nositelji naizmjenično kandidati različitog spola; ističe važnost kvota za povećanje prisutnosti žena u postupcima političkog odlučivanja; poziva sve institucije EU-a da iz demokratskih razloga poduzmu interne mjere za povećanje jednakosti unutar svojih tijela koja donose odluke predlaganjem kandidata oba spola za visoke položaje u EU-u; smatra da bi jednakost trebala biti uvjet za Komisiju te da je imenovanje Komisije na temelju jednakosti važan pokazatelj budućeg rada u ozračju jednakosti;

| 42. | skreće pozornost na postojeću neravnotežu u sudjelovanju muškaraca i žena u odlučivanju u politici, vladi i ekonomiji te na činjenicu da se prepreke sudjelovanju žena mogu pripisati spoju rodne diskriminacije i stereotipnih oblika ponašanja koji su i dalje prisutni u poslovanju, politici i društvu; ističe da žene čine 60 % novih diplomanata, ali su nedovoljno zastupljene, primjerice u sektoru znanosti i istraživanja; poziva Komisiju i države članice na podizanje svijesti žena o mogućnostima osposobljavanja u tom području i jamčenje istih mogućnosti koje imaju muškarci za pristup odgovarajućim zanimanjima te kako bi u njima napravile karijeru; primjećuje da žene općenito imaju karijere bez znatnog napredovanja; poziva države članice da ohrabruju i potiču žene u ostvarenju uspješnih karijera, uključujući pozitivnim djelovanjem kao što su umrežavanje i programi mentorstva, kao i stvaranjem prikladnih uvjeta i jamčenjem jednakih mogućnosti koje su pružene muškarcima, u svakoj životnoj dobi, za osposobljavanje, napredovanje, prekvalifikacije i stjecanje novih vještina; naglašava važnost politika usmjerenih na jednakost žena i muškaraca pri zapošljavanju uzimajući u obzir moguće osjetljivosti žena u najbolje rangiranim zanimanjima; ističe da bi posebno Komisija trebala promicati politike protiv uznemiravanja na radnom mjestu (32); |
| --- | --- |

42.

skreće pozornost na postojeću neravnotežu u sudjelovanju muškaraca i žena u odlučivanju u politici, vladi i ekonomiji te na činjenicu da se prepreke sudjelovanju žena mogu pripisati spoju rodne diskriminacije i stereotipnih oblika ponašanja koji su i dalje prisutni u poslovanju, politici i društvu; ističe da žene čine 60 % novih diplomanata, ali su nedovoljno zastupljene, primjerice u sektoru znanosti i istraživanja; poziva Komisiju i države članice na podizanje svijesti žena o mogućnostima osposobljavanja u tom području i jamčenje istih mogućnosti koje imaju muškarci za pristup odgovarajućim zanimanjima te kako bi u njima napravile karijeru; primjećuje da žene općenito imaju karijere bez znatnog napredovanja; poziva države članice da ohrabruju i potiču žene u ostvarenju uspješnih karijera, uključujući pozitivnim djelovanjem kao što su umrežavanje i programi mentorstva, kao i stvaranjem prikladnih uvjeta i jamčenjem jednakih mogućnosti koje su pružene muškarcima, u svakoj životnoj dobi, za osposobljavanje, napredovanje, prekvalifikacije i stjecanje novih vještina; naglašava važnost politika usmjerenih na jednakost žena i muškaraca pri zapošljavanju uzimajući u obzir moguće osjetljivosti žena u najbolje rangiranim zanimanjima; ističe da bi posebno Komisija trebala promicati politike protiv uznemiravanja na radnom mjestu (32);

| 43. | naglašava činjenicu da žene čine 52 % ukupnog stanovništva Europe, ali samo jednu trećinu samozaposlenih ili svih osoba koje započinju poslovanje u EU-u; naglašava važnost programa za potporu poduzetnica i žena u znanosti te poziva EU da konkretnije podupre takve programe; poziva Komisiju da analizira i izradi prijedloge kojima bi se žene moglo potaknuti na osnivanje poduzeća; ističe da je potrebno osvijestiti potencijalne poduzetnice, znanstvenice i akademkinje o programima potpore i mogućnostima financiranja; potiče države članice da promiču mjere i djelovanja za pružanje pomoći i savjeta ženama koje odluče postati poduzetnice te da podupru žensko poduzetništvo, olakšaju i pojednostave pristup novčanim sredstvima i drugim vrstama podrške, smanje birokraciju i druge prepreke inovativnim poduzećima koja su osnovale žene; |
| --- | --- |

43.

naglašava činjenicu da žene čine 52 % ukupnog stanovništva Europe, ali samo jednu trećinu samozaposlenih ili svih osoba koje započinju poslovanje u EU-u; naglašava važnost programa za potporu poduzetnica i žena u znanosti te poziva EU da konkretnije podupre takve programe; poziva Komisiju da analizira i izradi prijedloge kojima bi se žene moglo potaknuti na osnivanje poduzeća; ističe da je potrebno osvijestiti potencijalne poduzetnice, znanstvenice i akademkinje o programima potpore i mogućnostima financiranja; potiče države članice da promiču mjere i djelovanja za pružanje pomoći i savjeta ženama koje odluče postati poduzetnice te da podupru žensko poduzetništvo, olakšaju i pojednostave pristup novčanim sredstvima i drugim vrstama podrške, smanje birokraciju i druge prepreke inovativnim poduzećima koja su osnovale žene;

Financijska sredstva

| 44. | još jednom skreće pozornost na činjenicu da još uvijek postoji razlika u plaćama između muškaraca i žena koja u zadnjim godinama gotovo i nije smanjena; ističe da razlika u plaći između žena i muškaraca proizlazi iz nedovoljnog sudjelovanja žena na tržištu rada, vertikalne i horizontalne segregacije te činjenice da su sektori u kojima su žene iznadprosječno zastupljene često oni s nižim plaćama; poziva Komisiju da nadzire provedbu Direktive 2006/54/EZ i da predstavi konkretne zakonodavne i nezakonodavne mjere kojima će se uzimati u obzir strukturne razlike u plaćama kako bi se zajamčila transparentnost plaća i primjenjivale sankcije te tako smanjila razlika u plaćama između žena i muškaraca te da o napretku u tom području podnosi godišnja izvješća; potiče države članice da prepoznaju potencijal najnovije Direktive o javnoj nabavi kao instrumenta za promicanje i unaprjeđenje rodno osviještene politike smatrajući postavljanje uvjeta temeljenih na postojećem nacionalnom zakonodavstvu o jednakom postupanju i jednakosti spolova preduvjetima za ugovore o javnoj nabavi kada je to primjenjivo; poziva Komisiju i države članice da provjere mogu li se socijalne klauzule u javnoj nabavi upotrijebiti kao potencijalno sredstvo za poboljšanje politika socijalne uključenosti; potvrđuje da se pritom mora poštovati zakonodavstvo EU-a u području tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

44.

još jednom skreće pozornost na činjenicu da još uvijek postoji razlika u plaćama između muškaraca i žena koja u zadnjim godinama gotovo i nije smanjena; ističe da razlika u plaći između žena i muškaraca proizlazi iz nedovoljnog sudjelovanja žena na tržištu rada, vertikalne i horizontalne segregacije te činjenice da su sektori u kojima su žene iznadprosječno zastupljene često oni s nižim plaćama; poziva Komisiju da nadzire provedbu Direktive 2006/54/EZ i da predstavi konkretne zakonodavne i nezakonodavne mjere kojima će se uzimati u obzir strukturne razlike u plaćama kako bi se zajamčila transparentnost plaća i primjenjivale sankcije te tako smanjila razlika u plaćama između žena i muškaraca te da o napretku u tom području podnosi godišnja izvješća; potiče države članice da prepoznaju potencijal najnovije Direktive o javnoj nabavi kao instrumenta za promicanje i unaprjeđenje rodno osviještene politike smatrajući postavljanje uvjeta temeljenih na postojećem nacionalnom zakonodavstvu o jednakom postupanju i jednakosti spolova preduvjetima za ugovore o javnoj nabavi kada je to primjenjivo; poziva Komisiju i države članice da provjere mogu li se socijalne klauzule u javnoj nabavi upotrijebiti kao potencijalno sredstvo za poboljšanje politika socijalne uključenosti; potvrđuje da se pritom mora poštovati zakonodavstvo EU-a u području tržišnog natjecanja;

| 45. | zahtijeva od Komisije i država članica da pri oblikovanju svojih proračunskih politika, programa socijalnog osiguranja i javnih službi uzmu u obzir demografski razvoj i promjene u veličini i sastavu kućanstava; |
| --- | --- |

45.

zahtijeva od Komisije i država članica da pri oblikovanju svojih proračunskih politika, programa socijalnog osiguranja i javnih službi uzmu u obzir demografski razvoj i promjene u veličini i sastavu kućanstava;

| 46. | poziva Komisiju da podupire zemlje članice u borbi protiv siromaštva, koje pogotovo pogađa samohrane majke i koje se s krizom dodatno produbljuje te sve više dovodi do isključenja pojedinaca iz društva; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisiju da podupire zemlje članice u borbi protiv siromaštva, koje pogotovo pogađa samohrane majke i koje se s krizom dodatno produbljuje te sve više dovodi do isključenja pojedinaca iz društva;

| 47. | poziva Komisiju da podupire države članice da što više upotrebljavaju strukturne fondove za ulaganja u javnu skrb o djeci i skrb o starijima kao ključnu strategiju kojom će se povećati sudjelovanje žena na tržištu rada; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju da podupire države članice da što više upotrebljavaju strukturne fondove za ulaganja u javnu skrb o djeci i skrb o starijima kao ključnu strategiju kojom će se povećati sudjelovanje žena na tržištu rada;

| 48. | ponovno ističe da Direktiva 2006/54/EZ, u svom sadašnjem obliku, nije dovoljno učinkovita za rješavanje pitanja razlika u plaćama između muškaraca i žena te ostvarenje cilja jednakosti spolova na području zapošljavanja i rada; potiče Komisiju da bez odgađanja revidira tu Direktivu; |
| --- | --- |

48.

ponovno ističe da Direktiva 2006/54/EZ, u svom sadašnjem obliku, nije dovoljno učinkovita za rješavanje pitanja razlika u plaćama između muškaraca i žena te ostvarenje cilja jednakosti spolova na području zapošljavanja i rada; potiče Komisiju da bez odgađanja revidira tu Direktivu;

| 49. | smatra da bi politike i instrumenti usmjereni na suzbijanje nezaposlenosti mladih, kao što su Jamstvo za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih, trebali biti usklađeni sa specifičnim potrebama mladih muškaraca i žena kako bi im se omogućio pristup tržištu rada; napominje da je udio mladih žena koje nisu zaposlene niti su u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja veći od udjela mladih muškaraca; također poziva na prikupljanje mjerodavnih podataka o razlikama među spolovima u području nezaposlenosti mladih kako bi se mogle razraditi prilagođene politike temeljene na konkretnim podacima; |
| --- | --- |

49.

smatra da bi politike i instrumenti usmjereni na suzbijanje nezaposlenosti mladih, kao što su Jamstvo za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih, trebali biti usklađeni sa specifičnim potrebama mladih muškaraca i žena kako bi im se omogućio pristup tržištu rada; napominje da je udio mladih žena koje nisu zaposlene niti su u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja veći od udjela mladih muškaraca; također poziva na prikupljanje mjerodavnih podataka o razlikama među spolovima u području nezaposlenosti mladih kako bi se mogle razraditi prilagođene politike temeljene na konkretnim podacima;

| 50. | poziva Komisiju da paket ulaganja dogovoren 2014. te Jamstvo za mlade jasnije prilagode konkretnim situacijama i posebnim potrebama djevojaka i žena; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisiju da paket ulaganja dogovoren 2014. te Jamstvo za mlade jasnije prilagode konkretnim situacijama i posebnim potrebama djevojaka i žena;

| 51. | naglašava važnost razmjene primjera i inicijativa najbolje prakse radi suzbijanja tendencija dekvalifikacije žena, razrade njihovih vještina ili pružanja izobrazbe koja će im omogućiti da se vrate na tržište rada nakon što su se isključivo brinule o djeci i drugim uzdržavanim osobama; naglašava također važnost poboljšanja i olakšavanja priznavanja diploma i svjedodžbi kako kvalificirane vještine žena ne bi ostale neiskorištene, što je čest slučaj među migranticama; |
| --- | --- |

51.

naglašava važnost razmjene primjera i inicijativa najbolje prakse radi suzbijanja tendencija dekvalifikacije žena, razrade njihovih vještina ili pružanja izobrazbe koja će im omogućiti da se vrate na tržište rada nakon što su se isključivo brinule o djeci i drugim uzdržavanim osobama; naglašava također važnost poboljšanja i olakšavanja priznavanja diploma i svjedodžbi kako kvalificirane vještine žena ne bi ostale neiskorištene, što je čest slučaj među migranticama;

Zdravlje

| 52. | poziva Komisiju da podrži države članice pri osiguravanju usluga koje su visokokvalitetne, zemljopisno primjerene i jednostavno pristupačne u područjima seksualnog i reproduktivnog zdravlja i s tim povezanih prava, sigurnog i legalnog prekida trudnoće i kontracepcijskih sredstava te opće zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisiju da podrži države članice pri osiguravanju usluga koje su visokokvalitetne, zemljopisno primjerene i jednostavno pristupačne u područjima seksualnog i reproduktivnog zdravlja i s tim povezanih prava, sigurnog i legalnog prekida trudnoće i kontracepcijskih sredstava te opće zdravstvene zaštite;

| 53. | potiče Komisiju da u sljedeću strategiju EU-a u području zdravlja uključi seksualno i reproduktivno zdravlje i prava kako bi se osigurala jednakost žena i muškaraca te nadopunile nacionalne politike u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava; |
| --- | --- |

53.

potiče Komisiju da u sljedeću strategiju EU-a u području zdravlja uključi seksualno i reproduktivno zdravlje i prava kako bi se osigurala jednakost žena i muškaraca te nadopunile nacionalne politike u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava;

| 54. | poziva države članice da se usredotoče na prevenciju spolno prenosivih bolesti i preventivne metode te na prevenciju i istraživanje radi poboljšanja ranog otkrivanja bolesti kao što su vrste raka koje pogađaju žene (rak dojke, rak vrata maternice i rak jajnika) redovitim (ginekološkim) kontrolama/pregledima; |
| --- | --- |

54.

poziva države članice da se usredotoče na prevenciju spolno prenosivih bolesti i preventivne metode te na prevenciju i istraživanje radi poboljšanja ranog otkrivanja bolesti kao što su vrste raka koje pogađaju žene (rak dojke, rak vrata maternice i rak jajnika) redovitim (ginekološkim) kontrolama/pregledima;

| 55. | ponovo poziva Komisiju i Svjetsku zdravstvenu organizaciju da uklone poremećaje rodnog identiteta s popisa mentalnih poremećaja i poremećaja u ponašanju, da u pregovorima o 11. verziji Međunarodne klasifikacije bolesti (ICD-11) zajamče novu klasifikaciju koja ih ne svrstava u patologije te da osiguraju da rodna raznolikost u djetinjstvu ne bude označena patologijom; |
| --- | --- |

55.

ponovo poziva Komisiju i Svjetsku zdravstvenu organizaciju da uklone poremećaje rodnog identiteta s popisa mentalnih poremećaja i poremećaja u ponašanju, da u pregovorima o 11. verziji Međunarodne klasifikacije bolesti (ICD-11) zajamče novu klasifikaciju koja ih ne svrstava u patologije te da osiguraju da rodna raznolikost u djetinjstvu ne bude označena patologijom;

| 56. | priznavajući važnost seksualnih i reproduktivnih prava, poziva Komisiju da osmisli modele najboljih praksi u području odgoja o seksu i vezama za mlade diljem Europe; |
| --- | --- |

56.

priznavajući važnost seksualnih i reproduktivnih prava, poziva Komisiju da osmisli modele najboljih praksi u području odgoja o seksu i vezama za mlade diljem Europe;

| 57. | naglašava da Komisija treba provesti reviziju o pitanju spola kako bi se zajamčilo da se zdravstvene politike EU-a i istraživanja financirana sredstvima EU-a u što većoj mjeri tiču zdravstvenog stanja i dijagnoza žena; |
| --- | --- |

57.

naglašava da Komisija treba provesti reviziju o pitanju spola kako bi se zajamčilo da se zdravstvene politike EU-a i istraživanja financirana sredstvima EU-a u što većoj mjeri tiču zdravstvenog stanja i dijagnoza žena;

| 58. | naglašava važnost kampanja za podizanje osviještenosti o simptomima bolesti specifičnima za spol te o ulogama žena i muškaraca i stereotipima koji utječu na zdravlje te poziva Komisiju da financijski podupre programe istraživanja kojima se uvažavaju oba spola; |
| --- | --- |

58.

naglašava važnost kampanja za podizanje osviještenosti o simptomima bolesti specifičnima za spol te o ulogama žena i muškaraca i stereotipima koji utječu na zdravlje te poziva Komisiju da financijski podupre programe istraživanja kojima se uvažavaju oba spola;

| 59. | poziva Komisiju da potakne države članice da promiču (medicinski) potpomognutu trudnoću te da se iskorijeni diskriminacija u pristupu liječenju neplodnosti i potpomognutoj oplodnji; u vezi s time naglašava i važnost potpore za posvojenje; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisiju da potakne države članice da promiču (medicinski) potpomognutu trudnoću te da se iskorijeni diskriminacija u pristupu liječenju neplodnosti i potpomognutoj oplodnji; u vezi s time naglašava i važnost potpore za posvojenje;

| 60. | poziva Komisiju i države članice da ulože napore u provedbu programa o seksualnom odgoju u školama te da zajamče savjetovanje i pristup mladih ljudi kontracepciji; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisiju i države članice da ulože napore u provedbu programa o seksualnom odgoju u školama te da zajamče savjetovanje i pristup mladih ljudi kontracepciji;

Znanje, obrazovanje i mediji

| 61. | poziva Komisiju da u državama članicama osmisli poticaje za kompetentno obrazovanje u području kritičkog korištenja medijima za preispitivanje stereotipa i struktura te da podijeli primjere najbolje prakse kako bi se ispitalo postojanje stereotipnog prikazivanja uloga u dosad upotrijebljenom nastavnom materijalu; s tim u vezi poziva Komisiju da podupre programe za podizanje razine osviještenosti o stereotipima, seksizmu i tradicionalnim ulogama žena i muškaraca u području obrazovanja i medija te da provede kampanje za stvaranje pozitivnih primjera žena i muškaraca koji mogu poslužiti kao uzor; u tom pogledu naglašava da bi borba protiv nasilja i predrasuda djece roditelja ili nastavnika kad je riječ o osobama iz skupine LGBTI trebala biti dio nastojanja EU-a u borbi protiv rodnih stereotipa; pritom naglašava važnost rodno neutralne pedagogije za nastavnike kako bi prednosti jednakosti spolova i raznolikog društva postale očite; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisiju da u državama članicama osmisli poticaje za kompetentno obrazovanje u području kritičkog korištenja medijima za preispitivanje stereotipa i struktura te da podijeli primjere najbolje prakse kako bi se ispitalo postojanje stereotipnog prikazivanja uloga u dosad upotrijebljenom nastavnom materijalu; s tim u vezi poziva Komisiju da podupre programe za podizanje razine osviještenosti o stereotipima, seksizmu i tradicionalnim ulogama žena i muškaraca u području obrazovanja i medija te da provede kampanje za stvaranje pozitivnih primjera žena i muškaraca koji mogu poslužiti kao uzor; u tom pogledu naglašava da bi borba protiv nasilja i predrasuda djece roditelja ili nastavnika kad je riječ o osobama iz skupine LGBTI trebala biti dio nastojanja EU-a u borbi protiv rodnih stereotipa; pritom naglašava važnost rodno neutralne pedagogije za nastavnike kako bi prednosti jednakosti spolova i raznolikog društva postale očite;

| 62. | poziva države članice, a posebno tijela za regulaciju medija, da u kvalitativnom i kvantitativnom pogledu obrate pozornost na mjesto koje se pridaje ženama te da promiču uravnoteženu, nestereotipnu sliku žena tako da poštuju njihovo dostojanstvo, njihove različite uloge i identitet, te da zajamče da komercijalni audiovizualni mediji ne sadrže spolnu diskriminaciju ili ponižavajuće prikaze žena s posebnim upućivanjem na internetske medije koji se često okomljuju na žene i djevojke; ističe da bi države članice također trebale poboljšati pristup žena mogućnostima zapošljavanja u medijima, a posebno rukovodećim položajima; poziva Komisiju da senzibilizira države članice o potrebi javno-pravnih medija da budu uzor u prikazivanju raznolikosti; poziva Komisiju i države članice da se čvršće obvežu na iskorjenjivanje stereotipa o nejednakosti spolova koji se prenose u medijima i skreće pozornost na važne mjere sadržane u izvješću Parlamenta o uklanjanju rodnih stereotipa, koje je doneseno 2013.; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice, a posebno tijela za regulaciju medija, da u kvalitativnom i kvantitativnom pogledu obrate pozornost na mjesto koje se pridaje ženama te da promiču uravnoteženu, nestereotipnu sliku žena tako da poštuju njihovo dostojanstvo, njihove različite uloge i identitet, te da zajamče da komercijalni audiovizualni mediji ne sadrže spolnu diskriminaciju ili ponižavajuće prikaze žena s posebnim upućivanjem na internetske medije koji se često okomljuju na žene i djevojke; ističe da bi države članice također trebale poboljšati pristup žena mogućnostima zapošljavanja u medijima, a posebno rukovodećim položajima; poziva Komisiju da senzibilizira države članice o potrebi javno-pravnih medija da budu uzor u prikazivanju raznolikosti; poziva Komisiju i države članice da se čvršće obvežu na iskorjenjivanje stereotipa o nejednakosti spolova koji se prenose u medijima i skreće pozornost na važne mjere sadržane u izvješću Parlamenta o uklanjanju rodnih stereotipa, koje je doneseno 2013.;

| 63. | ističe odlučujuću ulogu obrazovanja i osnaživanja u borbi protiv rodnih stereotipa i iskorjenjivanju rodne diskriminacije te pozitivni učinak na žene, kao i društvo i gospodarstvo u općenitom smislu; naglašava da je iznimno važno usađivati te vrijednosti od rane mladosti te provoditi kampanje za podizanje svijesti na radnim mjestima i u medijima, naglašavajući ulogu muškaraca u promicanju jednakosti, ravnopravnoj podjeli obiteljskih obveza i usklađivanju poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

63.

ističe odlučujuću ulogu obrazovanja i osnaživanja u borbi protiv rodnih stereotipa i iskorjenjivanju rodne diskriminacije te pozitivni učinak na žene, kao i društvo i gospodarstvo u općenitom smislu; naglašava da je iznimno važno usađivati te vrijednosti od rane mladosti te provoditi kampanje za podizanje svijesti na radnim mjestima i u medijima, naglašavajući ulogu muškaraca u promicanju jednakosti, ravnopravnoj podjeli obiteljskih obveza i usklađivanju poslovnog i privatnog života;

| 64. | naglašava da je poštovanje jednakosti spolova kriterij koji bi trebalo primjenjivati na sve kulturne, obrazovne i istraživačke programe koje financira EU te traži od Komisije da u program Obzor 2020. uključi posebno područje rodnog istraživanja; |
| --- | --- |

64.

naglašava da je poštovanje jednakosti spolova kriterij koji bi trebalo primjenjivati na sve kulturne, obrazovne i istraživačke programe koje financira EU te traži od Komisije da u program Obzor 2020. uključi posebno područje rodnog istraživanja;

| 65. | nalaže Komisiji da provede analizu kojom će se ispitati svakodnevni utjecaj prikazivanja žena i muškaraca u javnosti, medijima i obrazovnim ustanovama, s posebnim naglaskom na nasilje u školama, govor mržnje i rodno zasnovano nasilje; |
| --- | --- |

65.

nalaže Komisiji da provede analizu kojom će se ispitati svakodnevni utjecaj prikazivanja žena i muškaraca u javnosti, medijima i obrazovnim ustanovama, s posebnim naglaskom na nasilje u školama, govor mržnje i rodno zasnovano nasilje;

| 66. | poziva Komisiju da podupre kampanje i inicijative za promicanje aktivnog sudjelovanja građanki i građana u društvu koje će se posebno ticati žena i migrantica; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisiju da podupre kampanje i inicijative za promicanje aktivnog sudjelovanja građanki i građana u društvu koje će se posebno ticati žena i migrantica;

Globalna perspektiva

| 67. | zahtijeva od Komisije da zajamči da se pri europskoj razvojnoj suradnji slijedi pristup utemeljen na ljudskim pravima, naglašavajući posebno jednakost spolova, izobrazbu žena, borbu protiv svih vrsta nasilja nad ženama i iskorjenjivanje dječjeg rada; ističe da je univerzalni pristup zdravlju, posebno seksualnom i reproduktivnom zdravlju i s tim povezanim pravima, temeljno ljudsko pravo i naglašava pravo na dobrovoljan pristup službama za planiranje obitelji, uključujući skrb u vezi sa sigurnim i legalnim prekidom trudnoće, te informacijama i izobrazbi o smanjenju smrtnosti majki i dojenčadi, kao i ukidanju svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući genitalno sakaćenja žena, rano i prisilno sklapanje braka, rodocid, prisilnu sterilizaciju i silovanje u braku; |
| --- | --- |

67.

zahtijeva od Komisije da zajamči da se pri europskoj razvojnoj suradnji slijedi pristup utemeljen na ljudskim pravima, naglašavajući posebno jednakost spolova, izobrazbu žena, borbu protiv svih vrsta nasilja nad ženama i iskorjenjivanje dječjeg rada; ističe da je univerzalni pristup zdravlju, posebno seksualnom i reproduktivnom zdravlju i s tim povezanim pravima, temeljno ljudsko pravo i naglašava pravo na dobrovoljan pristup službama za planiranje obitelji, uključujući skrb u vezi sa sigurnim i legalnim prekidom trudnoće, te informacijama i izobrazbi o smanjenju smrtnosti majki i dojenčadi, kao i ukidanju svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući genitalno sakaćenja žena, rano i prisilno sklapanje braka, rodocid, prisilnu sterilizaciju i silovanje u braku;

| 68. | naglašava da je apsolutno nužno uključiti rodnu perspektivu u sve dijelove programa sigurnosti hrane jer su žene odgovorne za 80 % poljoprivredne djelatnosti u Africi; |
| --- | --- |

68.

naglašava da je apsolutno nužno uključiti rodnu perspektivu u sve dijelove programa sigurnosti hrane jer su žene odgovorne za 80 % poljoprivredne djelatnosti u Africi;

| 69. | poziva Komisiju da se u okviru politike proširenja i politike susjedstva te u područjima razvojne suradnje, trgovinskih i diplomatskih odnosa zauzme za uvođenje norme u skladu s kojom bi se prava žena definirala kao ljudska prava te bi se ona morala poštovati i uključiti u strukturne dijaloge u svim partnerstvima EU-a i bilateralnim pregovorima; naglašava važnost participativne suradnje sa svim akterima, posebno s organizacijama za prava žena i organizacijama civilnog društva te udruženjima lokalnih i regionalnih vlasti u okviru razvojne suradnje; potiče Komisiju da prepozna kako se stavljanjem djevojčica u prvi plan globalnog razvoja dobiva okvir kojim se može osigurati poštovanje, promicanje i ostvarenje ljudskih prava djevojčica te poziva na to da se u središte strategije za jednakost spolova za razdoblje nakon 2015. stavi „Deklaracija o djevojčicama” i njezini ciljevi; naglašava važnost provođenja informativnih kampanja i kampanja za podizanje svijesti u zajednicama u kojima se krše temeljena ljudska prava na osnovi spola; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisiju da se u okviru politike proširenja i politike susjedstva te u područjima razvojne suradnje, trgovinskih i diplomatskih odnosa zauzme za uvođenje norme u skladu s kojom bi se prava žena definirala kao ljudska prava te bi se ona morala poštovati i uključiti u strukturne dijaloge u svim partnerstvima EU-a i bilateralnim pregovorima; naglašava važnost participativne suradnje sa svim akterima, posebno s organizacijama za prava žena i organizacijama civilnog društva te udruženjima lokalnih i regionalnih vlasti u okviru razvojne suradnje; potiče Komisiju da prepozna kako se stavljanjem djevojčica u prvi plan globalnog razvoja dobiva okvir kojim se može osigurati poštovanje, promicanje i ostvarenje ljudskih prava djevojčica te poziva na to da se u središte strategije za jednakost spolova za razdoblje nakon 2015. stavi „Deklaracija o djevojčicama” i njezini ciljevi; naglašava važnost provođenja informativnih kampanja i kampanja za podizanje svijesti u zajednicama u kojima se krše temeljena ljudska prava na osnovi spola;

| 70. | poziva Komisiju da potiče države članice na uspostavljanje akcijskog plana na temelju rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i 1820 o ženama, miru i sigurnosti; podsjeća međunarodnu zajednicu na to da je nužno zaštititi žene i djevojčice, posebno od silovanja koje se primjenjuje kao ratno oružje i prisilne prostitucije; oštro osuđuje činjenicu da se seksualno nasilje nad ženama i dalje primjenjuje kao oružje u ratu; naglašava da je potrebno učiniti više kako bi se zajamčilo poštovanje međunarodnog prava, zaštita žrtava, pristup medicinskoj i psihološkoj pomoći za žene i djevojčice koje su zlostavljane u sukobima; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisiju da potiče države članice na uspostavljanje akcijskog plana na temelju rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 1325 i 1820 o ženama, miru i sigurnosti; podsjeća međunarodnu zajednicu na to da je nužno zaštititi žene i djevojčice, posebno od silovanja koje se primjenjuje kao ratno oružje i prisilne prostitucije; oštro osuđuje činjenicu da se seksualno nasilje nad ženama i dalje primjenjuje kao oružje u ratu; naglašava da je potrebno učiniti više kako bi se zajamčilo poštovanje međunarodnog prava, zaštita žrtava, pristup medicinskoj i psihološkoj pomoći za žene i djevojčice koje su zlostavljane u sukobima;

| 71. | potiče na to da pružanje humanitarne pomoći EU-a i njegovih država članica ne bude podvrgnuto ograničenjima koja nameću drugi partnerski donatori u pogledu potrebnog liječenja, uključujući dostupnost sigurnog prekida trudnoće za žene i djevojčice koje su žrtve silovanja u oružanim sukobima; |
| --- | --- |

71.

potiče na to da pružanje humanitarne pomoći EU-a i njegovih država članica ne bude podvrgnuto ograničenjima koja nameću drugi partnerski donatori u pogledu potrebnog liječenja, uključujući dostupnost sigurnog prekida trudnoće za žene i djevojčice koje su žrtve silovanja u oružanim sukobima;

| 72. | naglašava da je važno da se u okviru politike azila i migracija uvažavaju oba spola, da se opasnost od spolnog sakaćenja prizna kao razlog za dobivanje azila, da se izrade odgovarajuće smjernice te usklade primjeri najbolje prakse; pritom naglašava nužnost individualnog prava na boravak jer inače postoji neravnoteža snaga, posebno kada je riječ o migranticama u slučajevima obiteljskog nasilja; poziva Komisiju da procijeni i odredi posebne mjere kojima će se zajamčiti da se prava žena koje traže azil ojačaju i u cijelosti poštuju tijekom cijelog postupka davanja azila; |
| --- | --- |

72.

naglašava da je važno da se u okviru politike azila i migracija uvažavaju oba spola, da se opasnost od spolnog sakaćenja prizna kao razlog za dobivanje azila, da se izrade odgovarajuće smjernice te usklade primjeri najbolje prakse; pritom naglašava nužnost individualnog prava na boravak jer inače postoji neravnoteža snaga, posebno kada je riječ o migranticama u slučajevima obiteljskog nasilja; poziva Komisiju da procijeni i odredi posebne mjere kojima će se zajamčiti da se prava žena koje traže azil ojačaju i u cijelosti poštuju tijekom cijelog postupka davanja azila;

| 73. | poziva Komisiju da prikupi podatke po spolovima u cilju provođenja procjena utjecaja na žene u području klimatske, okolišne i energetske politike; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisiju da prikupi podatke po spolovima u cilju provođenja procjena utjecaja na žene u području klimatske, okolišne i energetske politike;

| 74. | ističe da, unatoč tomu što postoje savjetnici za jednakost spolova u vojnim i civilnim misijama za upravljanje krizom u kojima sudjeluje EU, broj žena u operacijama i misijama u mirovnim pregovorima i programima obnove mora porasti na svim razinama odlučivanja; ustraje u tome da bi za svaku misiju trebala postojati namjenska strategija za prava žena i djevojčica te jednakost spolova; također smatra da u sljedeći Akcijski plan za ljudska prava ESVD-a treba uključiti posebno poglavlje o jednakosti spolova; s time u vezi naglašava važnost stalne i intenzivne suradnje između Odbora za prava žena i jednakost spolova i Europske službu za vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

74.

ističe da, unatoč tomu što postoje savjetnici za jednakost spolova u vojnim i civilnim misijama za upravljanje krizom u kojima sudjeluje EU, broj žena u operacijama i misijama u mirovnim pregovorima i programima obnove mora porasti na svim razinama odlučivanja; ustraje u tome da bi za svaku misiju trebala postojati namjenska strategija za prava žena i djevojčica te jednakost spolova; također smatra da u sljedeći Akcijski plan za ljudska prava ESVD-a treba uključiti posebno poglavlje o jednakosti spolova; s time u vezi naglašava važnost stalne i intenzivne suradnje između Odbora za prava žena i jednakost spolova i Europske službu za vanjsko djelovanje;

Institucijski mehanizmi i rodna osviještenost

| 75. | poziva Komisiju da u svim područjima promiče primjenu rodne osviještenosti, jednakosti pri izradi proračuna i ocjene utjecaja po spolovima za svaki zakonodavni prijedlog i na svim razinama upravljanja te da tako utvrdi konkretne ciljeve u području jednakosti spolova; traži i od Europskog revizorskog suda da uključi rodnu perspektivu u procjenu izvršenja proračuna Unije; shodno tomu, traži također od država članica da u svoje proračune uključe rodnu perspektivu radi analize državnih programa i politika, njihova učinka na dodjelu resursa i doprinos jednakosti muškaraca i žena; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisiju da u svim područjima promiče primjenu rodne osviještenosti, jednakosti pri izradi proračuna i ocjene utjecaja po spolovima za svaki zakonodavni prijedlog i na svim razinama upravljanja te da tako utvrdi konkretne ciljeve u području jednakosti spolova; traži i od Europskog revizorskog suda da uključi rodnu perspektivu u procjenu izvršenja proračuna Unije; shodno tomu, traži također od država članica da u svoje proračune uključe rodnu perspektivu radi analize državnih programa i politika, njihova učinka na dodjelu resursa i doprinos jednakosti muškaraca i žena;

| 76. | nadalje poziva Komisiju da potiče suradnju među državama članicama, organizacijama za prava žena i socijalnim partnerima; |
| --- | --- |

76.

nadalje poziva Komisiju da potiče suradnju među državama članicama, organizacijama za prava žena i socijalnim partnerima;

| 77. | naglašava važnost adekvatnog financiranja nacionalnih tijela za jednakost spolova i za borbu protiv diskriminacije; poziva Komisiju da pomno nadzire učinkovitost nacionalnih tijela i postupaka za pritužbe u okviru provođenja direktiva o jednakosti spolova; u tu svrhu poziva i Komisiju da odgovarajućim i predvidljivim financijskim sredstvima podupre provedbu Europske povelje o ravnopravnosti spolova na lokalnoj razini i nastavi podupirati nevladine organizacije, posebno organizacije za prava žena i druge organizacije koje se bave pitanjima jednakosti spolova; s time u vezi poziva i na to da se i dalje financijski podupire program Daphne te da se ne ograničava njegova vidljivost kako bi se prvenstveno organizacijama za prava žena koje izravno djeluju u državama članicama i dalje omogućilo da rade na suzbijanju nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

77.

naglašava važnost adekvatnog financiranja nacionalnih tijela za jednakost spolova i za borbu protiv diskriminacije; poziva Komisiju da pomno nadzire učinkovitost nacionalnih tijela i postupaka za pritužbe u okviru provođenja direktiva o jednakosti spolova; u tu svrhu poziva i Komisiju da odgovarajućim i predvidljivim financijskim sredstvima podupre provedbu Europske povelje o ravnopravnosti spolova na lokalnoj razini i nastavi podupirati nevladine organizacije, posebno organizacije za prava žena i druge organizacije koje se bave pitanjima jednakosti spolova; s time u vezi poziva i na to da se i dalje financijski podupire program Daphne te da se ne ograničava njegova vidljivost kako bi se prvenstveno organizacijama za prava žena koje izravno djeluju u državama članicama i dalje omogućilo da rade na suzbijanju nasilja nad ženama;

| 78. | naglašava važnost partnerske suradnje Komisije i Parlamenta te stoga predlaže da povjerenica za pravosuđe, zaštitu potrošača i jednakost spolova svake godine usmeno ili u pisanom obliku izvijesti Odbor za prava žena i jednakost spolova o napretku u pogledu ciljeva utvrđenih u strategiji, i iz perspektive Komisije i iz perspektive država članica, te pritom za izvješćivanje usvoji poseban pristup za svaku pojedinačnu zemlju, s posebnim informacijama o svakoj državi članici; |
| --- | --- |

78.

naglašava važnost partnerske suradnje Komisije i Parlamenta te stoga predlaže da povjerenica za pravosuđe, zaštitu potrošača i jednakost spolova svake godine usmeno ili u pisanom obliku izvijesti Odbor za prava žena i jednakost spolova o napretku u pogledu ciljeva utvrđenih u strategiji, i iz perspektive Komisije i iz perspektive država članica, te pritom za izvješćivanje usvoji poseban pristup za svaku pojedinačnu zemlju, s posebnim informacijama o svakoj državi članici;

| 79. | poziva Komisiju na suradnju s Parlamentom i Vijećem te da zatraži godišnji sastanak na vrhu EU-a o jednakosti spolova i pravima žena kako bi se utvrdio postignuti napredak i obnovile obveze; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisiju na suradnju s Parlamentom i Vijećem te da zatraži godišnji sastanak na vrhu EU-a o jednakosti spolova i pravima žena kako bi se utvrdio postignuti napredak i obnovile obveze;

o

o o

| 80. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica. |
| --- | --- |

80.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica.

---

(1)  SL L 181, 29.6.2013., str. 4.

(2)  SL L 224, 6.9.2003., str. 1.

(3)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(4)  SL L 338, 21.12.2011., str. 2.

(5)  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.

(6)  SL L 180, 15.7.2010., str. 1.

(7)  SL L 68, 18.3.2010., str. 13.

(8)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(9)  SL L 348, 28.11.1992., str. 1.

(10)  SL L 373, 21.12.2004., str. 37.

(11)  SL C 130, 30.4.2011., str. 4.

(12)  Prilog Zaključcima Vijeća od 7. ožujka 2011.

(13)  SL C 166, 3.7.1995., str. 92.

(14)  SL C 320 E, 15.12.2005., str. 247.

(15)  SL C 348 E, 21.12.2010., str. 11.

(16)  SL C 341 E, 16.12.2010., str. 35.

(17)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 65.

(18)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 1.

(19)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0050.

(20)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0375.

(21)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0074.

(22)  SL C 236 E, 12.8.2011., str. 79.

(23)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0073.

(24)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0045.

(25)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 75.

(26)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0488.

(27)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0126.

(28)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0128.

(29)  Izvješće Komisije o napretku u području jednakosti žena i muškaraca 2012. godine (SWD(2013)0171), str. 8.

(30)  Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a. Glavni rezultati izvješća FRA-e, str. 83.-84. i 92.-93.

(31)  Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a. Glavni rezultati izvješća FRA-e, str. 87.

(32)  Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a. Glavni rezultati izvješća FRA-e, str. 96.

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/18

---

P8_TA(2015)0219

Prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Strategiji za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama (2014/2206(INI))

(2016/C 407/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 1. srpnja 2014. naslovljenu „Trgovina, rast i intelektualno vlasništvo – Strategija za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama” (COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 1. srpnja 2014. naslovljenu „Trgovina, rast i intelektualno vlasništvo – Strategija za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama” (COM(2014)0389),

| — | uzimajući u obzir Strategiju Komisije za provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama (1) i njezinu neovisnu ocjenu iz studenog 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju Komisije za provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama (1) i njezinu neovisnu ocjenu iz studenog 2010.,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebno njezin članak 11. stavak 1. i članak 17. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebno njezin članak 11. stavak 1. i članak 17. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir strategiju Europa 2020. (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Europa 2020. (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 21. ožujka 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 21. ožujka 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) iz 2008. naslovljeno „Ekonomski učinak krivotvorenja i piratstva” kako je ažurirano 2009. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) iz 2008. naslovljeno „Ekonomski učinak krivotvorenja i piratstva” kako je ažurirano 2009. godine,

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) iz 2009. naslovljeno „Piratstvo nad digitalnim sadržajima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) iz 2009. naslovljeno „Piratstvo nad digitalnim sadržajima”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku studiju Europskog patentnog ureda i Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (EPO/OHIM) iz 2013. naslovljenu „Vrste industrije koje se znatno koriste pravima intelektualnog vlasništva: doprinos ekonomskoj uspješnosti i zapošljavanju u Europskoj uniji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku studiju Europskog patentnog ureda i Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (EPO/OHIM) iz 2013. naslovljenu „Vrste industrije koje se znatno koriste pravima intelektualnog vlasništva: doprinos ekonomskoj uspješnosti i zapošljavanju u Europskoj uniji”,

| — | uzimajući u obzir radni dokument OECD-a o trgovinskoj politici iz 2010., naslovljen „Dopune politici za jačanje prava intelektualnog vlasništva u zemljama u razvoju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument OECD-a o trgovinskoj politici iz 2010., naslovljen „Dopune politici za jačanje prava intelektualnog vlasništva u zemljama u razvoju”,

| — | uzimajući u obzir studiju Svjetske trgovinske organizacije, Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo i Svjetske zdravstvene organizacije iz 2013. naslovljenu „Promicanje dostupnosti medicinske tehnologije i inovacija”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Svjetske trgovinske organizacije, Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo i Svjetske zdravstvene organizacije iz 2013. naslovljenu „Promicanje dostupnosti medicinske tehnologije i inovacija”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 3286/94 od 22. prosinca 1994. o utvrđivanju postupaka Zajednice u području zajedničke trgovinske politike kako bi se osiguralo ostvarivanje prava Zajednice prema međunarodnim trgovinskim pravilima, posebno onima utvrđenima pod okriljem Svjetske trgovinske organizacije (2) (Uredba o trgovinskim preprekama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 3286/94 od 22. prosinca 1994. o utvrđivanju postupaka Zajednice u području zajedničke trgovinske politike kako bi se osiguralo ostvarivanje prava Zajednice prema međunarodnim trgovinskim pravilima, posebno onima utvrđenima pod okriljem Svjetske trgovinske organizacije (2) (Uredba o trgovinskim preprekama),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 816/2006. Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o obveznom licenciranju patenata koji se odnose na proizvodnju farmaceutskih proizvoda za izvoz u zemlje s javnozdravstvenim problemima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 816/2006. Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o obveznom licenciranju patenata koji se odnose na proizvodnju farmaceutskih proizvoda za izvoz u zemlje s javnozdravstvenim problemima (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 953/2003 od 26. svibnja 2003. o izbjegavanju skretanja trgovine određenim ključnim lijekovima u Europsku uniju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 953/2003 od 26. svibnja 2003. o izbjegavanju skretanja trgovine određenim ključnim lijekovima u Europsku uniju (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 608/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1383/2003 (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 608/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1383/2003 (7),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) i Deklaraciju iz Dohe o Sporazumu TRIPS i javnom zdravlju koju je Ministarska konferencija Svjetske trgovinske organizacije usvojila 14. studenog 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) i Deklaraciju iz Dohe o Sporazumu TRIPS i javnom zdravlju koju je Ministarska konferencija Svjetske trgovinske organizacije usvojila 14. studenog 2001.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. srpnja 2007. o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva i pristupu lijekovima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. srpnja 2007. o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva i pristupu lijekovima (8),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 18. prosinca 2008. o učinku krivotvorenja na međunarodnu trgovinu (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 18. prosinca 2008. o učinku krivotvorenja na međunarodnu trgovinu (9),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 22. rujna 2010. o provedbi prava intelektualnog vlasništva na unutarnjem tržištu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 22. rujna 2010. o provedbi prava intelektualnog vlasništva na unutarnjem tržištu (10),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 31. srpnja 2014. o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva u EU-u – Rezultati na granici EU-a 2013. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 31. srpnja 2014. o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva u EU-u – Rezultati na granici EU-a 2013. (11),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća o Carinskom akcijskom planu EU-a za suzbijanje povreda prava intelektualnog vlasništva za razdoblje od 2013. do 2017. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća o Carinskom akcijskom planu EU-a za suzbijanje povreda prava intelektualnog vlasništva za razdoblje od 2013. do 2017. (12),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2014. godine,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0161/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0161/2015),

| A. | budući da se konkurentnost EU-a zasniva, i sve će se više zasnivati, na kreativnosti i inovacijama te budući da je„pametan rast” – razvijanje gospodarstva koje se temelji na znanju i inovacijama – jedan od triju prioriteta strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

A.

budući da se konkurentnost EU-a zasniva, i sve će se više zasnivati, na kreativnosti i inovacijama te budući da je„pametan rast” – razvijanje gospodarstva koje se temelji na znanju i inovacijama – jedan od triju prioriteta strategije Europa 2020.;

| B. | budući da se pravima intelektualnog vlasništva doprinosi razvoju inovacija i kreativnosti, budući da je njihova zaštita ključan čimbenik za konkurentnost Europe i da shodno tomu Europa treba ambiciozniju strategiju za zaštitu prava intelektualnog vlasništva u odnosu na svoje poslovne partnere; |
| --- | --- |

B.

budući da se pravima intelektualnog vlasništva doprinosi razvoju inovacija i kreativnosti, budući da je njihova zaštita ključan čimbenik za konkurentnost Europe i da shodno tomu Europa treba ambiciozniju strategiju za zaštitu prava intelektualnog vlasništva u odnosu na svoje poslovne partnere;

| C. | budući da je ključno promicati jačanje veza između obrazovanja, poslovanja, istraživanja i inovacija te intelektualnog vlasništva; budući da su postupci za suzbijanje povreda prava intelektualnog vlasništva skupi i dugotrajni, posebno za mala i srednja poduzeća, uključujući pojedinačne nositelje prava; |
| --- | --- |

C.

budući da je ključno promicati jačanje veza između obrazovanja, poslovanja, istraživanja i inovacija te intelektualnog vlasništva; budući da su postupci za suzbijanje povreda prava intelektualnog vlasništva skupi i dugotrajni, posebno za mala i srednja poduzeća, uključujući pojedinačne nositelje prava;

| D. | budući da EU i njegove države članice, kao članice Svjetske trgovinske organizacije, obvezuje Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva te su se stoga obvezale na usvajanje i provođenje minimalnih standarda učinkovitih mjera protiv svih povreda prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

D.

budući da EU i njegove države članice, kao članice Svjetske trgovinske organizacije, obvezuje Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva te su se stoga obvezale na usvajanje i provođenje minimalnih standarda učinkovitih mjera protiv svih povreda prava intelektualnog vlasništva;

| E. | budući da se rasprava o pravima intelektualnog vlasništva treba temeljiti na stručnom razmatranju prijašnjih iskustava, kao i budućih tehnoloških trendova, uz istodobno zadržavanje dosljednosti između unutarnjih i vanjskih aspekata, razlikovanje fizičkih od digitalnih okruženja, uzimanje u obzir nedoumica svih zainteresiranih strana, uključujući MSP-ove i organizacije potrošača, te nastojanje da se zajamči potpuna transparentnost interesa i odgovarajuća legitimnost u težnji da se ostvari pravedna ravnoteža interesa svih uključenih; |
| --- | --- |

E.

budući da se rasprava o pravima intelektualnog vlasništva treba temeljiti na stručnom razmatranju prijašnjih iskustava, kao i budućih tehnoloških trendova, uz istodobno zadržavanje dosljednosti između unutarnjih i vanjskih aspekata, razlikovanje fizičkih od digitalnih okruženja, uzimanje u obzir nedoumica svih zainteresiranih strana, uključujući MSP-ove i organizacije potrošača, te nastojanje da se zajamči potpuna transparentnost interesa i odgovarajuća legitimnost u težnji da se ostvari pravedna ravnoteža interesa svih uključenih;

| F. | budući da krivotvorenje više nije ograničeno na luksuzne proizvode, već obuhvaća i robu česte uporabe poput igračaka, lijekova, kozmetike i prehrambenih proizvoda koji, ako su krivotvoreni, mogu uzrokovati ozljede ili predstavljati ozbiljan rizik za zdravlje potrošača; |
| --- | --- |

F.

budući da krivotvorenje više nije ograničeno na luksuzne proizvode, već obuhvaća i robu česte uporabe poput igračaka, lijekova, kozmetike i prehrambenih proizvoda koji, ako su krivotvoreni, mogu uzrokovati ozljede ili predstavljati ozbiljan rizik za zdravlje potrošača;

| G. | budući da su carinska tijela u EU-u tijekom 2013. zaplijenila gotovo 36 milijuna artikala za koje se sumnja da čine povredu prava intelektualnog vlasništva, pri čemu vrijednost oduzete robe premašuje 760 milijuna EUR; |
| --- | --- |

G.

budući da su carinska tijela u EU-u tijekom 2013. zaplijenila gotovo 36 milijuna artikala za koje se sumnja da čine povredu prava intelektualnog vlasništva, pri čemu vrijednost oduzete robe premašuje 760 milijuna EUR;

| H. | budući da se 72 % svih zapljena tijekom 2013. odnosilo na male pošiljke; budući da su lijekovi već četvrtu godinu zaredom bili najviše krivotvorena kategorija proizvoda, s udjelom od 19 % tih zapljena i 10 % svih zapljena; |
| --- | --- |

H.

budući da se 72 % svih zapljena tijekom 2013. odnosilo na male pošiljke; budući da su lijekovi već četvrtu godinu zaredom bili najviše krivotvorena kategorija proizvoda, s udjelom od 19 % tih zapljena i 10 % svih zapljena;

| I. | budući da je potrebno suzbijati povrede prava intelektualnog vlasništva kako bi se smanjili rizici koje predstavljaju za zdravlje i sigurnost potrošača te za okoliš, zaštitila vrijednost stvaranja u EU-u i trećim zemljama, izbjegle gospodarske i socijalne posljedice za poduzeća i proizvođače u EU-u te otklonili rizici koji prijete kulturnoj raznolikosti u Europi i trećim zemljama; budući da borba protiv organiziranoga kriminala koji profitira od trgovine krivotvorenom i piratskom robom iziskuje posebnu pozornost; |
| --- | --- |

I.

budući da je potrebno suzbijati povrede prava intelektualnog vlasništva kako bi se smanjili rizici koje predstavljaju za zdravlje i sigurnost potrošača te za okoliš, zaštitila vrijednost stvaranja u EU-u i trećim zemljama, izbjegle gospodarske i socijalne posljedice za poduzeća i proizvođače u EU-u te otklonili rizici koji prijete kulturnoj raznolikosti u Europi i trećim zemljama; budući da borba protiv organiziranoga kriminala koji profitira od trgovine krivotvorenom i piratskom robom iziskuje posebnu pozornost;

| J. | budući da bi sveobuhvatan zakonski okvir za prava intelektualnog vlasništva trebalo kombinirati s učinkovitom provedbom, uz, po potrebi, osvrt na mjere provođenja i sankcije, te uz istodobno jamčenje da mjere provođenja prava intelektualnog vlasništva nepotrebno ne opterećuju zakonitu trgovinu; |
| --- | --- |

J.

budući da bi sveobuhvatan zakonski okvir za prava intelektualnog vlasništva trebalo kombinirati s učinkovitom provedbom, uz, po potrebi, osvrt na mjere provođenja i sankcije, te uz istodobno jamčenje da mjere provođenja prava intelektualnog vlasništva nepotrebno ne opterećuju zakonitu trgovinu;

| K. | budući da je jedno od glavnih obilježja zaštite intelektualnog vlasništva dobra provedba postojećeg zakonodavstva i međunarodnih obveza, uključujući odredbe o kaznama; |
| --- | --- |

K.

budući da je jedno od glavnih obilježja zaštite intelektualnog vlasništva dobra provedba postojećeg zakonodavstva i međunarodnih obveza, uključujući odredbe o kaznama;

Opće napomene

| 1. | cijeni pristup koji Komisija slijedi, posebno kad je riječ o pozivu da se uravnoteže različiti interesi; |
| --- | --- |

1.

cijeni pristup koji Komisija slijedi, posebno kad je riječ o pozivu da se uravnoteže različiti interesi;

| 2. | smatra da je rasprava o pravednoj ravnoteži između interesa nositelja prava i krajnjih korisnika višedimenzionalna i izrazito složena te obojena gospodarskim interesima obiju strana; smatra da bi Komisija trebala istražiti na koji bi se način informirana i transparentna javna rasprava o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva mogla održati i što bi to značilo za potrošače; smatra da se zahtjev za veću uključenost dionika u raspravu o pravima intelektualnog vlasništva mora popratiti mjerama kojima bi se zajamčila transparentnost i zakonitost za sve dionike; smatra da ne postoji ocjena Komunikacije u kojoj se uzimaju u obzir i Strategija za provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama iz 2004. i odbacivanje Trgovinskog sporazuma protiv krivotvorenja (ACTA); |
| --- | --- |

2.

smatra da je rasprava o pravednoj ravnoteži između interesa nositelja prava i krajnjih korisnika višedimenzionalna i izrazito složena te obojena gospodarskim interesima obiju strana; smatra da bi Komisija trebala istražiti na koji bi se način informirana i transparentna javna rasprava o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva mogla održati i što bi to značilo za potrošače; smatra da se zahtjev za veću uključenost dionika u raspravu o pravima intelektualnog vlasništva mora popratiti mjerama kojima bi se zajamčila transparentnost i zakonitost za sve dionike; smatra da ne postoji ocjena Komunikacije u kojoj se uzimaju u obzir i Strategija za provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama iz 2004. i odbacivanje Trgovinskog sporazuma protiv krivotvorenja (ACTA);

| 3. | naglašava da nije dovoljno jasno kojim sredstvima i kojom metodom bi se mogli postići rezultati obuhvaćeni tom Komunikacijom, posebno kad je riječ o tome koji će se resursi rabiti i odakle će se preuzeti, također uzimajući u obzir ograničene resurse dostupne za podupiranje europskih nositelja prava koji izvoze ili uspostavljaju poslovanje na tržištima trećih zemalja; |
| --- | --- |

3.

naglašava da nije dovoljno jasno kojim sredstvima i kojom metodom bi se mogli postići rezultati obuhvaćeni tom Komunikacijom, posebno kad je riječ o tome koji će se resursi rabiti i odakle će se preuzeti, također uzimajući u obzir ograničene resurse dostupne za podupiranje europskih nositelja prava koji izvoze ili uspostavljaju poslovanje na tržištima trećih zemalja;

| 4. | smatra da nema jasnih naznaka koordinacije između vanjske politike i unutarnje politike u pogledu zaštite prava intelektualnog vlasništva te ističe važnost unutarnjeg poboljšanja kad je riječ o tom pitanju; prepoznaje da koherentnost između unutarnjih i vanjskih politika ne poriče potrebu za prilagođenim pristupom, prepoznajući određene činjenice i okolnosti koje postoje na tržištu treće zemlje u pitanju; |
| --- | --- |

4.

smatra da nema jasnih naznaka koordinacije između vanjske politike i unutarnje politike u pogledu zaštite prava intelektualnog vlasništva te ističe važnost unutarnjeg poboljšanja kad je riječ o tom pitanju; prepoznaje da koherentnost između unutarnjih i vanjskih politika ne poriče potrebu za prilagođenim pristupom, prepoznajući određene činjenice i okolnosti koje postoje na tržištu treće zemlje u pitanju;

| 5. | ističe da bi zaštitu prava intelektualnog vlasništva trebalo shvatiti kao prvi korak, nužan ali nedovoljan, prema uspostavljanju pristupa tržištu treće zemlje te da mogućnost učinkovitog uživanja priznatih prava intelektualnog vlasništva ovisi o znatnoj zaštiti koja uključuje učinkovitu provedbu i sankcije u predmetnoj zemlji; |
| --- | --- |

5.

ističe da bi zaštitu prava intelektualnog vlasništva trebalo shvatiti kao prvi korak, nužan ali nedovoljan, prema uspostavljanju pristupa tržištu treće zemlje te da mogućnost učinkovitog uživanja priznatih prava intelektualnog vlasništva ovisi o znatnoj zaštiti koja uključuje učinkovitu provedbu i sankcije u predmetnoj zemlji;

| 6. | ističe komercijalnu prirodu mnogih slučajeva povrede prava intelektualnog vlasništva i sve veći udio organiziranog kriminala u njima, što predstavlja velik problem; žali zbog toga što uz Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminala (Konvencija iz Palerma) još ne postoji protokol o borbi protiv krivotvorenja te poziva Komisiju i države članice da ulože dodatne napore kako bi se on osmislio; |
| --- | --- |

6.

ističe komercijalnu prirodu mnogih slučajeva povrede prava intelektualnog vlasništva i sve veći udio organiziranog kriminala u njima, što predstavlja velik problem; žali zbog toga što uz Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminala (Konvencija iz Palerma) još ne postoji protokol o borbi protiv krivotvorenja te poziva Komisiju i države članice da ulože dodatne napore kako bi se on osmislio;

| 7. | cijeni i podupire cilj veće dosljednosti između zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva i drugih politika te između Komisije i država članica u postizanju tog cilja; smatra da se zaštitom prava intelektualnog vlasništva kao i prikladnim mjerama za borbu protiv povreda tog prava može doprinijeti borbi protiv organiziranoga kriminaliteta, pranja novca i izbjegavanja plaćanja poreza te razvoju pravednog, održivog i za budućnost spremnog digitalnog tržišta koje je naklonjeno inovacijama; |
| --- | --- |

7.

cijeni i podupire cilj veće dosljednosti između zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva i drugih politika te između Komisije i država članica u postizanju tog cilja; smatra da se zaštitom prava intelektualnog vlasništva kao i prikladnim mjerama za borbu protiv povreda tog prava može doprinijeti borbi protiv organiziranoga kriminaliteta, pranja novca i izbjegavanja plaćanja poreza te razvoju pravednog, održivog i za budućnost spremnog digitalnog tržišta koje je naklonjeno inovacijama;

| 8. | podupire Komisiju u njezinu radu na utvrđivanju geografskih prioriteta, pri čemu se kao početnom osnovom koristi svojim izvješćima o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama koja se sastavljaju svake dvije godine; |
| --- | --- |

8.

podupire Komisiju u njezinu radu na utvrđivanju geografskih prioriteta, pri čemu se kao početnom osnovom koristi svojim izvješćima o zaštiti i provedbi prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama koja se sastavljaju svake dvije godine;

| 9. | smatra da se u toj strategiji ne pridaje dovoljno pozornosti razlici između fizičkog krivotvorenja žigova i patenata, s jedne strane, i povreda autorskih prava, s druge strane, posebno u digitalnom okruženju; napominje da će s obzirom na sve ubrzanije trendove digitalizacije pitanje zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva u digitalnom svijetu postati sve važnije diljem svijeta; |
| --- | --- |

9.

smatra da se u toj strategiji ne pridaje dovoljno pozornosti razlici između fizičkog krivotvorenja žigova i patenata, s jedne strane, i povreda autorskih prava, s druge strane, posebno u digitalnom okruženju; napominje da će s obzirom na sve ubrzanije trendove digitalizacije pitanje zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva u digitalnom svijetu postati sve važnije diljem svijeta;

| 10. | smatra da bi tu strategiju trebalo bolje prilagoditi digitalnom okruženju te da bi trebala uključivati snažnu suradnju s carinskim tijelima i tijelima za nadzor tržišta kako bi se zajamčila horizontalna dosljednost; |
| --- | --- |

10.

smatra da bi tu strategiju trebalo bolje prilagoditi digitalnom okruženju te da bi trebala uključivati snažnu suradnju s carinskim tijelima i tijelima za nadzor tržišta kako bi se zajamčila horizontalna dosljednost;

| 11. | ističe da su oznake zemljopisnog podrijetla i njihova zaštita jednako važni kao i druge vrste intelektualnog vlasništva jer se njima jamči sljedivost proizvoda sve do konzumacije te se čuva znanje proizvođača; |
| --- | --- |

11.

ističe da su oznake zemljopisnog podrijetla i njihova zaštita jednako važni kao i druge vrste intelektualnog vlasništva jer se njima jamči sljedivost proizvoda sve do konzumacije te se čuva znanje proizvođača;

| 12. | smatra da bi Komisija trebala jamčiti priznavanje i zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla kad pregovara o sporazumima o slobodnoj trgovini s trećim zemljama te posebice u okviru pregovora o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP); |
| --- | --- |

12.

smatra da bi Komisija trebala jamčiti priznavanje i zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla kad pregovara o sporazumima o slobodnoj trgovini s trećim zemljama te posebice u okviru pregovora o Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP);

| 13. | mišljenja je da bi Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva trebalo ravnomjerno i učinkovito primjenjivati i da bi se svim fleksibilnostima u tekstu Sporazuma TRIPS trebalo u potpunosti poštovati načelo nediskriminirajućeg tretiranja svih tehnoloških područja, kao što je navedeno u članku 27. stavku 1. Sporazuma TRIPS; vjeruje da Deklaraciju iz Dohe također treba uzeti u obzir, istodobno naglašavajući da pojačana zaštita i provedba intelektualnog vlasništva koristi ne samo zemljama EU-a nego također pomaže zemljama u razvoju izgraditi i razviti potrebne nacionalne okvire za poticanje i zaštitu inovacija i istraživanja, što će biti pitanje od sve veće važnosti kako se budu uspinjale u međunarodnim trgovinskim vrijednosnim lancima; |
| --- | --- |

13.

mišljenja je da bi Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva trebalo ravnomjerno i učinkovito primjenjivati i da bi se svim fleksibilnostima u tekstu Sporazuma TRIPS trebalo u potpunosti poštovati načelo nediskriminirajućeg tretiranja svih tehnoloških područja, kao što je navedeno u članku 27. stavku 1. Sporazuma TRIPS; vjeruje da Deklaraciju iz Dohe također treba uzeti u obzir, istodobno naglašavajući da pojačana zaštita i provedba intelektualnog vlasništva koristi ne samo zemljama EU-a nego također pomaže zemljama u razvoju izgraditi i razviti potrebne nacionalne okvire za poticanje i zaštitu inovacija i istraživanja, što će biti pitanje od sve veće važnosti kako se budu uspinjale u međunarodnim trgovinskim vrijednosnim lancima;

Provedba i javna osviještenost

| 14. | ističe potrebu za informiranijom, uravnoteženijom i transparentnijom javnom raspravom o provedbi koju bi bile uključene sve zainteresirane strane i u ravnotežu dovela sve privatne i javne interese; |
| --- | --- |

14.

ističe potrebu za informiranijom, uravnoteženijom i transparentnijom javnom raspravom o provedbi koju bi bile uključene sve zainteresirane strane i u ravnotežu dovela sve privatne i javne interese;

| 15. | uviđa nužnost povećanja razine osviještenosti među potrošačima o novčanim gubicima, šteti za inovacije i kreativnost, te povremeno, opasnostima za zdravlje i sigurnost uzrokovanima kupnjom robe kojom se krši pravo intelektualnog vlasništva; ističe da se postojeći i budući problemi u vezi sa zaštitom i provedbom prava intelektualnog vlasništva neće riješiti samo jačom provedbom te da je uz nju potrebno zajamčiti veću osviještenost potrošača; naglašava ulogu poslovnog sektora u tom pogledu; |
| --- | --- |

15.

uviđa nužnost povećanja razine osviještenosti među potrošačima o novčanim gubicima, šteti za inovacije i kreativnost, te povremeno, opasnostima za zdravlje i sigurnost uzrokovanima kupnjom robe kojom se krši pravo intelektualnog vlasništva; ističe da se postojeći i budući problemi u vezi sa zaštitom i provedbom prava intelektualnog vlasništva neće riješiti samo jačom provedbom te da je uz nju potrebno zajamčiti veću osviještenost potrošača; naglašava ulogu poslovnog sektora u tom pogledu;

| 16. | smatra da je jasno da se mora pružiti javna potpora obrani prava intelektualnog vlasništva; u tom kontekstu spominje rad Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (OHIM) koji obuhvaća kampanje za podizanje razine osviještenosti građana o posljedicama povreda intelektualnog vlasništva u komercijalne svrhe; |
| --- | --- |

16.

smatra da je jasno da se mora pružiti javna potpora obrani prava intelektualnog vlasništva; u tom kontekstu spominje rad Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (OHIM) koji obuhvaća kampanje za podizanje razine osviještenosti građana o posljedicama povreda intelektualnog vlasništva u komercijalne svrhe;

Internet i prava intelektualnog vlasništva

| 17. | pozdravlja memorandum o razumijevanju potpisan 4. svibnja 2011. između nositelja prava i internetskih platformi u zajedničkom nastojanju da se smanji prodaja krivotvorene robe putem platformi za e-trgovinu; zahtijeva da Komisija i države članice uspostave strukturirani dijalog s internetskim platformama o najboljim načinima utvrđivanja i suzbijanja prodaje krivotvorene robe; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja memorandum o razumijevanju potpisan 4. svibnja 2011. između nositelja prava i internetskih platformi u zajedničkom nastojanju da se smanji prodaja krivotvorene robe putem platformi za e-trgovinu; zahtijeva da Komisija i države članice uspostave strukturirani dijalog s internetskim platformama o najboljim načinima utvrđivanja i suzbijanja prodaje krivotvorene robe;

| 18. | smatra da se problem povreda prava intelektualnog vlasništva umnožio posljednjih godina kao rezultat digitalizacije i sve većeg broja platformi za digitalnu prodaju, na kojima se krivotvorena roba prodaje i distribuira diljem svijeta bez ikakvog djelotvornog sredstva kontrole; u tom pogledu, poziva na dublje razmatranje s ciljem donošenja učinkovitijih instrumenata za kontrolu internetske prodaje fizičkih proizvoda; |
| --- | --- |

18.

smatra da se problem povreda prava intelektualnog vlasništva umnožio posljednjih godina kao rezultat digitalizacije i sve većeg broja platformi za digitalnu prodaju, na kojima se krivotvorena roba prodaje i distribuira diljem svijeta bez ikakvog djelotvornog sredstva kontrole; u tom pogledu, poziva na dublje razmatranje s ciljem donošenja učinkovitijih instrumenata za kontrolu internetske prodaje fizičkih proizvoda;

| 19. | smatra da bi tekst strategije koji se odnosi na promicanje čvrste zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla na internetu trebao biti izričitiji kako bi se predložili konkretni ciljevi; |
| --- | --- |

19.

smatra da bi tekst strategije koji se odnosi na promicanje čvrste zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla na internetu trebao biti izričitiji kako bi se predložili konkretni ciljevi;

| 20. | poziva Komisiju da surađuje s Internetskom korporacijom za dodjelu imena i brojeva i sa Svjetskom organizacijom za intelektualno vlasništvo radi uspostavljanja zaštitnog mehanizma za oznake zemljopisnog podrijetla na internetu; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju da surađuje s Internetskom korporacijom za dodjelu imena i brojeva i sa Svjetskom organizacijom za intelektualno vlasništvo radi uspostavljanja zaštitnog mehanizma za oznake zemljopisnog podrijetla na internetu;

| 21. | smatra da se odgovornosti posrednika moraju pomno ocijeniti; u tom bi pogledu više cijenio istančaniju strategiju, istovremeno priznajući da je ovo pitanje tema za zasebnu raspravu; |
| --- | --- |

21.

smatra da se odgovornosti posrednika moraju pomno ocijeniti; u tom bi pogledu više cijenio istančaniju strategiju, istovremeno priznajući da je ovo pitanje tema za zasebnu raspravu;

Razvoj i gospodarstva u nastanku

| 22. | poziva Komisiju da doprinese stvaranju okruženja u kojem se interesi država članica i trećih zemalja dopunjuju i u kojem postoji uzajamni interes za stvaranje zaštitnih okvira visokog standarda u kombinaciji s učinkovitim pravnim lijekovima čime bi se izbjegle rupe u zaštiti prava intelektualnog vlasništva; napominje potrebu za pažljivim razlikovanjem između okolnosti različitih „zemalja u razvoju” i uključenih trgovačkih pitanja, uzimajući u obzir posebne okolnosti pojedinih zemalja u razvoju; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju da doprinese stvaranju okruženja u kojem se interesi država članica i trećih zemalja dopunjuju i u kojem postoji uzajamni interes za stvaranje zaštitnih okvira visokog standarda u kombinaciji s učinkovitim pravnim lijekovima čime bi se izbjegle rupe u zaštiti prava intelektualnog vlasništva; napominje potrebu za pažljivim razlikovanjem između okolnosti različitih „zemalja u razvoju” i uključenih trgovačkih pitanja, uzimajući u obzir posebne okolnosti pojedinih zemalja u razvoju;

| 23. | pozdravlja rad Komisije na podupiranju, na pojedinačnoj osnovi, zemalja u razvoju koje žele unaprijediti svoje sustave prava intelektualnog vlasništva te poziva Komisiju da nastavi s tim nastojanjima i da ih pojača kontinuiranim pružanjem prikladne tehničke pomoći u obliku programa za podizanje razine osviještenosti, zakonodavne pomoći i osposobljavanja službenika, istovremeno uzimajući u obzir razinu razvoja u svakoj zemlji; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja rad Komisije na podupiranju, na pojedinačnoj osnovi, zemalja u razvoju koje žele unaprijediti svoje sustave prava intelektualnog vlasništva te poziva Komisiju da nastavi s tim nastojanjima i da ih pojača kontinuiranim pružanjem prikladne tehničke pomoći u obliku programa za podizanje razine osviještenosti, zakonodavne pomoći i osposobljavanja službenika, istovremeno uzimajući u obzir razinu razvoja u svakoj zemlji;

Dostupnost lijekova

| 24. | slaže se s pozivom na opsežan odgovor na složen i višedimenzionalan problem odnosa između prava intelektualnog vlasništva i univerzalnog pristupa cjenovno prihvatljivim lijekovima, u to kontekstu ističući važnost pristupa pravu intelektualnog vlasništva u farmaceutskom sektoru koji je usredotočen na pacijenta; |
| --- | --- |

24.

slaže se s pozivom na opsežan odgovor na složen i višedimenzionalan problem odnosa između prava intelektualnog vlasništva i univerzalnog pristupa cjenovno prihvatljivim lijekovima, u to kontekstu ističući važnost pristupa pravu intelektualnog vlasništva u farmaceutskom sektoru koji je usredotočen na pacijenta;

| 25. | poziva Komisiju i države članice da nastave pružati potporu konstruktivnom dijalogu o dostupnosti lijekova u kojem će sudjelovati sve zainteresirane strane te da pronađu načine na koje će se građanima najsiromašnijih država koji nisu u mogućnosti dobiti najbolje liječenje olakšati pristup lijekovima; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisiju i države članice da nastave pružati potporu konstruktivnom dijalogu o dostupnosti lijekova u kojem će sudjelovati sve zainteresirane strane te da pronađu načine na koje će se građanima najsiromašnijih država koji nisu u mogućnosti dobiti najbolje liječenje olakšati pristup lijekovima;

| 26. | smatra da je, iako se interesi i konkurentnost farmaceutskih poduzeća u EU-u moraju zaštititi očuvanjem njihove inovacijske sposobnosti, i uzimajući u obzir da neka poduzeća u EU-u pružaju pristup lijekovima preko programa pomoći i po sniženim prilagođenim cijenama, potrebno da se cijene lijekova usklade s platežnom moći stanovništva zemlje u kojoj se prodaju, čime bi se nužnom učinila potpora korištenju fleksibilnostima iz Sporazuma TRIPS, priznatima Deklaracijom iz Dohe, uz istodobno obvezno obraćanje pozornosti na narušavanje funkcioniranja tržišta prouzročeno preprodajom lijekova u trećim zemljama; poziva Komisiju i države članice da nastave s naporima kako bi se zajamčilo da granične mjere kojima je cilj spriječiti uvoz krivotvorenih lijekova ne djeluju štetno na tranzit generičkih lijekova; |
| --- | --- |

26.

smatra da je, iako se interesi i konkurentnost farmaceutskih poduzeća u EU-u moraju zaštititi očuvanjem njihove inovacijske sposobnosti, i uzimajući u obzir da neka poduzeća u EU-u pružaju pristup lijekovima preko programa pomoći i po sniženim prilagođenim cijenama, potrebno da se cijene lijekova usklade s platežnom moći stanovništva zemlje u kojoj se prodaju, čime bi se nužnom učinila potpora korištenju fleksibilnostima iz Sporazuma TRIPS, priznatima Deklaracijom iz Dohe, uz istodobno obvezno obraćanje pozornosti na narušavanje funkcioniranja tržišta prouzročeno preprodajom lijekova u trećim zemljama; poziva Komisiju i države članice da nastave s naporima kako bi se zajamčilo da granične mjere kojima je cilj spriječiti uvoz krivotvorenih lijekova ne djeluju štetno na tranzit generičkih lijekova;

| 27. | mišljenja je da bi poduzeća trebalo poticati da bolje surađuju u svom konkurentnom okruženju i s tijelima javne vlasti u cilju jamčenja veće i poboljšane dostupnosti lijekova u državama članicama i trećim zemljama; poziva Komisiju da razmotri podupiranje inovativnih mehanizama, kao što su patentna udruženja, radi poticanja istraživanja, istodobno osiguravajući generičku proizvodnju; |
| --- | --- |

27.

mišljenja je da bi poduzeća trebalo poticati da bolje surađuju u svom konkurentnom okruženju i s tijelima javne vlasti u cilju jamčenja veće i poboljšane dostupnosti lijekova u državama članicama i trećim zemljama; poziva Komisiju da razmotri podupiranje inovativnih mehanizama, kao što su patentna udruženja, radi poticanja istraživanja, istodobno osiguravajući generičku proizvodnju;

| 28. | smatra da se Unija treba upustiti u opsežniju raspravu o unapređenju zdravstvene skrbi u cijelom svijetu, uključujući strategije za jačanje zdravstvenih sustava; |
| --- | --- |

28.

smatra da se Unija treba upustiti u opsežniju raspravu o unapređenju zdravstvene skrbi u cijelom svijetu, uključujući strategije za jačanje zdravstvenih sustava;

| 29. | poziva Komisiju da potakne rani izvoz generičkih i biosličnih lijekova proizvedenih u EU-u čim više nisu zaštićeni patentom u trećim zemljama; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da potakne rani izvoz generičkih i biosličnih lijekova proizvedenih u EU-u čim više nisu zaštićeni patentom u trećim zemljama;

Pružanje boljih podataka

| 30. | smatra da su neki statistički podaci koji se navode u Komunikaciji dobiveni primjenom kontroverzne i već kritizirane metodologije te da se statistički podaci moraju poboljšati kako bi bolje odražavali stvarnu situaciju u pogledu središnje važnosti prava intelektualnog vlasništva, njihove zaštite i provedbe, u gospodarstvu EU-a, ne samo radi informiranja i poboljšanja postojeće politike nego i radi daljnjeg podupiranja načela stvaranja politika na temelju dokaza; |
| --- | --- |

30.

smatra da su neki statistički podaci koji se navode u Komunikaciji dobiveni primjenom kontroverzne i već kritizirane metodologije te da se statistički podaci moraju poboljšati kako bi bolje odražavali stvarnu situaciju u pogledu središnje važnosti prava intelektualnog vlasništva, njihove zaštite i provedbe, u gospodarstvu EU-a, ne samo radi informiranja i poboljšanja postojeće politike nego i radi daljnjeg podupiranja načela stvaranja politika na temelju dokaza;

| 31. | slaže se s obrazloženjem Komisije o osnivanju Promatračnice EU-a za povrede prava intelektualnog vlasništva te traži da joj se dodijele namjenska sredstva; |
| --- | --- |

31.

slaže se s obrazloženjem Komisije o osnivanju Promatračnice EU-a za povrede prava intelektualnog vlasništva te traži da joj se dodijele namjenska sredstva;

| 32. | ističe da bi Promatračnica trebala biti sastavljena na sveobuhvatan način te da bi se njezin sastav trebao razlikovati od sastava postojećih tijela; |
| --- | --- |

32.

ističe da bi Promatračnica trebala biti sastavljena na sveobuhvatan način te da bi se njezin sastav trebao razlikovati od sastava postojećih tijela;

| 33. | poziva Komisiju da radi na tome da Promatračnica održi svoju neovisnost te da zajamči da se njezin rad ne dovodi u pitanje zbog stvarne ili prividne pristranosti; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisiju da radi na tome da Promatračnica održi svoju neovisnost te da zajamči da se njezin rad ne dovodi u pitanje zbog stvarne ili prividne pristranosti;

Zakonodavstvo EU-a i suradnja u EU-u

| 34. | uviđa da bi bolja, prikladno usklađena, unutarnja politika koja se odnosi na pravo intelektualnog vlasništva mogla biti od pomoći u nastojanju da se poboljša standard zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva u cijelome svijetu; |
| --- | --- |

34.

uviđa da bi bolja, prikladno usklađena, unutarnja politika koja se odnosi na pravo intelektualnog vlasništva mogla biti od pomoći u nastojanju da se poboljša standard zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva u cijelome svijetu;

| 35. | poziva Komisiju da s državama članicama radi na ratifikaciji Ugovora o pravu žiga Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo, Ženevskog akta Haškog sporazuma, Lisabonskog ugovora za zaštitu oznaka podrijetla i njihovu međunarodnu registraciju te drugih međunarodnih sporazuma povezanih s pravima intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da s državama članicama radi na ratifikaciji Ugovora o pravu žiga Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo, Ženevskog akta Haškog sporazuma, Lisabonskog ugovora za zaštitu oznaka podrijetla i njihovu međunarodnu registraciju te drugih međunarodnih sporazuma povezanih s pravima intelektualnog vlasništva;

| 36. | poziva Komisiju da poduzme daljnje korake u skladu s ishodom javnog savjetovanja o svojoj zelenoj knjizi „Iskorištavanje tradicionalnog europskog znanja i iskustva na najbolji način” (COM(2014)0469) u pogledu mogućeg proširenja zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla Unije na nepoljoprivredne proizvode; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da poduzme daljnje korake u skladu s ishodom javnog savjetovanja o svojoj zelenoj knjizi „Iskorištavanje tradicionalnog europskog znanja i iskustva na najbolji način” (COM(2014)0469) u pogledu mogućeg proširenja zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla Unije na nepoljoprivredne proizvode;

Zaštita i provedba prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama

| 37. | podupire obećanje Komisije da će prednost dati promicanju bolje zaštite prava intelektualnog vlasništva i njegove primjene u WTO-u i u svim drugim međunarodnim krugovima te tako otvoriti nova tržišta za europski izvoz, odnosno poboljšati pristup postojećem tržištu; |
| --- | --- |

37.

podupire obećanje Komisije da će prednost dati promicanju bolje zaštite prava intelektualnog vlasništva i njegove primjene u WTO-u i u svim drugim međunarodnim krugovima te tako otvoriti nova tržišta za europski izvoz, odnosno poboljšati pristup postojećem tržištu;

| 38. | napominje da je dodjela statusa tržišnog gospodarstva u pogledu trgovinskih zaštitnih instrumenata uvjetovana, između ostalih kriterija, zaštitom intelektualnog vlasništva u dotičnoj zemlji; |
| --- | --- |

38.

napominje da je dodjela statusa tržišnog gospodarstva u pogledu trgovinskih zaštitnih instrumenata uvjetovana, između ostalih kriterija, zaštitom intelektualnog vlasništva u dotičnoj zemlji;

| 39. | poziva Komisiju i države članice da bolje brane zaštitu prava intelektualnog vlasništva u svim multilateralnim organizacijama koje se bave tim pitanjem (Svjetska trgovinska organizacija, Svjetska zdravstvena organizacija i Svjetska organizacija za intelektualno vlasništvo) i da rade na uvrštenju u sustav WTO-a onih međunarodnih sporazuma povezanih s pravima intelektualnog vlasništva koji još nisu dio tog sustava, kao što su Ugovor o pravu žiga Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo, Ženevskog akta Haškog sporazuma i Lisabonskog ugovora za zaštitu oznaka podrijetla i njihovu međunarodnu registraciju; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju i države članice da bolje brane zaštitu prava intelektualnog vlasništva u svim multilateralnim organizacijama koje se bave tim pitanjem (Svjetska trgovinska organizacija, Svjetska zdravstvena organizacija i Svjetska organizacija za intelektualno vlasništvo) i da rade na uvrštenju u sustav WTO-a onih međunarodnih sporazuma povezanih s pravima intelektualnog vlasništva koji još nisu dio tog sustava, kao što su Ugovor o pravu žiga Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo, Ženevskog akta Haškog sporazuma i Lisabonskog ugovora za zaštitu oznaka podrijetla i njihovu međunarodnu registraciju;

| 40. | smatra da bi u pregovorima za bilateralne sporazume o slobodnoj trgovini odgovarajuću pozornost trebalo posvetiti poglavljima o intelektualnom vlasništvu te da bi pregovaračke strane trebale uvidjeti da bi se u okviru prava na vođenje poslovne djelatnosti trebalo uzeti u obzir poštovanje prava intelektualnog vlasništva i sukladnost s postojećim pravnim okvirima; pozdravlja dosadašnji rad Komisije u pogledu uspješnog integriranja poglavlja o zaštiti i provedbi intelektualnog vlasništva u bilateralnim sporazumima o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

40.

smatra da bi u pregovorima za bilateralne sporazume o slobodnoj trgovini odgovarajuću pozornost trebalo posvetiti poglavljima o intelektualnom vlasništvu te da bi pregovaračke strane trebale uvidjeti da bi se u okviru prava na vođenje poslovne djelatnosti trebalo uzeti u obzir poštovanje prava intelektualnog vlasništva i sukladnost s postojećim pravnim okvirima; pozdravlja dosadašnji rad Komisije u pogledu uspješnog integriranja poglavlja o zaštiti i provedbi intelektualnog vlasništva u bilateralnim sporazumima o slobodnoj trgovini;

| 41. | smatra da bi ratifikaciju ugovora Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo, gore navedenu u kontekstu njezina eventualna uključenja u sustav WTO-a, trebalo uvrstiti u bilateralne sporazume o slobodnoj trgovini koje sklapa Unija; |
| --- | --- |

41.

smatra da bi ratifikaciju ugovora Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo, gore navedenu u kontekstu njezina eventualna uključenja u sustav WTO-a, trebalo uvrstiti u bilateralne sporazume o slobodnoj trgovini koje sklapa Unija;

| 42. | podupire pristup Komisije u okviru kojeg se uspostavljaju dijalozi i radne skupine o intelektualnom vlasništvu s prioritetnim zemljama s kojima nisu u tijeku sveobuhvatni pregovori, kako bi se postiglo i pojačalo konkretno obvezivanje na zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva; naglašava potrebu uvrštavanja prava intelektualnog vlasništva u dnevni red političkih sastanaka na višoj razini kada napredak na razini dijaloga o intelektualnom vlasništvu i međuagencijskih sastanaka nije vidljiv; |
| --- | --- |

42.

podupire pristup Komisije u okviru kojeg se uspostavljaju dijalozi i radne skupine o intelektualnom vlasništvu s prioritetnim zemljama s kojima nisu u tijeku sveobuhvatni pregovori, kako bi se postiglo i pojačalo konkretno obvezivanje na zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva; naglašava potrebu uvrštavanja prava intelektualnog vlasništva u dnevni red političkih sastanaka na višoj razini kada napredak na razini dijaloga o intelektualnom vlasništvu i međuagencijskih sastanaka nije vidljiv;

| 43. | naglašava da bi suradnju u području prava intelektualnog vlasništva između Unije i drugih regionalnih blokova trebalo povećati gdje god je to moguće; |
| --- | --- |

43.

naglašava da bi suradnju u području prava intelektualnog vlasništva između Unije i drugih regionalnih blokova trebalo povećati gdje god je to moguće;

| 44. | poziva Komisiju da se redovitije služi relevantnim mehanizmima rješavanja sporova, što uključuje i Tijelo za rješavanje sporova WTO-a, kad se krše prava gospodarskih subjekata Unije, uključujući sve nositelja prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da se redovitije služi relevantnim mehanizmima rješavanja sporova, što uključuje i Tijelo za rješavanje sporova WTO-a, kad se krše prava gospodarskih subjekata Unije, uključujući sve nositelja prava intelektualnog vlasništva;

| 45. | poziva Komisiju da potiče treće zemlje da uzajamno priznaju pravo na pružanje usluga pravnih stručnjaka za intelektualno vlasništvo; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da potiče treće zemlje da uzajamno priznaju pravo na pružanje usluga pravnih stručnjaka za intelektualno vlasništvo;

| 46. | poziva Komisiju, države članice i treće zemlje na pojačanu suradnju na području carina radi zapljene krivotvorene robe u Uniji te na pojednostavljenje carinskih postupaka; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisiju, države članice i treće zemlje na pojačanu suradnju na području carina radi zapljene krivotvorene robe u Uniji te na pojednostavljenje carinskih postupaka;

| 47. | zahtijeva od Komisije i država članica bližu suradnju s trećim zemljama u pitanjima autorskih prava i dodjele licenci; |
| --- | --- |

47.

zahtijeva od Komisije i država članica bližu suradnju s trećim zemljama u pitanjima autorskih prava i dodjele licenci;

| 48. | uvjeren je da bi se boljom zaštitom prava intelektualnog vlasništva i učinkovitom primjenom povezanih pravila u trećim zemljama dao snažan poticaj ulagačima iz Europske unije i svijeta na ulaganja, razmjenu novih tehnoloških vještina i modernizaciju postojećih tehnologija; |
| --- | --- |

48.

uvjeren je da bi se boljom zaštitom prava intelektualnog vlasništva i učinkovitom primjenom povezanih pravila u trećim zemljama dao snažan poticaj ulagačima iz Europske unije i svijeta na ulaganja, razmjenu novih tehnoloških vještina i modernizaciju postojećih tehnologija;

Pomoć u trećim zemljama i geografski naglasak

| 49. | napominje da nekoliko država članica ima „atašee za intelektualno vlasništvo” u svojim delegacijama u određenim ključnim zemljama; vjeruje da se boljom koordinacijom i razmjenom informacija među državama članicama mogu pružiti nove prilike za ostvarenje zajedničkih ciljeva u pogledu zaštite intelektualnog vlasništva u trećim zemljama; |
| --- | --- |

49.

napominje da nekoliko država članica ima „atašee za intelektualno vlasništvo” u svojim delegacijama u određenim ključnim zemljama; vjeruje da se boljom koordinacijom i razmjenom informacija među državama članicama mogu pružiti nove prilike za ostvarenje zajedničkih ciljeva u pogledu zaštite intelektualnog vlasništva u trećim zemljama;

| 50. | smatra da bi gospodarske subjekte i potrošače iz EU-a u trećim zemljama u kojima su povrede prava intelektualnog vlasništva uobičajenije trebalo posebno zaštititi proširenjem službe za pomoć u području prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

50.

smatra da bi gospodarske subjekte i potrošače iz EU-a u trećim zemljama u kojima su povrede prava intelektualnog vlasništva uobičajenije trebalo posebno zaštititi proširenjem službe za pomoć u području prava intelektualnog vlasništva;

o

o o

| 51. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

51.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 129, 26.5.2005., str. 3.

(2)  SL L 349, 31.12.1994., str. 71.

(3)  SL L 157, 30.4.2004., str. 45.

(4)  SL L 157, 9.6.2006., str. 1.

(5)  SL L 135, 3.6.2003., str. 5.

(6)  SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

(7)  SL L 181, 29.6.2013., str. 15.

(8)  SL C 175 E, 10.7.2008., str. 591.

(9)  SL C 45 E, 23.2.2010., str. 47.

(10)  SL C 50 E, 21.2.2012., str. 48.

(11)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/2014_ipr_statistics_en.pdf.

(12)  SL C 80, 19.3.2013., str. 1.

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/25

---

P8_TA(2015)0220

Zaštita prava intelektualnog vlasništva: Akcijski plan EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Komunikaciji Komisije „Prema novom konsenzusu o zaštiti prava intelektualnog vlasništva: Akcijski plan EU-a” (2014/2151(INI))

(2016/C 407/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva (1) (dalje u tekstu: Direktiva o provedbi prava intelektualnog vlasništva), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva (1) (dalje u tekstu: Direktiva o provedbi prava intelektualnog vlasništva),

| — | uzimajući u obzir članak 17. Povelje o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. Povelje o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 386/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2012. o povjeravanju Uredu za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni) zadaća u vezi s provedbom prava intelektualnog vlasništva, uključujući i okupljanje predstavnika javnog i privatnog sektora u okviru Europske promatračnice za povrede prava intelektualnog vlasništva (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 386/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. travnja 2012. o povjeravanju Uredu za usklađivanje na unutarnjem tržištu (žigovi i dizajni) zadaća u vezi s provedbom prava intelektualnog vlasništva, uključujući i okupljanje predstavnika javnog i privatnog sektora u okviru Europske promatračnice za povrede prava intelektualnog vlasništva (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 608/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1383/2003, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 608/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1383/2003,

| — | uzimajući u obzir izvješće koje su u rujnu 2013. podnijeli Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu i Europski patentni ured naslovljeno „Vrste industrije koje se znatno koriste pravima intelektualnog vlasništva: doprinos ekonomskoj uspješnosti i zapošljavanju u Europskoj uniji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje su u rujnu 2013. podnijeli Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu i Europski patentni ured naslovljeno „Vrste industrije koje se znatno koriste pravima intelektualnog vlasništva: doprinos ekonomskoj uspješnosti i zapošljavanju u Europskoj uniji”,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Vijeću, Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 25. lipnja 2008. naslovljenu „Počnimo od malih – Akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Vijeću, Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 25. lipnja 2008. naslovljenu „Počnimo od malih – Akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Vijeću, Europskom parlamentu i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 11. rujna 2009. naslovljenu „Poboljšanje provedbe prava intelektualnog vlasništva na unutarnjem tržištu” (COM(2009)0467), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Vijeću, Europskom parlamentu i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 11. rujna 2009. naslovljenu „Poboljšanje provedbe prava intelektualnog vlasništva na unutarnjem tržištu” (COM(2009)0467),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću, Europskom parlamentu te Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 22. prosinca 2010. naslovljeno „Primjena Direktive 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva” (COM(2010)0779) i pripadajući radni dokument službi Komisije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću, Europskom parlamentu te Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 22. prosinca 2010. naslovljeno „Primjena Direktive 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva” (COM(2010)0779) i pripadajući radni dokument službi Komisije (3),

| — | uzimajući u obzir sažetak odgovora na javnu raspravu „Građanskopravna provedba prava intelektualnog vlasništva: javna rasprava o učinkovitosti postupaka i dostupnosti mjera” iz srpnja 2013. koji je sastavila Komisija. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažetak odgovora na javnu raspravu „Građanskopravna provedba prava intelektualnog vlasništva: javna rasprava o učinkovitosti postupaka i dostupnosti mjera” iz srpnja 2013. koji je sastavila Komisija. (4),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 1. srpnja 2014. naslovljenu „Prema novom konsenzusu o zaštiti prava intelektualnog vlasništva: Akcijski plan EU-a” (COM(2014)0392), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 1. srpnja 2014. naslovljenu „Prema novom konsenzusu o zaštiti prava intelektualnog vlasništva: Akcijski plan EU-a” (COM(2014)0392),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 1. srpnja 2014. naslovljenu „Trgovina, rast i intelektualno vlasništvo – Strategija za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama” (COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 1. srpnja 2014. naslovljenu „Trgovina, rast i intelektualno vlasništvo – Strategija za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama” (COM(2014)0389),

| — | uzimajući u obzir plan Komisije za stvaranje jedinstvenog digitalnog tržišta u EU-u i Rezoluciju Parlamenta od 20. travnja 2012. o konkurentnom jedinstvenom digitalnom tržištu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan Komisije za stvaranje jedinstvenog digitalnog tržišta u EU-u i Rezoluciju Parlamenta od 20. travnja 2012. o konkurentnom jedinstvenom digitalnom tržištu (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 4. i 5. prosinca 2014. o zaštiti prava intelektualnog vlasništva (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 4. i 5. prosinca 2014. o zaštiti prava intelektualnog vlasništva (6),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća o Carinskom akcijskom planu EU-a za borbu protiv povreda prava intelektualnog vlasništva za razdoblje od 2013. do 2017. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća o Carinskom akcijskom planu EU-a za borbu protiv povreda prava intelektualnog vlasništva za razdoblje od 2013. do 2017. (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. rujna 2010. o zaštiti prava intelektualnog vlasništva na unutarnjem tržištu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. rujna 2010. o zaštiti prava intelektualnog vlasništva na unutarnjem tržištu (8),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 24. ožujka 2011. o izvješću o primjeni Direktive 2004/48/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 24. ožujka 2011. o izvješću o primjeni Direktive 2004/48/EZ,

| — | uzimajući u obzir članak 27. Opće deklaracije o ljudskim pravima Ujedinjenih naroda kojim se propisuje da svatko ima pravo na zaštitu moralnih i materijalnih interesa koji proizlaze iz bilo kojeg znanstvenog, književnog ili umjetničkog djela kojemu je autor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 27. Opće deklaracije o ljudskim pravima Ujedinjenih naroda kojim se propisuje da svatko ima pravo na zaštitu moralnih i materijalnih interesa koji proizlaze iz bilo kojeg znanstvenog, književnog ili umjetničkog djela kojemu je autor,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0169/2015),

| A. | budući da je intelektualno vlasništvo posebno istaknuto u članku 118. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članku 17. Povelje Europske unije o temeljnim ljudskim pravima; |
| --- | --- |

A.

budući da je intelektualno vlasništvo posebno istaknuto u članku 118. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članku 17. Povelje Europske unije o temeljnim ljudskim pravima;

| B. | budući da su prava intelektualnog vlasništva jedan od pokretača inovacija i kreativnosti i na ključan način pridonose konkurentnosti, zapošljavanju i kulturnoj raznolikosti; budući da autentičnost proizvoda ne treba uvijek poistovjećivati s pitanjima sigurnosti i kvalitete proizvoda te da zaštita prava intelektualnog vlasništva ima značajnu ulogu u osiguravanju zdravlja i sigurnosti potrošača; budući da prihod od krivotvorenja obično pridonosi crnoj ekonomiji i organiziranom kriminalu; |
| --- | --- |

B.

budući da su prava intelektualnog vlasništva jedan od pokretača inovacija i kreativnosti i na ključan način pridonose konkurentnosti, zapošljavanju i kulturnoj raznolikosti; budući da autentičnost proizvoda ne treba uvijek poistovjećivati s pitanjima sigurnosti i kvalitete proizvoda te da zaštita prava intelektualnog vlasništva ima značajnu ulogu u osiguravanju zdravlja i sigurnosti potrošača; budući da prihod od krivotvorenja obično pridonosi crnoj ekonomiji i organiziranom kriminalu;

| C. | budući da je Europska unija suočena s velikim brojem slučajeva povrede prava intelektualnog vlasništva i da je riječ o alarmantnom opsegu i financijskoj vrijednosti tih povreda, kako je navedeno u izvješću Komisije o primjeni Direktive o provedbi prava intelektualnog vlasništva (COM(2010)0779); budući da ti podaci također iskazuju dodanu vrijednost koju prava intelektualnog vlasništva predstavljaju za europsko gospodarstvo u globalnoj konkurenciji; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europska unija suočena s velikim brojem slučajeva povrede prava intelektualnog vlasništva i da je riječ o alarmantnom opsegu i financijskoj vrijednosti tih povreda, kako je navedeno u izvješću Komisije o primjeni Direktive o provedbi prava intelektualnog vlasništva (COM(2010)0779); budući da ti podaci također iskazuju dodanu vrijednost koju prava intelektualnog vlasništva predstavljaju za europsko gospodarstvo u globalnoj konkurenciji;

| D. | budući da se povredama prava intelektualnog vlasništva, uključujući krivotvorenje, destimulira rast, otvaranje radnih mjesta, inovacije i kreativnost; |
| --- | --- |

D.

budući da se povredama prava intelektualnog vlasništva, uključujući krivotvorenje, destimulira rast, otvaranje radnih mjesta, inovacije i kreativnost;

| E. | budući da se povredama prava intelektualnog vlasništva uzrokuje i nematerijalna i gospodarska šteta europskim poduzećima te se državama nanose teški gospodarski i fiskalni gubici; |
| --- | --- |

E.

budući da se povredama prava intelektualnog vlasništva uzrokuje i nematerijalna i gospodarska šteta europskim poduzećima te se državama nanose teški gospodarski i fiskalni gubici;

| F. | budući da je odgovarajuća zaštita prava intelektualnog vlasništva preduvjet za razvoj digitalnog gospodarstva i jedinstvenog digitalnog tržišta; |
| --- | --- |

F.

budući da je odgovarajuća zaštita prava intelektualnog vlasništva preduvjet za razvoj digitalnog gospodarstva i jedinstvenog digitalnog tržišta;

| G. | budući da je sve brži razvoj elektroničke trgovine i internetskih aktivnosti promijenio način na koji bi se trebalo gledati na zaštitu prava intelektualnog vlasništva u digitalnom okružju, posebice stoga što oni nude nove mogućnosti krivotvorenja, ponajviše zbog pojave novih društvenih obrazaca ponašanja korisnika; |
| --- | --- |

G.

budući da je sve brži razvoj elektroničke trgovine i internetskih aktivnosti promijenio način na koji bi se trebalo gledati na zaštitu prava intelektualnog vlasništva u digitalnom okružju, posebice stoga što oni nude nove mogućnosti krivotvorenja, ponajviše zbog pojave novih društvenih obrazaca ponašanja korisnika;

| H. | budući da Parlament izražava zabrinutost zbog činjenice koju je u svom izvješću istaknuo Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu, a koja pokazuje da znatna manjina Europljana u određenoj mjeri tolerira pomisao da se povrede prava intelektualnog vlasništva može smatrati prihvatljivima (9); budući da nema dovoljno odgovarajućih saznanja o društvenom i kulturnom značaju prava intelektualnog vlasništva i aktivnosti koje se smatraju povredom tih prava te da ne postoji dovoljno visoka razina svijesti, posebno među mladim Europljanima, o potencijalnim učincima povreda prava intelektualnog vlasništva na gospodarstvo i društvo EU-a, kao i na opću sigurnost građana; budući da je potrebno i moguće pokrenuti primjerene kampanje za podizanje razine svijesti i informiranje korisnika; |
| --- | --- |

H.

budući da Parlament izražava zabrinutost zbog činjenice koju je u svom izvješću istaknuo Ured za usklađivanje na unutarnjem tržištu, a koja pokazuje da znatna manjina Europljana u određenoj mjeri tolerira pomisao da se povrede prava intelektualnog vlasništva može smatrati prihvatljivima (9); budući da nema dovoljno odgovarajućih saznanja o društvenom i kulturnom značaju prava intelektualnog vlasništva i aktivnosti koje se smatraju povredom tih prava te da ne postoji dovoljno visoka razina svijesti, posebno među mladim Europljanima, o potencijalnim učincima povreda prava intelektualnog vlasništva na gospodarstvo i društvo EU-a, kao i na opću sigurnost građana; budući da je potrebno i moguće pokrenuti primjerene kampanje za podizanje razine svijesti i informiranje korisnika;

| I. | budući da je potrebno udvostručiti napore u borbi protiv nezakonite trgovine krivotvorenom robom te da nitko ne bi smio ostvarivati profit zahvaljujući povredi prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

I.

budući da je potrebno udvostručiti napore u borbi protiv nezakonite trgovine krivotvorenom robom te da nitko ne bi smio ostvarivati profit zahvaljujući povredi prava intelektualnog vlasništva;

| J. | budući da je izvršavanje zakona od ključne važnosti u pogledu predvidljivosti prava i da je izuzetno važno pronaći učinkovita, proporcionalna i odvraćajuća sredstva za provođenje prekogranične zaštite prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

J.

budući da je izvršavanje zakona od ključne važnosti u pogledu predvidljivosti prava i da je izuzetno važno pronaći učinkovita, proporcionalna i odvraćajuća sredstva za provođenje prekogranične zaštite prava intelektualnog vlasništva;

| K. | budući da povrede prava intelektualnog vlasništva imaju poseban utjecaj na mala i srednja poduzeća, uključujući i usluge koje poduzeća pružaju jedna drugima, i mogu dovesti do gubitka tržišta i bankrota; |
| --- | --- |

K.

budući da povrede prava intelektualnog vlasništva imaju poseban utjecaj na mala i srednja poduzeća, uključujući i usluge koje poduzeća pružaju jedna drugima, i mogu dovesti do gubitka tržišta i bankrota;

| L. | budući da je uzimanje u obzir međunarodnih aspekata ključno za zaštitu prava intelektualnog vlasništva jer su povrede prava intelektualnog vlasništva globalni fenomen; |
| --- | --- |

L.

budući da je uzimanje u obzir međunarodnih aspekata ključno za zaštitu prava intelektualnog vlasništva jer su povrede prava intelektualnog vlasništva globalni fenomen;

| M. | budući da bi u okviru mjera protiv povreda prava intelektualnog vlasništva trebalo uzeti u obzir i povrede na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

M.

budući da bi u okviru mjera protiv povreda prava intelektualnog vlasništva trebalo uzeti u obzir i povrede na internetu i izvan njega;

| 1. | pozdravlja Komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2014. u kojoj je predstavljen Akcijski plan za zaštitu prava intelektualnog vlasništva; podržava njezin pristup zaštiti prava intelektualnog vlasništva zasnovan na preventivnom djelovanju i mjerama čiji je cilj da se prekršitelje u komercijalne svrhe liši izvora prihoda od povreda prava i da se oteža stavljanje na tržište robe kojom se navedena prava povređuju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2014. u kojoj je predstavljen Akcijski plan za zaštitu prava intelektualnog vlasništva; podržava njezin pristup zaštiti prava intelektualnog vlasništva zasnovan na preventivnom djelovanju i mjerama čiji je cilj da se prekršitelje u komercijalne svrhe liši izvora prihoda od povreda prava i da se oteža stavljanje na tržište robe kojom se navedena prava povređuju;

| 2. | naglašava da javna tijela država članica snose najveću odgovornost za provedbu zaštite prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

2.

naglašava da javna tijela država članica snose najveću odgovornost za provedbu zaštite prava intelektualnog vlasništva;

| 3. | naglašava da bi ključni cilj Akcijskog plana trebalo biti jamčenje učinkovite zaštite prava intelektualnog vlasništva koja se temelji na dokazima i ima ključnu ulogu u poticanju inovacija, kreativnosti, konkurentnosti, rasta i kulturne raznolikosti; napominje da bi se mjere poduzete radi zaštite prava intelektualnog vlasništva trebale temeljiti na preciznim, pouzdanim podacima; |
| --- | --- |

3.

naglašava da bi ključni cilj Akcijskog plana trebalo biti jamčenje učinkovite zaštite prava intelektualnog vlasništva koja se temelji na dokazima i ima ključnu ulogu u poticanju inovacija, kreativnosti, konkurentnosti, rasta i kulturne raznolikosti; napominje da bi se mjere poduzete radi zaštite prava intelektualnog vlasništva trebale temeljiti na preciznim, pouzdanim podacima;

| 4. | ističe da su u vrijeme financijske krize, kad se ostvaruju znatni rezovi u financijskoj potpori kulturnom sektoru, prava intelektualnog vlasništva često jedan od glavnih izvora prihoda pojedinih autora; stoga naglašava da bi osiguranje pravedne naknade autorima trebalo biti ključni element Akcijskog plana EU-a; |
| --- | --- |

4.

ističe da su u vrijeme financijske krize, kad se ostvaruju znatni rezovi u financijskoj potpori kulturnom sektoru, prava intelektualnog vlasništva često jedan od glavnih izvora prihoda pojedinih autora; stoga naglašava da bi osiguranje pravedne naknade autorima trebalo biti ključni element Akcijskog plana EU-a;

| 5. | smatra da je za inovaciju, kreativnost i konkurentnost ključno da mjere zaštite prava intelektualnog vlasništva budu transparentne te da sveobuhvatne informacije budu dostupne javnosti i svim drugim dionicima; |
| --- | --- |

5.

smatra da je za inovaciju, kreativnost i konkurentnost ključno da mjere zaštite prava intelektualnog vlasništva budu transparentne te da sveobuhvatne informacije budu dostupne javnosti i svim drugim dionicima;

| 6. | uviđa da zaštita prava intelektualnog vlasništva nije samo pokretač za otvaranje radnih mjesta i rast diljem Unije nego je i ključna za pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta, posebno s obzirom na čimbenike kao što su udio u BDP-u EU-a, zaposlenost i niz industrija koje ostvaruju koristi od prava intelektualnog vlasništva i upotrebljavaju ih, te ima ključnu ulogu u poticanju inovacija, kreativnosti, konkurentnosti i kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

6.

uviđa da zaštita prava intelektualnog vlasništva nije samo pokretač za otvaranje radnih mjesta i rast diljem Unije nego je i ključna za pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta, posebno s obzirom na čimbenike kao što su udio u BDP-u EU-a, zaposlenost i niz industrija koje ostvaruju koristi od prava intelektualnog vlasništva i upotrebljavaju ih, te ima ključnu ulogu u poticanju inovacija, kreativnosti, konkurentnosti i kulturne raznolikosti;

| 7. | naglašava da prava intelektualnog vlasništva jamče kreativnost, inovacije i konkurentnost posebice u području kulturne i kreativne industrije, ali i drugih sektora industrije, kako je to Komisija istaknula u svojoj Komunikaciji naslovljenoj „Za europsku industrijsku renesansu”; poziva Komisiju da nastavi uzimati u obzir prava intelektualnog vlasništva kao čimbenik u konkurentnosti europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

7.

naglašava da prava intelektualnog vlasništva jamče kreativnost, inovacije i konkurentnost posebice u području kulturne i kreativne industrije, ali i drugih sektora industrije, kako je to Komisija istaknula u svojoj Komunikaciji naslovljenoj „Za europsku industrijsku renesansu”; poziva Komisiju da nastavi uzimati u obzir prava intelektualnog vlasništva kao čimbenik u konkurentnosti europskog gospodarstva;

| 8. | ističe da prava intelektualnog vlasništva nisu samo autorska prava već između ostalog žigovi i patenti, a svi su oni ključni za vrijednost europske robe i usluga; |
| --- | --- |

8.

ističe da prava intelektualnog vlasništva nisu samo autorska prava već između ostalog žigovi i patenti, a svi su oni ključni za vrijednost europske robe i usluga;

| 9. | napominje da, u skladu s navodima Komisije, kulturni i kreativni sektor, u kojemu je intenzivno korištenje pravima intelektualnog vlasništva često, već čini do 4,5 % BDP-a, zaslužan je za do 8,5 milijuna radnih mjesta u EU-u i nužan za postizanje kulturne raznolikosti, ali se usto s pomoću tog sektora pruža i snažan doprinos društvenom i gospodarskom razvoju; |
| --- | --- |

9.

napominje da, u skladu s navodima Komisije, kulturni i kreativni sektor, u kojemu je intenzivno korištenje pravima intelektualnog vlasništva često, već čini do 4,5 % BDP-a, zaslužan je za do 8,5 milijuna radnih mjesta u EU-u i nužan za postizanje kulturne raznolikosti, ali se usto s pomoću tog sektora pruža i snažan doprinos društvenom i gospodarskom razvoju;

Uključivanje svih dionika u lancu opskrbe, i na internetu i izvan njega

| 10. | smatra da svi dionici u lancu opskrbe imaju svoju ulogu u borbi protiv povreda prava intelektualnog vlasništva i da bi se u nju morali uključiti; naglašava da bi pristup koji uključuje sve dionike trebalo razviti i s obzirom na internet i izvan njega; smatra da je potrebno uravnotežiti temeljna prava kako bi taj proces bio uspješan jer komercijalni subjekti ne mogu dobrovoljno poduzeti mjere koje utječu na temeljna prava, već samo uz postojanje pravne osnove i uz pravosudni nadzor; |
| --- | --- |

10.

smatra da svi dionici u lancu opskrbe imaju svoju ulogu u borbi protiv povreda prava intelektualnog vlasništva i da bi se u nju morali uključiti; naglašava da bi pristup koji uključuje sve dionike trebalo razviti i s obzirom na internet i izvan njega; smatra da je potrebno uravnotežiti temeljna prava kako bi taj proces bio uspješan jer komercijalni subjekti ne mogu dobrovoljno poduzeti mjere koje utječu na temeljna prava, već samo uz postojanje pravne osnove i uz pravosudni nadzor;

| 11. | naglašava da uključivanje internetskih aktera u mjere borbe protiv povreda prava intelektualnog vlasništva mora biti u skladu s Direktivom 2000/31/EZ (Direktiva o elektroničkoj trgovini) i s Poveljom EU-a o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

11.

naglašava da uključivanje internetskih aktera u mjere borbe protiv povreda prava intelektualnog vlasništva mora biti u skladu s Direktivom 2000/31/EZ (Direktiva o elektroničkoj trgovini) i s Poveljom EU-a o temeljnim pravima;

| 12. | napominje da se fizičkom robom koja je krivotvorena i kojom se krše prava intelektualnog vlasništva sve više trguje i da je se prodaje na internetskim tržištima gdje tijela država članica imaju ograničene mogućnosti za nadzor nad prodajom; ističe potrebu da vlasnici tržišnih platformi sudjeluju u svim naporima za zaštitu prava intelektualnog vlasništva, uključujući i napore da se krivotvorena roba ukloni te da se prodavačima krivotvorene robe zabrani pristup njihovim stranicama; |
| --- | --- |

12.

napominje da se fizičkom robom koja je krivotvorena i kojom se krše prava intelektualnog vlasništva sve više trguje i da je se prodaje na internetskim tržištima gdje tijela država članica imaju ograničene mogućnosti za nadzor nad prodajom; ističe potrebu da vlasnici tržišnih platformi sudjeluju u svim naporima za zaštitu prava intelektualnog vlasništva, uključujući i napore da se krivotvorena roba ukloni te da se prodavačima krivotvorene robe zabrani pristup njihovim stranicama;

| 13. | naglašava važnost jamčenja pridavanja dužne pažnje u cijelom lancu nabave, uključujući digitalni lanac nabave i sve ključne aktere i subjekte u njemu, kao što su autori, umjetnici, nositelji prava, proizvođači, posrednici, pružatelji internetskih usluga, platforme za internetsku prodaju, krajnji korisnici i tijela javne vlasti; |
| --- | --- |

13.

naglašava važnost jamčenja pridavanja dužne pažnje u cijelom lancu nabave, uključujući digitalni lanac nabave i sve ključne aktere i subjekte u njemu, kao što su autori, umjetnici, nositelji prava, proizvođači, posrednici, pružatelji internetskih usluga, platforme za internetsku prodaju, krajnji korisnici i tijela javne vlasti;

| 14. | smatra da bi se postupanjem s dužnom pažnjom u svim fazama lanca opskrbe, pojačanim nadzorom nad tržištem te razmjenom informacija među carinskim tijelima poboljšalo poslovno okružje i doprinijelo sprečavanju stavljanja na tržište robe i usluga kojima se povređuju prava intelektualnog vlasništva; ističe, međutim, da bi omjer troškova i koristi te učinkovitost kvalitativnih programa revizije trebalo dobro ocijeniti prije provedbe i da bi u tom smislu zaista trebalo razmotriti pružanje pomoći malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

14.

smatra da bi se postupanjem s dužnom pažnjom u svim fazama lanca opskrbe, pojačanim nadzorom nad tržištem te razmjenom informacija među carinskim tijelima poboljšalo poslovno okružje i doprinijelo sprečavanju stavljanja na tržište robe i usluga kojima se povređuju prava intelektualnog vlasništva; ističe, međutim, da bi omjer troškova i koristi te učinkovitost kvalitativnih programa revizije trebalo dobro ocijeniti prije provedbe i da bi u tom smislu zaista trebalo razmotriti pružanje pomoći malim i srednjim poduzećima;

| 15. | nadalje prima na znanje prijedloge s uključivih savjetovanja s dionicima o pridavanju dužne pažnje EU-a u svim dijelovima lanca nabave, uključujući i pružatelje usluga plaćanja, kako bi se spriječile povrede prava intelektualnog vlasništva te traži da se ishodi savjetovanja i dobrovoljnog mehanizma dužne pažnje EU-a Parlamentu predstave svake godine, a ne svake dvije godine; |
| --- | --- |

15.

nadalje prima na znanje prijedloge s uključivih savjetovanja s dionicima o pridavanju dužne pažnje EU-a u svim dijelovima lanca nabave, uključujući i pružatelje usluga plaćanja, kako bi se spriječile povrede prava intelektualnog vlasništva te traži da se ishodi savjetovanja i dobrovoljnog mehanizma dužne pažnje EU-a Parlamentu predstave svake godine, a ne svake dvije godine;

| 16. | poziva Komisiju da zajamči da sva savjetovanja s dionicima budu transparentna i pravodobna te da zajamči da se provede kvalitativna, ali i kvantitativna analiza rezultata savjetovanja te da se ti rezultati podijele s dionicima, između ostalog i s Parlamentom i drugim institucijama EU-a; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisiju da zajamči da sva savjetovanja s dionicima budu transparentna i pravodobna te da zajamči da se provede kvalitativna, ali i kvantitativna analiza rezultata savjetovanja te da se ti rezultati podijele s dionicima, između ostalog i s Parlamentom i drugim institucijama EU-a;

| 17. | naglašava važnost sektorskih sporazuma i smjernica za dobre prakse radi suzbijanja slučajeva povrede prava intelektualnog vlasništva; poziva subjekte u toj industrijskoj grani na razmjenu informacija o platformama kojima se pruža pristup sadržaju kojim se povređuju prava intelektualnog vlasništva i na poduzimanje koordiniranih i proporcionalnih mjera, kao što su prijavljivanje i uklanjanje sadržaja kako bi se smanjio prihod koji se stječe od takvih sadržaja i platformi; napominje da te mjere ne bi trebale uključivati izvansudsko blokiranje internetskih stranica; |
| --- | --- |

17.

naglašava važnost sektorskih sporazuma i smjernica za dobre prakse radi suzbijanja slučajeva povrede prava intelektualnog vlasništva; poziva subjekte u toj industrijskoj grani na razmjenu informacija o platformama kojima se pruža pristup sadržaju kojim se povređuju prava intelektualnog vlasništva i na poduzimanje koordiniranih i proporcionalnih mjera, kao što su prijavljivanje i uklanjanje sadržaja kako bi se smanjio prihod koji se stječe od takvih sadržaja i platformi; napominje da te mjere ne bi trebale uključivati izvansudsko blokiranje internetskih stranica;

| 18. | ističe da su platforme „cyberlocker” jedno od glavnih mjesta na kojima dolazi do povreda prava intelektualnog vlasništva, iz se kojih neizravno izvlači prihod s pomoću oglašavanja i/ili pretplata; |
| --- | --- |

18.

ističe da su platforme „cyberlocker” jedno od glavnih mjesta na kojima dolazi do povreda prava intelektualnog vlasništva, iz se kojih neizravno izvlači prihod s pomoću oglašavanja i/ili pretplata;

| 19. | pozdravlja pristup kojim bi se prekršitelje prava intelektualnog vlasništva lišilo prihoda sporazumima između nositelja prava i njihovih partnera; podržava sklapanje memorandumâ o razumijevanju kao neobvezujućih pravnih mjera za suzbijanje krivotvorenja i piratstva te podržava ideju o daljnjem razvoju takvih mjera među dionicima; u tom pogledu preporučuje Komisiji da provede studiju o načinima na koje se tim operacijama krivotvorenja međufinanciraju njihove aktivnosti (prodaja krivotvorenih proizvoda i pružanje nezakonitog sadržaja); |
| --- | --- |

19.

pozdravlja pristup kojim bi se prekršitelje prava intelektualnog vlasništva lišilo prihoda sporazumima između nositelja prava i njihovih partnera; podržava sklapanje memorandumâ o razumijevanju kao neobvezujućih pravnih mjera za suzbijanje krivotvorenja i piratstva te podržava ideju o daljnjem razvoju takvih mjera među dionicima; u tom pogledu preporučuje Komisiji da provede studiju o načinima na koje se tim operacijama krivotvorenja međufinanciraju njihove aktivnosti (prodaja krivotvorenih proizvoda i pružanje nezakonitog sadržaja);

| 20. | podsjeća da dobrovoljni Memorandum o razumijevanju o prodaji krivotvorene robe preko interneta postoji od svibnja 2011. i poziva Komisiju da procijeni rezultate provedbe tog Memoranduma o razumijevanju i podnese izvješće Parlamentu; |
| --- | --- |

20.

podsjeća da dobrovoljni Memorandum o razumijevanju o prodaji krivotvorene robe preko interneta postoji od svibnja 2011. i poziva Komisiju da procijeni rezultate provedbe tog Memoranduma o razumijevanju i podnese izvješće Parlamentu;

| 21. | smatra da bi Komisija također trebala razmisliti o učinkovitosti postojećih inicijativa i mogućih budućih mjera povezanih s ulogom posrednika u rješavanju problema povreda prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

21.

smatra da bi Komisija također trebala razmisliti o učinkovitosti postojećih inicijativa i mogućih budućih mjera povezanih s ulogom posrednika u rješavanju problema povreda prava intelektualnog vlasništva;

| 22. | ističe da bi posebice u kulturnom i kreativnom sektoru trebalo poticati suradnju, između ostalog na temelju samoregulacije, između nositelja prava, autora, operatera platformi, posrednika i krajnjih korisnika u cilju ranog otkrivanja mogućih povreda prava intelektualnog vlasništva; naglašava da Komisija u skoroj budućnosti mora preispitati učinkovitost takve samoregulacije i, po potrebi, poduzeti daljnje zakonodavne mjere; |
| --- | --- |

22.

ističe da bi posebice u kulturnom i kreativnom sektoru trebalo poticati suradnju, između ostalog na temelju samoregulacije, između nositelja prava, autora, operatera platformi, posrednika i krajnjih korisnika u cilju ranog otkrivanja mogućih povreda prava intelektualnog vlasništva; naglašava da Komisija u skoroj budućnosti mora preispitati učinkovitost takve samoregulacije i, po potrebi, poduzeti daljnje zakonodavne mjere;

| 23. | naglašava da je u kulturnom i kreativnom sektoru u dijalog nužno uključiti pružatelje platnih usluga kako bi se smanjila dobit stečena povredom prava intelektualnog vlasništva u internetskom okružju; |
| --- | --- |

23.

naglašava da je u kulturnom i kreativnom sektoru u dijalog nužno uključiti pružatelje platnih usluga kako bi se smanjila dobit stečena povredom prava intelektualnog vlasništva u internetskom okružju;

| 24. | podsjeća na uključenost organiziranog kriminala u međunarodne aktivnosti povreda prava intelektualnog vlasništva i na veliku važnost pronalaženja usklađenog europskog rješenja te jačanja uvedenih mjera revizije uz istodobno provođenje načela „slijedi novac” kako bi se zaštitili interesi potrošača i očuvao integritet lanca nabave; |
| --- | --- |

24.

podsjeća na uključenost organiziranog kriminala u međunarodne aktivnosti povreda prava intelektualnog vlasništva i na veliku važnost pronalaženja usklađenog europskog rješenja te jačanja uvedenih mjera revizije uz istodobno provođenje načela „slijedi novac” kako bi se zaštitili interesi potrošača i očuvao integritet lanca nabave;

Svijest potrošača i njihovo informiranje

| 25. | pozdravlja pristup Komisije da se osmisle ciljane kampanje jačanja svijesti; smatra da je ključno da svi shvate konkretne posljedice povreda prava intelektualnog vlasništva za društvo kao cjelinu te za potrošače i građane kao pojedince; smatra da bi potrošači trebali biti bolje informirani o tome što se podrazumijeva pod pojmom prava intelektualnog vlasništva i što se smije, a što ne smije raditi sa zaštićenom robom i sadržajima; poziva Komisiju i države članice da nastave s aktivnostima jačanja svijesti usmjerenima na ciljanu publiku i relevantna tržišta; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja pristup Komisije da se osmisle ciljane kampanje jačanja svijesti; smatra da je ključno da svi shvate konkretne posljedice povreda prava intelektualnog vlasništva za društvo kao cjelinu te za potrošače i građane kao pojedince; smatra da bi potrošači trebali biti bolje informirani o tome što se podrazumijeva pod pojmom prava intelektualnog vlasništva i što se smije, a što ne smije raditi sa zaštićenom robom i sadržajima; poziva Komisiju i države članice da nastave s aktivnostima jačanja svijesti usmjerenima na ciljanu publiku i relevantna tržišta;

| 26. | preporuča opsežniju informativnu kampanju u pogledu Platforme za nositelje prava intelektualnog vlasništva i provedbena tijela kako bi pravi nositelji imali aktivniju ulogu u obrani svojih prava diljem Europske unije preko baze podataka uvrštene u sigurnu mrežu Glavne uprave za oporezivanje i carinsku uniju; poziva na daljnju i bržu suradnju s policijom te drugim carinskim tijelima diljem svijeta u cilju osiguranja bolje zaštite prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

26.

preporuča opsežniju informativnu kampanju u pogledu Platforme za nositelje prava intelektualnog vlasništva i provedbena tijela kako bi pravi nositelji imali aktivniju ulogu u obrani svojih prava diljem Europske unije preko baze podataka uvrštene u sigurnu mrežu Glavne uprave za oporezivanje i carinsku uniju; poziva na daljnju i bržu suradnju s policijom te drugim carinskim tijelima diljem svijeta u cilju osiguranja bolje zaštite prava intelektualnog vlasništva;

| 27. | naglašava potrebu za obraćanjem, konkretnije, mlađim generacijama odgovarajućim kampanjama za podizanje razine svijesti, imajući na umu činjenicu da, prema rezultatima nedavno provedene ankete o predodžbi intelektualnog vlasništva, baš te generacije najmanje poštuju prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

27.

naglašava potrebu za obraćanjem, konkretnije, mlađim generacijama odgovarajućim kampanjama za podizanje razine svijesti, imajući na umu činjenicu da, prema rezultatima nedavno provedene ankete o predodžbi intelektualnog vlasništva, baš te generacije najmanje poštuju prava intelektualnog vlasništva;

| 28. | naglašava važnost inicijativa za procjenu saznanja o načinu na koji mladi razumiju i percipiraju intelektualno vlasništvo te za nadzor nad njihovim razvojem radi boljeg razumijevanja njihovih potreba i utvrđivanja najprikladnijih mjera koje je potrebno poduzeti; |
| --- | --- |

28.

naglašava važnost inicijativa za procjenu saznanja o načinu na koji mladi razumiju i percipiraju intelektualno vlasništvo te za nadzor nad njihovim razvojem radi boljeg razumijevanja njihovih potreba i utvrđivanja najprikladnijih mjera koje je potrebno poduzeti;

| 29. | posebno pozdravlja napore Europskog opservatorija za povrede prava intelektualnog vlasništva u sklopu Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (OHIM) u cilju jačanja svijesti među potrošačima o prednostima odabira proizvoda kojima se poštuju prava intelektualnog vlasništva i olakšanja pristupa takvim proizvodima; |
| --- | --- |

29.

posebno pozdravlja napore Europskog opservatorija za povrede prava intelektualnog vlasništva u sklopu Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (OHIM) u cilju jačanja svijesti među potrošačima o prednostima odabira proizvoda kojima se poštuju prava intelektualnog vlasništva i olakšanja pristupa takvim proizvodima;

| 30. | istodobno smatra da bi potrošači trebali u većoj mjeri biti u stanju prepoznati ponude kojima se krše prava kako bi mogli donijeti odluku da ne kupe određeni proizvod; žali što Akcijski plan Komisije ne uključuje mjere za poboljšanje sposobnosti potrošača da prepoznaju robu i sadržaje kojima se povređuju prava; poziva Komisiju i države članice da razmisle o razvoju konkretnih alata i smjernica, provedu analizu koja se temelji na dokazima i razmisle o razvoju usklađenog sustava za prijavu/povlačenje robe i sadržaja kojima se povređuju prava kako bi potrošači i poduzeća mogli djelovati u slučaju da ih se dovelo u zabludu, kao što mogu skrenuti pozornost na neželjeni sadržaj, na temelju iskustva koje su prikupili Komisija i Europski opservatorij za povrede prava intelektualnog vlasništva, posebno u pogledu razmjene najboljih praksi; |
| --- | --- |

30.

istodobno smatra da bi potrošači trebali u većoj mjeri biti u stanju prepoznati ponude kojima se krše prava kako bi mogli donijeti odluku da ne kupe određeni proizvod; žali što Akcijski plan Komisije ne uključuje mjere za poboljšanje sposobnosti potrošača da prepoznaju robu i sadržaje kojima se povređuju prava; poziva Komisiju i države članice da razmisle o razvoju konkretnih alata i smjernica, provedu analizu koja se temelji na dokazima i razmisle o razvoju usklađenog sustava za prijavu/povlačenje robe i sadržaja kojima se povređuju prava kako bi potrošači i poduzeća mogli djelovati u slučaju da ih se dovelo u zabludu, kao što mogu skrenuti pozornost na neželjeni sadržaj, na temelju iskustva koje su prikupili Komisija i Europski opservatorij za povrede prava intelektualnog vlasništva, posebno u pogledu razmjene najboljih praksi;

| 31. | napominje da sustav za prijavu i uklanjanje sadržaja (jednog po jednog URL-a) kojima se povređuju prava intelektualnog vlasništva ima praktična ograničenja u pogledu brzine kojom se predmetni sadržaj može ponovno učiniti dostupnim; stoga poziva subjekte u tom sektoru da počnu promišljati o tome na koji način učiniti sustav za prijavu i uklanjanje dugoročno učinkovitijim; |
| --- | --- |

31.

napominje da sustav za prijavu i uklanjanje sadržaja (jednog po jednog URL-a) kojima se povređuju prava intelektualnog vlasništva ima praktična ograničenja u pogledu brzine kojom se predmetni sadržaj može ponovno učiniti dostupnim; stoga poziva subjekte u tom sektoru da počnu promišljati o tome na koji način učiniti sustav za prijavu i uklanjanje dugoročno učinkovitijim;

| 32. | ističe da bi svi akteri uključeni u lanac distribucije trebali surađivati u razvoju informacijskih kampanja s pomoću kojih bi se potrošače informiralo o njihovim pravima i obvezama, a istodobno bi im se omogućilo jednostavno pristupanje kreativnom sadržaju i korištenje njime; |
| --- | --- |

32.

ističe da bi svi akteri uključeni u lanac distribucije trebali surađivati u razvoju informacijskih kampanja s pomoću kojih bi se potrošače informiralo o njihovim pravima i obvezama, a istodobno bi im se omogućilo jednostavno pristupanje kreativnom sadržaju i korištenje njime;

| 33. | smatra da je moguće postići bolju transparentnost i obaviještenost na učinkovit način samo uz suradnju glavnih dionika na internetu koji objavljuju sadržaj zaštićen pravima intelektualnog vlasništva te da ih je stoga poželjno uključiti u takve napore za postizanje transparentnosti i protok informacija; |
| --- | --- |

33.

smatra da je moguće postići bolju transparentnost i obaviještenost na učinkovit način samo uz suradnju glavnih dionika na internetu koji objavljuju sadržaj zaštićen pravima intelektualnog vlasništva te da ih je stoga poželjno uključiti u takve napore za postizanje transparentnosti i protok informacija;

| 34. | inzistira na potrebi koordiniranja inicijativa i kampanja u svim državama članicama kako bi se izbjeglo udvostručavanje posla te osigurala koherentnost i učinkovitost; |
| --- | --- |

34.

inzistira na potrebi koordiniranja inicijativa i kampanja u svim državama članicama kako bi se izbjeglo udvostručavanje posla te osigurala koherentnost i učinkovitost;

| 35. | traži od tijela država članica da zajamče da se roba kojom se krše prava intelektualnog vlasništva i koja predstavlja sigurnosni rizik uvrsti u obavijesti RAPEX-a bez obzira na to prodaje li se u dotičnim državama članicama zakonito ili nezakonito; |
| --- | --- |

35.

traži od tijela država članica da zajamče da se roba kojom se krše prava intelektualnog vlasništva i koja predstavlja sigurnosni rizik uvrsti u obavijesti RAPEX-a bez obzira na to prodaje li se u dotičnim državama članicama zakonito ili nezakonito;

Razvoj novih poslovnih modela

| 36. | smatra da u određenim sektorima zbog nedostatne informiranosti potrošača o zakonitim ponudama i katkad teško dostupne ili skupe nabave proizvoda ili sadržaja kojima se ne krše prava intelektualnog vlasništva može biti teško odvratiti potrošače od kupnje nezakonite robe ili korištenja nezakonitog sadržaja; smatra da je u tom području potrebno ostvariti daljnji napredak i ponavlja svoj zahtjev da Komisija i države članice izvrše veći pritisak na tu industrijsku granu kako bi se u svim državama članicama osmislile zakonite ponude koje će biti i raznovrsne i atraktivne tako da potrošači zaista mogu kupiti zakonitu robu ili koristiti zakoniti sadržaj; |
| --- | --- |

36.

smatra da u određenim sektorima zbog nedostatne informiranosti potrošača o zakonitim ponudama i katkad teško dostupne ili skupe nabave proizvoda ili sadržaja kojima se ne krše prava intelektualnog vlasništva može biti teško odvratiti potrošače od kupnje nezakonite robe ili korištenja nezakonitog sadržaja; smatra da je u tom području potrebno ostvariti daljnji napredak i ponavlja svoj zahtjev da Komisija i države članice izvrše veći pritisak na tu industrijsku granu kako bi se u svim državama članicama osmislile zakonite ponude koje će biti i raznovrsne i atraktivne tako da potrošači zaista mogu kupiti zakonitu robu ili koristiti zakoniti sadržaj;

| 37. | naglašava potrebu za cjelovitijim pristupom usmjerenim na pitanje kako zadovoljiti potražnju potrošača većom dostupnošću inovativne i pristupačne zakonite ponude i češćim korištenjem njome na temelju poslovnih modela prilagođenih internetu kojima se omogućuje uklanjanje prepreka za stvaranje istinski europskog digitalnog jedinstvenog tržišta, ali i istodobno očuvanje ravnoteže između prava potrošača i zaštite inovatora i autora; |
| --- | --- |

37.

naglašava potrebu za cjelovitijim pristupom usmjerenim na pitanje kako zadovoljiti potražnju potrošača većom dostupnošću inovativne i pristupačne zakonite ponude i češćim korištenjem njome na temelju poslovnih modela prilagođenih internetu kojima se omogućuje uklanjanje prepreka za stvaranje istinski europskog digitalnog jedinstvenog tržišta, ali i istodobno očuvanje ravnoteže između prava potrošača i zaštite inovatora i autora;

| 38. | smatra da razvoj inovativnih poslovnih modela može biti jedan od načina jačanja prava intelektualnog vlasništva; također naglašava da bi trebalo ponovno razmotriti poboljšanje i stalnu prilagodbu takvih modela tehnološkom razvoju u određenim sektorima industrije; |
| --- | --- |

38.

smatra da razvoj inovativnih poslovnih modela može biti jedan od načina jačanja prava intelektualnog vlasništva; također naglašava da bi trebalo ponovno razmotriti poboljšanje i stalnu prilagodbu takvih modela tehnološkom razvoju u određenim sektorima industrije;

Fokusiranje na mala i srednja poduzeća

| 39. | naglašava važnost unapređivanja civilnih postupaka zaštite prava za male i srednje poduzetnike i pojedine autore u području intelektualnog vlasništva jer oni imaju ključnu ulogu u kreativnom i kulturnom sektoru, a često nisu u mogućnosti ostvariti svoja prava zbog složenosti, cijene i dužine trajanja tih postupaka; |
| --- | --- |

39.

naglašava važnost unapređivanja civilnih postupaka zaštite prava za male i srednje poduzetnike i pojedine autore u području intelektualnog vlasništva jer oni imaju ključnu ulogu u kreativnom i kulturnom sektoru, a često nisu u mogućnosti ostvariti svoja prava zbog složenosti, cijene i dužine trajanja tih postupaka;

| 40. | pozdravlja izrečenu namjeru Komisije da pruži potporu malim i srednjim poduzećima u zaštiti prava intelektualnog vlasništva unapređenjem dostupnosti pravne zaštite u okviru građanskog prava radi lakšeg suprotstavljanja većim tržišnim natjecateljima koji zloupotrebljavaju tržište, a posebno da dodatno razmotri potrebe malih i srednjih poduzeća za budućim djelovanjem EU-a; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja izrečenu namjeru Komisije da pruži potporu malim i srednjim poduzećima u zaštiti prava intelektualnog vlasništva unapređenjem dostupnosti pravne zaštite u okviru građanskog prava radi lakšeg suprotstavljanja većim tržišnim natjecateljima koji zloupotrebljavaju tržište, a posebno da dodatno razmotri potrebe malih i srednjih poduzeća za budućim djelovanjem EU-a;

| 41. | pozdravlja odluku donesenu Komunikacijom Komisije od 1. srpnja 2014. o Akcijskom planu EU-a, a posebno mjeru 4. koja je usmjerena na unapređenje civilnih postupaka zaštite prava intelektualnog vlasništva za male i srednje poduzetnike, osobito u pogledu zahtjeva male vrijednosti i mogućih mjera u tom području; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja odluku donesenu Komunikacijom Komisije od 1. srpnja 2014. o Akcijskom planu EU-a, a posebno mjeru 4. koja je usmjerena na unapređenje civilnih postupaka zaštite prava intelektualnog vlasništva za male i srednje poduzetnike, osobito u pogledu zahtjeva male vrijednosti i mogućih mjera u tom području;

| 42. | ističe da su jasne i provedive strukture za zaštitu prava intelektualnog vlasništva od ključne važnosti za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

42.

ističe da su jasne i provedive strukture za zaštitu prava intelektualnog vlasništva od ključne važnosti za mala i srednja poduzeća;

| 43. | poziva Komisiju da se pobrine za to da sve poduzete mjere imaju ograničen utjecaj u smislu opterećenja i troškova za mala i srednja poduzeća; posebno poziva Komisiju da dodatno procijeni kako bi mala i srednja poduzeća mogla sudjelovati u kvalitativnim programima revizije i utvrdi koje bi se konkretne mjere u tom smislu mogle poduzeti u korist malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da se pobrine za to da sve poduzete mjere imaju ograničen utjecaj u smislu opterećenja i troškova za mala i srednja poduzeća; posebno poziva Komisiju da dodatno procijeni kako bi mala i srednja poduzeća mogla sudjelovati u kvalitativnim programima revizije i utvrdi koje bi se konkretne mjere u tom smislu mogle poduzeti u korist malih i srednjih poduzeća;

| 44. | inzistira na potrebi da se mala i srednja poduzeća uzmu u obzir pri sastavljanju zakonodavstva i ponavlja da bi se načelo „počnimo od malih” trebalo primjenjivati u svakom trenutku; |
| --- | --- |

44.

inzistira na potrebi da se mala i srednja poduzeća uzmu u obzir pri sastavljanju zakonodavstva i ponavlja da bi se načelo „počnimo od malih” trebalo primjenjivati u svakom trenutku;

| 45. | ističe važnost pristupa pravosuđu i isplativosti pravosudnih postupaka, posebno za mala i srednja poduzeća, te poziva na razvoj usluga posredovanja i ostalih alternativnih načina rješavanja sporova među poduzećima u području prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

45.

ističe važnost pristupa pravosuđu i isplativosti pravosudnih postupaka, posebno za mala i srednja poduzeća, te poziva na razvoj usluga posredovanja i ostalih alternativnih načina rješavanja sporova među poduzećima u području prava intelektualnog vlasništva;

| 46. | naglašava važnost redovite analize čimbenika koji presudno utječu na odluku malih i srednjih poduzeća da koriste ili ne koriste svoja prava intelektualnog vlasništva kako bi se utvrdilo je li napredak moguće postići u slučaju inovativnih malih i srednjih poduzeća ili u slučaju malih i srednjih poduzeća koja ponajviše imaju problema pri ostvarivanju svojih prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

46.

naglašava važnost redovite analize čimbenika koji presudno utječu na odluku malih i srednjih poduzeća da koriste ili ne koriste svoja prava intelektualnog vlasništva kako bi se utvrdilo je li napredak moguće postići u slučaju inovativnih malih i srednjih poduzeća ili u slučaju malih i srednjih poduzeća koja ponajviše imaju problema pri ostvarivanju svojih prava intelektualnog vlasništva;

| 47. | iščekuje informacije o postojećim nacionalnim inicijativama povezanima sa zaštitom prava intelektualnog vlasništva za mala i srednja poduzeća u okviru građanskog prava do kraja 2015.; pozdravlja predstojeću Zelenu knjigu o potrebi za budućim mjerama na razini Unije temeljenima na najboljoj praksi iz programa koji se financiraju na nacionalnim razinama za pomoć malim i srednjim poduzećima u zaštiti prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

47.

iščekuje informacije o postojećim nacionalnim inicijativama povezanima sa zaštitom prava intelektualnog vlasništva za mala i srednja poduzeća u okviru građanskog prava do kraja 2015.; pozdravlja predstojeću Zelenu knjigu o potrebi za budućim mjerama na razini Unije temeljenima na najboljoj praksi iz programa koji se financiraju na nacionalnim razinama za pomoć malim i srednjim poduzećima u zaštiti prava intelektualnog vlasništva;

Europski opservatorij za povrede prava intelektualnog vlasništva

| 48. | izražava zadovoljstvo zbog razvoja aktivnosti Europskog opservatorija za povrede prava intelektualnog vlasništva kao korisne pomoći pri raspravama donositelja političkih odluka te kao alata za prikupljanje i razmjenu podataka i informacija o svim oblicima povreda prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

48.

izražava zadovoljstvo zbog razvoja aktivnosti Europskog opservatorija za povrede prava intelektualnog vlasništva kao korisne pomoći pri raspravama donositelja političkih odluka te kao alata za prikupljanje i razmjenu podataka i informacija o svim oblicima povreda prava intelektualnog vlasništva;

| 49. | ističe da bi dužnost Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (OHIM) da prikuplja podatke o povredama prava intelektualnog vlasništva u toj industrijskoj grani te da daje pouzdane podatke i analizu stvarnog utjecaja povreda prava na gospodarske subjekte trebala biti dio Akcijskog plana od deset točaka te dio osnove za daljnja djelovanja u različitim sektorima koji su najviše pogođeni; stoga poziva Komisiju da poboljša bazu podataka Alata za podršku obavještajnom sustavu u borbi protiv krivotvorenja (ACIST), koju je razvio OHIM, kako bi se moglo pristupiti podacima o krivotvoriteljima i tako osigurati da središnja tijela za javnu nabavu ne nabavljaju krivotvorenu robu; |
| --- | --- |

49.

ističe da bi dužnost Ureda za usklađivanje na unutarnjem tržištu (OHIM) da prikuplja podatke o povredama prava intelektualnog vlasništva u toj industrijskoj grani te da daje pouzdane podatke i analizu stvarnog utjecaja povreda prava na gospodarske subjekte trebala biti dio Akcijskog plana od deset točaka te dio osnove za daljnja djelovanja u različitim sektorima koji su najviše pogođeni; stoga poziva Komisiju da poboljša bazu podataka Alata za podršku obavještajnom sustavu u borbi protiv krivotvorenja (ACIST), koju je razvio OHIM, kako bi se moglo pristupiti podacima o krivotvoriteljima i tako osigurati da središnja tijela za javnu nabavu ne nabavljaju krivotvorenu robu;

| 50. | naglašava da bi u cilju postizanja znatne zaštite prava intelektualnog vlasništva trebalo učiniti dostupnima sve informacije s obzirom na vrstu prava (npr. patent, žig, autorsko pravo) koje je relevantno u određenoj situaciji, status njegove valjanosti i identitet vlasnika, pa i u obliku metapodataka u slučaju digitalnih datoteka; |
| --- | --- |

50.

naglašava da bi u cilju postizanja znatne zaštite prava intelektualnog vlasništva trebalo učiniti dostupnima sve informacije s obzirom na vrstu prava (npr. patent, žig, autorsko pravo) koje je relevantno u određenoj situaciji, status njegove valjanosti i identitet vlasnika, pa i u obliku metapodataka u slučaju digitalnih datoteka;

| 51. | poziva Komisiju da se koristi podacima koje je prikupio Opservatorij i rezultatima njegovih aktivnosti kako bi izvukla zaključke i predložila rješenja za poboljšanje zaštite prava intelektualnog vlasništva kojima se mogu koristiti donositelji političkih odluka; poziva Komisiju da o tome redovito izvještava Parlament; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisiju da se koristi podacima koje je prikupio Opservatorij i rezultatima njegovih aktivnosti kako bi izvukla zaključke i predložila rješenja za poboljšanje zaštite prava intelektualnog vlasništva kojima se mogu koristiti donositelji političkih odluka; poziva Komisiju da o tome redovito izvještava Parlament;

| 52. | napominje da je ključno osposobljavanje za razvoj sektorske zaštite prava intelektualnog vlasništva na nacionalnoj razini, a ključna je i uloga koju će Opservatorij imati u pomaganju pri osposobljavanju tijela država članica i u razmjeni najboljih praksi, posebno promicanjem digitalno dostupnih isplativih kampanja i koordiniranjem tih kampanja s relevantnim agencijama i tijelima; |
| --- | --- |

52.

napominje da je ključno osposobljavanje za razvoj sektorske zaštite prava intelektualnog vlasništva na nacionalnoj razini, a ključna je i uloga koju će Opservatorij imati u pomaganju pri osposobljavanju tijela država članica i u razmjeni najboljih praksi, posebno promicanjem digitalno dostupnih isplativih kampanja i koordiniranjem tih kampanja s relevantnim agencijama i tijelima;

Stručna skupina Komisije za zaštitu prava intelektualnog vlasništva

| 53. | pozdravlja osnivanje stručne skupine za zaštitu prava intelektualnog vlasništva pri Komisiji i poziva Komisiju da zajamči aktivnije sudjelovanje Parlamenta i, po potrebi, Europskog opservatorija za povrede prava intelektualnog vlasništva u radu skupine te, posebno, da na sastanke te skupine pošalje svoje stručnjake; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja osnivanje stručne skupine za zaštitu prava intelektualnog vlasništva pri Komisiji i poziva Komisiju da zajamči aktivnije sudjelovanje Parlamenta i, po potrebi, Europskog opservatorija za povrede prava intelektualnog vlasništva u radu skupine te, posebno, da na sastanke te skupine pošalje svoje stručnjake;

Razvoj pravnog okvira

| 54. | pozdravlja činjenicu da je Komisija objavila izvješće o primjeni Direktive o provedbi prava intelektualnog vlasništva (10), ali pritom napominje da se u vezi s nekim aspektima mogu izvući samo ograničeni zaključci zbog kasnog prenošenja direktive u nekim državama članicama; poziva Komisiju da dostavi daljnju analizu utjecaja Direktive, posebno na inovacije i razvoj informacijskog društva, u skladu s odredbama njezina članka 18. stavka 1. i s onim što je Parlament zatražio u svojoj gore navedenoj Rezoluciji od 22. rujna 2010.; međutim, podsjeća da je Komisija utvrdila mnoge druge aspekte zaštite prava intelektualnog vlasništva, kao što je uloga posrednika u suzbijanju povreda prava, što bi se moglo pokazati korisnim u borbi protiv zlouporabe tih prava; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja činjenicu da je Komisija objavila izvješće o primjeni Direktive o provedbi prava intelektualnog vlasništva (10), ali pritom napominje da se u vezi s nekim aspektima mogu izvući samo ograničeni zaključci zbog kasnog prenošenja direktive u nekim državama članicama; poziva Komisiju da dostavi daljnju analizu utjecaja Direktive, posebno na inovacije i razvoj informacijskog društva, u skladu s odredbama njezina članka 18. stavka 1. i s onim što je Parlament zatražio u svojoj gore navedenoj Rezoluciji od 22. rujna 2010.; međutim, podsjeća da je Komisija utvrdila mnoge druge aspekte zaštite prava intelektualnog vlasništva, kao što je uloga posrednika u suzbijanju povreda prava, što bi se moglo pokazati korisnim u borbi protiv zlouporabe tih prava;

| 55. | prima na znanje izvješće Komisije u kojem se navodi da Direktiva o provedbi prava intelektualnog vlasništva u nekim aspektima ne ide u korak s digitalnim dobom i da nije dostatna za suzbijanje povreda na internetu; poziva Komisiju da izradi detaljnu procjenu ograničenja postojećeg pravnog okvira u vezi s aktivnostima na internetu i, po potrebi, prijedloge za prilagodbu zakonodavnog okvira EU-a na internetsko okružje; naglašava da je nužno detaljno ocijeniti mogući učinak svakog takvog prijedloga; |
| --- | --- |

55.

prima na znanje izvješće Komisije u kojem se navodi da Direktiva o provedbi prava intelektualnog vlasništva u nekim aspektima ne ide u korak s digitalnim dobom i da nije dostatna za suzbijanje povreda na internetu; poziva Komisiju da izradi detaljnu procjenu ograničenja postojećeg pravnog okvira u vezi s aktivnostima na internetu i, po potrebi, prijedloge za prilagodbu zakonodavnog okvira EU-a na internetsko okružje; naglašava da je nužno detaljno ocijeniti mogući učinak svakog takvog prijedloga;

| 56. | prima na znanje zaključke da različita tumačenja nekih odredbi Direktive dovode do razlika u primjeni u državama članicama te poziva Komisiju da poduzme mjere za rješavanje problema utvrđenih u izvješću, koje podrazumijevaju i dodatno pojašnjenje Direktive; |
| --- | --- |

56.

prima na znanje zaključke da različita tumačenja nekih odredbi Direktive dovode do razlika u primjeni u državama članicama te poziva Komisiju da poduzme mjere za rješavanje problema utvrđenih u izvješću, koje podrazumijevaju i dodatno pojašnjenje Direktive;

| 57. | ponovno poziva na razradu strategije o pravima intelektualnog vlasništva, uključujući sveobuhvatni pravni okvir za borbu protiv povreda prava intelektualnog vlasništva prilagođen internetskom okružju, uzimajući u obzir poštovanje temeljnih ljudskih prava i sloboda, pravedno suđenje, proporcionalnost i zaštitu podataka; smatra da je prijeko potrebno zakonom zaštititi nova stvaralačka djela jer će se time potaknuti ulaganja i daljnji razvoj inovacija; |
| --- | --- |

57.

ponovno poziva na razradu strategije o pravima intelektualnog vlasništva, uključujući sveobuhvatni pravni okvir za borbu protiv povreda prava intelektualnog vlasništva prilagođen internetskom okružju, uzimajući u obzir poštovanje temeljnih ljudskih prava i sloboda, pravedno suđenje, proporcionalnost i zaštitu podataka; smatra da je prijeko potrebno zakonom zaštititi nova stvaralačka djela jer će se time potaknuti ulaganja i daljnji razvoj inovacija;

| 58. | naglašava da zakonodavni propisi povezani s pravima intelektualnog vlasništva trebaju odražavati razvoj digitalnog doba, uzimajući u obzir internetsko okružje i razne načine distribucije, jamčeći uravnoteženi pristup koji predstavlja interese svih uključenih dionika, a posebno potrošača i njihovo pravo na pristup sadržaju, a istovremeno promičući umjetnike, autore i inovacije u Europi; |
| --- | --- |

58.

naglašava da zakonodavni propisi povezani s pravima intelektualnog vlasništva trebaju odražavati razvoj digitalnog doba, uzimajući u obzir internetsko okružje i razne načine distribucije, jamčeći uravnoteženi pristup koji predstavlja interese svih uključenih dionika, a posebno potrošača i njihovo pravo na pristup sadržaju, a istovremeno promičući umjetnike, autore i inovacije u Europi;

| 59. | ponovno ističe potrebu za suvremenim okvirom za autorska prava prilagođenim potrošačima, kojim će se promicati konkurentnost te podržavati kreativnost i inovacije jamčenjem sigurnog, odgovarajućeg i zaštićenog okružja za izumitelje i autore; |
| --- | --- |

59.

ponovno ističe potrebu za suvremenim okvirom za autorska prava prilagođenim potrošačima, kojim će se promicati konkurentnost te podržavati kreativnost i inovacije jamčenjem sigurnog, odgovarajućeg i zaštićenog okružja za izumitelje i autore;

| 60. | ističe da kulturni i kreativni sektor u Europskoj uniji predstavlja pokretačku snagu društvenog i gospodarskog razvoja te otvaranja radnih mjesta u Europi te istovremeno podsjeća da autori, dizajneri i institucije koji se oslanjaju na izuzeća od autorskih prava i ograničenja tih prava također daju znatan doprinos gospodarskom rastu, inovacijama i otvaranju radnih mjesta u Uniji; naglašava da bi se zakonodavne inicijative za modernizaciju autorskih prava trebale temeljiti na nezavisnim dokazima u pogledu učinka na rast i radna mjesta (posebno u slučaju malih i srednjih poduzeća u kulturnom i kreativnom sektoru), pristup znanju i kulturi te potencijalne troškove i koristi; |
| --- | --- |

60.

ističe da kulturni i kreativni sektor u Europskoj uniji predstavlja pokretačku snagu društvenog i gospodarskog razvoja te otvaranja radnih mjesta u Europi te istovremeno podsjeća da autori, dizajneri i institucije koji se oslanjaju na izuzeća od autorskih prava i ograničenja tih prava također daju znatan doprinos gospodarskom rastu, inovacijama i otvaranju radnih mjesta u Uniji; naglašava da bi se zakonodavne inicijative za modernizaciju autorskih prava trebale temeljiti na nezavisnim dokazima u pogledu učinka na rast i radna mjesta (posebno u slučaju malih i srednjih poduzeća u kulturnom i kreativnom sektoru), pristup znanju i kulturi te potencijalne troškove i koristi;

Međunarodni lanci opskrbe i uloga carine i međunarodne suradnje

| 61. | ističe važnu ulogu carinskih tijela i međunarodne suradnje u području carine u borbi protiv povrede prava intelektualnog vlasništva u okviru prekogranične trgovine te naglašava da je potrebno podržati i olakšati rad carinskih službi u uzajamnoj suradnji pojašnjavanjem operativnih pravila, posebno kako bi se tim radom omogućila učinkovit pregled robe u provozu na teritoriju EU-a; |
| --- | --- |

61.

ističe važnu ulogu carinskih tijela i međunarodne suradnje u području carine u borbi protiv povrede prava intelektualnog vlasništva u okviru prekogranične trgovine te naglašava da je potrebno podržati i olakšati rad carinskih službi u uzajamnoj suradnji pojašnjavanjem operativnih pravila, posebno kako bi se tim radom omogućila učinkovit pregled robe u provozu na teritoriju EU-a;

| 62. | poziva Komisiju da pri provedbi Akcijskog plana za zaštitu prava intelektualnog vlasništva uzme u obzir slične inicijative, posebno Carinski akcijski plan EU-a za borbu protiv povreda prava intelektualnog vlasništva i Strategiju za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisiju da pri provedbi Akcijskog plana za zaštitu prava intelektualnog vlasništva uzme u obzir slične inicijative, posebno Carinski akcijski plan EU-a za borbu protiv povreda prava intelektualnog vlasništva i Strategiju za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama;

| 63. | poziva Komisiju da poboljša nadzor nad tržištem, upravljanje rizicima i razmjenu informacija među carinskim tijelima u pogledu pitanja koja se postavljaju u kontekstu carinske zaštite prava intelektualnog vlasništva, na primjer u vezi s pohranom i uništavanjem robe kojom se povređuju prava; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisiju da poboljša nadzor nad tržištem, upravljanje rizicima i razmjenu informacija među carinskim tijelima u pogledu pitanja koja se postavljaju u kontekstu carinske zaštite prava intelektualnog vlasništva, na primjer u vezi s pohranom i uništavanjem robe kojom se povređuju prava;

| 64. | naglašava važnost obučavanja carinskih tijela, tijela za nadzor nad tržištem i pravosudnih tijela te uske suradnje i razmjene informacija među njima; |
| --- | --- |

64.

naglašava važnost obučavanja carinskih tijela, tijela za nadzor nad tržištem i pravosudnih tijela te uske suradnje i razmjene informacija među njima;

Ostala pitanja

| 65. | ističe ključnu ulogu koju tijela javne uprave imaju na svim razinama u pogledu javne nabave i kupnje, uključujući lokalnu, regionalnu i nacionalnu, te pohvaljuje želju Komisije da osmisli, promiče i objavi priručnik o najboljoj praksi za tijela javne uprave na svim razinama u cilju izbjegavanja nabave krivotvorene robe; |
| --- | --- |

65.

ističe ključnu ulogu koju tijela javne uprave imaju na svim razinama u pogledu javne nabave i kupnje, uključujući lokalnu, regionalnu i nacionalnu, te pohvaljuje želju Komisije da osmisli, promiče i objavi priručnik o najboljoj praksi za tijela javne uprave na svim razinama u cilju izbjegavanja nabave krivotvorene robe;

| 66. | pozdravlja predloženu Zelenu knjigu Komisije o savjetovanju s dionicima u vezi s učincima povrata zaduženja po kartici i drugim povezanim mehanizmima za suzbijanje povreda prava intelektualnog vlasništva u komercijalne svrhe i za procjenu potrebe za poduzimanjem konkretnijih mjera u tom području, na internetu i izvan njega; vjeruje da bi uvođenje prava na povrat zaduženja po kartici u cijelom EU-u za nehotice kupljenu krivotvorenu robu moglo biti korisno za potrošače, a trgovce bi potaklo na provjeru robe prije no što je puste u prodaju; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja predloženu Zelenu knjigu Komisije o savjetovanju s dionicima u vezi s učincima povrata zaduženja po kartici i drugim povezanim mehanizmima za suzbijanje povreda prava intelektualnog vlasništva u komercijalne svrhe i za procjenu potrebe za poduzimanjem konkretnijih mjera u tom području, na internetu i izvan njega; vjeruje da bi uvođenje prava na povrat zaduženja po kartici u cijelom EU-u za nehotice kupljenu krivotvorenu robu moglo biti korisno za potrošače, a trgovce bi potaklo na provjeru robe prije no što je puste u prodaju;

| 67. | podržava činjenicu da se u Akcijskom planu stavlja naglasak na suradnju s državama članicama, razmjenu informacija i najboljih praksi te koordiniranje aktivnosti u vezi s prekograničnom zaštitom prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

67.

podržava činjenicu da se u Akcijskom planu stavlja naglasak na suradnju s državama članicama, razmjenu informacija i najboljih praksi te koordiniranje aktivnosti u vezi s prekograničnom zaštitom prava intelektualnog vlasništva;

| 68. | naglašava da je u cilju poticanja inovacija i konkurentnosti u sektorima koji se temelje na znanju u Uniji, na način sukladan s pravima intelektualnog vlasništva, nužno poticati otvoreno istraživanje i razmjenu znanja koji su također određeni kao ključni elementi u strategijama „Globalna Europa” i „Europa 2020.”; |
| --- | --- |

68.

naglašava da je u cilju poticanja inovacija i konkurentnosti u sektorima koji se temelje na znanju u Uniji, na način sukladan s pravima intelektualnog vlasništva, nužno poticati otvoreno istraživanje i razmjenu znanja koji su također određeni kao ključni elementi u strategijama „Globalna Europa” i „Europa 2020.”;

| 69. | naglašava potrebu za preciznim sustavima za otkrivanje koji će rezultirati brzim prekidom aktivnosti povreda prava intelektualnog vlasništva u komercijalne svrhe; |
| --- | --- |

69.

naglašava potrebu za preciznim sustavima za otkrivanje koji će rezultirati brzim prekidom aktivnosti povreda prava intelektualnog vlasništva u komercijalne svrhe;

| 70. | ističe da prihod stečen korištenjem pravima intelektualnog vlasništva predstavlja važan izvor vanjskog financiranja za istraživačke projekte te je stoga pokretačka snaga inovacija, razvoja i suradnje među sveučilištima i trgovačkim društvima; |
| --- | --- |

70.

ističe da prihod stečen korištenjem pravima intelektualnog vlasništva predstavlja važan izvor vanjskog financiranja za istraživačke projekte te je stoga pokretačka snaga inovacija, razvoja i suradnje među sveučilištima i trgovačkim društvima;

| 71. | poziva na brzo provođenje Akcijskog plana kako bi se, prema potrebi, uskoro moglo preispitati mjere nužne za zaštitu prava intelektualnog vlasništva, posebice u kulturnom i kreativnom sektoru, i tako odgovoriti na stvarne potrebe; |
| --- | --- |

71.

poziva na brzo provođenje Akcijskog plana kako bi se, prema potrebi, uskoro moglo preispitati mjere nužne za zaštitu prava intelektualnog vlasništva, posebice u kulturnom i kreativnom sektoru, i tako odgovoriti na stvarne potrebe;

| 72. | poziva Komisiju da ocijeni provedbu svake mjere predstavljene u Akcijskom planu i da o tome najkasnije do srpnja 2016. izvijesti Parlament; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisiju da ocijeni provedbu svake mjere predstavljene u Akcijskom planu i da o tome najkasnije do srpnja 2016. izvijesti Parlament;

o

o o

| 73. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te parlamentima i vladama država članica. |
| --- | --- |

73.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te parlamentima i vladama država članica.

---

(1)  SL L 157, 30.4.2004., str. 45.

(2)  SL L 129, 16.5.2012., str. 1.

(3)  „Analiza primjene Direktive 2004/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o provedbi prava intelektualnog vlasništva u državama članicama”, (SEC(2010)1589).

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2012/intellectual-property-rights/summary-of-responses_en.pdf.

(5)  SL C 258 E, 7.9.2013., str. 64.

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15321-2014-INIT/en/pdf.

(7)  SL C 80, 19.3.2013., str. 1.

(8)  SL C 50 E, 21.2.2012., str. 48.

(9)  Vidi Izvješće OHIM-a „Europski građani i intelektualno vlasništvo: percepcija, svijest i ponašanje”, studeni 2013.

(10)  COM(2010)0779.

---

Srijeda, 10. lipnja 2015.

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/35

---

P8_TA(2015)0225

Stanje odnosa EU-a i Rusije

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o stanju odnosa između EU-a i Rusije (2015/2001(INI))

(2016/C 407/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2012. koja sadrži preporuke Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o pregovorima o novom sporazumu između EU-a i Rusije (1), Rezoluciju od 12. rujna 2013. o pritisku koji Rusija vrši na zemlje Istočnog partnerstva (u kontekstu predstojećeg sastanka na vrhu Istočnog partnerstva u Vilniusu) (2), Rezoluciju od 6. veljače 2014. o sastanku na vrhu između EU-a i Rusije (3), Rezoluciju od 18. rujna 2014. o stanju u Ukrajini i trenutačnom stanju odnosa između EU-a i Rusije (4) te Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2012. koja sadrži preporuke Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o pregovorima o novom sporazumu između EU-a i Rusije (1), Rezoluciju od 12. rujna 2013. o pritisku koji Rusija vrši na zemlje Istočnog partnerstva (u kontekstu predstojećeg sastanka na vrhu Istočnog partnerstva u Vilniusu) (2), Rezoluciju od 6. veljače 2014. o sastanku na vrhu između EU-a i Rusije (3), Rezoluciju od 18. rujna 2014. o stanju u Ukrajini i trenutačnom stanju odnosa između EU-a i Rusije (4) te Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke i izjave Europskog vijeća, Vijeća za vanjske poslove i čelnika skupine G7 u proteklih 18 mjeseci o stanju u Ukrajini i odnosima s Rusijom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke i izjave Europskog vijeća, Vijeća za vanjske poslove i čelnika skupine G7 u proteklih 18 mjeseci o stanju u Ukrajini i odnosima s Rusijom,

| — | uzimajući u obzir sporazume postignute u Minsku 5. i 19. rujna 2014. i 12. veljače 2015. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume postignute u Minsku 5. i 19. rujna 2014. i 12. veljače 2015. (6),

| — | uzimajući u obzir izjavu od 5. rujna 2014. sa sastanka na vrhu NATO-a održanog u Walesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu od 5. rujna 2014. sa sastanka na vrhu NATO-a održanog u Walesu,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 27. ožujka 2014. (7) i Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda od 17. veljače 2015. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 27. ožujka 2014. (7) i Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda od 17. veljače 2015. (8),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0162/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0162/2015),

| A. | budući da je EU godinama težio izgradnji uzajamno korisnog strateškog partnerstva s Rusijom utemeljenog na zajedničkim vrijednostima i načelima, kao što su demokracija i vladavina prava, te na zajedničkim interesima; budući da je EU i dalje otvoren za takav odnos i dijalog koji njemu vodi te da želi obnoviti suradnju s Rusijom pod uvjetom da ruske vlasti ispune svoje međunarodne i pravne obveze; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU godinama težio izgradnji uzajamno korisnog strateškog partnerstva s Rusijom utemeljenog na zajedničkim vrijednostima i načelima, kao što su demokracija i vladavina prava, te na zajedničkim interesima; budući da je EU i dalje otvoren za takav odnos i dijalog koji njemu vodi te da želi obnoviti suradnju s Rusijom pod uvjetom da ruske vlasti ispune svoje međunarodne i pravne obveze;

| B. | budući da je EU, unatoč ruskoj povredi gruzijske teritorijalne cjelovitosti 2008., trenutačnoj okupaciji gruzijske pokrajine Abhazije i gruzijskih područja Chinvalija/Južne Osetije i njezinom neispunjavanju svih obveza u okviru sporazuma o prekidu vatre iz 2008., reagirao na navedena događanja odlučivši se za model povećane suradnje kako bi nastavio održavati odnose s Rusijom na obostranu korist; budući da su umjesto uvođenja restriktivnih mjera pokrenute nove ili produbljene postojeće inicijative za snažniju suradnju koje obuhvaćaju zajedničke prostore, Partnerstvo za modernizaciju, pregovore o novom sporazumu između EU-a i Rusije te dijalog o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU, unatoč ruskoj povredi gruzijske teritorijalne cjelovitosti 2008., trenutačnoj okupaciji gruzijske pokrajine Abhazije i gruzijskih područja Chinvalija/Južne Osetije i njezinom neispunjavanju svih obveza u okviru sporazuma o prekidu vatre iz 2008., reagirao na navedena događanja odlučivši se za model povećane suradnje kako bi nastavio održavati odnose s Rusijom na obostranu korist; budući da su umjesto uvođenja restriktivnih mjera pokrenute nove ili produbljene postojeće inicijative za snažniju suradnju koje obuhvaćaju zajedničke prostore, Partnerstvo za modernizaciju, pregovore o novom sporazumu između EU-a i Rusije te dijalog o ljudskim pravima;

| C. | budući da je Rusija nezakonitim pripojenjem Krima, potezom koji je EU oštro osudio i koji neće biti priznat, vođenjem oružanog sukoba protiv Ukrajine uz izravno i neizravno sudjelovanje vojske i sigurnosnih službi te namjernom destabilizacijom te susjedne suverene i neovisne države, nanijela duboku i trajnu štetu svojem odnosu s EU-om ugrožavajući osnovna načela europske sigurnosti nepoštovanjem granica i kršenjem svojih međunarodnih obveza, posebno onih u okviru Povelje Ujedinjenih naroda, Helsinškog završnog akta, Memoranduma iz Budimpešte, Pariške povelje za novu Europu iz 1990. godine i bilateralnog Ugovora o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu; budući da se humanitarno stanje na Krimu i u istočnoj Ukrajini znatno pogoršalo i da broj smrtno stradalih iznosi nekoliko tisuća; |
| --- | --- |

C.

budući da je Rusija nezakonitim pripojenjem Krima, potezom koji je EU oštro osudio i koji neće biti priznat, vođenjem oružanog sukoba protiv Ukrajine uz izravno i neizravno sudjelovanje vojske i sigurnosnih službi te namjernom destabilizacijom te susjedne suverene i neovisne države, nanijela duboku i trajnu štetu svojem odnosu s EU-om ugrožavajući osnovna načela europske sigurnosti nepoštovanjem granica i kršenjem svojih međunarodnih obveza, posebno onih u okviru Povelje Ujedinjenih naroda, Helsinškog završnog akta, Memoranduma iz Budimpešte, Pariške povelje za novu Europu iz 1990. godine i bilateralnog Ugovora o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu; budući da se humanitarno stanje na Krimu i u istočnoj Ukrajini znatno pogoršalo i da broj smrtno stradalih iznosi nekoliko tisuća;

| D. | budući da Rusija na izravan ili neizravan način sudjeluje u nekoliko „zamrznutih” sukoba u svojem susjedstvu, u Pridnjestrovlju, Južnoj Osetiji, Abhaziji i Gorskom Karabahu, koji predstavljaju ozbiljnu prepreku razvoju i postizanju stabilnosti dotičnih susjednih zemalja te njihovu približavanju Europskoj uniji; |
| --- | --- |

D.

budući da Rusija na izravan ili neizravan način sudjeluje u nekoliko „zamrznutih” sukoba u svojem susjedstvu, u Pridnjestrovlju, Južnoj Osetiji, Abhaziji i Gorskom Karabahu, koji predstavljaju ozbiljnu prepreku razvoju i postizanju stabilnosti dotičnih susjednih zemalja te njihovu približavanju Europskoj uniji;

| E. | budući da je Ruska Federacija stavila na crnu listu 89 političara (među kojima su sadašnji i nekadašnji zastupnici u Europskom parlamentu) i dužnosnika EU-a te im zabranjuje ulazak u Rusiju; |
| --- | --- |

E.

budući da je Ruska Federacija stavila na crnu listu 89 političara (među kojima su sadašnji i nekadašnji zastupnici u Europskom parlamentu) i dužnosnika EU-a te im zabranjuje ulazak u Rusiju;

| F. | budući da je Rusija, protivno duhu dobrosusjedskih odnosa i kršenjem međunarodnog prava, propisa i normi, a na temelju doktrine prema kojoj smatra da ima pravo štititi ruske sunarodnjake u inozemstvu, poduzela svjesne radnje koje su usmjerene na destabilizaciju svojih susjeda primjenom nezakonitih trgovinskih embarga ili sklapanjem sporazuma o integraciji sa separatističkim i odcijepljenim regijama; |
| --- | --- |

F.

budući da je Rusija, protivno duhu dobrosusjedskih odnosa i kršenjem međunarodnog prava, propisa i normi, a na temelju doktrine prema kojoj smatra da ima pravo štititi ruske sunarodnjake u inozemstvu, poduzela svjesne radnje koje su usmjerene na destabilizaciju svojih susjeda primjenom nezakonitih trgovinskih embarga ili sklapanjem sporazuma o integraciji sa separatističkim i odcijepljenim regijama;

| G. | budući da je EU, kao odgovor na nezakonito rusko pripojenje Krima i hibridni rat koji je Rusija pokrenula protiv Ukrajine, tijekom nekoliko faza donio niz restriktivnih mjera; budući da je nekoliko drugih zemalja donijelo slične sankcije kao odgovor na rusku agresiju; |
| --- | --- |

G.

budući da je EU, kao odgovor na nezakonito rusko pripojenje Krima i hibridni rat koji je Rusija pokrenula protiv Ukrajine, tijekom nekoliko faza donio niz restriktivnih mjera; budući da je nekoliko drugih zemalja donijelo slične sankcije kao odgovor na rusku agresiju;

| H. | budući da se u interesu obiju strana mora težiti dugoročnom konstruktivnom odnosu između EU-a i Rusije u pogledu suočavanja sa zajedničkim globalnim izazovima, kao što su klimatske promjene, nova tehnološka dostignuća i borba protiv terorizma, ekstremizma i organiziranog kriminala; budući da je suradnja EU-a i Rusije polučila pozitivne rezultate u nekim područjima, kao što su Sjeverna dimenzija i prekogranična suradnja; budući da je u nedavnim pregovorima s Iranom Rusija postupila konstruktivno; |
| --- | --- |

H.

budući da se u interesu obiju strana mora težiti dugoročnom konstruktivnom odnosu između EU-a i Rusije u pogledu suočavanja sa zajedničkim globalnim izazovima, kao što su klimatske promjene, nova tehnološka dostignuća i borba protiv terorizma, ekstremizma i organiziranog kriminala; budući da je suradnja EU-a i Rusije polučila pozitivne rezultate u nekim područjima, kao što su Sjeverna dimenzija i prekogranična suradnja; budući da je u nedavnim pregovorima s Iranom Rusija postupila konstruktivno;

| I. | budući da te restriktivne ciljane mjere nisu usmjerene protiv ruskog naroda nego protiv određenih pojedinaca i poduzeća povezanih s ruskim vodstvom, koji u gospodarskom i obrambenom sektoru imaju izravnu korist od trenutačnog sukoba s Ukrajinom, nego na poticanje promjena u politikama ruske vlade prema području zajedničkog susjedstva te njezinim aktivnostima na tom području; budući da bi sankcije vezane uz destabilizaciju istočne Ukrajine trebalo ukinuti kada Rusija u potpunosti primijeni odredbe sporazumâ iz Minska; budući da bi navedene sankcije trebalo pojačati ako Rusija nastavi izravno ili neizravno destabilizirati Ukrajinu i ugrožavati njezinu teritorijalnu cjelovitost; budući da će sankcije vezane uz nezakonito pripojenje Krima ostati na snazi dok se taj poluotok ne vrati Ukrajini; |
| --- | --- |

I.

budući da te restriktivne ciljane mjere nisu usmjerene protiv ruskog naroda nego protiv određenih pojedinaca i poduzeća povezanih s ruskim vodstvom, koji u gospodarskom i obrambenom sektoru imaju izravnu korist od trenutačnog sukoba s Ukrajinom, nego na poticanje promjena u politikama ruske vlade prema području zajedničkog susjedstva te njezinim aktivnostima na tom području; budući da bi sankcije vezane uz destabilizaciju istočne Ukrajine trebalo ukinuti kada Rusija u potpunosti primijeni odredbe sporazumâ iz Minska; budući da bi navedene sankcije trebalo pojačati ako Rusija nastavi izravno ili neizravno destabilizirati Ukrajinu i ugrožavati njezinu teritorijalnu cjelovitost; budući da će sankcije vezane uz nezakonito pripojenje Krima ostati na snazi dok se taj poluotok ne vrati Ukrajini;

| J. | budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju te kao potpisnica Opće deklaracije o ljudskim pravima obvezala na poštovanje načela demokracije, vladavine prava i ljudskih prava; budući da je EU snažno podupro rusko pristupanje raznim međunarodnim organizacijama i forumima, kao što su G8, G20 i Svjetska trgovinska organizacija, te sudjelovanje u njima; budući da je uključenje Rusije u navedena tijela prouzročilo napetosti zbog ruskog opetovanog kršenja pravila, npr. njezina nepridržavanja normi i obveza Svjetske trgovinske organizacije (uvođenjem niza diskriminatornih mjera protiv pojedinačnih država članica EU-a i drugih zemalja u svojem susjedstvu), neizvršenja više od tisuću presuda Europskog suda za ljudska prava i izostanka jamčenja temeljnih ljudskih prava; budući da iz savjetovanja između EU-a i Rusije o ljudskim pravima nisu proizašli ni zaključci ni konkretni rezultati; |
| --- | --- |

J.

budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju te kao potpisnica Opće deklaracije o ljudskim pravima obvezala na poštovanje načela demokracije, vladavine prava i ljudskih prava; budući da je EU snažno podupro rusko pristupanje raznim međunarodnim organizacijama i forumima, kao što su G8, G20 i Svjetska trgovinska organizacija, te sudjelovanje u njima; budući da je uključenje Rusije u navedena tijela prouzročilo napetosti zbog ruskog opetovanog kršenja pravila, npr. njezina nepridržavanja normi i obveza Svjetske trgovinske organizacije (uvođenjem niza diskriminatornih mjera protiv pojedinačnih država članica EU-a i drugih zemalja u svojem susjedstvu), neizvršenja više od tisuću presuda Europskog suda za ljudska prava i izostanka jamčenja temeljnih ljudskih prava; budući da iz savjetovanja između EU-a i Rusije o ljudskim pravima nisu proizašli ni zaključci ni konkretni rezultati;

| K. | budući da vladavina prava, kao jedno od temeljnih načela EU-a, podrazumijeva ne samo poštovanje demokracije i ljudskih prava, nego i pridržavanje odredbi međunarodnog prava, jamčenje pravedbe provedbe i primjene zakona te neovisnost i nepristranost pravosuđa; budući da Rusija ne ispunjava navedene uvjete, da njezine vlasti ne podupiru vladavinu prava i ne poštuju temeljna prava te da se razina političkih prava te građanskih i medijskih sloboda posljednjih godina smanjuje; budući da su nedavno doneseni zakoni s dvosmislenim odredbama kojima se još više ograničav djelovanje predstavnika oporbe i civilnog društva; budući da je nedavno donesen zakon kojim se kriminalizira takozvana „homoseksualna propaganda” i koji je doveo do širenja homofobnog nasilja i govora mržnje usmjerenog protiv pripadnika LGBTI zajednice, što je problem koji vlasti ne rješavaju; budući da je nakon nezakonitog pripojenja Krima ondje došlo do ozbiljnog pogoršanja poštovanja ljudskih prava, uključujući slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja, a time je osobito pogođena zajednica krimskih Tatara; |
| --- | --- |

K.

budući da vladavina prava, kao jedno od temeljnih načela EU-a, podrazumijeva ne samo poštovanje demokracije i ljudskih prava, nego i pridržavanje odredbi međunarodnog prava, jamčenje pravedbe provedbe i primjene zakona te neovisnost i nepristranost pravosuđa; budući da Rusija ne ispunjava navedene uvjete, da njezine vlasti ne podupiru vladavinu prava i ne poštuju temeljna prava te da se razina političkih prava te građanskih i medijskih sloboda posljednjih godina smanjuje; budući da su nedavno doneseni zakoni s dvosmislenim odredbama kojima se još više ograničav djelovanje predstavnika oporbe i civilnog društva; budući da je nedavno donesen zakon kojim se kriminalizira takozvana „homoseksualna propaganda” i koji je doveo do širenja homofobnog nasilja i govora mržnje usmjerenog protiv pripadnika LGBTI zajednice, što je problem koji vlasti ne rješavaju; budući da je nakon nezakonitog pripojenja Krima ondje došlo do ozbiljnog pogoršanja poštovanja ljudskih prava, uključujući slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja, a time je osobito pogođena zajednica krimskih Tatara;

| L. | budući da je Aleksej Navaljni, istaknuti oporbeni čelnik, optužen i osuđen na temelju krivotvorenih dokaza te da je izložen stalnim zastrašivanjima i zlostavljanju, što uključuje i zatvaranje njegova brata; budući je Stranci napretka, čiji je čelnik, onemogućeno sudjelovanje na sljedećim parlamentarnim izborima; budući da je Nadija Savčenko, članica ukrajinskog parlamenta, nezakonito pritvorena u Rusiji, što predstavlja kršenje međunarodnog prava; |
| --- | --- |

L.

budući da je Aleksej Navaljni, istaknuti oporbeni čelnik, optužen i osuđen na temelju krivotvorenih dokaza te da je izložen stalnim zastrašivanjima i zlostavljanju, što uključuje i zatvaranje njegova brata; budući je Stranci napretka, čiji je čelnik, onemogućeno sudjelovanje na sljedećim parlamentarnim izborima; budući da je Nadija Savčenko, članica ukrajinskog parlamenta, nezakonito pritvorena u Rusiji, što predstavlja kršenje međunarodnog prava;

| M. | budući da se prema indeksu percepcije korupcije Ruska Federacija nalazi na 136. od 175 mjesta, što izaziva veliku zabrinutost s obzirom na međunarodnu korupciju i pranje novca te predstavlja prijetnju europskim gospodarstvima i njihovu integritetu; |
| --- | --- |

M.

budući da se prema indeksu percepcije korupcije Ruska Federacija nalazi na 136. od 175 mjesta, što izaziva veliku zabrinutost s obzirom na međunarodnu korupciju i pranje novca te predstavlja prijetnju europskim gospodarstvima i njihovu integritetu;

| N. | budući da Rusija aktivno primjenjuje hibridno ratovanje, svjesno zamagljujući granicu između vojnih i paravojnih aktivnosti te političkog aktivizma; |
| --- | --- |

N.

budući da Rusija aktivno primjenjuje hibridno ratovanje, svjesno zamagljujući granicu između vojnih i paravojnih aktivnosti te političkog aktivizma;

| O. | budući da se prema indeksu medijskih sloboda iz 2014. Ruska Federacija nalazi na 148. od 180 mjesta; budući da je financiranje medija koje kontrolira država znatno prošireno i povećano; budući da se inicijative i aktivnosti boraca za ljudska prava, nezavisnih organizacija civilnog društva, političkih protivnika, nezavisnih medija i običnih građana često ograničavaju ili sprečavaju; budući da se prostor za izražavanje nezavisnih i pluralističkih mišljenja smanjuje te je pod stalnom prijetnjom; budući da je Europska zaklada za demokraciju usredotočena na pitanje pluralizma ruskih medija te da je pozvana razvijati nove medijske inicijative zajedno sa svojim partnerima; |
| --- | --- |

O.

budući da se prema indeksu medijskih sloboda iz 2014. Ruska Federacija nalazi na 148. od 180 mjesta; budući da je financiranje medija koje kontrolira država znatno prošireno i povećano; budući da se inicijative i aktivnosti boraca za ljudska prava, nezavisnih organizacija civilnog društva, političkih protivnika, nezavisnih medija i običnih građana često ograničavaju ili sprečavaju; budući da se prostor za izražavanje nezavisnih i pluralističkih mišljenja smanjuje te je pod stalnom prijetnjom; budući da je Europska zaklada za demokraciju usredotočena na pitanje pluralizma ruskih medija te da je pozvana razvijati nove medijske inicijative zajedno sa svojim partnerima;

| P. | budući da neodgovorne aktivnosti ruskih borbenih lovaca u blizini zračnog prostora država članica EU-a i NATO-a ugrožavaju sigurnost civilnog zračnog prometa i da bi mogle predstavljati prijetnju sigurnosti europskog zračnog prostora; budući da Rusija izvodi izazivačke i opsežne vojne manevre u neposrednoj blizini EU-a te da su njezine prijetnje vojnim, pa čak i nuklearnim napadima, javno iznesene; budući da je Rusija obustavila svoje sudjelovanje u pregovorima o Sporazumu o konvencionalnim oružanim snagama u Europi te prekršila Sporazum o nuklearnim snagama srednjeg dometa; |
| --- | --- |

P.

budući da neodgovorne aktivnosti ruskih borbenih lovaca u blizini zračnog prostora država članica EU-a i NATO-a ugrožavaju sigurnost civilnog zračnog prometa i da bi mogle predstavljati prijetnju sigurnosti europskog zračnog prostora; budući da Rusija izvodi izazivačke i opsežne vojne manevre u neposrednoj blizini EU-a te da su njezine prijetnje vojnim, pa čak i nuklearnim napadima, javno iznesene; budući da je Rusija obustavila svoje sudjelovanje u pregovorima o Sporazumu o konvencionalnim oružanim snagama u Europi te prekršila Sporazum o nuklearnim snagama srednjeg dometa;

| Q. | budući da energija ima središnju i stratešku ulogu u odnosima između EU-a i Rusije te da predstavlja ključan instrument ruske vanjske politike; budući da se otpornost EU-a na vanjske pritiske može postići diversifikacijom opskrbe energijom i smanjenjem ovisnosti o Rusiji; budući da EU mora djelovati jedinstveno i pokazati snažnu unutarnju solidarnost kada je riječ o njegovoj energetskoj sigurnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da energija ima središnju i stratešku ulogu u odnosima između EU-a i Rusije te da predstavlja ključan instrument ruske vanjske politike; budući da se otpornost EU-a na vanjske pritiske može postići diversifikacijom opskrbe energijom i smanjenjem ovisnosti o Rusiji; budući da EU mora djelovati jedinstveno i pokazati snažnu unutarnju solidarnost kada je riječ o njegovoj energetskoj sigurnosti;

| R. | budući da je Ruska Federacija aktivno promicala Euroazijsku gospodarsku uniju; budući da se taj projekt gospodarske integracije ne bi trebao smatrati konkurentnim Europskoj uniji; |
| --- | --- |

R.

budući da je Ruska Federacija aktivno promicala Euroazijsku gospodarsku uniju; budući da se taj projekt gospodarske integracije ne bi trebao smatrati konkurentnim Europskoj uniji;

| 1. | ponavlja da izravno i neizravno sudjelovanje Rusije u oružanom sukobu u Ukrajini, njezino nezakonito pripojenje Krima i kršenje teritorijalne cjelovitosti Gruzije te gospodarska prisila i politička destabilizacija njezinih europskih susjeda, predstavljaju svjesno kršenje demokratskih načela, temeljnih vrijednosti i međunarodnog prava; u tom kontekstu EU ne može planirati „povratak na staro” te je prisiljen temeljito preispitati svoje odnose s Rusijom, što uključuje što bržu izradu nacrta plana intervencija koji se temelji na mekoj moći kako bi se suprotstavio nasilnoj politici razjedinjavanja koju Rusija provodi te sveobuhvatnog plana o svojim budućim odnosima s tom zemljom te sa svojim istočnoeuropskim partnerima; ističe da rješenje sukoba u istočnoj Ukrajini može biti samo političke prirode; |
| --- | --- |

1.

ponavlja da izravno i neizravno sudjelovanje Rusije u oružanom sukobu u Ukrajini, njezino nezakonito pripojenje Krima i kršenje teritorijalne cjelovitosti Gruzije te gospodarska prisila i politička destabilizacija njezinih europskih susjeda, predstavljaju svjesno kršenje demokratskih načela, temeljnih vrijednosti i međunarodnog prava; u tom kontekstu EU ne može planirati „povratak na staro” te je prisiljen temeljito preispitati svoje odnose s Rusijom, što uključuje što bržu izradu nacrta plana intervencija koji se temelji na mekoj moći kako bi se suprotstavio nasilnoj politici razjedinjavanja koju Rusija provodi te sveobuhvatnog plana o svojim budućim odnosima s tom zemljom te sa svojim istočnoeuropskim partnerima; ističe da rješenje sukoba u istočnoj Ukrajini može biti samo političke prirode;

| 2. | ističe da se u ovom trenutku Rusiju više ne može smatrati „strateškim partnerom” niti se tako više s njome može postupati zbog njezinih aktivnosti na Krimu i u istočnoj Ukrajini; naglašava da se strateška partnerstva moraju temeljiti na uzajamnom povjerenju te poštovanju međunarodnog prava koje se temelji na demokraciji, državnoj suverenosti i slobodi odabira unutarnjeg ustavnog poretka i vanjskopolitičkog usmjerenja, teritorijalnoj cjelovitosti države te poštovanju vladavine prava, ljudskih prava i načela međunarodne diplomacije i trgovine; |
| --- | --- |

2.

ističe da se u ovom trenutku Rusiju više ne može smatrati „strateškim partnerom” niti se tako više s njome može postupati zbog njezinih aktivnosti na Krimu i u istočnoj Ukrajini; naglašava da se strateška partnerstva moraju temeljiti na uzajamnom povjerenju te poštovanju međunarodnog prava koje se temelji na demokraciji, državnoj suverenosti i slobodi odabira unutarnjeg ustavnog poretka i vanjskopolitičkog usmjerenja, teritorijalnoj cjelovitosti države te poštovanju vladavine prava, ljudskih prava i načela međunarodne diplomacije i trgovine;

| 3. | duboko je zabrinut zbog činjenice da se Rusija sada otvoreno predstavlja i djeluje kao suparnik međunarodne demokratske zajednice i njezina poretka utemeljenog na pravu, ponajprije svojim nastojanjima da silom prekroji granice unutar Europe; uvelike je zabrinut zbog rastuće atmosfere mržnje koja je usmjerena protiv oporbenih aktivista, boraca za ljudska prava, manjina i susjednih nacija te zbog pogoršanja stanja ljudskih prava i vladavine prava u Rusiji; osuđuje zastrašivanje kritičara nasiljem, suđenjima, zatvaranjima i drugim mjerama kojima se služi država; |
| --- | --- |

3.

duboko je zabrinut zbog činjenice da se Rusija sada otvoreno predstavlja i djeluje kao suparnik međunarodne demokratske zajednice i njezina poretka utemeljenog na pravu, ponajprije svojim nastojanjima da silom prekroji granice unutar Europe; uvelike je zabrinut zbog rastuće atmosfere mržnje koja je usmjerena protiv oporbenih aktivista, boraca za ljudska prava, manjina i susjednih nacija te zbog pogoršanja stanja ljudskih prava i vladavine prava u Rusiji; osuđuje zastrašivanje kritičara nasiljem, suđenjima, zatvaranjima i drugim mjerama kojima se služi država;

| 4. | osuđuje arbitrarne mjere zabrane ulaska na ruski teritorij nametnute političarima i dužnosnicima EU-a te naglašava da rusko vodstvo opetovano krši međunarodno pravo i univerzalne norme te onemogućuje transparentnost; smatra taj čin kontraproduktivnim i štetnim za ionako loše komunikacijske kanale između Europske unije i Rusije; naglašava da bi ciljane političare i dužnosnike EU-a trebalo obavijestiti o razlozima zbog kojih im je zabranjen ulazak na ruski teritorij te da bi oni trebali imati pravo priziva na tu odluku pred neovisnim sudom; |
| --- | --- |

4.

osuđuje arbitrarne mjere zabrane ulaska na ruski teritorij nametnute političarima i dužnosnicima EU-a te naglašava da rusko vodstvo opetovano krši međunarodno pravo i univerzalne norme te onemogućuje transparentnost; smatra taj čin kontraproduktivnim i štetnim za ionako loše komunikacijske kanale između Europske unije i Rusije; naglašava da bi ciljane političare i dužnosnike EU-a trebalo obavijestiti o razlozima zbog kojih im je zabranjen ulazak na ruski teritorij te da bi oni trebali imati pravo priziva na tu odluku pred neovisnim sudom;

| 5. | mišljenja je da je dugoročno moguć i poželjan konstruktivan i predvidljiv odnos između EU-a i Rusije na njihovu obostranu korist, osobito u pogledu postojećih političkih, trgovinskih, prijevoznih i energetskih odnosa, međuljudskih kontakata koji se održavaju i preko programa Erasmus+ i „zajedničkih koraka” (9) prekogranične suradnje, klimatskih promjena, okoliša i sektorske suradnje, imajući u vidu da uzajamne sankcije nanose štetu obama gospodarstvima, da se moraju razmotriti zajednički izazovi i interesi u svijetu te da se razilaženja u percepciji sigurnosti u Europi mogu prevladati jačanjem dijaloga; u tom smislu pozdravlja pozitivne rezultate suradnje EU-a i Rusije u raznim područjima, kao što su borba protiv terorizma, ekstremizma i organiziranog kriminala, partnerstvo Sjeverne dimenzije, pregovori s Iranom o njegovu nuklearnom programu i bliskoistočni mirovni proces; poziva Rusiju da konstruktivno sudjeluje u pronalaženju rješenja za sukob u Siriji; |
| --- | --- |

5.

mišljenja je da je dugoročno moguć i poželjan konstruktivan i predvidljiv odnos između EU-a i Rusije na njihovu obostranu korist, osobito u pogledu postojećih političkih, trgovinskih, prijevoznih i energetskih odnosa, međuljudskih kontakata koji se održavaju i preko programa Erasmus+ i „zajedničkih koraka” (9) prekogranične suradnje, klimatskih promjena, okoliša i sektorske suradnje, imajući u vidu da uzajamne sankcije nanose štetu obama gospodarstvima, da se moraju razmotriti zajednički izazovi i interesi u svijetu te da se razilaženja u percepciji sigurnosti u Europi mogu prevladati jačanjem dijaloga; u tom smislu pozdravlja pozitivne rezultate suradnje EU-a i Rusije u raznim područjima, kao što su borba protiv terorizma, ekstremizma i organiziranog kriminala, partnerstvo Sjeverne dimenzije, pregovori s Iranom o njegovu nuklearnom programu i bliskoistočni mirovni proces; poziva Rusiju da konstruktivno sudjeluje u pronalaženju rješenja za sukob u Siriji;

| 6. | ističe da se odnosi između EU-a i Rusije ubuduće moraju temeljiti na poštovanju međunarodnog prava i na dijalogu kako bi EU bio spreman obnoviti i ponovno pokrenuti suradnju s vlastima u Moskvi na nekoliko određenih područja od zajedničkog interesa; ističe da se nastavak suradnje predviđa pod uvjetom da Rusija poštuje teritorijalnu cjelovitost i suverenost Ukrajine, uključujući Krim, u potpunosti provede sporazume iz Minska (koji podrazumijevaju potpunu kontrolu granica od strane ukrajinskih vlasti, bezuvjetno povlačenje ruskih postrojbi i naoružanja i hitnu obustavu pružanja pomoći pobunjeničkim skupinama) i da prestane destabilizirati vojne i sigurnosne aktivnosti na granicama država članica EU-a; naglašava da se pokazalo da je OESS struktura koja je sposobna doprinijeti rješavanju krize; ističe da se takva potencijalno obnovljena suradnja ne smije odvijati nauštrb međunarodnih načela, europskih vrijednosti, normi i međunarodnih obveza; naglašava da EU mora jasno definirati kako svoja očekivanja od Rusije, osobito u pogledu poštovanja međunarodnog prava i ugovornih obveza te predvidljivog djelovanja, tako i mjere koje će poduzeti nakon 31. prosinca 2015. ako Rusija ne ispuni svoje obveze (ili prije u slučaju značajnog razvoja događaja na terenu), kao i nastavak suradnje koju je spreman ponuditi ako se Rusija bude pridržavala obveza; naglašava da bi takva suradnja trebala u cijelosti biti u skladu s normama na području ljudskih prava; |
| --- | --- |

6.

ističe da se odnosi između EU-a i Rusije ubuduće moraju temeljiti na poštovanju međunarodnog prava i na dijalogu kako bi EU bio spreman obnoviti i ponovno pokrenuti suradnju s vlastima u Moskvi na nekoliko određenih područja od zajedničkog interesa; ističe da se nastavak suradnje predviđa pod uvjetom da Rusija poštuje teritorijalnu cjelovitost i suverenost Ukrajine, uključujući Krim, u potpunosti provede sporazume iz Minska (koji podrazumijevaju potpunu kontrolu granica od strane ukrajinskih vlasti, bezuvjetno povlačenje ruskih postrojbi i naoružanja i hitnu obustavu pružanja pomoći pobunjeničkim skupinama) i da prestane destabilizirati vojne i sigurnosne aktivnosti na granicama država članica EU-a; naglašava da se pokazalo da je OESS struktura koja je sposobna doprinijeti rješavanju krize; ističe da se takva potencijalno obnovljena suradnja ne smije odvijati nauštrb međunarodnih načela, europskih vrijednosti, normi i međunarodnih obveza; naglašava da EU mora jasno definirati kako svoja očekivanja od Rusije, osobito u pogledu poštovanja međunarodnog prava i ugovornih obveza te predvidljivog djelovanja, tako i mjere koje će poduzeti nakon 31. prosinca 2015. ako Rusija ne ispuni svoje obveze (ili prije u slučaju značajnog razvoja događaja na terenu), kao i nastavak suradnje koju je spreman ponuditi ako se Rusija bude pridržavala obveza; naglašava da bi takva suradnja trebala u cijelosti biti u skladu s normama na području ljudskih prava;

| 7. | pozdravlja solidarnost i jedinstvo koje su pokazale države članice u kontekstu ruskog nezakonitog pripojenja Krima i izravnog uključenja u rat u Ukrajini, što je dovelo do usvajanja i donošenja dodatnih mjera odgovora i njihova povezivanja s potpunom provedbom sporazumâ iz Minska; poziva države članice da im apsolutni prioritet bude očuvanje tog jedinstva i da se suzdrže od održavanja bilateralnih odnosa i sklapanja sporazuma koji bi mu mogli naštetiti ili bi ih se moglo protumačiti štetnima u tom pogledu; ponavlja da su jedinstvo djelovanja i solidarnost među državama članicama i u odnosu prema državama kandidatkinjama od ključne važnosti za održanje vjerodostojnosti, legitimiteta i učinkovitosti politika EU-a i njegove sposobnosti da se odupre vanjskim izazovima i pritiscima, istovremeno promičući dublji odnos i suradnju sa zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja solidarnost i jedinstvo koje su pokazale države članice u kontekstu ruskog nezakonitog pripojenja Krima i izravnog uključenja u rat u Ukrajini, što je dovelo do usvajanja i donošenja dodatnih mjera odgovora i njihova povezivanja s potpunom provedbom sporazumâ iz Minska; poziva države članice da im apsolutni prioritet bude očuvanje tog jedinstva i da se suzdrže od održavanja bilateralnih odnosa i sklapanja sporazuma koji bi mu mogli naštetiti ili bi ih se moglo protumačiti štetnima u tom pogledu; ponavlja da su jedinstvo djelovanja i solidarnost među državama članicama i u odnosu prema državama kandidatkinjama od ključne važnosti za održanje vjerodostojnosti, legitimiteta i učinkovitosti politika EU-a i njegove sposobnosti da se odupre vanjskim izazovima i pritiscima, istovremeno promičući dublji odnos i suradnju sa zemljama Istočnog partnerstva;

| 8. | u tom pogledu naglašava da je produbljivanje integracije EU-a i usklađenosti između njegovih unutarnjih i vanjskih politika ključno za dosljedniju, učinkovitiju i uspješniju vanjsku i sigurnosnu politiku EU-a, uključujući njegov odnos prema Rusiji; stoga poziva države članice da nastave i pojačaju svoje napore prema učinkovitom uklanjanju prepreka u donošenju odluka te konsolidaciji zajedničkih politika s državama kandidatkinjama, posebno u području trgovine, financijskih usluga i transakcija, migracija, energije, upravljanja vanjskim granicama, informatičke i kibernetske sigurnosti; |
| --- | --- |

8.

u tom pogledu naglašava da je produbljivanje integracije EU-a i usklađenosti između njegovih unutarnjih i vanjskih politika ključno za dosljedniju, učinkovitiju i uspješniju vanjsku i sigurnosnu politiku EU-a, uključujući njegov odnos prema Rusiji; stoga poziva države članice da nastave i pojačaju svoje napore prema učinkovitom uklanjanju prepreka u donošenju odluka te konsolidaciji zajedničkih politika s državama kandidatkinjama, posebno u području trgovine, financijskih usluga i transakcija, migracija, energije, upravljanja vanjskim granicama, informatičke i kibernetske sigurnosti;

| 9. | ponovno poziva EU i njegove države članice da u potpunosti iskoriste odredbe i instrumente Ugovora iz Lisabona kako bi pojačale stratešku prirodu europske zajedničke vanjske i sigurnosne politike koja je usmjerena prema budućnosti; nadalje, čvrsto je uvjeren da je središnja uloga ljudskih prava u svakom aspektu vanjskog djelovanja EU-a preduvjet za održavanje njegove priznate i vjerodostojne uloge globalnog aktera; |
| --- | --- |

9.

ponovno poziva EU i njegove države članice da u potpunosti iskoriste odredbe i instrumente Ugovora iz Lisabona kako bi pojačale stratešku prirodu europske zajedničke vanjske i sigurnosne politike koja je usmjerena prema budućnosti; nadalje, čvrsto je uvjeren da je središnja uloga ljudskih prava u svakom aspektu vanjskog djelovanja EU-a preduvjet za održavanje njegove priznate i vjerodostojne uloge globalnog aktera;

| 10. | ponovno ističe svoje uvjerenje da je energetska politika znatan dio vanjske politike EU-a; stoga snažno podupire brzo stvaranje snažne europske energetske unije, a osobito povezivanje nacionalnih energetskih mreža kako bi se znatno smanjila ovisnost pojedinih država članica o vanjskim dobavljačima energije, posebno Rusiji; čvrsto je uvjeren da se protiv izazova za europsku solidarnost i njezine ranjivosti te izloženosti pojedinih država članica i država kandidatkinja upotrebi energije kao predmeta političkog i diplomatskog cjenkanja može učinkovito boriti samo cjelovitom provedbom zakonodavstva EU-a u području energetike, a osobito provedbom trećeg energetskog paketa i dovršenjem stvaranja slobodnog, transparentnog, integriranog, sinkroniziranog, energetski učinkovitog (uz dovoljan udio obnovljivih izvora energije) i otpornog europskog unutarnjeg tržišta energije koje se opskrbljuje iz raznolikih izvora i u kojem se zakonodavstvo o tržišnom natjecanju mora nedvosmisleno primjenjivati; poziva EU da pruži odgovarajuću potporu ugovornim stranama Energetske zajednice koje su se obvezale na primjenu pravne stečevine EU-a u području energetike kako bi poboljšale svoj pregovarački položaj u odnosu prema vanjskim dobavljačima energije; |
| --- | --- |

10.

ponovno ističe svoje uvjerenje da je energetska politika znatan dio vanjske politike EU-a; stoga snažno podupire brzo stvaranje snažne europske energetske unije, a osobito povezivanje nacionalnih energetskih mreža kako bi se znatno smanjila ovisnost pojedinih država članica o vanjskim dobavljačima energije, posebno Rusiji; čvrsto je uvjeren da se protiv izazova za europsku solidarnost i njezine ranjivosti te izloženosti pojedinih država članica i država kandidatkinja upotrebi energije kao predmeta političkog i diplomatskog cjenkanja može učinkovito boriti samo cjelovitom provedbom zakonodavstva EU-a u području energetike, a osobito provedbom trećeg energetskog paketa i dovršenjem stvaranja slobodnog, transparentnog, integriranog, sinkroniziranog, energetski učinkovitog (uz dovoljan udio obnovljivih izvora energije) i otpornog europskog unutarnjeg tržišta energije koje se opskrbljuje iz raznolikih izvora i u kojem se zakonodavstvo o tržišnom natjecanju mora nedvosmisleno primjenjivati; poziva EU da pruži odgovarajuću potporu ugovornim stranama Energetske zajednice koje su se obvezale na primjenu pravne stečevine EU-a u području energetike kako bi poboljšale svoj pregovarački položaj u odnosu prema vanjskim dobavljačima energije;

| 11. | naglašava da je potrebno i važno da se obustavi suradnja s Rusijom u sektoru obrane s obzirom na njezin agresivan stav te poziva države članice i države kandidatkinje da se suzdrže od donošenja odluka kojima bi se moglo ugroziti to zajedničko stajalište; stoga smatra da se sporazumi na području obrambene suradnje s Rusijom, unatoč njihovoj bilateralnoj naravi, trebaju pažljivo ispitati na razini EU-a s ciljem utvrđivanja odgovarajućeg i dosljednog pristupa; napominje da je u tom pogledu važna suradnja između EU-a i NATO-a; |
| --- | --- |

11.

naglašava da je potrebno i važno da se obustavi suradnja s Rusijom u sektoru obrane s obzirom na njezin agresivan stav te poziva države članice i države kandidatkinje da se suzdrže od donošenja odluka kojima bi se moglo ugroziti to zajedničko stajalište; stoga smatra da se sporazumi na području obrambene suradnje s Rusijom, unatoč njihovoj bilateralnoj naravi, trebaju pažljivo ispitati na razini EU-a s ciljem utvrđivanja odgovarajućeg i dosljednog pristupa; napominje da je u tom pogledu važna suradnja između EU-a i NATO-a;

| 12. | duboko je zabrinut zbog sve većih ograničenja slobode medija i interneta, jačanja kontrole medija na internetu, pritisaka na nepristrano izvještavanje i erozije novinarskih standarda u Rusiji, kao i sve snažnijeg monopola na informacije koje mediji pod kontrolom države emitiraju ruskim govornicima u inozemstvu; osuđuje zabranu emitiranja ukrajinskih i tatarskih televizijskih kanala na Krimu; |
| --- | --- |

12.

duboko je zabrinut zbog sve većih ograničenja slobode medija i interneta, jačanja kontrole medija na internetu, pritisaka na nepristrano izvještavanje i erozije novinarskih standarda u Rusiji, kao i sve snažnijeg monopola na informacije koje mediji pod kontrolom države emitiraju ruskim govornicima u inozemstvu; osuđuje zabranu emitiranja ukrajinskih i tatarskih televizijskih kanala na Krimu;

| 13. | ponavlja svoj poziv na jačanje sposobnosti analize i praćenja ruske propagande, osobito na ruskom jeziku, kako bi se moglo uočiti namjerno pristrane informacije koje se šire na raznim jezicima EU-a te na njih brzo i prikladno odgovoriti; poziva Komisiju da bez odgađanja namijeni dovoljno sredstava konkretnim projektima kojima je cilj suprotstaviti se ruskoj propagandi i dezinformacijama unutar i izvan EU-a te pružiti objektivne informacije javnosti u zemljama Istočnog partnerstva, kao i da izradi prikladne instrumente za stratešku komunikaciju; u tom pogledu pozdravlja zaključke Europskog vijeća od 20. ožujka 2015. o pripremi akcijskog plana za djelovanje protiv kampanja dezinformiranja; poziva Komisiju i države članice da također izrade koordinirani mehanizam za transparentno prikupljanje podataka i izvještavanje o financijskoj, političkoj i tehničkoj pomoći koju Rusija pruža političkim strankama i drugim organizacijama unutar EU-a te njezino praćenje, s ciljem procjene sudjelovanja Rusije i njezina utjecaja u političkom životu i javnoj raspravi u EU-u i njegovim istočnim susjedima, kao i da provedu odgovarajuće mjere; |
| --- | --- |

13.

ponavlja svoj poziv na jačanje sposobnosti analize i praćenja ruske propagande, osobito na ruskom jeziku, kako bi se moglo uočiti namjerno pristrane informacije koje se šire na raznim jezicima EU-a te na njih brzo i prikladno odgovoriti; poziva Komisiju da bez odgađanja namijeni dovoljno sredstava konkretnim projektima kojima je cilj suprotstaviti se ruskoj propagandi i dezinformacijama unutar i izvan EU-a te pružiti objektivne informacije javnosti u zemljama Istočnog partnerstva, kao i da izradi prikladne instrumente za stratešku komunikaciju; u tom pogledu pozdravlja zaključke Europskog vijeća od 20. ožujka 2015. o pripremi akcijskog plana za djelovanje protiv kampanja dezinformiranja; poziva Komisiju i države članice da također izrade koordinirani mehanizam za transparentno prikupljanje podataka i izvještavanje o financijskoj, političkoj i tehničkoj pomoći koju Rusija pruža političkim strankama i drugim organizacijama unutar EU-a te njezino praćenje, s ciljem procjene sudjelovanja Rusije i njezina utjecaja u političkom životu i javnoj raspravi u EU-u i njegovim istočnim susjedima, kao i da provedu odgovarajuće mjere;

| 14. | iznimno je zabrinut zbog najnovije tendencije ruskih medija pod državnim nadzorom da preinačuju i nanovo tumače povijesne događaje dvadesetoga stoljeća, kao što je potpisivanje Pakta Ribbentrop-Molotov i tajnih protokola uz njega, te zbog selektivne uporabe povijesne naracije za aktualnu političku propagandu; |
| --- | --- |

14.

iznimno je zabrinut zbog najnovije tendencije ruskih medija pod državnim nadzorom da preinačuju i nanovo tumače povijesne događaje dvadesetoga stoljeća, kao što je potpisivanje Pakta Ribbentrop-Molotov i tajnih protokola uz njega, te zbog selektivne uporabe povijesne naracije za aktualnu političku propagandu;

| 15. | duboko je zabrinut zbog sve intenzivnijih kontakata i suradnje između europskih populističkih i fašističkih stranaka te stranaka ekstremne desnice s nacionalističkim skupinama u Rusiji, što rusko vodstvo tolerira; uviđa da to predstavlja prijetnju demokratskim vrijednostima i vladavini prava u EU-u; u tom kontekstu poziva institucije EU-a i države članice da se usprotive toj prijetnji stvaranja „nacionalističke internacionale”; |
| --- | --- |

15.

duboko je zabrinut zbog sve intenzivnijih kontakata i suradnje između europskih populističkih i fašističkih stranaka te stranaka ekstremne desnice s nacionalističkim skupinama u Rusiji, što rusko vodstvo tolerira; uviđa da to predstavlja prijetnju demokratskim vrijednostima i vladavini prava u EU-u; u tom kontekstu poziva institucije EU-a i države članice da se usprotive toj prijetnji stvaranja „nacionalističke internacionale”;

| 16. | duboko je zabrinut zbog ruskog podupiranja i financiranja radikalnih i ekstremističkih stranaka u državama članicama EU-a; smatra da nedavni sastanak stranaka krajnje desnice u Sankt-Peterburgu predstavlja uvredu sjećanju na milijune Rusa koji su žrtvovali svoje živote kako bi spasili svijet od nacizma; |
| --- | --- |

16.

duboko je zabrinut zbog ruskog podupiranja i financiranja radikalnih i ekstremističkih stranaka u državama članicama EU-a; smatra da nedavni sastanak stranaka krajnje desnice u Sankt-Peterburgu predstavlja uvredu sjećanju na milijune Rusa koji su žrtvovali svoje živote kako bi spasili svijet od nacizma;

| 17. | poziva EU da pruži potporu projektima usmjerenima na promicanje i razvoj visokih novinarskih standarda, slobode medija te nepristranih i pouzdanih informacija u Rusiji, kao i razotkrivanju propagande u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva; poziva Komisiju da pruži dovoljna sredstva inicijativama za razvoj medija na ruskom jeziku koji bi predstavljali alternativu ruskim medijima koje kontrolira država, a koji bi se emitirali na ruskom jeziku kako bi se publici koja ga govori pružili vjerodostojni i nezavisni izvori informacija; |
| --- | --- |

17.

poziva EU da pruži potporu projektima usmjerenima na promicanje i razvoj visokih novinarskih standarda, slobode medija te nepristranih i pouzdanih informacija u Rusiji, kao i razotkrivanju propagande u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva; poziva Komisiju da pruži dovoljna sredstva inicijativama za razvoj medija na ruskom jeziku koji bi predstavljali alternativu ruskim medijima koje kontrolira država, a koji bi se emitirali na ruskom jeziku kako bi se publici koja ga govori pružili vjerodostojni i nezavisni izvori informacija;

| 18. | ponavlja da je beskompromisno poštovanje vladavine prava ključno i temeljno načelo EU-a i poziva na njegovu strogu, brzu i bezuvjetnu primjenu u slučaju kršenja pravila; poziva Komisiju da s jednakom odlučnošću primijeni načelo slobodnog i poštenog natjecanja na jedinstvenom tržištu, pa i u postupcima protiv Gazproma; zauzima stav da EU i njegove države članice moraju dodatno naglasiti potrebu da Rusija konstruktivno pristupi svom članstvu u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i da u potpunosti ispuni svoje obveze koje iz njega proizlaze, uključujući ukidanje neopravdanih trgovinskih ograničenja i omogućavanje nediskriminatornog pristupa svom tržištu; |
| --- | --- |

18.

ponavlja da je beskompromisno poštovanje vladavine prava ključno i temeljno načelo EU-a i poziva na njegovu strogu, brzu i bezuvjetnu primjenu u slučaju kršenja pravila; poziva Komisiju da s jednakom odlučnošću primijeni načelo slobodnog i poštenog natjecanja na jedinstvenom tržištu, pa i u postupcima protiv Gazproma; zauzima stav da EU i njegove države članice moraju dodatno naglasiti potrebu da Rusija konstruktivno pristupi svom članstvu u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i da u potpunosti ispuni svoje obveze koje iz njega proizlaze, uključujući ukidanje neopravdanih trgovinskih ograničenja i omogućavanje nediskriminatornog pristupa svom tržištu;

| 19. | poziva Rusiju da u potpunosti surađuje s međunarodnom zajednicom u pogledu istrage o rušenju zrakoplova na letu MH17 te osuđuje sve pokušaje i odluke kojima bi se amnestiralo pojedince za koje se utvrdi da su odgovorni ili odgodilo njihov kazneni progon; ponavlja svoj poziv Rusiji da bez odgađanja vrati olupinu zrakoplova poljske vlade koji se srušio u Smolensku i sve crne kutije iz zrakoplova; poziva sve institucije EU-a da otvore pitanje navedenih zahtjeva u svim bilateralnim kontaktima s ruskim vlastima; |
| --- | --- |

19.

poziva Rusiju da u potpunosti surađuje s međunarodnom zajednicom u pogledu istrage o rušenju zrakoplova na letu MH17 te osuđuje sve pokušaje i odluke kojima bi se amnestiralo pojedince za koje se utvrdi da su odgovorni ili odgodilo njihov kazneni progon; ponavlja svoj poziv Rusiji da bez odgađanja vrati olupinu zrakoplova poljske vlade koji se srušio u Smolensku i sve crne kutije iz zrakoplova; poziva sve institucije EU-a da otvore pitanje navedenih zahtjeva u svim bilateralnim kontaktima s ruskim vlastima;

| 20. | poziva vladu Ruske Federacije da prizna postojanje raširenog i ozbiljnog problema nasilja i maltretiranja pripadnika LGBTI zajednice u Rusiji te da se obaveže na poduzimanje koraka radi zaustavljanja tih zlouporaba i stavi izvan snage odredbe Zakona br. 135-FZ od 29. lipnja 2013. (zakon o „gay propagandi”) kojim se zabranjuje širenje informacija o LBGTI odnosima; poziva ESVD, Komisiju i države članice EU-a da na sastancima s mjerodavnim ruskim dužnosnicima, uključujući onima na najvišoj razini, otvore pitanje homofobije i nasilja nad pripadnicima LGBTI zajednice i aktivistima; poziva ESVD, Komisiju i države članice EU-a da u skladu sa smjernicama EU-a od lipnja 2013. promiču i štite uživanje svih ljudskih prava od strane pripadnika LGBTI zajednice i pridonose borbi protiv bilo kakvih oblika nasilja nad njima pružanjem potpore i pravne zaštite žrtvama takvog nasilja, podupiranjem inicijativa civilnog društva i vladinih inicijativa usmjerenih na praćenje slučajeva nasilja te obrazovanjem osoblja u pravosuđu i policijskim snagama; |
| --- | --- |

20.

poziva vladu Ruske Federacije da prizna postojanje raširenog i ozbiljnog problema nasilja i maltretiranja pripadnika LGBTI zajednice u Rusiji te da se obaveže na poduzimanje koraka radi zaustavljanja tih zlouporaba i stavi izvan snage odredbe Zakona br. 135-FZ od 29. lipnja 2013. (zakon o „gay propagandi”) kojim se zabranjuje širenje informacija o LBGTI odnosima; poziva ESVD, Komisiju i države članice EU-a da na sastancima s mjerodavnim ruskim dužnosnicima, uključujući onima na najvišoj razini, otvore pitanje homofobije i nasilja nad pripadnicima LGBTI zajednice i aktivistima; poziva ESVD, Komisiju i države članice EU-a da u skladu sa smjernicama EU-a od lipnja 2013. promiču i štite uživanje svih ljudskih prava od strane pripadnika LGBTI zajednice i pridonose borbi protiv bilo kakvih oblika nasilja nad njima pružanjem potpore i pravne zaštite žrtvama takvog nasilja, podupiranjem inicijativa civilnog društva i vladinih inicijativa usmjerenih na praćenje slučajeva nasilja te obrazovanjem osoblja u pravosuđu i policijskim snagama;

| 21. | imajući u vidu obogaćivanje društva razvijanjem istinskog i nezavisnog civilnog društva, izražava ozbiljnu zabrinutost zbog pogoršanja stanja ljudskih prava, uključujući pravo na slobodu izražavanja, udruživanja i okupljanja te prava pripadnika LGBTI zajednice, kao i vladavine prava u Rusiji i na Krimu nakon njegova nezakonitog pripojenja; oštro osuđuje trajan i nemilosrdan pritisak vlade na drugačija mišljenja koji je usmjeren na nezavisne nevladine organizacije preko takozvanog „zakona o stranim agentima” te neprestanu i višeobraznu represiju aktivista, političkih protivnika i kritičara režima; skreće posebnu pozornost na ubojstva Ane Politkovske, Natalije Estemirove, Borisa Njemcova, Sergeja Magnickog, Aleksandra Litvinenka i drugih; zahtijeva da se sva ubojstva političkih aktivista, novinara i zviždača propisno i nezavisno istraže te da se odgovorne privede pravdi, čime bi se dokazala beskompromisna borba protiv nekažnjivosti, kao i da se razmotri poduzimanje ciljanih restriktivnih mjera ako provedene istrage ne budu u skladu s međunarodnim normama; ponavlja svoj poziv Vijeću da ispuni svoju obvezu obrane tih načela te da na prijedlog koji bi bez odgađanja trebala podnijeti potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije donese restriktivne mjere za službenike koji su umiješani u opsežno dokumentiran slučaj Magnickog; ističe da obveza Rusije da poštuje ljudska prava i standarde vladavine prava proizlazi izravno iz njezina članstva u UN-u, Vijeću Europe i OESS-u; |
| --- | --- |

21.

imajući u vidu obogaćivanje društva razvijanjem istinskog i nezavisnog civilnog društva, izražava ozbiljnu zabrinutost zbog pogoršanja stanja ljudskih prava, uključujući pravo na slobodu izražavanja, udruživanja i okupljanja te prava pripadnika LGBTI zajednice, kao i vladavine prava u Rusiji i na Krimu nakon njegova nezakonitog pripojenja; oštro osuđuje trajan i nemilosrdan pritisak vlade na drugačija mišljenja koji je usmjeren na nezavisne nevladine organizacije preko takozvanog „zakona o stranim agentima” te neprestanu i višeobraznu represiju aktivista, političkih protivnika i kritičara režima; skreće posebnu pozornost na ubojstva Ane Politkovske, Natalije Estemirove, Borisa Njemcova, Sergeja Magnickog, Aleksandra Litvinenka i drugih; zahtijeva da se sva ubojstva političkih aktivista, novinara i zviždača propisno i nezavisno istraže te da se odgovorne privede pravdi, čime bi se dokazala beskompromisna borba protiv nekažnjivosti, kao i da se razmotri poduzimanje ciljanih restriktivnih mjera ako provedene istrage ne budu u skladu s međunarodnim normama; ponavlja svoj poziv Vijeću da ispuni svoju obvezu obrane tih načela te da na prijedlog koji bi bez odgađanja trebala podnijeti potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije donese restriktivne mjere za službenike koji su umiješani u opsežno dokumentiran slučaj Magnickog; ističe da obveza Rusije da poštuje ljudska prava i standarde vladavine prava proizlazi izravno iz njezina članstva u UN-u, Vijeću Europe i OESS-u;

| 22. | naglašava važnost trajne političke i financijske potpore nezavisnim aktivistima civilnog društva, borcima za ljudska prava, blogerima, nezavisnim medijima, istaknutim intelektualcima, javnim osobama i nevladinim organizacijama u cilju promicanja demokratskih vrijednosti, temeljnih sloboda i ljudskih prava u Rusiji i na okupiranom Krimu; poziva Komisiju da u svojim programima predvidi ambiciozniju financijsku pomoć ruskom civilnom društvu u okviru postojećih vanjskih financijskih instrumenata; potiče EU da stupi u kontakt s ruskim dužnosnicima i organizacijama civilnog društva koji su skloni stvaranju slike političkih i diplomatskih odnosa s EU-om koja se temelji na partnerstvu i suradnji; ističe da je potrebno što više promicati međuljudske kontakte te, unatoč trenutnom stanju odnosa, održavati jak dijalog i suradnju između studenata i istraživača te između civilnih društava i lokalnih vlasti iz EU-a i Rusije kako bi se smanjile napetosti i poboljšalo uzajamno razumijevanje; |
| --- | --- |

22.

naglašava važnost trajne političke i financijske potpore nezavisnim aktivistima civilnog društva, borcima za ljudska prava, blogerima, nezavisnim medijima, istaknutim intelektualcima, javnim osobama i nevladinim organizacijama u cilju promicanja demokratskih vrijednosti, temeljnih sloboda i ljudskih prava u Rusiji i na okupiranom Krimu; poziva Komisiju da u svojim programima predvidi ambiciozniju financijsku pomoć ruskom civilnom društvu u okviru postojećih vanjskih financijskih instrumenata; potiče EU da stupi u kontakt s ruskim dužnosnicima i organizacijama civilnog društva koji su skloni stvaranju slike političkih i diplomatskih odnosa s EU-om koja se temelji na partnerstvu i suradnji; ističe da je potrebno što više promicati međuljudske kontakte te, unatoč trenutnom stanju odnosa, održavati jak dijalog i suradnju između studenata i istraživača te između civilnih društava i lokalnih vlasti iz EU-a i Rusije kako bi se smanjile napetosti i poboljšalo uzajamno razumijevanje;

| 23. | poziva Komisiju da izradi prijedlog zakonodavstva kojim bi se jamčila potpuna transparentnost političkog financiranja i financiranja političkih stranaka u EU-u u skladu s preporukom Vijeća Europe o, u prvom redu, političkim ili gospodarskim dionicima koji dolaze iz područja izvan EU-a; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju da izradi prijedlog zakonodavstva kojim bi se jamčila potpuna transparentnost političkog financiranja i financiranja političkih stranaka u EU-u u skladu s preporukom Vijeća Europe o, u prvom redu, političkim ili gospodarskim dionicima koji dolaze iz područja izvan EU-a;

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Vladi i parlamentu Ruske Federacije, vladama i parlamentima država Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

24.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Vladi i parlamentu Ruske Federacije, vladama i parlamentima država Istočnog partnerstva.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0505.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0383.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0101.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0025.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0074.

(6)  Protokol o rezultatima savjetovanja trilateralne kontaktne skupine, potpisan 5. rujna 2014. i Paket mjera za provedbu sporazumâ iz Minska, usvojen 12. veljače 2015.

(7)  Rezolucija Opće skupštine UN-a A/RES/68/262 o teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine

(8)  Rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a S/RES/2202(2015)

(9)  Zajednički koraci prema kratkotrajnim putovanjima bez viza za ruske državljane i građane EU-a

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/42

---

P8_TA(2015)0226

Godišnje izvješće Nadzornog odbora OLAF-a za 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o Godišnjem izvješću Nadzornog odbora OLAF-a za 2014. godinu (2015/2699(RSP))

(2016/C 407/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 29. travnja 2015. o davanju razrješnice za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2013., dio III. – Komisija i izvršne agencije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 29. travnja 2015. o davanju razrješnice za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2013., dio III. – Komisija i izvršne agencije (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 3. travnja 2014. o davanju razrješnice za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2012., dio III. – Komisija i izvršne agencije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 3. travnja 2014. o davanju razrješnice za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2012., dio III. – Komisija i izvršne agencije (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o godišnjem izvješću za 2011. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o godišnjem izvješću za 2011. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o godišnjem izvješću za 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o godišnjem izvješću za 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara (5),

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće o radu Nadzornog odbora OLAF-a za 2014. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće o radu Nadzornog odbora OLAF-a za 2014. godinu,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Nadzornog odbora br. 4/2014 naslovljeno „Provjera trajanja istraga koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Nadzornog odbora br. 4/2014 naslovljeno „Provjera trajanja istraga koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara”,

| — | uzimajući u obzir odgovor OLAF-a na Mišljenje Nadzornog odbora br. 4/2014, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovor OLAF-a na Mišljenje Nadzornog odbora br. 4/2014,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Nadzornog odbora br. 5/2014 naslovljeno „Vanjsko izvještavanje OLAF-a o trajanju istraga”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Nadzornog odbora br. 5/2014 naslovljeno „Vanjsko izvještavanje OLAF-a o trajanju istraga”,

| — | uzimajući u obzir odgovor OLAF-a na Mišljenje Nadzornog odbora br. 5/2014, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovor OLAF-a na Mišljenje Nadzornog odbora br. 5/2014,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Nadzornog odbora br. 1/2014 naslovljeno „Jamčenje neovisnosti OLAF-a u provođenju istraga”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Nadzornog odbora br. 1/2014 naslovljeno „Jamčenje neovisnosti OLAF-a u provođenju istraga”,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Nadzornog odbora br. 2/2014 naslovljeno „Provedba preporuka Nadzornog odbora od strane OLAF-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Nadzornog odbora br. 2/2014 naslovljeno „Provedba preporuka Nadzornog odbora od strane OLAF-a”,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Nadzornog odbora br. 3/2014 naslovljeno „Otvaranje predmeta u OLAF-u 2012.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Nadzornog odbora br. 3/2014 naslovljeno „Otvaranje predmeta u OLAF-u 2012.”,

| — | uzimajući u obzir odgovor OLAF-a na mišljenje Nadzornog odbora br. 3/2014, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odgovor OLAF-a na mišljenje Nadzornog odbora br. 3/2014,

| — | uzimajući u obzir bilješku Nadzornog odbora o analizi nacrta prioriteta istražne politike OLAF-a za 2015. koju je izvršio Nadzorni odbor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bilješku Nadzornog odbora o analizi nacrta prioriteta istražne politike OLAF-a za 2015. koju je izvršio Nadzorni odbor,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Nadzornog odbora o radu za 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Nadzornog odbora o radu za 2013.,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Nadzornog odbora br. 2/2013 naslovljeno „Uspostavljanje internog postupka za obradu pritužbi u OLAF-u”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Nadzornog odbora br. 2/2013 naslovljeno „Uspostavljanje internog postupka za obradu pritužbi u OLAF-u”,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Nadzornog odbora br. 1/2014 naslovljeno „Prioriteti istražne politike OLAF-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Nadzornog odbora br. 1/2014 naslovljeno „Prioriteti istražne politike OLAF-a”,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Nadzornog odbora br. 2/2014 naslovljeno „Odabir predmeta u OLAF-u”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Nadzornog odbora br. 2/2014 naslovljeno „Odabir predmeta u OLAF-u”,

| — | uzimajući u obzir zapažanja Nadzornog odbora o istražnim postupcima u OLAF-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zapažanja Nadzornog odbora o istražnim postupcima u OLAF-u,

| — | uzimajući u obzir preporuke Nadzornog odbora za 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Nadzornog odbora za 2012.,

| — | uzimajući u obzir dokument Nadzornog odbora naslovljen „Misija, nadležnosti i ciljevi Nadzornog odbora Europskog ureda za borbu protiv prijevara – srednjoročna strategija (2014. – 2015.)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Nadzornog odbora naslovljen „Misija, nadležnosti i ciljevi Nadzornog odbora Europskog ureda za borbu protiv prijevara – srednjoročna strategija (2014. – 2015.)”,

| — | uzimajući u obzir Dogovor o načinu rada između Nadzornog odbora i OLAF-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dogovor o načinu rada između Nadzornog odbora i OLAF-a,

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji i Vijeću o Godišnjem izvješću Nadzornog odbora OLAF-a za 2014. godinu (O-000060/2015 – B8-0553/2015, O-000061/2015 – B8-0554/2015 i O-000066/2015 – B8-0555/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji i Vijeću o Godišnjem izvješću Nadzornog odbora OLAF-a za 2014. godinu (O-000060/2015 – B8-0553/2015, O-000061/2015 – B8-0554/2015 i O-000066/2015 – B8-0555/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je u svojem Godišnjem izvješću o radu za 2014. Nadzorni odbor OLAF-a napomenuo da su jedinstvenom odlukom glavnog direktora OLAF-a za vrijeme reorganizacije OLAF-a (1. veljače 2012.) u istom danu otvorena 423 predmeta; budući da je na temelju vlastite analize Nadzorni odbor zaključio (i.) da OLAF nije proveo odgovarajuću procjenu dolaznih informacija ni za jedan od predmeta koje je Nadzorni odbor analizirao, (ii.) da za većinu predmeta ne postoje ni naznake provedbe procjene i (iii.) da je glavni direktor OLAF-a otvorio sve razmatrane predmete, a da prethodno nije utvrđeno da postoji dovoljno ozbiljna sumnja da je došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja bi ugrozila financijske interese Unije – što je u suprotnosti s tadašnjim važećim pravnim uvjetom za otvaranje predmeta u OLAF-u; |
| --- | --- |

A.

budući da je u svojem Godišnjem izvješću o radu za 2014. Nadzorni odbor OLAF-a napomenuo da su jedinstvenom odlukom glavnog direktora OLAF-a za vrijeme reorganizacije OLAF-a (1. veljače 2012.) u istom danu otvorena 423 predmeta; budući da je na temelju vlastite analize Nadzorni odbor zaključio (i.) da OLAF nije proveo odgovarajuću procjenu dolaznih informacija ni za jedan od predmeta koje je Nadzorni odbor analizirao, (ii.) da za većinu predmeta ne postoje ni naznake provedbe procjene i (iii.) da je glavni direktor OLAF-a otvorio sve razmatrane predmete, a da prethodno nije utvrđeno da postoji dovoljno ozbiljna sumnja da je došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja bi ugrozila financijske interese Unije – što je u suprotnosti s tadašnjim važećim pravnim uvjetom za otvaranje predmeta u OLAF-u;

| B. | budući da je Nadzorni odbor u svojoj komunikaciji s institucijama EU-a istaknuo činjenicu da, unatoč jasnoj obvezi utvrđenoj u članku 17. stavku 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013, glavni direktor OLAF-a nije 2014. podnio izvješće Nadzornom odboru o preporukama koje su dane OLAF-u, a koje nisu provedene; |
| --- | --- |

B.

budući da je Nadzorni odbor u svojoj komunikaciji s institucijama EU-a istaknuo činjenicu da, unatoč jasnoj obvezi utvrđenoj u članku 17. stavku 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013, glavni direktor OLAF-a nije 2014. podnio izvješće Nadzornom odboru o preporukama koje su dane OLAF-u, a koje nisu provedene;

| C. | budući da je Nadzorni odbor u prvoj polovici mandata izdao 50 preporuka OLAF-u od kojih je samo osam provedeno u potpunosti, šest ih je djelomično provedeno, jedna se tek treba provesti, a 20 ih nije provedeno te budući da u 15 predmeta Nadzorni odbor nije uspio provjeriti status provedbe zbog nedostatka konkretnih informacija; |
| --- | --- |

C.

budući da je Nadzorni odbor u prvoj polovici mandata izdao 50 preporuka OLAF-u od kojih je samo osam provedeno u potpunosti, šest ih je djelomično provedeno, jedna se tek treba provesti, a 20 ih nije provedeno te budući da u 15 predmeta Nadzorni odbor nije uspio provjeriti status provedbe zbog nedostatka konkretnih informacija;

| D. | budući da je Nadzorni odbor u svojoj bilješci o analizi nacrta prioriteta istražne politike OLAF-a za 2015. primijetio da OLAF nije uzeo u obzir tri preporuke dane u Mišljenju Nadzornog odbora br. 1/2014: (i.) glavni direktor OLAF-a nije donio smjernice o primjeni načela odabira koja proizlaze iz Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 (učinkovito korištenje resursima, proporcionalnost/supsidijarnost, dodana vrijednost) te ih je, umjesto da provede reviziju financijskih pokazatelja kako bi ih se prilagodilo stvarnom stanju programa potrošnje, u potpunosti ukinuo; (ii.) u nacrtu prioriteta istražne politike za 2015. u obzir je naizgled uzeto nekoliko dokumenata dionika, ali čini se da nije održan dijalog s dionicima o financijskim pokazateljima ni o mogućim daljnjim koracima povezanim s predmetima u kojima postoji osnovana sumnja da je počinjena prijevara, a koji su odbačeni na temelju prioriteta istražne politike ili načela odabira; (iii.) glavni direktor OLAF-a Nadzornom odboru nije proslijedio procjenu primjene prethodnih prioriteta istražne politike ni sažetak povratnih informacija dobivenih od dionika unatoč tomu što se prethodno obvezao da će to učiniti; |
| --- | --- |

D.

budući da je Nadzorni odbor u svojoj bilješci o analizi nacrta prioriteta istražne politike OLAF-a za 2015. primijetio da OLAF nije uzeo u obzir tri preporuke dane u Mišljenju Nadzornog odbora br. 1/2014: (i.) glavni direktor OLAF-a nije donio smjernice o primjeni načela odabira koja proizlaze iz Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 (učinkovito korištenje resursima, proporcionalnost/supsidijarnost, dodana vrijednost) te ih je, umjesto da provede reviziju financijskih pokazatelja kako bi ih se prilagodilo stvarnom stanju programa potrošnje, u potpunosti ukinuo; (ii.) u nacrtu prioriteta istražne politike za 2015. u obzir je naizgled uzeto nekoliko dokumenata dionika, ali čini se da nije održan dijalog s dionicima o financijskim pokazateljima ni o mogućim daljnjim koracima povezanim s predmetima u kojima postoji osnovana sumnja da je počinjena prijevara, a koji su odbačeni na temelju prioriteta istražne politike ili načela odabira; (iii.) glavni direktor OLAF-a Nadzornom odboru nije proslijedio procjenu primjene prethodnih prioriteta istražne politike ni sažetak povratnih informacija dobivenih od dionika unatoč tomu što se prethodno obvezao da će to učiniti;

| E. | budući da Nadzorni odbor kontinuirano ističe svoju nemogućnost nadziranja neovisnosti OLAF-a, njegove istražne uloge, primjene postupovnih jamstava i trajanja istraga zbog nemogućnosti pristupa potrebnim informacijama; |
| --- | --- |

E.

budući da Nadzorni odbor kontinuirano ističe svoju nemogućnost nadziranja neovisnosti OLAF-a, njegove istražne uloge, primjene postupovnih jamstava i trajanja istraga zbog nemogućnosti pristupa potrebnim informacijama;

| F. | budući da je Nadzorni odbor naglasio da glavni problem u vezi s učinkovitošću njegove nadzorne uloge nije loša provedba Dogovora o načinu rada, nego temeljna razlika u stajalištima Nadzornog odbora i glavnog direktora OLAF-a u pogledu uloge Nadzornog odbora; |
| --- | --- |

F.

budući da je Nadzorni odbor naglasio da glavni problem u vezi s učinkovitošću njegove nadzorne uloge nije loša provedba Dogovora o načinu rada, nego temeljna razlika u stajalištima Nadzornog odbora i glavnog direktora OLAF-a u pogledu uloge Nadzornog odbora;

| G. | budući da je Parlament u svojim navedenim rezolucijama o godišnjim izvješćima za 2011. i 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara pozvao na poboljšanje sposobnosti Nadzornog odbora da ispunjava svoju ulogu; |
| --- | --- |

G.

budući da je Parlament u svojim navedenim rezolucijama o godišnjim izvješćima za 2011. i 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara pozvao na poboljšanje sposobnosti Nadzornog odbora da ispunjava svoju ulogu;

| H. | budući da je Nadzorni odbor u više navrata pozvao institucije EU-a da povećaju njegove ovlasti, posebno omogućavanjem punog pristupa spisima predmeta OLAF-a, ili da poduzmu druge mjere kako bi se osigurala odgovornost OLAF-a; |
| --- | --- |

H.

budući da je Nadzorni odbor u više navrata pozvao institucije EU-a da povećaju njegove ovlasti, posebno omogućavanjem punog pristupa spisima predmeta OLAF-a, ili da poduzmu druge mjere kako bi se osigurala odgovornost OLAF-a;

| I. | budući da se u ožujku 2014. glavni direktor OLAF-a obvezao da će jednom godišnje podnositi izvješće Nadzornom odboru o broju primljenih pritužbi, vremenskom okviru njihove obrade i njihovoj klasifikaciji s obzirom na to jesu li opravdane ili ne; budući da, međutim, Nadzorni odbor tvrdi da nije primio nikakve informacije tog tipa; |
| --- | --- |

I.

budući da se u ožujku 2014. glavni direktor OLAF-a obvezao da će jednom godišnje podnositi izvješće Nadzornom odboru o broju primljenih pritužbi, vremenskom okviru njihove obrade i njihovoj klasifikaciji s obzirom na to jesu li opravdane ili ne; budući da, međutim, Nadzorni odbor tvrdi da nije primio nikakve informacije tog tipa;

| J. | budući da je Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 ojačana uloga Nadzornog odbora u nadziranju trajanja istraga OLAF-a; budući da je Nadzorni odbor, neovisno o službenom poštovanju obveze OLAF-a da mu redovito podnosi izvješća o istragama koje traju duže od 12 mjeseci, u svojem Mišljenju br. 4/2014 naslovljenom „Provjera trajanja istraga koje provodi OLAF” zaključio da su podaci koje je primio od OLAF-a nedovoljni za odgovarajući i učinkoviti nadzor nad trajanjem njegovih istraga; |
| --- | --- |

J.

budući da je Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 ojačana uloga Nadzornog odbora u nadziranju trajanja istraga OLAF-a; budući da je Nadzorni odbor, neovisno o službenom poštovanju obveze OLAF-a da mu redovito podnosi izvješća o istragama koje traju duže od 12 mjeseci, u svojem Mišljenju br. 4/2014 naslovljenom „Provjera trajanja istraga koje provodi OLAF” zaključio da su podaci koje je primio od OLAF-a nedovoljni za odgovarajući i učinkoviti nadzor nad trajanjem njegovih istraga;

| K. | budući da je u svom Mišljenju br. 5/2014 naslovljenom „Vanjsko izvještavanje OLAF-a o trajanju istraga” Nadzorni odbor zaključio da izvještavanjem o trajanju istraga OLAF-a nije omogućen sveobuhvatni pregled rezultata njegovih istraga; budući da je, iako je OLAF u svojem godišnjem izvješću napomenuo da se „istrage provode sve brže”, Nadzorni odbor zaključio da su poboljšanja u ishodima istraga OLAF-a rezultat uvođenja novih metoda izračuna; |
| --- | --- |

K.

budući da je u svom Mišljenju br. 5/2014 naslovljenom „Vanjsko izvještavanje OLAF-a o trajanju istraga” Nadzorni odbor zaključio da izvještavanjem o trajanju istraga OLAF-a nije omogućen sveobuhvatni pregled rezultata njegovih istraga; budući da je, iako je OLAF u svojem godišnjem izvješću napomenuo da se „istrage provode sve brže”, Nadzorni odbor zaključio da su poboljšanja u ishodima istraga OLAF-a rezultat uvođenja novih metoda izračuna;

| L. | budući da je Nadzorni odbor u svojem Izvješću br. 1/2014 naslovljenom „Jamčenje neovisnosti OLAF-a” zatražio pojašnjenje uloge OLAF-a u provedbi politike Komisije za borbu protiv prijevara u duhanskoj industriji; |
| --- | --- |

L.

budući da je Nadzorni odbor u svojem Izvješću br. 1/2014 naslovljenom „Jamčenje neovisnosti OLAF-a” zatražio pojašnjenje uloge OLAF-a u provedbi politike Komisije za borbu protiv prijevara u duhanskoj industriji;

| M. | budući da je Nadzorni odbor u svojim godišnjim izvješćima dvije godine zaredom izrazio zabrinutost zbog nedostatka transparentnosti u sudjelovanju OLAF-a na informativnim sastancima koje organizira Komisija (Clearing House) te zbog svojstvenih rizika povezanih s neovisnošću OLAF-a u provođenju istraga; |
| --- | --- |

M.

budući da je Nadzorni odbor u svojim godišnjim izvješćima dvije godine zaredom izrazio zabrinutost zbog nedostatka transparentnosti u sudjelovanju OLAF-a na informativnim sastancima koje organizira Komisija (Clearing House) te zbog svojstvenih rizika povezanih s neovisnošću OLAF-a u provođenju istraga;

| N. | budući da je Nadzorni odbor skrenuo pažnju institucija EU-a na potrebu za provedbom uvjeta iz Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 o neovisnom funkcioniranju tajništva Nadzornog odbora; |
| --- | --- |

N.

budući da je Nadzorni odbor skrenuo pažnju institucija EU-a na potrebu za provedbom uvjeta iz Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 o neovisnom funkcioniranju tajništva Nadzornog odbora;

| O. | budući da je Nadzorni odbor izdvojio četiri temeljna uvjeta za jamčenje neovisnog funkcioniranja tajništva: (i.) zapošljavanje, ocjenjivanje i promaknuće voditelja tajništva na temelju odluka Nadzornog odbora; (ii.) reklasificiranje voditelja tajništva u višeg rukovoditelja; (iii.) odgovornost voditelja tajništva za zapošljavanje, ocjenjivanje i promaknuće osoblja tajništva; (iv.) daljnje delegiranje izvršenja proračuna tajništva voditelju tajništva; |
| --- | --- |

O.

budući da je Nadzorni odbor izdvojio četiri temeljna uvjeta za jamčenje neovisnog funkcioniranja tajništva: (i.) zapošljavanje, ocjenjivanje i promaknuće voditelja tajništva na temelju odluka Nadzornog odbora; (ii.) reklasificiranje voditelja tajništva u višeg rukovoditelja; (iii.) odgovornost voditelja tajništva za zapošljavanje, ocjenjivanje i promaknuće osoblja tajništva; (iv.) daljnje delegiranje izvršenja proračuna tajništva voditelju tajništva;

| P. | budući da je Parlament razmotrio odgovore OLAF-a na izvješća i mišljenja Nadzornog odbora koji su mu dostavljeni; |
| --- | --- |

P.

budući da je Parlament razmotrio odgovore OLAF-a na izvješća i mišljenja Nadzornog odbora koji su mu dostavljeni;

| 1. | snažno naglašava odgovornost OLAF-a da poštuje pravne uvjete za pokretanje istraga; podsjeća da su u pogledu 423 predmeta otvorena istoga dana iz samo 8,4 % ukupnog broja zaključenih proizašle preporuke; poziva Nadzorni odbor da redovito prati poštovanje pravnih uvjeta; |
| --- | --- |

1.

snažno naglašava odgovornost OLAF-a da poštuje pravne uvjete za pokretanje istraga; podsjeća da su u pogledu 423 predmeta otvorena istoga dana iz samo 8,4 % ukupnog broja zaključenih proizašle preporuke; poziva Nadzorni odbor da redovito prati poštovanje pravnih uvjeta;

| 2. | upućuje na svoju navedenu Rezoluciju od 29. travnja 2015. o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2013. te poziva OLAF da bez odgode dostavi opravdanje za predmete u kojima nije primijenio preporuke Nadzornog odbora; |
| --- | --- |

2.

upućuje na svoju navedenu Rezoluciju od 29. travnja 2015. o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2013. te poziva OLAF da bez odgode dostavi opravdanje za predmete u kojima nije primijenio preporuke Nadzornog odbora;

| 3. | žali što Nadzorni odbor nije uspio zaključiti jesu li prioriteti istražne politike pravilno utvrđeni te je li njihova primjena imala pozitivne ili negativne posljedice na borbu protiv prijevare i korupcije; |
| --- | --- |

3.

žali što Nadzorni odbor nije uspio zaključiti jesu li prioriteti istražne politike pravilno utvrđeni te je li njihova primjena imala pozitivne ili negativne posljedice na borbu protiv prijevare i korupcije;

| 4. | žali što Nadzorni odbor nije uspio u potpunosti provesti svoj mandat; upućuje na svoje navedene rezolucije o godišnjim izvješćima za 2011. i 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara te zahtijeva od Komisije da poduzme mjere u cilju poboljšanja sposobnosti Nadzornog odbora da nadzire neovisnost OLAF-a, njegovu istražnu funkciju, primjenu provedbenih jamstava i trajanje istraga, ne ugrožavajući pritom neovisnost OLAF-a; |
| --- | --- |

4.

žali što Nadzorni odbor nije uspio u potpunosti provesti svoj mandat; upućuje na svoje navedene rezolucije o godišnjim izvješćima za 2011. i 2013. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara te zahtijeva od Komisije da poduzme mjere u cilju poboljšanja sposobnosti Nadzornog odbora da nadzire neovisnost OLAF-a, njegovu istražnu funkciju, primjenu provedbenih jamstava i trajanje istraga, ne ugrožavajući pritom neovisnost OLAF-a;

| 5. | poziva Komisiju da olakša pregovore između OLAF-a i Nadzornog odbora sastavljanjem akcijskog plana do 31. prosinca 2015. u cilju izmjene Dogovora o načinu rada kako bi se stvorilo radno okružje u kojem Nadzorni odbor može obavljati svoj mandat; stajališta je da bi se izmijenjenim Dogovorom o načinu rada svim dionicima trebala pojasniti uloga Nadzornog odbora; konstatira da se tajništvo nadzornog tijela nalazi pod (administrativnom) kontrolom nadziranog tijela; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisiju da olakša pregovore između OLAF-a i Nadzornog odbora sastavljanjem akcijskog plana do 31. prosinca 2015. u cilju izmjene Dogovora o načinu rada kako bi se stvorilo radno okružje u kojem Nadzorni odbor može obavljati svoj mandat; stajališta je da bi se izmijenjenim Dogovorom o načinu rada svim dionicima trebala pojasniti uloga Nadzornog odbora; konstatira da se tajništvo nadzornog tijela nalazi pod (administrativnom) kontrolom nadziranog tijela;

| 6. | poziva glavnog direktora OLAF-a na izvršavanje obveze da Nadzornom odboru dostavi broj primljenih pritužbi, vremenski okvir njihove obrade i njihovu klasifikaciju s obzirom na to jesu li opravdane ili ne; |
| --- | --- |

6.

poziva glavnog direktora OLAF-a na izvršavanje obveze da Nadzornom odboru dostavi broj primljenih pritužbi, vremenski okvir njihove obrade i njihovu klasifikaciju s obzirom na to jesu li opravdane ili ne;

| 7. | poziva OLAF da poštuje pravne uvjete kako bi Nadzorni odbor mogao izvršavati jednu od svojih temeljnih funkcija u pogledu nadziranja trajanja istraga koje provodi OLAF; |
| --- | --- |

7.

poziva OLAF da poštuje pravne uvjete kako bi Nadzorni odbor mogao izvršavati jednu od svojih temeljnih funkcija u pogledu nadziranja trajanja istraga koje provodi OLAF;

| 8. | pozdravlja, međutim, činjenicu da su OLAF i Nadzorni odbor počeli surađivati u cilju unapređenja informacija koje OLAF dostavlja Nadzornom odboru te u cilju obogaćivanja sadržaja izvješća o istragama koje traju duže od 12 mjeseci; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja, međutim, činjenicu da su OLAF i Nadzorni odbor počeli surađivati u cilju unapređenja informacija koje OLAF dostavlja Nadzornom odboru te u cilju obogaćivanja sadržaja izvješća o istragama koje traju duže od 12 mjeseci;

| 9. | napominje da je od 134 istražitelja njih 13 (10 %) krajem 2014. bilo raspoređeno u odjel za duhan i krivotvorenje, a 44 (33 %) u odjele za poljoprivredne i strukturne fondove, koji su činili 86 % relevantnih financijskih interesa (EUR 1,9 milijardi); stoga preporučuje OLAF-u da ponovno razmotri raspodjelu svojih resursa; |
| --- | --- |

9.

napominje da je od 134 istražitelja njih 13 (10 %) krajem 2014. bilo raspoređeno u odjel za duhan i krivotvorenje, a 44 (33 %) u odjele za poljoprivredne i strukturne fondove, koji su činili 86 % relevantnih financijskih interesa (EUR 1,9 milijardi); stoga preporučuje OLAF-u da ponovno razmotri raspodjelu svojih resursa;

| 10. | izražava zabrinutost u pogledu transparentnosti sudjelovanja OLAF-a na informativnim sastancima koje organizira Komisija (Clearing House); |
| --- | --- |

10.

izražava zabrinutost u pogledu transparentnosti sudjelovanja OLAF-a na informativnim sastancima koje organizira Komisija (Clearing House);

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, nacionalnim parlamentima i Nadzornom odboru OLAF-a. |
| --- | --- |

11.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, nacionalnim parlamentima i Nadzornom odboru OLAF-a.

---

(1)  SL L 248, 18.9.2013., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0118.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0287.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0318.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0062.

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/46

---

P8_TA(2015)0227

Stanje u Mađarskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o stanju u Mađarskoj (2015/2700(RSP))

(2016/C 407/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preambulu Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno njezinu drugo pozivanje te pozivanja od četvrtog do sedmog, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preambulu Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno njezinu drugo pozivanje te pozivanja od četvrtog do sedmog,

| — | uzimajući posebno u obzir članak 2., članak 3. stavak 3. drugi podstavak te članak 6. i članak 7. UEU-a, kao i članke UEU-a i Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU) koji se odnose na poštovanje, promicanje i zaštitu temeljnih prava u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući posebno u obzir članak 2., članak 3. stavak 3. drugi podstavak te članak 6. i članak 7. UEU-a, kao i članke UEU-a i Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU) koji se odnose na poštovanje, promicanje i zaštitu temeljnih prava u EU-u,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima od 7. prosinca 2000. koja je proglašena 12. prosinca 2007. u Strasbourgu te je stupila na snagu zajedno s Ugovorom iz Lisabona u prosincu 2009. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima od 7. prosinca 2000. koja je proglašena 12. prosinca 2007. u Strasbourgu te je stupila na snagu zajedno s Ugovorom iz Lisabona u prosincu 2009. godine,

| — | uzimajući u obzir članke 1., 2. i 19. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 1., 2. i 19. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 13 uz Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, o ukidanju smrtne kazne u svim okolnostima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 13 uz Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, o ukidanju smrtne kazne u svim okolnostima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava te konvencije, preporuke, rezolucije i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, povjerenika za ljudska prava i Venecijanske komisije Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava te konvencije, preporuke, rezolucije i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, povjerenika za ljudska prava i Venecijanske komisije Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o stanju temeljnih prava: norme i prakse u Mađarskoj (u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta od 16. veljače 2012.) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2013. o stanju temeljnih prava: norme i prakse u Mađarskoj (u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta od 16. veljače 2012.) (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2012.) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2012.) (2),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158),

| — | uzimajući u obzir izvješće povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 16. prosinca 2014. nakon njegova posjeta Mađarskoj od 1. do 4. srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava od 16. prosinca 2014. nakon njegova posjeta Mađarskoj od 1. do 4. srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije i država članica sa sastanka u Vijeću održanog 16. prosinca 2014. o jamčenju poštovanja vladavine prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije i država članica sa sastanka u Vijeću održanog 16. prosinca 2014. o jamčenju poštovanja vladavine prava,

| — | uzimajući u obzir saslušanje o stanju ljudskih prava u Mađarskoj održano 22. siječnja 2015. u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir saslušanje o stanju ljudskih prava u Mađarskoj održano 22. siječnja 2015. u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije na raspravi na plenarnoj sjednici o okviru EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava održanoj 11. veljače 2015. u Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije na raspravi na plenarnoj sjednici o okviru EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava održanoj 11. veljače 2015. u Europskom parlamentu,

| — | uzimajući u obzir razmjenu stajališta od 7. svibnja 2015. koja je održana u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove slijedom odluke Konferencije predsjednika od 30. travnja 2015. o mogućim posljedicama odluke države članice da ponovno uvede smrtnu kaznu, uključujući i na njezina prava i status kao članice Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmjenu stajališta od 7. svibnja 2015. koja je održana u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove slijedom odluke Konferencije predsjednika od 30. travnja 2015. o mogućim posljedicama odluke države članice da ponovno uvede smrtnu kaznu, uključujući i na njezina prava i status kao članice Europske unije,

| — | uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije na raspravi na plenarnoj sjednici o stanju u Mađarskoj održanoj 19. svibnja 2015. u Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije na raspravi na plenarnoj sjednici o stanju u Mađarskoj održanoj 19. svibnja 2015. u Europskom parlamentu,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina te budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca (članak 2. UEU-a); |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina te budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca (članak 2. UEU-a);

| B. | budući da je Poveljom o temeljnim pravima Europske unije zabranjena bilo kakva diskriminacija na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, jezika, vjere ili uvjerenja, političkoga ili bilo kakvoga drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invalidnosti, dobi ili spolne orijentacije; |
| --- | --- |

B.

budući da je Poveljom o temeljnim pravima Europske unije zabranjena bilo kakva diskriminacija na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, jezika, vjere ili uvjerenja, političkoga ili bilo kakvoga drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invalidnosti, dobi ili spolne orijentacije;

| C. | budući da je ukidanje smrtne kazne jedan od preduvjeta za članstvo u EU-u i da EU ima čvrsto i principijelno stajalište protiv smrtne kazne, čije je ukidanje ključni cilj njegove politike ljudskih prava; |
| --- | --- |

C.

budući da je ukidanje smrtne kazne jedan od preduvjeta za članstvo u EU-u i da EU ima čvrsto i principijelno stajalište protiv smrtne kazne, čije je ukidanje ključni cilj njegove politike ljudskih prava;

| D. | budući da je pravo na azil zajamčeno uz potpuno poštovanje pravila Ženevske konvencije od 28. srpnja 1951. i pripadajućeg Protokola od 31. siječnja 1967. koji se odnosi na status izbjeglica te je u skladu s UEU-om i UFEU-om; |
| --- | --- |

D.

budući da je pravo na azil zajamčeno uz potpuno poštovanje pravila Ženevske konvencije od 28. srpnja 1951. i pripadajućeg Protokola od 31. siječnja 1967. koji se odnosi na status izbjeglica te je u skladu s UEU-om i UFEU-om;

| E. | budući da su Povelja Europske unije o temeljnim pravima i Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava u potpunosti ugrađene u mađarski Ustav; budući da su, međutim, nedavni događaji u Mađarskoj izazvali zabrinutost zbog situacije u toj zemlji; |
| --- | --- |

E.

budući da su Povelja Europske unije o temeljnim pravima i Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava u potpunosti ugrađene u mađarski Ustav; budući da su, međutim, nedavni događaji u Mađarskoj izazvali zabrinutost zbog situacije u toj zemlji;

| F. | budući da je 28. travnja 2015., nakon nedavnih događaja u Mađarskoj, mađarski predsjednik vlade Viktor Orbán dao izjavu o potrebi javne rasprave o smrtnoj kazni; budući da je 30. travnja 2015. predsjednik Europskog parlamenta Martin Schulz izdao priopćenje za tisak u kojemu je naveo da ga je Viktor Orbán uvjerio da mađarska vlada nema namjeru poduzeti mjere ponovnog uvođenja smrtne kazne te da će poštovati sve europske ugovore i zakonodavstvo; budući da je Viktor Orbán slične izjave ponovio 1. svibnja 2015., ali je u intervjuu na nacionalnom javnom radiju dodao da bi odluka o ponovnom uvođenju smrtne kazne trebala biti u isključivoj nadležnosti država članica, što odstupa od odredbi ugovorâ Europske unije; |
| --- | --- |

F.

budući da je 28. travnja 2015., nakon nedavnih događaja u Mađarskoj, mađarski predsjednik vlade Viktor Orbán dao izjavu o potrebi javne rasprave o smrtnoj kazni; budući da je 30. travnja 2015. predsjednik Europskog parlamenta Martin Schulz izdao priopćenje za tisak u kojemu je naveo da ga je Viktor Orbán uvjerio da mađarska vlada nema namjeru poduzeti mjere ponovnog uvođenja smrtne kazne te da će poštovati sve europske ugovore i zakonodavstvo; budući da je Viktor Orbán slične izjave ponovio 1. svibnja 2015., ali je u intervjuu na nacionalnom javnom radiju dodao da bi odluka o ponovnom uvođenju smrtne kazne trebala biti u isključivoj nadležnosti država članica, što odstupa od odredbi ugovorâ Europske unije;

| G. | budući da je u svibnju 2015. mađarska vlada pokrenula javnu raspravu o migraciji te da je u prošlosti održala nekoliko sličnih savjetovanja o drugim temama; budući da za vlade javna savjetovanja mogu biti važno i vrijedno sredstvo za izradu politika s kojom mogu računati na potporu stanovništva; budući da su pitanja naišla na kritike zbog svoje sugestivne i retoričke prirode i zbog toga što se njima uspostavlja izravna veza između migracija i sigurnosnih prijetnji; |
| --- | --- |

G.

budući da je u svibnju 2015. mađarska vlada pokrenula javnu raspravu o migraciji te da je u prošlosti održala nekoliko sličnih savjetovanja o drugim temama; budući da za vlade javna savjetovanja mogu biti važno i vrijedno sredstvo za izradu politika s kojom mogu računati na potporu stanovništva; budući da su pitanja naišla na kritike zbog svoje sugestivne i retoričke prirode i zbog toga što se njima uspostavlja izravna veza između migracija i sigurnosnih prijetnji;

| H. | budući da je tijekom razmjene mišljenja u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove većina klubova zastupnika iznijela mišljenje da su ponovno uvođenje smrtne kazne i pitanja postavljena tijekom javnog savjetovanja neprihvatljivi; |
| --- | --- |

H.

budući da je tijekom razmjene mišljenja u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove većina klubova zastupnika iznijela mišljenje da su ponovno uvođenje smrtne kazne i pitanja postavljena tijekom javnog savjetovanja neprihvatljivi;

| I. | budući da je u svojoj izjavi na raspravi na plenarnoj sjednici o stanju u Mađarskoj održanoj 19. svibnja 2015. u Europskom parlamentu predsjedništvo Vijeća Europske unije izjavilo da Vijeće nije raspravljalo o stanju u Mađarskoj i da stoga o tom pitanju nije zauzelo službeno stajalište; |
| --- | --- |

I.

budući da je u svojoj izjavi na raspravi na plenarnoj sjednici o stanju u Mađarskoj održanoj 19. svibnja 2015. u Europskom parlamentu predsjedništvo Vijeća Europske unije izjavilo da Vijeće nije raspravljalo o stanju u Mađarskoj i da stoga o tom pitanju nije zauzelo službeno stajalište;

| J. | budući da napori za rješavanje trenutačnog stanja u Mađarskoj ne bi trebali biti usmjereni na izdvajanje određene države članice ili vlade, nego bi se njima trebala ispuniti kolektivna obveza svih institucija EU-a, a posebno Komisije kao čuvarice ugovorâ Europske unije, da se diljem Unije i u svakoj državi članici zajamči primjena ugovorâ i Povelje i njihovo poštovanje; |
| --- | --- |

J.

budući da napori za rješavanje trenutačnog stanja u Mađarskoj ne bi trebali biti usmjereni na izdvajanje određene države članice ili vlade, nego bi se njima trebala ispuniti kolektivna obveza svih institucija EU-a, a posebno Komisije kao čuvarice ugovorâ Europske unije, da se diljem Unije i u svakoj državi članici zajamči primjena ugovorâ i Povelje i njihovo poštovanje;

| 1. | ustraje u tome da je smrtna kazna nespojiva s vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, ravnopravnosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava na kojima je Unija utemeljena te da bi stoga svaka država članica koja bi ponovno uvela smrtnu kaznu prekršila ugovore Europske unije i njezinu Povelju o temeljnim pravima; odlučno ponavlja da je ukidanje smrtne kazne vrlo važan korak u razvoju temeljnih prava u Europi; |
| --- | --- |

1.

ustraje u tome da je smrtna kazna nespojiva s vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, ravnopravnosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava na kojima je Unija utemeljena te da bi stoga svaka država članica koja bi ponovno uvela smrtnu kaznu prekršila ugovore Europske unije i njezinu Povelju o temeljnim pravima; odlučno ponavlja da je ukidanje smrtne kazne vrlo važan korak u razvoju temeljnih prava u Europi;

| 2. | podsjeća na to da bi se u slučaju da država članica teško prekrši vrijednosti iz članka 2. UEU-a pokrenuo postupak iz članka 7.; |
| --- | --- |

2.

podsjeća na to da bi se u slučaju da država članica teško prekrši vrijednosti iz članka 2. UEU-a pokrenuo postupak iz članka 7.;

| 3. | osuđuje opetovane izjave mađarskog premijera Viktora Orbána kojima je pokrenuta rasprava o mogućem ponovnom uvođenju smrtne kazne u Mađarskoj, čime se institucionalizira i potkrepljuje ideja kojom se krše vrijednosti na kojima je utemeljena Unija; stoga ukazuje na izjavu mađarskog premijera Viktora Orbána da neće ponovno uvesti smrtnu kaznu u Mađarskoj te ističe odgovornost premijera kao šefa vlade da promiče vrijednosti EU-a te da bude primjer drugima; |
| --- | --- |

3.

osuđuje opetovane izjave mađarskog premijera Viktora Orbána kojima je pokrenuta rasprava o mogućem ponovnom uvođenju smrtne kazne u Mađarskoj, čime se institucionalizira i potkrepljuje ideja kojom se krše vrijednosti na kojima je utemeljena Unija; stoga ukazuje na izjavu mađarskog premijera Viktora Orbána da neće ponovno uvesti smrtnu kaznu u Mađarskoj te ističe odgovornost premijera kao šefa vlade da promiče vrijednosti EU-a te da bude primjer drugima;

| 4. | napominje da države članice imaju suvereno pravo da pokreću nacionalna savjetovanja, podsjeća, međutim, da bi savjetovanja trebala odražavati spremnost vlada na odgovorno upravljanje u cilju jamčenja donošenja demokratskih političkih rješenja i poštovanja temeljnih europskih vrijednosti; |
| --- | --- |

4.

napominje da države članice imaju suvereno pravo da pokreću nacionalna savjetovanja, podsjeća, međutim, da bi savjetovanja trebala odražavati spremnost vlada na odgovorno upravljanje u cilju jamčenja donošenja demokratskih političkih rješenja i poštovanja temeljnih europskih vrijednosti;

| 5. | osuđuje javnu raspravu o migraciji i s njom povezanu kampanju reklamnim plakatima širom zemlje koju je pokrenula mađarska vlada i ističe da su sadržaj i rječnik iz te rasprave o imigraciji i terorizmu pokrenute u Mađarskoj izuzetno obmanjujući, pristrani i neuravnoteženi te da uspostavljaju neobjektivnu i izravnu vezu između migracija i sigurnosnih prijetnji; ističe da odgovore na pitanja na internetu treba dopuniti osobnim podacima, čime se otkrivaju politički stavovi ispitanika, što je u suprotnosti s pravilima o zaštiti podataka; stoga poziva na prekid te javne rasprave; |
| --- | --- |

5.

osuđuje javnu raspravu o migraciji i s njom povezanu kampanju reklamnim plakatima širom zemlje koju je pokrenula mađarska vlada i ističe da su sadržaj i rječnik iz te rasprave o imigraciji i terorizmu pokrenute u Mađarskoj izuzetno obmanjujući, pristrani i neuravnoteženi te da uspostavljaju neobjektivnu i izravnu vezu između migracija i sigurnosnih prijetnji; ističe da odgovore na pitanja na internetu treba dopuniti osobnim podacima, čime se otkrivaju politički stavovi ispitanika, što je u suprotnosti s pravilima o zaštiti podataka; stoga poziva na prekid te javne rasprave;

| 6. | izražava žaljenje zbog činjenice da se u javnoj raspravi okrivljuju institucije EU-a i njihove politike, ali se ne priznaje odgovornost država članica u tim područjima; podsjeća na to da su države članice u potpunosti uključene u zakonodavni postupak EU-a; |
| --- | --- |

6.

izražava žaljenje zbog činjenice da se u javnoj raspravi okrivljuju institucije EU-a i njihove politike, ali se ne priznaje odgovornost država članica u tim područjima; podsjeća na to da su države članice u potpunosti uključene u zakonodavni postupak EU-a;

| 7. | poziva sve države članice da konstruktivno sudjeluju u aktualnoj raspravi o Europskom programu za migracije, koji jednako utječe na unutarnje, vanjske i razvojne politike koje treba provesti u EU-u; |
| --- | --- |

7.

poziva sve države članice da konstruktivno sudjeluju u aktualnoj raspravi o Europskom programu za migracije, koji jednako utječe na unutarnje, vanjske i razvojne politike koje treba provesti u EU-u;

| 8. | smatra da sve države članice u svojoj zakonodavnoj i administrativnoj praksi moraju u potpunosti poštovati pravo EU-a te da sve zakonodavstvo, uključujući primarno zakonodavstvo svake države članice ili države kandidatkinje mora odražavati osnovne europske vrijednosti, prije svega demokratska načela, vladavinu prava i temeljna prava, odnosno biti s njima u skladu; |
| --- | --- |

8.

smatra da sve države članice u svojoj zakonodavnoj i administrativnoj praksi moraju u potpunosti poštovati pravo EU-a te da sve zakonodavstvo, uključujući primarno zakonodavstvo svake države članice ili države kandidatkinje mora odražavati osnovne europske vrijednosti, prije svega demokratska načela, vladavinu prava i temeljna prava, odnosno biti s njima u skladu;

| 9. | žali zbog izostanka reakcije Vijeća na najnovija zbivanja u Mađarskoj i osuđuje nedostatak predanosti država članica da zajamče poštovanje vladavine prava kao što je navedeno u zaključcima Vijeća Europske Unije od 16. prosinca 2014.; poziva Vijeće Europske unije i Europsko vijeće da održe raspravu i donesu zaključke o stanju u Mađarskoj; |
| --- | --- |

9.

žali zbog izostanka reakcije Vijeća na najnovija zbivanja u Mađarskoj i osuđuje nedostatak predanosti država članica da zajamče poštovanje vladavine prava kao što je navedeno u zaključcima Vijeća Europske Unije od 16. prosinca 2014.; poziva Vijeće Europske unije i Europsko vijeće da održe raspravu i donesu zaključke o stanju u Mađarskoj;

| 10. | napominje da su najnovija zbivanja izazvala zabrinutost u pogledu načela vladavine prava, demokracije i temeljnih prava u Mađarskoj tijekom protekle godine što bi, gledano kao skup povezanih događaja, moglo predstavljati početak sustavne prijetnje vladavini prava u toj državi članici; |
| --- | --- |

10.

napominje da su najnovija zbivanja izazvala zabrinutost u pogledu načela vladavine prava, demokracije i temeljnih prava u Mađarskoj tijekom protekle godine što bi, gledano kao skup povezanih događaja, moglo predstavljati početak sustavne prijetnje vladavini prava u toj državi članici;

| 11. | apelira na Komisiju da aktivira prvu fazu okvira EU-a za jačanje vladavine prava te da stoga odmah pokrene postupak temeljitog praćenja stanja demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Mađarskoj kojim bi se ocijenila moguća sustavna teška kršenja vrijednosti na kojima je utemeljena Unija u skladu s člankom 2. UEU-a, uključujući utjecaj niza mjera kojima se pogoršavaju stanje demokracije, vladavina prava i temeljna prava, te da ocijeni nastajanje sustavne prijetnje vladavini prava u toj državi članici koja bi se mogla razviti u jasan rizik teškog kršenja u smislu članka 7. UEU-a; traži od Komisije da prije rujna 2015. o tom pitanju obavijesti Parlament i Vijeće; |
| --- | --- |

11.

apelira na Komisiju da aktivira prvu fazu okvira EU-a za jačanje vladavine prava te da stoga odmah pokrene postupak temeljitog praćenja stanja demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Mađarskoj kojim bi se ocijenila moguća sustavna teška kršenja vrijednosti na kojima je utemeljena Unija u skladu s člankom 2. UEU-a, uključujući utjecaj niza mjera kojima se pogoršavaju stanje demokracije, vladavina prava i temeljna prava, te da ocijeni nastajanje sustavne prijetnje vladavini prava u toj državi članici koja bi se mogla razviti u jasan rizik teškog kršenja u smislu članka 7. UEU-a; traži od Komisije da prije rujna 2015. o tom pitanju obavijesti Parlament i Vijeće;

| 12. | poziva Komisiju da predstavi prijedlog za uspostavu mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava kao instrumenta za provedbu Povelje i ugovorâ i njihovo poštovanje, na što su se države članice obvezale potpisom, oslanjajući se na jedinstvene i objektivne pokazatelje, te da jednom godišnje na neselektivan način i na ravnopravnoj osnovi provede nepristranu procjenu stanja u vezi s temeljnim pravima, demokracijom i vladavinom prava u svim državama članicama, uz ocjenu koju će provesti Agencija Europske unije za temeljna prava te uz primjenu odgovarajućih obvezujućih i korektivnih mehanizama, kako bi se popunile postojeće praznine i kako bi se omogućio automatski i postupni odgovor na kršenja vladavine prava i temeljnih prava na razini države članice; nalaže svojem Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da zakonodavnim izvješćem o vlastitoj inicijativi koje treba donijeti do kraja godine doprinese sastavljanju i razradi tog zakonodavnog prijedloga; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da predstavi prijedlog za uspostavu mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava kao instrumenta za provedbu Povelje i ugovorâ i njihovo poštovanje, na što su se države članice obvezale potpisom, oslanjajući se na jedinstvene i objektivne pokazatelje, te da jednom godišnje na neselektivan način i na ravnopravnoj osnovi provede nepristranu procjenu stanja u vezi s temeljnim pravima, demokracijom i vladavinom prava u svim državama članicama, uz ocjenu koju će provesti Agencija Europske unije za temeljna prava te uz primjenu odgovarajućih obvezujućih i korektivnih mehanizama, kako bi se popunile postojeće praznine i kako bi se omogućio automatski i postupni odgovor na kršenja vladavine prava i temeljnih prava na razini države članice; nalaže svojem Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da zakonodavnim izvješćem o vlastitoj inicijativi koje treba donijeti do kraja godine doprinese sastavljanju i razradi tog zakonodavnog prijedloga;

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, predsjedniku, vladi i parlamentu Mađarske, vladama i parlamentima država članica i država kandidatkinja, Agenciji EU-a za temeljna prava, Vijeću Europe i Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju. |
| --- | --- |

13.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, predsjedniku, vladi i parlamentu Mađarske, vladama i parlamentima država članica i država kandidatkinja, Agenciji EU-a za temeljna prava, Vijeću Europe i Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0315.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0173.

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/50

---

P8_TA(2015)0228

Izvješće o napretku Turske za 2014.

Rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o izvješću Komisije o napretku Turske za 2014. (2014/2953(RSP))

(2016/C 407/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Turske za 2014. (SWD(2014)0307), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Turske za 2014. (SWD(2014)0307),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 8. listopada 2014. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.” (COM(2014)0700), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 8. listopada 2014. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.” (COM(2014)0700),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebno one od 10. veljače 2010. o izvješću o napretku Turske za 2009. (1), od 9. ožujka 2011. o izvješću o napretku Turske za 2010. (2), od 29. ožujka 2012. o izvješću o napretku Turske za 2011. (3), od 18. travnja 2013. o izvješću o napretku Turske za 2012. (4), od 13. lipnja 2013. o situaciji u Turskoj (5), od 12. ožujka 2014. o izvješću o napretku Turske za 2013. godinu (6), od 13. studenog 2014. o aktivnostima Turske kojima se stvaraju napetosti u isključivom gospodarskom pojasu Cipra (7) i od 15. siječnja 2015. o slobodi izražavanja u Turskoj (8); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, posebno one od 10. veljače 2010. o izvješću o napretku Turske za 2009. (1), od 9. ožujka 2011. o izvješću o napretku Turske za 2010. (2), od 29. ožujka 2012. o izvješću o napretku Turske za 2011. (3), od 18. travnja 2013. o izvješću o napretku Turske za 2012. (4), od 13. lipnja 2013. o situaciji u Turskoj (5), od 12. ožujka 2014. o izvješću o napretku Turske za 2013. godinu (6), od 13. studenog 2014. o aktivnostima Turske kojima se stvaraju napetosti u isključivom gospodarskom pojasu Cipra (7) i od 15. siječnja 2015. o slobodi izražavanja u Turskoj (8);

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. o stotoj obljetnici genocida nad Armencima (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. o stotoj obljetnici genocida nad Armencima (9),

| — | uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovarački okvir za Tursku od 3. listopada 2005.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/157/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima sadržanima u Pristupnom partnerstvu s Republikom Turskom (10) („Pristupno partnerstvo”) te prethodne odluke Vijeća o Pristupnom partnerstvu od 2001., 2003. i 2006. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/157/EZ od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima sadržanima u Pristupnom partnerstvu s Republikom Turskom (10) („Pristupno partnerstvo”) te prethodne odluke Vijeća o Pristupnom partnerstvu od 2001., 2003. i 2006. godine,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. prosinca 2010., 5. prosinca 2011., 11. prosinca 2012., 25. lipnja 2013., 24. listopada 2014. i 16. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. prosinca 2010., 5. prosinca 2011., 11. prosinca 2012., 25. lipnja 2013., 24. listopada 2014. i 16. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 46. Europske konvencije o ljudskim pravima prema kojem se ugovorne strane obvezuju poštovati konačne presude Europskog suda za ljudska prava u svakom predmetu u kojemu sudjeluju kao stranke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 46. Europske konvencije o ljudskim pravima prema kojem se ugovorne strane obvezuju poštovati konačne presude Europskog suda za ljudska prava u svakom predmetu u kojemu sudjeluju kao stranke,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetske banke od 28. ožujka 2014. naslovljeno „Ocjena carinske unije EU-a i Turske”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetske banke od 28. ožujka 2014. naslovljeno „Ocjena carinske unije EU-a i Turske”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Turske u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima (COM(2014)0646), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o napretku Turske u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima (COM(2014)0646),

| — | uzimajući u obzir rad Kati Piri, stalne izvjestiteljice Odbora za vanjske poslove o Turskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad Kati Piri, stalne izvjestiteljice Odbora za vanjske poslove o Turskoj,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da su pristupni pregovori s Turskom otvoreni 3. listopada 2005. i da je otvaranje tih pregovora polazište za dugotrajan i vremenski neograničen proces utemeljen na poštenim i strogim uvjetima i predanosti reformama; |
| --- | --- |

A.

budući da su pristupni pregovori s Turskom otvoreni 3. listopada 2005. i da je otvaranje tih pregovora polazište za dugotrajan i vremenski neograničen proces utemeljen na poštenim i strogim uvjetima i predanosti reformama;

| B. | budući da je EU i dalje predan daljnjem proširenju kao ključnoj politici za promicanje mira, demokracije, sigurnosti i blagostanja u Europi; budući da će se svaka država procjenjivati na temelju vlastitih postignuća i da na temelju toga Europska komisija ne predviđa novo pristupanje EU-u ovom parlamentarnom sazivu; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU i dalje predan daljnjem proširenju kao ključnoj politici za promicanje mira, demokracije, sigurnosti i blagostanja u Europi; budući da će se svaka država procjenjivati na temelju vlastitih postignuća i da na temelju toga Europska komisija ne predviđa novo pristupanje EU-u ovom parlamentarnom sazivu;

| C. | budući da se Turska obvezala na ispunjenje kopenhaških kriterija, na odgovarajuće i djelotvorne reforme, dobrosusjedske odnose i postupno usklađivanje s EU-om; budući da bi se ta nastojanja trebala smatrati prilikom da Turska osnaži svoje institucije i nastavi s procesom demokratizacije i modernizacije, |
| --- | --- |

C.

budući da se Turska obvezala na ispunjenje kopenhaških kriterija, na odgovarajuće i djelotvorne reforme, dobrosusjedske odnose i postupno usklađivanje s EU-om; budući da bi se ta nastojanja trebala smatrati prilikom da Turska osnaži svoje institucije i nastavi s procesom demokratizacije i modernizacije,

| D. | budući da se prema ljestvici koju sastavlja organizacija Freedom House za slobodu tiska i medija, Tursku sada svrstava među zemlje bez slobode tiska te je zemlja u kojoj se sloboda interneta samo djelomično primjenjuje; |
| --- | --- |

D.

budući da se prema ljestvici koju sastavlja organizacija Freedom House za slobodu tiska i medija, Tursku sada svrstava među zemlje bez slobode tiska te je zemlja u kojoj se sloboda interneta samo djelomično primjenjuje;

| E. | budući da su Reporteri bez granica 2014. svrstali Tursku među zemlje u kojima su novinari pretrpjeli najviše prijetnji i fizičkih napada; |
| --- | --- |

E.

budući da su Reporteri bez granica 2014. svrstali Tursku među zemlje u kojima su novinari pretrpjeli najviše prijetnji i fizičkih napada;

| F. | budući da EU treba ostati mjerilo za reforme u Turskoj; |
| --- | --- |

F.

budući da EU treba ostati mjerilo za reforme u Turskoj;

| G. | budući da potpuno udovoljavanje kopenhaškim kriterijima i sposobnost integracije u EU, u skladu sa zaključcima sa sjednice Europskog vijeća u prosincu 2006., ostaje osnova za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

G.

budući da potpuno udovoljavanje kopenhaškim kriterijima i sposobnost integracije u EU, u skladu sa zaključcima sa sjednice Europskog vijeća u prosincu 2006., ostaje osnova za pristupanje EU-u;

| H. | budući da je u pristupnom procesu vladavina prava od ključne važnosti, uključujući prije svega diobu vlasti, borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala, slobodu okupljanja i mirnih prosvjeda, slobodu govora i medija, prava žena, slobodu vjeroispovijedi, prava osoba koje pripadaju (nacionalnim) manjinama i rješavanje problema diskriminacije ranjivih skupina poput Roma, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), |
| --- | --- |

H.

budući da je u pristupnom procesu vladavina prava od ključne važnosti, uključujući prije svega diobu vlasti, borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala, slobodu okupljanja i mirnih prosvjeda, slobodu govora i medija, prava žena, slobodu vjeroispovijedi, prava osoba koje pripadaju (nacionalnim) manjinama i rješavanje problema diskriminacije ranjivih skupina poput Roma, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI),

| I. | budući da je Komisija u svojoj komunikaciji naslovljenoj „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.”zaključila da je Turska strateški partner Europske unije na području ekonomije i energetske sigurnosti te da je vanjskopolitička suradnja s Turskom ključna, budući da je u istoj komunikaciji Komisija izrazila zabrinutost zbog zaštite temeljnih prava, neovisnosti pravosuđa, vladavine prava, prava na okupljanje i slobode izražavanja; |
| --- | --- |

I.

budući da je Komisija u svojoj komunikaciji naslovljenoj „Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. – 2015.”zaključila da je Turska strateški partner Europske unije na području ekonomije i energetske sigurnosti te da je vanjskopolitička suradnja s Turskom ključna, budući da je u istoj komunikaciji Komisija izrazila zabrinutost zbog zaštite temeljnih prava, neovisnosti pravosuđa, vladavine prava, prava na okupljanje i slobode izražavanja;

| J. | budući da Turska već devetu godinu zaredom nije provela odredbe koje proizlaze iz Sporazuma o pridruživanju između EZ-a i Turske i njegova Dodatnog protokola; budući da to odbijanje i dalje ima duboki negativan učinak na proces pregovora; |
| --- | --- |

J.

budući da Turska već devetu godinu zaredom nije provela odredbe koje proizlaze iz Sporazuma o pridruživanju između EZ-a i Turske i njegova Dodatnog protokola; budući da to odbijanje i dalje ima duboki negativan učinak na proces pregovora;

| K. | budući da Turska, u cilju povećanja stabilnosti i promicanja dobrosusjedskih odnosa, mora pojačati napore u rješavanju otvorenih bilateralnih pitanja, uključujući neriješene pravne obveze i sporove s neposrednim susjedima oko kopnenih i morskih granica te zračnog prostora, u skladu s odredbama povelje UN-a i s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

K.

budući da Turska, u cilju povećanja stabilnosti i promicanja dobrosusjedskih odnosa, mora pojačati napore u rješavanju otvorenih bilateralnih pitanja, uključujući neriješene pravne obveze i sporove s neposrednim susjedima oko kopnenih i morskih granica te zračnog prostora, u skladu s odredbama povelje UN-a i s međunarodnim pravom;

| L. | budući da turske vlasti nisu pristale na ponovno otvaranje pravoslavnog sjemeništa na otoku Heybeliadi; |
| --- | --- |

L.

budući da turske vlasti nisu pristale na ponovno otvaranje pravoslavnog sjemeništa na otoku Heybeliadi;

Trenutačno stanje u odnosima EU-a i Turske

| 1. | pozdravlja izvješće Komisije o napretku Turske za 2014. i dijeli njezin zaključak da je Turska ključni, strateški partner EU-a te da bi se aktivnim i vjerodostojnim pregovorima stvorio odgovarajući okvir za maksimalno iskorištavanje potencijala odnosa EU-a i Turske; naglašava da bi proces provođenja reformi u kontekstu pregovora s EU-om mogao predstavljati važnu priliku da Turska razvije snažan pluralistički demokratski sustav, s čvrstim institucijama, na korist svih građana Turske i za bliže odnose s EU-om; traži od Komisije da ponovo procijeni način dosadašnjeg odvijanja pregovora te kako se odnosi i suradnja EU-a i Turske mogu poboljšati i pojačati; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja izvješće Komisije o napretku Turske za 2014. i dijeli njezin zaključak da je Turska ključni, strateški partner EU-a te da bi se aktivnim i vjerodostojnim pregovorima stvorio odgovarajući okvir za maksimalno iskorištavanje potencijala odnosa EU-a i Turske; naglašava da bi proces provođenja reformi u kontekstu pregovora s EU-om mogao predstavljati važnu priliku da Turska razvije snažan pluralistički demokratski sustav, s čvrstim institucijama, na korist svih građana Turske i za bliže odnose s EU-om; traži od Komisije da ponovo procijeni način dosadašnjeg odvijanja pregovora te kako se odnosi i suradnja EU-a i Turske mogu poboljšati i pojačati;

| 2. | naglašava da će od djelotvornog i uspješnog odnosa EU-a i Turske, koji se temelji na dijalogu, užoj suradnji, obostranoj predanosti i pregovorima, koristi imati obje strane, s obzirom na njihovu geografsku blizinu, njihove povijesne veze, veliku tursku zajednicu u EU-u te čvrste ekonomske veze i zajedničke strateške interese; poziva Tursku da proces reformi odredi kao prioritet unutarnje politike; smatra da bi EU trebao iskoristiti ovu priliku da postane glavni akter daljnjeg procesa demokratizacije u Turskoj promicanjem univerzalnih vrijednosti i europskih regulatornih standarda kao mjerila za proces provođenja reformi, pružanjem potpore Turskoj u izgradnji čvrstih, demokratskih institucija i učinkovitog zakonodavstva utemeljenog na poštovanju temeljnih sloboda, ljudskih prava i vladavine prava te predstavljanjem i obranom interesa svih dijelova turskog društva; |
| --- | --- |

2.

naglašava da će od djelotvornog i uspješnog odnosa EU-a i Turske, koji se temelji na dijalogu, užoj suradnji, obostranoj predanosti i pregovorima, koristi imati obje strane, s obzirom na njihovu geografsku blizinu, njihove povijesne veze, veliku tursku zajednicu u EU-u te čvrste ekonomske veze i zajedničke strateške interese; poziva Tursku da proces reformi odredi kao prioritet unutarnje politike; smatra da bi EU trebao iskoristiti ovu priliku da postane glavni akter daljnjeg procesa demokratizacije u Turskoj promicanjem univerzalnih vrijednosti i europskih regulatornih standarda kao mjerila za proces provođenja reformi, pružanjem potpore Turskoj u izgradnji čvrstih, demokratskih institucija i učinkovitog zakonodavstva utemeljenog na poštovanju temeljnih sloboda, ljudskih prava i vladavine prava te predstavljanjem i obranom interesa svih dijelova turskog društva;

| 3. | potiče tursku vladu da ubrza pregovore te da se jasno obveže na poštovanje demokratskih vrijednosti i načela, koji su u samoj srži Europske unije; podržava novi sastav Europske komisije u naporima da pojača obveze prema Turskoj na temelju zajedničkih interesa i izazova; pozdravlja otvaranje pregovora o poglavlju 22. (regionalna politika) u studenom 2013.; |
| --- | --- |

3.

potiče tursku vladu da ubrza pregovore te da se jasno obveže na poštovanje demokratskih vrijednosti i načela, koji su u samoj srži Europske unije; podržava novi sastav Europske komisije u naporima da pojača obveze prema Turskoj na temelju zajedničkih interesa i izazova; pozdravlja otvaranje pregovora o poglavlju 22. (regionalna politika) u studenom 2013.;

| 4. | pozdravlja izbor najuključivijeg i najreprezentativnijeg parlamenta u modernoj turskoj povijesti, koji odražava raznolikost te zemlje; pohvaljuje otpornost turske demokracije i demokratski duh njezinih građana, što potvrđuje velik broj glasača koji su izašli na izbore i impresivna uključenost volontera iz civilnog društva na dan izbora; poziva sve političke stranke da rade na uspostavljanju stabilne i uključive vlade u cilju oživljavanja turskog postupka demokratizacije i dijaloga o reformama s EU-om; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja izbor najuključivijeg i najreprezentativnijeg parlamenta u modernoj turskoj povijesti, koji odražava raznolikost te zemlje; pohvaljuje otpornost turske demokracije i demokratski duh njezinih građana, što potvrđuje velik broj glasača koji su izašli na izbore i impresivna uključenost volontera iz civilnog društva na dan izbora; poziva sve političke stranke da rade na uspostavljanju stabilne i uključive vlade u cilju oživljavanja turskog postupka demokratizacije i dijaloga o reformama s EU-om;

| 5. | naglašava važnost ulaganja više napora u neposredne ljudske kontakte kako bi se stvorilo pogodno okružje za suradnju Turske i EU-a; stoga naglašava da bi se u interesu veće povezanosti EU-a i Turske trebao postići opipljiv napredak na području liberalizacije viznog režima utemeljen na ispunjavanju zahtjeva utvrđenih u planu za bezvizni režim s Turskom; naglašava da bi u međuvremenu EU trebao olakšati dobivanje viza za poslovne ljude te da bi se programi studentske i akademske razmjene te mogućnosti pristupa za civilna društva trebali aktivno promicati; vjeruje da bi poboljšane mogućnosti pristupa EU-u osigurale dodatnu potporu za provedbu reformi u Turskoj; |
| --- | --- |

5.

naglašava važnost ulaganja više napora u neposredne ljudske kontakte kako bi se stvorilo pogodno okružje za suradnju Turske i EU-a; stoga naglašava da bi se u interesu veće povezanosti EU-a i Turske trebao postići opipljiv napredak na području liberalizacije viznog režima utemeljen na ispunjavanju zahtjeva utvrđenih u planu za bezvizni režim s Turskom; naglašava da bi u međuvremenu EU trebao olakšati dobivanje viza za poslovne ljude te da bi se programi studentske i akademske razmjene te mogućnosti pristupa za civilna društva trebali aktivno promicati; vjeruje da bi poboljšane mogućnosti pristupa EU-u osigurale dodatnu potporu za provedbu reformi u Turskoj;

Vladavina prava i demokracija

| 6. | prima na znanje da je Turska nastavila s provedbom reformi iz prethodnih godina; pozdravlja u tom smislu promjene pravnog okvira u vezi s političkim strankama i izbornim kampanjama kojim se političkim strankama sada dopušta da vode kampanju i na drugim jezicima osim turskog, ozakonjuje supredsjedništvo stranke i pojednostavljuju pravila o lokalnoj organizaciji političkih stranaka; ponavlja da je važno smanjiti izborni prag od 10 % jer se time stvara mogućnost političke participacije svih sudionika turskog društva; |
| --- | --- |

6.

prima na znanje da je Turska nastavila s provedbom reformi iz prethodnih godina; pozdravlja u tom smislu promjene pravnog okvira u vezi s političkim strankama i izbornim kampanjama kojim se političkim strankama sada dopušta da vode kampanju i na drugim jezicima osim turskog, ozakonjuje supredsjedništvo stranke i pojednostavljuju pravila o lokalnoj organizaciji političkih stranaka; ponavlja da je važno smanjiti izborni prag od 10 % jer se time stvara mogućnost političke participacije svih sudionika turskog društva;

| 7. | naglašava da bi se novim ustavom utemeljenom na odredbama kojima se promiče pluralističko, uključivo i tolerantno društvo potpomoglo provođenje reformi te pružila čvrsta osnova za temeljne slobode i vladavinu prava; pohvaljuje rad ustavnog odbora za mirenje koji je postigao konsenzus o 60 izmjena ustava prije nego što je raspušten; ponavlja poziv da se nastavi reforma ustava te ističe da bi se novi ustav trebao temeljiti na općem konsenzusu postignutom u cijelom političkom spektru i čitavom društvu; potiče Tursku da se u okviru reforme ustava savjetuje s Venecijanskom komisijom; |
| --- | --- |

7.

naglašava da bi se novim ustavom utemeljenom na odredbama kojima se promiče pluralističko, uključivo i tolerantno društvo potpomoglo provođenje reformi te pružila čvrsta osnova za temeljne slobode i vladavinu prava; pohvaljuje rad ustavnog odbora za mirenje koji je postigao konsenzus o 60 izmjena ustava prije nego što je raspušten; ponavlja poziv da se nastavi reforma ustava te ističe da bi se novi ustav trebao temeljiti na općem konsenzusu postignutom u cijelom političkom spektru i čitavom društvu; potiče Tursku da se u okviru reforme ustava savjetuje s Venecijanskom komisijom;

| 8. | pozdravlja novu strategiju koju je izradila turska vlada o donošenju novih zakona u suradnji s Ministarstvom za europska pitanja, u cilju povećanja koordinacijske uloge Ministarstva i poboljšanja usklađenosti zakonodavnih nacrta s europskim normama; u tom pogledu preporučuje, kada je to moguće, detaljno savjetovanje s Venecijanskom komisijom i intenzivniji dijalog s Europskom komisijom o novom zakonodavstvu u pripremi i o provedbi postojećih zakona kako bi se zajamčila usklađenost s pravnom stečevinom EU-a; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novu strategiju koju je izradila turska vlada o donošenju novih zakona u suradnji s Ministarstvom za europska pitanja, u cilju povećanja koordinacijske uloge Ministarstva i poboljšanja usklađenosti zakonodavnih nacrta s europskim normama; u tom pogledu preporučuje, kada je to moguće, detaljno savjetovanje s Venecijanskom komisijom i intenzivniji dijalog s Europskom komisijom o novom zakonodavstvu u pripremi i o provedbi postojećih zakona kako bi se zajamčila usklađenost s pravnom stečevinom EU-a;

| 9. | naglašava važnost odgovarajućeg savjetovanja civilnog društva u zakonodavnom procesu; stoga preporučuje da se u okviru zakonodavnog procesa, procesa donošenja politika i u provedbi novog zakonodavstva razviju strukturirani mehanizmi za savjetovanje s civilnim društvom; pohvaljuje aktivno civilno društvo Turske; ističe da je potrebno hitno provesti dosljedne reforme kako bi se učinkovitije jamčila sloboda udruživanja i izražavanja i da bi se omogućilo organizacijama civilnog društva da djeluju slobodno, bez ograničenja i lakše dolaze do sredstava; |
| --- | --- |

9.

naglašava važnost odgovarajućeg savjetovanja civilnog društva u zakonodavnom procesu; stoga preporučuje da se u okviru zakonodavnog procesa, procesa donošenja politika i u provedbi novog zakonodavstva razviju strukturirani mehanizmi za savjetovanje s civilnim društvom; pohvaljuje aktivno civilno društvo Turske; ističe da je potrebno hitno provesti dosljedne reforme kako bi se učinkovitije jamčila sloboda udruživanja i izražavanja i da bi se omogućilo organizacijama civilnog društva da djeluju slobodno, bez ograničenja i lakše dolaze do sredstava;

| 10. | snažno podupire i potiče napore turske vlade i svih drugih dionika u postizanju sveobuhvatnog i održivog zaključka mirovnog procesa s kurdskom zajednicom na temelju pregovora s Radničkom strankom Kurdistana (PKK), koja se nalazi na popisu terorističkih organizacija Europske unije, i procesa socioekonomske i političke integracije kurdske zajednice; snažno podupire najavu Narodne demokratske stranke (HDP) o izvanrednom kongresu PKK-a radi polaganja oružja i promicanja demokratske politike kao metode; snažno potiče vladu da nastavi davati prednost socijalnim, kulturnim i političkim pravima građana kurdskog podrijetla, da poboljša ta prava te da jednako postupa s građanima kurdskog podrijetla; pozdravlja zakon o čvršćem pravnom temelju za postupak mirenja koji je turski nacionalni parlament donio 11. lipnja 2014. koji obuhvaća mjere za suzbijanje terorizma, osnaženje socijalnog uključivanja, reintegraciju osoba koje napuste stranku PKK i razoružaju se te pripremu javnog mnijenja za povratak bivših boraca; smatra da je uspješno razrješenje kurdskog pitanja od ključne važnosti te da bi pozitivno doprinijelo demokraciji, miru, stabilnosti i zaštiti ljudskih prava u Turskoj; stoga potiče sve političke stranke da podrže taj postupak; poziva Komisiju da pruži tehničku potporu i dodijeli sredstva dostupna u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA), među ostalim, programima socioekonomske integracije i obrazovanja na jugoistoku Turske kako bi se pospješio kurdski postupak mirenja; napominje da bi se pregovorima o poglavlju 22. (regionalna politika) moglo pomoći Turskoj pri definiranju učinkovitog kohezivnog programa za jugoistok; |
| --- | --- |

10.

snažno podupire i potiče napore turske vlade i svih drugih dionika u postizanju sveobuhvatnog i održivog zaključka mirovnog procesa s kurdskom zajednicom na temelju pregovora s Radničkom strankom Kurdistana (PKK), koja se nalazi na popisu terorističkih organizacija Europske unije, i procesa socioekonomske i političke integracije kurdske zajednice; snažno podupire najavu Narodne demokratske stranke (HDP) o izvanrednom kongresu PKK-a radi polaganja oružja i promicanja demokratske politike kao metode; snažno potiče vladu da nastavi davati prednost socijalnim, kulturnim i političkim pravima građana kurdskog podrijetla, da poboljša ta prava te da jednako postupa s građanima kurdskog podrijetla; pozdravlja zakon o čvršćem pravnom temelju za postupak mirenja koji je turski nacionalni parlament donio 11. lipnja 2014. koji obuhvaća mjere za suzbijanje terorizma, osnaženje socijalnog uključivanja, reintegraciju osoba koje napuste stranku PKK i razoružaju se te pripremu javnog mnijenja za povratak bivših boraca; smatra da je uspješno razrješenje kurdskog pitanja od ključne važnosti te da bi pozitivno doprinijelo demokraciji, miru, stabilnosti i zaštiti ljudskih prava u Turskoj; stoga potiče sve političke stranke da podrže taj postupak; poziva Komisiju da pruži tehničku potporu i dodijeli sredstva dostupna u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA), među ostalim, programima socioekonomske integracije i obrazovanja na jugoistoku Turske kako bi se pospješio kurdski postupak mirenja; napominje da bi se pregovorima o poglavlju 22. (regionalna politika) moglo pomoći Turskoj pri definiranju učinkovitog kohezivnog programa za jugoistok;

| 11. | žali zbog odluke turske državne uprave za vodoprivredu da nastavi s radovima na brani Ilisu koji će imati razorne socijalne, ekološke i političke učinke; podsjeća da je ta konkretna regija većinom naseljena Kurdima i da će izgradnja imati ozbiljne posljedice na kurdsko stanovništvo i kulturu; |
| --- | --- |

11.

žali zbog odluke turske državne uprave za vodoprivredu da nastavi s radovima na brani Ilisu koji će imati razorne socijalne, ekološke i političke učinke; podsjeća da je ta konkretna regija većinom naseljena Kurdima i da će izgradnja imati ozbiljne posljedice na kurdsko stanovništvo i kulturu;

| 12. | izražava zabrinutost zbog indeksa percepcije korupcije za 2014. koji je 3. prosinca 2014. objavio Transparency International prema kojemu je u Turskoj uočen znatan porast korupcije tijekom protekle godine te se Turska sada nalazi na 64. mjestu indeksa; duboko žali zbog načina na koji su turska vlada i parlament reagirali na navode korupcije iz 2013., uključujući protiv bivših članova vlade, te žali zbog toga što nisu poduzete daljnje aktivnosti u vezi s vrlo ozbiljnim korupcijskim istragama; izražava zabrinutost zbog kaznenog progona istraživačkih novinara koji su pratili slučajeve korupcije; poziva na provođenje transparentne i neovisne istrage optužbi iz prosinca 2013.; naglašava potrebu za većom političkom voljom da se izradi odgovarajući pravni okvir za borbu protiv korupcije zbog koje ne samo da se narušava demokratski rad institucija i gubi povjerenje građana u demokraciju, već se njome može naštetiti ekonomskom razvoju i povoljnoj investicijskoj klimi; |
| --- | --- |

12.

izražava zabrinutost zbog indeksa percepcije korupcije za 2014. koji je 3. prosinca 2014. objavio Transparency International prema kojemu je u Turskoj uočen znatan porast korupcije tijekom protekle godine te se Turska sada nalazi na 64. mjestu indeksa; duboko žali zbog načina na koji su turska vlada i parlament reagirali na navode korupcije iz 2013., uključujući protiv bivših članova vlade, te žali zbog toga što nisu poduzete daljnje aktivnosti u vezi s vrlo ozbiljnim korupcijskim istragama; izražava zabrinutost zbog kaznenog progona istraživačkih novinara koji su pratili slučajeve korupcije; poziva na provođenje transparentne i neovisne istrage optužbi iz prosinca 2013.; naglašava potrebu za većom političkom voljom da se izradi odgovarajući pravni okvir za borbu protiv korupcije zbog koje ne samo da se narušava demokratski rad institucija i gubi povjerenje građana u demokraciju, već se njome može naštetiti ekonomskom razvoju i povoljnoj investicijskoj klimi;

| 13. | izražava zabrinutost zbog nedavnih izmjena zakona o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću te kasnijih brojnih premještaja i otpuštanja sudaca, javnih tužitelja i uhićenja, premještaja i otpuštanja policajaca, što je izazvalo ozbiljnu i opravdanu zabrinutost za neovisnost, nepristranost i djelotvornost pravosuđa, diobu vlasti i poštovanje načela vladavine prava, koji su i dalje u središtu kopenhaških političkih kriterija; zabrinut je zbog učestalih izmjena ključnog zakonodavstva bez potrebnog savjetovanja s relevantnim dionicima; pozdravlja ukidanje članka 10. antiterorističkog zakona; međutim, zabrinut je zbog opširnih definicija antiterorističkog zakona, zbog čega je područje primjene preširoko te omogućava iznimno opširna tumačenja; podsjeća na potrebu za izmjenom članka 314. kaznenog zakona kako bi se mogle kazneno goniti samo osobe koje su članovi terorističke ili oružane organizacije ili pridonose njihovim aktivnostima; poziva na donošenje strategije za reformu pravosuđa u skladu s europskim standardima u suradnji sa svim relevantnim dionicima; pozdravlja prve korake poduzete radi skraćivanja maksimalnog trajanja istražnog pritvora s deset na pet godina, no snažno ističe da je potrebno dodatno smanjiti to razdoblje kako bi se izbjegla situacija da istražni pritvor de facto postane kazna; ističe važnost osnivanja regionalnih žalbenih sudova i poduzimanja svih odgovarajućih mjera za jamčenje pravičnog sudskog postupka; potiče Tursku da nastavi s reformom pravosudnog sustava kako bi svoj djeci osigurala pravedan i učinkovit pristup pravdi; |
| --- | --- |

13.

izražava zabrinutost zbog nedavnih izmjena zakona o Visokom sudbenom i državnoodvjetničkom vijeću te kasnijih brojnih premještaja i otpuštanja sudaca, javnih tužitelja i uhićenja, premještaja i otpuštanja policajaca, što je izazvalo ozbiljnu i opravdanu zabrinutost za neovisnost, nepristranost i djelotvornost pravosuđa, diobu vlasti i poštovanje načela vladavine prava, koji su i dalje u središtu kopenhaških političkih kriterija; zabrinut je zbog učestalih izmjena ključnog zakonodavstva bez potrebnog savjetovanja s relevantnim dionicima; pozdravlja ukidanje članka 10. antiterorističkog zakona; međutim, zabrinut je zbog opširnih definicija antiterorističkog zakona, zbog čega je područje primjene preširoko te omogućava iznimno opširna tumačenja; podsjeća na potrebu za izmjenom članka 314. kaznenog zakona kako bi se mogle kazneno goniti samo osobe koje su članovi terorističke ili oružane organizacije ili pridonose njihovim aktivnostima; poziva na donošenje strategije za reformu pravosuđa u skladu s europskim standardima u suradnji sa svim relevantnim dionicima; pozdravlja prve korake poduzete radi skraćivanja maksimalnog trajanja istražnog pritvora s deset na pet godina, no snažno ističe da je potrebno dodatno smanjiti to razdoblje kako bi se izbjegla situacija da istražni pritvor de facto postane kazna; ističe važnost osnivanja regionalnih žalbenih sudova i poduzimanja svih odgovarajućih mjera za jamčenje pravičnog sudskog postupka; potiče Tursku da nastavi s reformom pravosudnog sustava kako bi svoj djeci osigurala pravedan i učinkovit pristup pravdi;

| 14. | izražava veliku zabrinutost zbog Zakona 6532 koji je stupio na snagu 26. travnja 2014. i kojim se znatno povećavaju ovlasti Nacionalne obavještajne agencije (MIT), uz narušavanja slobode medija, slobode izražavanja i prava na pristup informacijama od javnog interesa, čime osoblje Agencije dobiva zaštitu od sudskih postupaka, a njime se krše pravila o privatnosti jer Agencija može pribaviti osobne podatke bez sudskog naloga; smatra da te odredbe krše obveze Turske u pogledu međunarodnog humanitarnog prava i njezinih nacionalnih zakona; |
| --- | --- |

14.

izražava veliku zabrinutost zbog Zakona 6532 koji je stupio na snagu 26. travnja 2014. i kojim se znatno povećavaju ovlasti Nacionalne obavještajne agencije (MIT), uz narušavanja slobode medija, slobode izražavanja i prava na pristup informacijama od javnog interesa, čime osoblje Agencije dobiva zaštitu od sudskih postupaka, a njime se krše pravila o privatnosti jer Agencija može pribaviti osobne podatke bez sudskog naloga; smatra da te odredbe krše obveze Turske u pogledu međunarodnog humanitarnog prava i njezinih nacionalnih zakona;

| 15. | pozdravlja niz važnih odluka koje je donio turski ustavni sud u vezi sa zaštitom vladavine prava i temeljnim pravima poput slobode izražavanja, čime se pokazala otpornost ustavnog sustava; uz to konstatira da su presudama ustavnog suda istaknute malverzacije u istragama i kasnijim suđenjima u predmetima Energekon i Slegehammer; pozdravlja činjenicu što ustavni sud i dalje prima pojedinačne zahtjeve; izražava zabrinutost zbog izmjena kaznenog zakona, a posebno zbog upotrebe izraza „opravdana sumnja” koji otvara mogućnosti za proizvoljne napade na oporbu; primjećuje da su te izmjene odobrene bez savjetovanja s Europskom komisijom, kako je dogovoreno tijekom pregovora; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja niz važnih odluka koje je donio turski ustavni sud u vezi sa zaštitom vladavine prava i temeljnim pravima poput slobode izražavanja, čime se pokazala otpornost ustavnog sustava; uz to konstatira da su presudama ustavnog suda istaknute malverzacije u istragama i kasnijim suđenjima u predmetima Energekon i Slegehammer; pozdravlja činjenicu što ustavni sud i dalje prima pojedinačne zahtjeve; izražava zabrinutost zbog izmjena kaznenog zakona, a posebno zbog upotrebe izraza „opravdana sumnja” koji otvara mogućnosti za proizvoljne napade na oporbu; primjećuje da su te izmjene odobrene bez savjetovanja s Europskom komisijom, kako je dogovoreno tijekom pregovora;

| 16. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog izuzetne političke polarizacije u Turskoj; podsjeća da bi pluralizam trebao biti osnova svakog demokratskog režima; potiče, stoga, na promicanje dijaloga u čitavom političkom spektru Turske; naglašava da je u vezi s ključnim dugoročnim procesom reformi, novim ustavom i pregovorima s Kurdima takav dijalog neophodan; poziva vladajuću stranku i oporbu da streme suradnji i da postignu konsenzus te da aktivno uključe civilno društvo u donošenje odluka; |
| --- | --- |

16.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog izuzetne političke polarizacije u Turskoj; podsjeća da bi pluralizam trebao biti osnova svakog demokratskog režima; potiče, stoga, na promicanje dijaloga u čitavom političkom spektru Turske; naglašava da je u vezi s ključnim dugoročnim procesom reformi, novim ustavom i pregovorima s Kurdima takav dijalog neophodan; poziva vladajuću stranku i oporbu da streme suradnji i da postignu konsenzus te da aktivno uključe civilno društvo u donošenje odluka;

Poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda

| 17. | pozdravlja donošenje akcijskog plana za sprječavanje kršenja Europske konvencije o ljudskim pravima u ožujku 2014. kao važan korak prema povezivanju turskog pravnog okvira sa sudskim odlukama Europskog suda za ljudska prava i očekuje od vlade da poduzme daljnje korake kako bi provela njegove preporuke; ističe da tursko članstvo u Vijeću Europe obvezuje državu na održavanje visokih političkih i pravnih standarda i poziva Tursku da u potpunosti surađuje s Vijećem Europe i Venecijanskom komisijom u vezi s reformom pravosuđa; naglašava da napredak u pregovorima ovisi o poštovanju vladavine prava i temeljnih prava; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja donošenje akcijskog plana za sprječavanje kršenja Europske konvencije o ljudskim pravima u ožujku 2014. kao važan korak prema povezivanju turskog pravnog okvira sa sudskim odlukama Europskog suda za ljudska prava i očekuje od vlade da poduzme daljnje korake kako bi provela njegove preporuke; ističe da tursko članstvo u Vijeću Europe obvezuje državu na održavanje visokih političkih i pravnih standarda i poziva Tursku da u potpunosti surađuje s Vijećem Europe i Venecijanskom komisijom u vezi s reformom pravosuđa; naglašava da napredak u pregovorima ovisi o poštovanju vladavine prava i temeljnih prava;

| 18. | sa zabrinutošću primjećuje da je većina istraga o događajima u parku Gezi iz svibnja i lipnja 2013. i optužbama o nerazmjernoj uporabi sile i policijskom nasilju još uvijek u tijeku te da je ostvaren slab napredak u identificiranju navodnih počinitelja; ističe da je nakon brojnih pritužbi na policijske službenike zbog uporabe sile za vrijeme prosvjeda u parku Gezi pravobranitelj objavio izvješće u kojem izjavljuje da je uporaba sile bila nerazmjerna; poziva turske vlasti da nadoknade nastalu štetu svim tim žrtvama koje su bile nenasilni prosvjednici ili koje nisu bile među prosvjednicima, već su se samo slučajno našle na mjestu događaja; poziva na dovršenje učinkovitih i nepristranih istraga o svim slučajevima lošeg postupanja državnih službenika te na to da se odgovorne osobe privedu pravdi; naglašava potrebu za naknadnim donošenjem jasnih pravila o primjeni sile i uloge policije u skladu s međunarodnim standardima; snažno potiče ukidanje ograničenja za mirno okupljanje i ističe da drugi zakoni, poput antiterorističkih zakona, ne bi trebali zakidati građane za pravo mirnog prosvjeda ili izražavanja te da mirno prosvjedovanje ne bi trebalo biti razlog za uhićenje; poziva tursku vladu da se pobrine za odgovarajuću, objektivnu i transparentnu kontrolu ovlasti policijskih tijela; predlaže da turske vlasti uspostave neovisan i učinkovit sustav za ulaganje žalbi na rad policije; izražava duboko žaljenje zbog paketa mjera za unutarnju sigurnost koji je u suprotnosti s načelom sudskog nadzora policijskih aktivnosti te je njegovo područje primjene preširoko; |
| --- | --- |

18.

sa zabrinutošću primjećuje da je većina istraga o događajima u parku Gezi iz svibnja i lipnja 2013. i optužbama o nerazmjernoj uporabi sile i policijskom nasilju još uvijek u tijeku te da je ostvaren slab napredak u identificiranju navodnih počinitelja; ističe da je nakon brojnih pritužbi na policijske službenike zbog uporabe sile za vrijeme prosvjeda u parku Gezi pravobranitelj objavio izvješće u kojem izjavljuje da je uporaba sile bila nerazmjerna; poziva turske vlasti da nadoknade nastalu štetu svim tim žrtvama koje su bile nenasilni prosvjednici ili koje nisu bile među prosvjednicima, već su se samo slučajno našle na mjestu događaja; poziva na dovršenje učinkovitih i nepristranih istraga o svim slučajevima lošeg postupanja državnih službenika te na to da se odgovorne osobe privedu pravdi; naglašava potrebu za naknadnim donošenjem jasnih pravila o primjeni sile i uloge policije u skladu s međunarodnim standardima; snažno potiče ukidanje ograničenja za mirno okupljanje i ističe da drugi zakoni, poput antiterorističkih zakona, ne bi trebali zakidati građane za pravo mirnog prosvjeda ili izražavanja te da mirno prosvjedovanje ne bi trebalo biti razlog za uhićenje; poziva tursku vladu da se pobrine za odgovarajuću, objektivnu i transparentnu kontrolu ovlasti policijskih tijela; predlaže da turske vlasti uspostave neovisan i učinkovit sustav za ulaganje žalbi na rad policije; izražava duboko žaljenje zbog paketa mjera za unutarnju sigurnost koji je u suprotnosti s načelom sudskog nadzora policijskih aktivnosti te je njegovo područje primjene preširoko;

| 19. | ističe potrebu za revizijom zakona o turskoj nacionalnoj instituciji za ljudska prava (NHRI) kako bi ona postala neovisno tijelo s odgovarajućim resursima koje odgovara javnosti i u kojem sudjeluju skupine civilnog društva; prima na znanje preporuke iz izvješća pučkog pravobranitelja uključujući zahtjev za postupnom i primjerenom uporabom policijske sile i to samo u krajnjem slučaju i pod nadzorom; naglašava važnost osnaživanja prava na inicijativu pučkog pravobranitelja, njegovu ovlast provođenja kontrole na licu mjesta i jamstava za odgovarajuće daljnje djelovanje u skladu s odlukama pučkog pravobranitelja; |
| --- | --- |

19.

ističe potrebu za revizijom zakona o turskoj nacionalnoj instituciji za ljudska prava (NHRI) kako bi ona postala neovisno tijelo s odgovarajućim resursima koje odgovara javnosti i u kojem sudjeluju skupine civilnog društva; prima na znanje preporuke iz izvješća pučkog pravobranitelja uključujući zahtjev za postupnom i primjerenom uporabom policijske sile i to samo u krajnjem slučaju i pod nadzorom; naglašava važnost osnaživanja prava na inicijativu pučkog pravobranitelja, njegovu ovlast provođenja kontrole na licu mjesta i jamstava za odgovarajuće daljnje djelovanje u skladu s odlukama pučkog pravobranitelja;

| 20. | pohvaljuje Tursku zbog rastućeg romskog civilnog društva; nada se da će nove romske organizacije dobiti potporu i vrijeme potrebno za ostvarenje bitne uloge u inicijativama suradnje za izradu i provedbu mjera na lokalnoj i nacionalnoj razini; preporučuje da vlada uz postojeće stambene projekte vodi računa i o socijalnim i dugoročnim aspektima kao što su zdravstvena skrb i obrazovanje; pozdravlja opći akcijski plan za suzbijanje diskriminacije koji bi omogućio Romima veći pristup tržištu rada; |
| --- | --- |

20.

pohvaljuje Tursku zbog rastućeg romskog civilnog društva; nada se da će nove romske organizacije dobiti potporu i vrijeme potrebno za ostvarenje bitne uloge u inicijativama suradnje za izradu i provedbu mjera na lokalnoj i nacionalnoj razini; preporučuje da vlada uz postojeće stambene projekte vodi računa i o socijalnim i dugoročnim aspektima kao što su zdravstvena skrb i obrazovanje; pozdravlja opći akcijski plan za suzbijanje diskriminacije koji bi omogućio Romima veći pristup tržištu rada;

| 21. | potiče tursku vladu da jamči slobodu medija kao pitanje prioriteta te da stvori odgovarajući pravni okvir kojim bi se u skladu s međunarodnim standardima jamčio pluralizam; oštro osuđuje nastojanja turske vlade da zabrani pristup društvenim medijima i internetskim stranicama ili ugasi internetske stranice bez sudskog naloga, njezin restriktivni pristup slobodi izražavanja i pritisak koji se vrši na medije i novinare, koji često dovodi do zastrašivanja, otpuštanja ili uhićenja novinara i raširene autocenzure; ističe da su se kršenja slobode izražavanja povećala nakon korupcijskog skandala iz prosinca 2013. godine; smatra da je nužno uspostaviti pravni okvir kako bi se omogućila potpuna transparentnost u pogledu vlasništva medija; ponavlja predanost EU-a slobodi izražavanja u svim njezinim oblicima te poziva Izaslanstvo EU-a za Tursku da nastavi pratiti suđenja novinarima i braniteljima ljudskih prava; |
| --- | --- |

21.

potiče tursku vladu da jamči slobodu medija kao pitanje prioriteta te da stvori odgovarajući pravni okvir kojim bi se u skladu s međunarodnim standardima jamčio pluralizam; oštro osuđuje nastojanja turske vlade da zabrani pristup društvenim medijima i internetskim stranicama ili ugasi internetske stranice bez sudskog naloga, njezin restriktivni pristup slobodi izražavanja i pritisak koji se vrši na medije i novinare, koji često dovodi do zastrašivanja, otpuštanja ili uhićenja novinara i raširene autocenzure; ističe da su se kršenja slobode izražavanja povećala nakon korupcijskog skandala iz prosinca 2013. godine; smatra da je nužno uspostaviti pravni okvir kako bi se omogućila potpuna transparentnost u pogledu vlasništva medija; ponavlja predanost EU-a slobodi izražavanja u svim njezinim oblicima te poziva Izaslanstvo EU-a za Tursku da nastavi pratiti suđenja novinarima i braniteljima ljudskih prava;

| 22. | osuđuje nedavne policijske racije i pritvaranje niza novinara i predstavnika medija 14. prosinca 2014.; podsjeća da su slobodni i pluralistički mediji ključno načelo svake demokracije, kao što su to i pravični sudski postupak i neovisno sudstvo; stoga naglašava potrebu da se u svim slučajevima (i.) dostave opsežne i transparentne informacije o optužbama protiv optuženika, (ii.) optuženicima zajamči potpuni pristup inkriminirajućim dokazima i puno pravo na obranu te (iii.) zajamči ispravno vođenje predmeta kako bi se bez odgode i sa sigurnošću utvrdila istinitost optužbi; poziva turske vlasti da što prije preispitaju i riješe te slučajeve te da se pridržavaju međunarodnih standarda za pravične sudske postupke onda kada ustraju u provođenju sudskih postupaka; |
| --- | --- |

22.

osuđuje nedavne policijske racije i pritvaranje niza novinara i predstavnika medija 14. prosinca 2014.; podsjeća da su slobodni i pluralistički mediji ključno načelo svake demokracije, kao što su to i pravični sudski postupak i neovisno sudstvo; stoga naglašava potrebu da se u svim slučajevima (i.) dostave opsežne i transparentne informacije o optužbama protiv optuženika, (ii.) optuženicima zajamči potpuni pristup inkriminirajućim dokazima i puno pravo na obranu te (iii.) zajamči ispravno vođenje predmeta kako bi se bez odgode i sa sigurnošću utvrdila istinitost optužbi; poziva turske vlasti da što prije preispitaju i riješe te slučajeve te da se pridržavaju međunarodnih standarda za pravične sudske postupke onda kada ustraju u provođenju sudskih postupaka;

| 23. | tvrdi da su nedavni postupci turske vlade protiv slobode medija i različitih mišljenja nespojivi s temeljnim pravima Europske unije i stoga je u sukobu s duhom pregovora o pristupanju; |
| --- | --- |

23.

tvrdi da su nedavni postupci turske vlade protiv slobode medija i različitih mišljenja nespojivi s temeljnim pravima Europske unije i stoga je u sukobu s duhom pregovora o pristupanju;

| 24. | mišljenja je da su Turskoj hitno potrebne reforme u poljima pravosuđa, temeljnih prava i pravde, slobode i sigurnosti u duhu predanosti EU-a vladavini prava i temeljnim vrijednostima; nadalje vjeruje da je ispunjenje službenih uvjeta za otvaranje pregovora poglavlja 23. (pravosuđe i temeljna prava) i 24. (pravda, sloboda i sigurnost) važan korak za promicanje zaista učinkovitih reformi i jamstvo da će se proces reformi u Turskoj oblikovati na temelju europskih vrijednosti i standarda; ponavlja svoj poziv Vijeću da započne s pregovorima o pravosuđu i temeljnim pravima te o pravdi, slobodi i sigurnosti čim se ispune postavljeni kriteriji; poziva Tursku da surađuje što je moguće više u tu svrhu; poziva Komisiju da bez odgode promiče nastavak dijaloga i suradnju s Turskom na poljima obuhvaćenima poglavljima 23. i 24. kako bi se promicalo zajedničko razumijevanje potrebnih reformi; |
| --- | --- |

24.

mišljenja je da su Turskoj hitno potrebne reforme u poljima pravosuđa, temeljnih prava i pravde, slobode i sigurnosti u duhu predanosti EU-a vladavini prava i temeljnim vrijednostima; nadalje vjeruje da je ispunjenje službenih uvjeta za otvaranje pregovora poglavlja 23. (pravosuđe i temeljna prava) i 24. (pravda, sloboda i sigurnost) važan korak za promicanje zaista učinkovitih reformi i jamstvo da će se proces reformi u Turskoj oblikovati na temelju europskih vrijednosti i standarda; ponavlja svoj poziv Vijeću da započne s pregovorima o pravosuđu i temeljnim pravima te o pravdi, slobodi i sigurnosti čim se ispune postavljeni kriteriji; poziva Tursku da surađuje što je moguće više u tu svrhu; poziva Komisiju da bez odgode promiče nastavak dijaloga i suradnju s Turskom na poljima obuhvaćenima poglavljima 23. i 24. kako bi se promicalo zajedničko razumijevanje potrebnih reformi;

| 25. | pozdravlja odluku da se reforme povezane s vladavinom prava i temeljnim pravima, unutarnjim poslovima i civilnim društvom dodatno financiraju u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) II. za razdoblje od 2014. do 2020.; ističe da su promicanje vladavine prava, demokracije i temeljnih sloboda ključna načela pretpristupne pomoći; ponavlja zaključke Vijeća iz prosinca 2014. u kojima se navodi da će se uvesti veća dosljednost između financijske pomoći i sveukupnog napretka postignutog u provedbi pretpristupne strategije, uključujući potpuno poštovanje vladavine prava i temeljnih sloboda; osim toga, poziva Komisiju da pomno prati provedbu instrumenta IPA II u svim državama kandidatkinjama te da dodijeli sredstva dostupna u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) za podupiranje slobode izražavanja, uključujući slobodu medija, medijskog pluralizma, slobode udruživanja i okupljanja, sindikalnih prava i slobode mišljenja; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja odluku da se reforme povezane s vladavinom prava i temeljnim pravima, unutarnjim poslovima i civilnim društvom dodatno financiraju u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) II. za razdoblje od 2014. do 2020.; ističe da su promicanje vladavine prava, demokracije i temeljnih sloboda ključna načela pretpristupne pomoći; ponavlja zaključke Vijeća iz prosinca 2014. u kojima se navodi da će se uvesti veća dosljednost između financijske pomoći i sveukupnog napretka postignutog u provedbi pretpristupne strategije, uključujući potpuno poštovanje vladavine prava i temeljnih sloboda; osim toga, poziva Komisiju da pomno prati provedbu instrumenta IPA II u svim državama kandidatkinjama te da dodijeli sredstva dostupna u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) za podupiranje slobode izražavanja, uključujući slobodu medija, medijskog pluralizma, slobode udruživanja i okupljanja, sindikalnih prava i slobode mišljenja;

| 26. | prima na znanje doprinos Turske stupanju na snagu nove konvencije Vijeća Europe od 1. kolovoza 2014. o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja (Istambulska konvencija); međutim, izražava zabrinutost zbog stalne visoke stope nasilja nad ženama i nedovoljne provedbe odredbi nacionalnog prava kojima bi se spriječilo nasilje nad ženama; poziva turske vlasti da osiguraju dovoljan broj skloništa za zaštitu žena i maloljetnika žrtava nasilja; preporučuje vladi da promiče rodnu jednakost u političkom, ekonomskom, socijalnom, kulturnom ili bilo kojem drugom području; poziva tursku vladu da u suradnji s civilnim društvom i relevantnim poslovnim udrugama olakša žensko poduzetništvo i smanji prepreke na koje žene nailaze u pristupu ekonomskim aktivnostima, te potiče tursku vladu da u tom pogledu postavi ambiciozan cilj povezan s pristupom žena zapošljavanju; ističe da je Turska zauzela 125. mjesto među 142 države u globalnom izvješću Svjetskog ekonomskog foruma o rodnom jazu za 2014. godinu; duboko žali zbog opaski određenih dužnosnika i predstavnika vlade o ulozi žena u turskom društvu i naglašava važnost borbe protiv stereotipa i predrasuda društva protiv žena; |
| --- | --- |

26.

prima na znanje doprinos Turske stupanju na snagu nove konvencije Vijeća Europe od 1. kolovoza 2014. o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja (Istambulska konvencija); međutim, izražava zabrinutost zbog stalne visoke stope nasilja nad ženama i nedovoljne provedbe odredbi nacionalnog prava kojima bi se spriječilo nasilje nad ženama; poziva turske vlasti da osiguraju dovoljan broj skloništa za zaštitu žena i maloljetnika žrtava nasilja; preporučuje vladi da promiče rodnu jednakost u političkom, ekonomskom, socijalnom, kulturnom ili bilo kojem drugom području; poziva tursku vladu da u suradnji s civilnim društvom i relevantnim poslovnim udrugama olakša žensko poduzetništvo i smanji prepreke na koje žene nailaze u pristupu ekonomskim aktivnostima, te potiče tursku vladu da u tom pogledu postavi ambiciozan cilj povezan s pristupom žena zapošljavanju; ističe da je Turska zauzela 125. mjesto među 142 države u globalnom izvješću Svjetskog ekonomskog foruma o rodnom jazu za 2014. godinu; duboko žali zbog opaski određenih dužnosnika i predstavnika vlade o ulozi žena u turskom društvu i naglašava važnost borbe protiv stereotipa i predrasuda društva protiv žena;

| 27. | naglašava važnost nastavka procesa reformi na području slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi omogućavanjem vjerskim zajednicama da steknu pravnu osobnost, uklanjanjem svih ograničenja osposobljavanja, imenovanja, zakonitog boravka i sljedništva svećenstva, i jamčenjem odgovarajuće provedbe svih relevantnih presuda Europskog suda za ljudska prava i preporuka Venecijanske komisije; u tom smislu naglašava potrebu za promicanjem dijaloga sa zajednicom Alevita i priznanje kuća Džemeva kao bogomolja te dopuštanjem ponovnog otvaranja grčkog pravoslavnog sjemeništa Halki i uklanjanjem prepreka za njegovo djelovanje, kao i za javnom uporabom crkvene titule Ekumenskog patrijarha; traži od nadležnih turskih tijela da se posvete svim otvorenim pitanjima povezanima s povratom zemlje koja pripada manastiru Mor Gabriel i drugim zahtjevima za potraživanje zemljišta sirijske crkve; podsjeća na važnost provedbe preporuka Venecijanske komisije o Imbrosu i Tenedosu u vezi sa zaštitom vlasničkih i obrazovnih prava; ističe potrebu da se u skladu s europskim vrijednostima u potpunosti poštuje pravo na različite stilove života, kako sekularne tako i vjerske te da se održi odvojenost države i religije; naglašava važnost zaštite prava manjina; žali zbog toga što je nakon ukidanja prethodnog zakona prije dvije godine nastao pravni vakuum pa nemuslimanske humanitarne organizacije ne mogu imenovati upravna tijela; |
| --- | --- |

27.

naglašava važnost nastavka procesa reformi na području slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi omogućavanjem vjerskim zajednicama da steknu pravnu osobnost, uklanjanjem svih ograničenja osposobljavanja, imenovanja, zakonitog boravka i sljedništva svećenstva, i jamčenjem odgovarajuće provedbe svih relevantnih presuda Europskog suda za ljudska prava i preporuka Venecijanske komisije; u tom smislu naglašava potrebu za promicanjem dijaloga sa zajednicom Alevita i priznanje kuća Džemeva kao bogomolja te dopuštanjem ponovnog otvaranja grčkog pravoslavnog sjemeništa Halki i uklanjanjem prepreka za njegovo djelovanje, kao i za javnom uporabom crkvene titule Ekumenskog patrijarha; traži od nadležnih turskih tijela da se posvete svim otvorenim pitanjima povezanima s povratom zemlje koja pripada manastiru Mor Gabriel i drugim zahtjevima za potraživanje zemljišta sirijske crkve; podsjeća na važnost provedbe preporuka Venecijanske komisije o Imbrosu i Tenedosu u vezi sa zaštitom vlasničkih i obrazovnih prava; ističe potrebu da se u skladu s europskim vrijednostima u potpunosti poštuje pravo na različite stilove života, kako sekularne tako i vjerske te da se održi odvojenost države i religije; naglašava važnost zaštite prava manjina; žali zbog toga što je nakon ukidanja prethodnog zakona prije dvije godine nastao pravni vakuum pa nemuslimanske humanitarne organizacije ne mogu imenovati upravna tijela;

| 28. | naglašava potrebu da se prizna pravo na prigovor savjesti u vezi s obveznim služenjem vojnog roka; |
| --- | --- |

28.

naglašava potrebu da se prizna pravo na prigovor savjesti u vezi s obveznim služenjem vojnog roka;

| 29. | poziva Tursku da poduzme ozbiljne napore kako bi zaštitila prava zajednice LGBTI te je mišljenja da bi se stvaranjem posebnog tijela za borbu protiv diskriminacije, govora mržnje, rasizma, ksenofobije, antisemitizma i netolerancije osnažila individualna prava u Turskoj; poziva Tursku da donese sveobuhvatno zakonodavstvo o nediskriminaciji, uključujući zabranu diskriminacije i govora mržnje na temelju narodnosti, vjere, seksualne orijentacije, roda ili rodnog identiteta te da se zabrana takve diskriminacije uvrsti u novi ustav; zabrinut je zbog čestih napada na transrodne osobe i nedostatne zaštite pripadnika skupine LGBTI od nasilja; duboko žali zbog toga što zločini iz mržnje prema pripadnicima skupine LGBTI često ostanu nekažnjeni ili se kazne prijestupnika smanjuju zbog toga što ga je žrtva „neopravdano provocirala”; ponavlja svoj poziv turskoj vladi da turskim oružanim snagama naloži da ukinu klasifikaciju homoseksualnosti i transseksualnosti kao „psihoseksualnih bolesti”; |
| --- | --- |

29.

poziva Tursku da poduzme ozbiljne napore kako bi zaštitila prava zajednice LGBTI te je mišljenja da bi se stvaranjem posebnog tijela za borbu protiv diskriminacije, govora mržnje, rasizma, ksenofobije, antisemitizma i netolerancije osnažila individualna prava u Turskoj; poziva Tursku da donese sveobuhvatno zakonodavstvo o nediskriminaciji, uključujući zabranu diskriminacije i govora mržnje na temelju narodnosti, vjere, seksualne orijentacije, roda ili rodnog identiteta te da se zabrana takve diskriminacije uvrsti u novi ustav; zabrinut je zbog čestih napada na transrodne osobe i nedostatne zaštite pripadnika skupine LGBTI od nasilja; duboko žali zbog toga što zločini iz mržnje prema pripadnicima skupine LGBTI često ostanu nekažnjeni ili se kazne prijestupnika smanjuju zbog toga što ga je žrtva „neopravdano provocirala”; ponavlja svoj poziv turskoj vladi da turskim oružanim snagama naloži da ukinu klasifikaciju homoseksualnosti i transseksualnosti kao „psihoseksualnih bolesti”;

| 30. | žali zbog gubitka brojnih života nakon rudarskih tragedija u Somi i Ermeneku; pozdravlja tursku ratifikaciju konvencije Međunarodne organizacije rada o sigurnosti i zdravlju rudara i poziva na njezinu brzu provedbu; naglašava važnost rješavanja pitanja zdravlja i sigurnosti na radu u svim sektorima i poziva turske vlasti da praćenje smrtonosnih nesreća na radnom mjestu bude transparentnije; mišljenja je da su sindikalna sloboda, socijalni dijalog i uključivanje socijalnih partnera ključni za razvoj uspješnog i pluralističkog društva te naglašava važnost daljnjeg napretka na području socijalne politike i zapošljavanja temeljenog na primjerenoj i pravovremenoj provedbi konvencija MOR-a; prima na znanje nedostatke u zakonima o pravima radnika i sindikata; naglašava da će se pravo na udruživanje, kolektivno pregovaranje i pravo štrajka za zaposlenike u privatnom sektoru i javne službenike trebati uskladiti s pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim standardima; poziva tursku vladu da osmisli plan za unaprjeđenje zakonodavstva te da ga uskladi sa standardima Međunarodne organizacije rada; naglašava da je važno da Turska ispuni uvjete za otvaranje pregovora o socijalnoj politici i zapošljavanju; poziva Komisiju da Turskoj pruži odgovarajuću tehničku pomoć u području reforme rada i; da promiče europske standarde; |
| --- | --- |

30.

žali zbog gubitka brojnih života nakon rudarskih tragedija u Somi i Ermeneku; pozdravlja tursku ratifikaciju konvencije Međunarodne organizacije rada o sigurnosti i zdravlju rudara i poziva na njezinu brzu provedbu; naglašava važnost rješavanja pitanja zdravlja i sigurnosti na radu u svim sektorima i poziva turske vlasti da praćenje smrtonosnih nesreća na radnom mjestu bude transparentnije; mišljenja je da su sindikalna sloboda, socijalni dijalog i uključivanje socijalnih partnera ključni za razvoj uspješnog i pluralističkog društva te naglašava važnost daljnjeg napretka na području socijalne politike i zapošljavanja temeljenog na primjerenoj i pravovremenoj provedbi konvencija MOR-a; prima na znanje nedostatke u zakonima o pravima radnika i sindikata; naglašava da će se pravo na udruživanje, kolektivno pregovaranje i pravo štrajka za zaposlenike u privatnom sektoru i javne službenike trebati uskladiti s pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim standardima; poziva tursku vladu da osmisli plan za unaprjeđenje zakonodavstva te da ga uskladi sa standardima Međunarodne organizacije rada; naglašava da je važno da Turska ispuni uvjete za otvaranje pregovora o socijalnoj politici i zapošljavanju; poziva Komisiju da Turskoj pruži odgovarajuću tehničku pomoć u području reforme rada i; da promiče europske standarde;

| 31. | poziva Tursku da zakonom regulira uvjete rada zaposlenih s nepunim radnim vremenom koji su, na primjer, trenutačno izloženi neprimjerenim uvjetima na radnom mjestu, nedostatku sigurnosti radnog mjesta i problemima u vezi s pristupanjem sindikatima; napominje da su rudarstvo i građevinarstvo najopasnije industrijske grane u Turskoj te traži transparentne istrage smrtonosnih nesreća na radnom mjestu; |
| --- | --- |

31.

poziva Tursku da zakonom regulira uvjete rada zaposlenih s nepunim radnim vremenom koji su, na primjer, trenutačno izloženi neprimjerenim uvjetima na radnom mjestu, nedostatku sigurnosti radnog mjesta i problemima u vezi s pristupanjem sindikatima; napominje da su rudarstvo i građevinarstvo najopasnije industrijske grane u Turskoj te traži transparentne istrage smrtonosnih nesreća na radnom mjestu;

| 32. | poziva tursku vladu da obustavi svoje planove za izgradnju nuklearne elektrane Akkuyu; ističe da se predviđena lokacija nalazi u području s čestim potresima te time predstavlja veliku prijetnju ne samo Turskoj, već i cijelom Sredozemlju; u skladu s tim traži od turske vlade da pristupi konvenciji Espoo kojom se strane obvezuju na međusobno obavješćivanje i savjetovanje kada razmatraju velike projekte koji bi vrlo lako mogli imati znatan negativan učinak na okoliš i preko granica matične države; u tu svrhu poziva tursku vladu da vlade susjednih zemalja, kao što su Grčka i Cipar, uključi u razvoj plana za postrojenje Akkuyu, ili da se s njima barem savjetuje; |
| --- | --- |

32.

poziva tursku vladu da obustavi svoje planove za izgradnju nuklearne elektrane Akkuyu; ističe da se predviđena lokacija nalazi u području s čestim potresima te time predstavlja veliku prijetnju ne samo Turskoj, već i cijelom Sredozemlju; u skladu s tim traži od turske vlade da pristupi konvenciji Espoo kojom se strane obvezuju na međusobno obavješćivanje i savjetovanje kada razmatraju velike projekte koji bi vrlo lako mogli imati znatan negativan učinak na okoliš i preko granica matične države; u tu svrhu poziva tursku vladu da vlade susjednih zemalja, kao što su Grčka i Cipar, uključi u razvoj plana za postrojenje Akkuyu, ili da se s njima barem savjetuje;

Uzajamni interesi i zajednički izazovi

| 33. | naglašava važne prednosti carinske unije između EU-a i Turske; podsjeća da se od početka carinske unije 1996. vrijednost bilateralne trgovine između Turske i EU-a više nego učetverostručila s usporednim znatnim rastom stranih izravnih ulaganja iz EU-a u Tursku i snažnijom integracijom između turskih i europskih poduzeća na obostranu korist; u tom smislu naglašava da je svako povećanje pozitivnog učinka carinske unije usko povezano s pridržavanjem pravila i odredbi carinske unije te je stoga izuzetno zabrinut zbog sve većih poteškoća s kojima se susreću europska poduzeća pri trgovanju s Turskom; ističe nedavnu ocjenu carinske unije koju je dala Svjetska banka u kojoj se naglašava potreba za uvođenjem niza reformi kako bi se i u budućnosti održalo povoljno okruženje za blisku ekonomsku suradnju; posebno ističe potrebu za (i.) proširenjem carinske unije na poljoprivredne proizvode, usluge i javnu nabavu, (ii.) stvaranjem povoljnih uvjeta za daljnji trgovinski rast, uključujući pojednostavljenje viznog režima za poslovne putnike i (iii.) savjetovanjem EU-a i Turske o učinku koji sporazumi o slobodnoj trgovini koje EU potpisuje s trećim zemljama imaju na Tursku; |
| --- | --- |

33.

naglašava važne prednosti carinske unije između EU-a i Turske; podsjeća da se od početka carinske unije 1996. vrijednost bilateralne trgovine između Turske i EU-a više nego učetverostručila s usporednim znatnim rastom stranih izravnih ulaganja iz EU-a u Tursku i snažnijom integracijom između turskih i europskih poduzeća na obostranu korist; u tom smislu naglašava da je svako povećanje pozitivnog učinka carinske unije usko povezano s pridržavanjem pravila i odredbi carinske unije te je stoga izuzetno zabrinut zbog sve većih poteškoća s kojima se susreću europska poduzeća pri trgovanju s Turskom; ističe nedavnu ocjenu carinske unije koju je dala Svjetska banka u kojoj se naglašava potreba za uvođenjem niza reformi kako bi se i u budućnosti održalo povoljno okruženje za blisku ekonomsku suradnju; posebno ističe potrebu za (i.) proširenjem carinske unije na poljoprivredne proizvode, usluge i javnu nabavu, (ii.) stvaranjem povoljnih uvjeta za daljnji trgovinski rast, uključujući pojednostavljenje viznog režima za poslovne putnike i (iii.) savjetovanjem EU-a i Turske o učinku koji sporazumi o slobodnoj trgovini koje EU potpisuje s trećim zemljama imaju na Tursku;

| 34. | mišljenja je da bi se politički dijalog između Turske i EU-a trebao dopuniti redovnim, strukturiranim ekonomskim dijalogom na visokoj razini o pitanjima od zajedničkog interesa, uključujući trgovinske odnose s trećim zemljama; u tom smislu naglašava interakciju između ispravnog funkcioniranja vladavine prava i ekonomskog razvoja; vjeruje da su važni razvoj i osnaživanje turskog ekonomskog, institucionalnog i pravnog okvira na polju ekonomske i monetarne politike, s posebnim naglaskom na neovisnost središnje banke; te vjeruje da bi to moglo doprinijeti usklađivanju Turske s pravnom stečevinom; napominje da bi se ekonomska suradnja uvelike unaprijedila kada bi se Turska u dostatnoj mjeri uskladila sa standardima EU-a u području javne nabave, tržišnog natjecanja te zapošljavanja i socijalne politike; |
| --- | --- |

34.

mišljenja je da bi se politički dijalog između Turske i EU-a trebao dopuniti redovnim, strukturiranim ekonomskim dijalogom na visokoj razini o pitanjima od zajedničkog interesa, uključujući trgovinske odnose s trećim zemljama; u tom smislu naglašava interakciju između ispravnog funkcioniranja vladavine prava i ekonomskog razvoja; vjeruje da su važni razvoj i osnaživanje turskog ekonomskog, institucionalnog i pravnog okvira na polju ekonomske i monetarne politike, s posebnim naglaskom na neovisnost središnje banke; te vjeruje da bi to moglo doprinijeti usklađivanju Turske s pravnom stečevinom; napominje da bi se ekonomska suradnja uvelike unaprijedila kada bi se Turska u dostatnoj mjeri uskladila sa standardima EU-a u području javne nabave, tržišnog natjecanja te zapošljavanja i socijalne politike;

| 35. | ponovno potvrđuje potporu sporazumu o ponovnom prihvatu s EU-om koji je stupio na snagu 1. listopada 2014.; podržava Komisiju u daljnjem praćenju turskog napretka u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima; pozdravlja učinkovite napore poduzete kako bi se ispunili kriteriji utvrđeni planom za liberalizaciju viznog režima; podsjeća da je dijalog o liberalizaciji viznog režima postupak koji se temelji na rezultatima i da bi Turska trebala ispuniti sve kriterije utvrđene planom za liberalizaciju viznog režima, uključujući posebno potpunu i učinkovitu primjenu svih odredbama sporazuma o ponovnom prihvatu; ponavlja obvezu Turske da u potpunosti i učinkovito provede sporazum o ponovnom prihvatu i liberalizaciju viznog režima prema svim državama članicama, uključujući nediskriminirajući pristup turskom teritoriju bez viza za građane svih država članica EU-a; poziva Tursku da potpuno i učinkovito primjenjuje postojeće bilateralne sporazume o ponovnom prihvatu; podsjeća da je Turska jedna od ključnih tranzitnih zemalja za nezakonitu migraciju u EU-u i poziva u tom smislu na poboljšanje prekogranične suradnje Turske sa susjednim državama članicama EU-a; pozdravlja stupanje na snagu Zakona o strancima i međunarodnoj zaštiti te uspostavu Opće uprave za upravljanje migracijama u travnju 2014. kao važnih koraka prema usklađivanju sa standardima EU-a o međunarodnoj zaštiti zakonitih i nezakonitih migranata; primjećuje da je potrebno povećati suradnju Turske i svih država članica EU-a kojom se osobito nastoji osnažiti upravljanje zajedničkim granicama sa svim državama članicama EU-a. naglašava potrebu za dodatnim povećanjem granične sigurnosti u Turskoj kako bi se spriječila nezakonita migracija u države EU-a; |
| --- | --- |

35.

ponovno potvrđuje potporu sporazumu o ponovnom prihvatu s EU-om koji je stupio na snagu 1. listopada 2014.; podržava Komisiju u daljnjem praćenju turskog napretka u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima; pozdravlja učinkovite napore poduzete kako bi se ispunili kriteriji utvrđeni planom za liberalizaciju viznog režima; podsjeća da je dijalog o liberalizaciji viznog režima postupak koji se temelji na rezultatima i da bi Turska trebala ispuniti sve kriterije utvrđene planom za liberalizaciju viznog režima, uključujući posebno potpunu i učinkovitu primjenu svih odredbama sporazuma o ponovnom prihvatu; ponavlja obvezu Turske da u potpunosti i učinkovito provede sporazum o ponovnom prihvatu i liberalizaciju viznog režima prema svim državama članicama, uključujući nediskriminirajući pristup turskom teritoriju bez viza za građane svih država članica EU-a; poziva Tursku da potpuno i učinkovito primjenjuje postojeće bilateralne sporazume o ponovnom prihvatu; podsjeća da je Turska jedna od ključnih tranzitnih zemalja za nezakonitu migraciju u EU-u i poziva u tom smislu na poboljšanje prekogranične suradnje Turske sa susjednim državama članicama EU-a; pozdravlja stupanje na snagu Zakona o strancima i međunarodnoj zaštiti te uspostavu Opće uprave za upravljanje migracijama u travnju 2014. kao važnih koraka prema usklađivanju sa standardima EU-a o međunarodnoj zaštiti zakonitih i nezakonitih migranata; primjećuje da je potrebno povećati suradnju Turske i svih država članica EU-a kojom se osobito nastoji osnažiti upravljanje zajedničkim granicama sa svim državama članicama EU-a. naglašava potrebu za dodatnim povećanjem granične sigurnosti u Turskoj kako bi se spriječila nezakonita migracija u države EU-a;

| 36. | podsjeća na stratešku važnost Turske za energetsku sigurnost EU-a te smatra da je Turska važan partner u energetskom sektoru; ističe tri projekta za južni plinski koridor odobrena krajem 2013. kojima će se unaprijediti opskrba plinom za Tursku i pristup EU-u kao glavnom tržištu energenata; mišljenja je da bi, u svjetlu sve konkurentnijih energetskih tržišta i potrebe za diversifikacijom izvora energije i dobavnih pravaca, Turska s velikim potencijalom u obnovljivim izvorima energije mogla znatno doprinijeti sigurnosti energije EU-a i njegovim ambicijama o diversifikaciji energije u skladu s međunarodnim pravom; zabrinut je zbog bliske energetske suradnje Turske i Rusije te stoga vjeruje da bi EU trebao ubrzati pregovore o energetici; |
| --- | --- |

36.

podsjeća na stratešku važnost Turske za energetsku sigurnost EU-a te smatra da je Turska važan partner u energetskom sektoru; ističe tri projekta za južni plinski koridor odobrena krajem 2013. kojima će se unaprijediti opskrba plinom za Tursku i pristup EU-u kao glavnom tržištu energenata; mišljenja je da bi, u svjetlu sve konkurentnijih energetskih tržišta i potrebe za diversifikacijom izvora energije i dobavnih pravaca, Turska s velikim potencijalom u obnovljivim izvorima energije mogla znatno doprinijeti sigurnosti energije EU-a i njegovim ambicijama o diversifikaciji energije u skladu s međunarodnim pravom; zabrinut je zbog bliske energetske suradnje Turske i Rusije te stoga vjeruje da bi EU trebao ubrzati pregovore o energetici;

| 37. | podsjeća na strateški položaj Turske kao partnera EU-a i članice NATO-a te na njezinu presudnu geopolitičku važnost koja iz toga proizlazi i njezinu važnost u sveobuhvatnoj strategiji kojom se želi riješiti pitanje sigurnosti i stabilnosti njezinih istočnih i južnih susjeda, posebno Sirije i Iraka; ističe činjenicu da je zbog teške situacije u regiji i napada izvršenih na europskom tlu nužno poboljšati dijalog i suradnju s EU-om o pitanjima vanjske politike u okviru političkog dijaloga EU-a i Turske; poziva Tursku da zauzme aktivnu ulogu u međunarodnom savezu koji se bori protiv terorističkih skupina kao što je ISIL te da iskoristi sva sredstva koja su joj na raspolaganju u tu svrhu; poziva Tursku da pojača mjere kako bi spriječila da strani borci, novac ili oprema dopru do ISIL-a i drugih ekstremističkih skupina preko njezina teritorija; naglašava potrebu da se nastavi i ojača redovni dijalog između EU-a i Turske o borbi protiv terorizma te da se poduzmu konkretne mjera i radnje kao dio zajedničkih nastojanja za borbu protiv svih oblika terorizma; poziva Tursku da zajamči djelotvornu kontrolu granica uz istovremeno pružanje potrebne potpore preko humanitarne pomoći izbjeglicama koje dolaze iz Sirije i jamčila sigurnost žrtava sirijskoga građanskog rata; naglašava važnost češćeg dijaloga na visokoj razini i konzultacija između EU-a i Turske o pitanjima vanjske i sigurnosne politike kako bi se zajamčila usklađenost naših politika i to da Turska sve više usklađuje svoju vanjsku politiku s vanjskom politikom EU-a; |
| --- | --- |

37.

podsjeća na strateški položaj Turske kao partnera EU-a i članice NATO-a te na njezinu presudnu geopolitičku važnost koja iz toga proizlazi i njezinu važnost u sveobuhvatnoj strategiji kojom se želi riješiti pitanje sigurnosti i stabilnosti njezinih istočnih i južnih susjeda, posebno Sirije i Iraka; ističe činjenicu da je zbog teške situacije u regiji i napada izvršenih na europskom tlu nužno poboljšati dijalog i suradnju s EU-om o pitanjima vanjske politike u okviru političkog dijaloga EU-a i Turske; poziva Tursku da zauzme aktivnu ulogu u međunarodnom savezu koji se bori protiv terorističkih skupina kao što je ISIL te da iskoristi sva sredstva koja su joj na raspolaganju u tu svrhu; poziva Tursku da pojača mjere kako bi spriječila da strani borci, novac ili oprema dopru do ISIL-a i drugih ekstremističkih skupina preko njezina teritorija; naglašava potrebu da se nastavi i ojača redovni dijalog između EU-a i Turske o borbi protiv terorizma te da se poduzmu konkretne mjera i radnje kao dio zajedničkih nastojanja za borbu protiv svih oblika terorizma; poziva Tursku da zajamči djelotvornu kontrolu granica uz istovremeno pružanje potrebne potpore preko humanitarne pomoći izbjeglicama koje dolaze iz Sirije i jamčila sigurnost žrtava sirijskoga građanskog rata; naglašava važnost češćeg dijaloga na visokoj razini i konzultacija između EU-a i Turske o pitanjima vanjske i sigurnosne politike kako bi se zajamčila usklađenost naših politika i to da Turska sve više usklađuje svoju vanjsku politiku s vanjskom politikom EU-a;

| 38. | smatra da bi se turskog ministra vanjskih poslova trebalo pozvati da sudjeluje na sastancima Vijeća za vanjske poslove kad god je to relevantno; mišljenja je da je potreban okvir za strukturirani dijalog, suradnju i koordinaciju o pitanjima vanjske, sigurnosne i obrambene politike; |
| --- | --- |

38.

smatra da bi se turskog ministra vanjskih poslova trebalo pozvati da sudjeluje na sastancima Vijeća za vanjske poslove kad god je to relevantno; mišljenja je da je potreban okvir za strukturirani dijalog, suradnju i koordinaciju o pitanjima vanjske, sigurnosne i obrambene politike;

| 39. | žali što Velika narodna skupština Turske još nije povukla prijetnju povoda ratu koju je uputila Grčkoj usprkos dobrom dijalogu i suradnji između Grčke i Turske; |
| --- | --- |

39.

žali što Velika narodna skupština Turske još nije povukla prijetnju povoda ratu koju je uputila Grčkoj usprkos dobrom dijalogu i suradnji između Grčke i Turske;

| 40. | pohvaljuje Tursku zbog trajne pomoći koju pruža otprilike 1,6 milijuna izbjeglica iz Iraka i Sirije i zbog zadržavanja politike otvorenih granica u humanitarne svrhe; pozdravlja direktivu o privremenoj zaštiti donesenu u listopadu 2014. kojom se izbjeglicama dodjeljuje pravni status te im se omogućuje dobivanje osobne iskaznice i pristup tržištu rada; poziva EU da nastavi s financijskom potporom za humanitarnu pomoć namijenjenu sirijskim i iračkim izbjeglicama u Turskoj; ističe da su izbjeglički kampovi dostigli maksimalnu popunjenost te da se izbjeglice zbog traženja smještaja nalaze pod velikim pritiskom uslijed čega su opterećeni i njihovi resursi; mišljenja je da bi EU trebao turskoj vladi pružiti aktivnu potporu pri definiranju dugoročnih programa za pomoć izbjeglicama i promicanje pristupa obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i (legalnom) zaposlenju; poziva Komisiju da poveća sredstva dostupna u okviru IPA-II i Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru kako bi se lokalnim zajednicama pogođenima velikim dotokom izbjeglica pružila odgovarajuća pomoć; također poziva države članice da pruže (privremena) mjesta za preseljenje najranjivijim izbjeglicama u duhu istinskog dijeljenja odgovornosti; |
| --- | --- |

40.

pohvaljuje Tursku zbog trajne pomoći koju pruža otprilike 1,6 milijuna izbjeglica iz Iraka i Sirije i zbog zadržavanja politike otvorenih granica u humanitarne svrhe; pozdravlja direktivu o privremenoj zaštiti donesenu u listopadu 2014. kojom se izbjeglicama dodjeljuje pravni status te im se omogućuje dobivanje osobne iskaznice i pristup tržištu rada; poziva EU da nastavi s financijskom potporom za humanitarnu pomoć namijenjenu sirijskim i iračkim izbjeglicama u Turskoj; ističe da su izbjeglički kampovi dostigli maksimalnu popunjenost te da se izbjeglice zbog traženja smještaja nalaze pod velikim pritiskom uslijed čega su opterećeni i njihovi resursi; mišljenja je da bi EU trebao turskoj vladi pružiti aktivnu potporu pri definiranju dugoročnih programa za pomoć izbjeglicama i promicanje pristupa obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i (legalnom) zaposlenju; poziva Komisiju da poveća sredstva dostupna u okviru IPA-II i Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru kako bi se lokalnim zajednicama pogođenima velikim dotokom izbjeglica pružila odgovarajuća pomoć; također poziva države članice da pruže (privremena) mjesta za preseljenje najranjivijim izbjeglicama u duhu istinskog dijeljenja odgovornosti;

| 41. | poziva Tursku da uz tehničku i financijsku potporu svojih partnera učini obrazovanje dostupnim sve većem broju sirijske djece koja žive u Turskoj; |
| --- | --- |

41.

poziva Tursku da uz tehničku i financijsku potporu svojih partnera učini obrazovanje dostupnim sve većem broju sirijske djece koja žive u Turskoj;

Izgradnja dobrosusjedskih odnosa

| 42. | potiče tursku vladu da prekine opetovane povrede grčkoga zračnog prostora i teritorijalnih voda, kao i letove turskih vojnih letjelica iznad grčkih otoka; |
| --- | --- |

42.

potiče tursku vladu da prekine opetovane povrede grčkoga zračnog prostora i teritorijalnih voda, kao i letove turskih vojnih letjelica iznad grčkih otoka;

| 43. | poziva tursku vladu da bez odgode potpiše i ratificira konvenciju UN-a o pravu mora (UNCLOS), koju je ratificirao EU i 28 država članica, i naglašava zakonsko pravo Republike Cipra da sklopi bilateralne sporazume u vezi sa svojim isključivim gospodarskim pojasom; poziva Tursku da poštuje suverena prava svih država članica, uključujući i prava u vezi s istraživanjem i iskorištavanjem prirodnih resursa ako je to u skladu s pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim pravom; poziva Tursku da se suzdrži od bilo kakvih radnji koje bi mogle naštetiti dobrosusjedskim odnosima i atmosferi koja pridonosi mirnom rješavanju bilateralnih sporova; |
| --- | --- |

43.

poziva tursku vladu da bez odgode potpiše i ratificira konvenciju UN-a o pravu mora (UNCLOS), koju je ratificirao EU i 28 država članica, i naglašava zakonsko pravo Republike Cipra da sklopi bilateralne sporazume u vezi sa svojim isključivim gospodarskim pojasom; poziva Tursku da poštuje suverena prava svih država članica, uključujući i prava u vezi s istraživanjem i iskorištavanjem prirodnih resursa ako je to u skladu s pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim pravom; poziva Tursku da se suzdrži od bilo kakvih radnji koje bi mogle naštetiti dobrosusjedskim odnosima i atmosferi koja pridonosi mirnom rješavanju bilateralnih sporova;

| 44. | žali zbog odbijanja Turske da ispuni svoju obavezu pune, nediskriminirajuće primjene Dodatnog protokola Sporazumu o pridruživanju između EZ-a i Turske prema svim državama članicama; podsjeća da to odbijanje i dalje ima duboki učinak na proces pregovora; |
| --- | --- |

44.

žali zbog odbijanja Turske da ispuni svoju obavezu pune, nediskriminirajuće primjene Dodatnog protokola Sporazumu o pridruživanju između EZ-a i Turske prema svim državama članicama; podsjeća da to odbijanje i dalje ima duboki učinak na proces pregovora;

| 45. | ponavlja snažnu potporu ponovnom ujedinjenju Cipra na temelju pravednog, sveobuhvatnog i održivog rješenja za obje zajednice pod pokroviteljstvom glavnog tajnika UN-a i u skladu s mjerodavnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a te vrijednostima i načelima na kojima se EU temelji, za federaciju dviju zona i dviju zajednica s jedinstvenim suverenitetom, jedinstvenom pravnom osobnosti i jedinstvenim državljanstvom, uz političku jednakost obiju zajednica i jednake mogućnosti za sve građane; pozdravlja izjave posebnog izaslanika UN-a Espena Bartha Eidea da će vođe obiju zajednica što prije nastaviti pregovore pod pokroviteljstvom glavnog tajnika UN-a i daje snažnu potporu naporima koje je poduzeo posebni savjetnik UN-a za Cipar kako bi se stvorili uvjeti za nastavak pregovora; izražava nadu da će se porukom nedavno izabranog turskog ciparskog vođe o ponovnom ujedinjenju i pomirenju stvoriti nova mogućnost u procesu pregovora; poziva Tursku i sve uključene stranke da aktivno podupru pregovore o ponovnom ujedinjenju te da poduzmu mjere potrebne za normalizaciju odnosa s Ciprom; poziva Tursku da počne povlačiti svoje snage s Cipra i da prepusti odsječeni dio Famaguste UN-u u skladu s Rezolucijom 550 (1984.) Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda; usporedno s time poziva Republiku Cipar da otvori luku Famagusta pod carinskim nadzorom EU-a u cilju promicanja pozitivne klime pogodne za uspješno rješenje pregovora o ponovnom ujedinjenju koji su u tijeku, te da dopusti turskoj zajednici na Cipru da trguje s EU-om na zakonit način prihvatljiv svima; |
| --- | --- |

45.

ponavlja snažnu potporu ponovnom ujedinjenju Cipra na temelju pravednog, sveobuhvatnog i održivog rješenja za obje zajednice pod pokroviteljstvom glavnog tajnika UN-a i u skladu s mjerodavnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a te vrijednostima i načelima na kojima se EU temelji, za federaciju dviju zona i dviju zajednica s jedinstvenim suverenitetom, jedinstvenom pravnom osobnosti i jedinstvenim državljanstvom, uz političku jednakost obiju zajednica i jednake mogućnosti za sve građane; pozdravlja izjave posebnog izaslanika UN-a Espena Bartha Eidea da će vođe obiju zajednica što prije nastaviti pregovore pod pokroviteljstvom glavnog tajnika UN-a i daje snažnu potporu naporima koje je poduzeo posebni savjetnik UN-a za Cipar kako bi se stvorili uvjeti za nastavak pregovora; izražava nadu da će se porukom nedavno izabranog turskog ciparskog vođe o ponovnom ujedinjenju i pomirenju stvoriti nova mogućnost u procesu pregovora; poziva Tursku i sve uključene stranke da aktivno podupru pregovore o ponovnom ujedinjenju te da poduzmu mjere potrebne za normalizaciju odnosa s Ciprom; poziva Tursku da počne povlačiti svoje snage s Cipra i da prepusti odsječeni dio Famaguste UN-u u skladu s Rezolucijom 550 (1984.) Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda; usporedno s time poziva Republiku Cipar da otvori luku Famagusta pod carinskim nadzorom EU-a u cilju promicanja pozitivne klime pogodne za uspješno rješenje pregovora o ponovnom ujedinjenju koji su u tijeku, te da dopusti turskoj zajednici na Cipru da trguje s EU-om na zakonit način prihvatljiv svima;

| 46. | ističe relevantne odluke Europskog suda za ljudska prava i poziva tursku vladu da smjesta prestane s kršenjem ljudskih prava ciparskih građana te da ih prestane lišavati mogućnosti da uživaju i ostvaruju svoja vlasnička, vjerska i druga ljudska prava koja proizlaze iz ustavnog poretka Republike Cipra i iz pravne stečevine EU-a, kao i iz temeljnih načela i vrijednosti EU-a; |
| --- | --- |

46.

ističe relevantne odluke Europskog suda za ljudska prava i poziva tursku vladu da smjesta prestane s kršenjem ljudskih prava ciparskih građana te da ih prestane lišavati mogućnosti da uživaju i ostvaruju svoja vlasnička, vjerska i druga ljudska prava koja proizlaze iz ustavnog poretka Republike Cipra i iz pravne stečevine EU-a, kao i iz temeljnih načela i vrijednosti EU-a;

| 47. | žali zbog turske politike naseljavanja i poziva Tursku da se suzdrži od daljnjeg naseljavanja turskih građana u okupiranim područjima Cipra, što je u suprotnosti sa Ženevskom konvencijom i s načelima međunarodnoga prava; snažno potiče Tursku da obustavi sve djelovanje kojim se izmjenjuje demografska ravnoteža na tom otoku, a čime se onemogućuje buduće rješenje problema; |
| --- | --- |

47.

žali zbog turske politike naseljavanja i poziva Tursku da se suzdrži od daljnjeg naseljavanja turskih građana u okupiranim područjima Cipra, što je u suprotnosti sa Ženevskom konvencijom i s načelima međunarodnoga prava; snažno potiče Tursku da obustavi sve djelovanje kojim se izmjenjuje demografska ravnoteža na tom otoku, a čime se onemogućuje buduće rješenje problema;

| 48. | poziva Tursku da Odboru za nestale osobe omogući cjelovit pristup svim relevantnim arhivama i vojnim zonama za ekshumaciju u sjevernom dijelu Cipra i da pruži sve relevantne informacije koje će dovesti do otkrivanja premještenih posmrtnih ostataka; poziva na osobito poštovanje rada Odbora za nestale osobe; |
| --- | --- |

48.

poziva Tursku da Odboru za nestale osobe omogući cjelovit pristup svim relevantnim arhivama i vojnim zonama za ekshumaciju u sjevernom dijelu Cipra i da pruži sve relevantne informacije koje će dovesti do otkrivanja premještenih posmrtnih ostataka; poziva na osobito poštovanje rada Odbora za nestale osobe;

| 49. | potiče Tursku i Armeniju da započnu s normalizacijom odnosa ratifikacijom protokola o uspostavi diplomatskih odnosa bez postavljanja preduvjeta, otvaranjem granice i aktivnim poboljšanjem odnosa, posebno u smislu prekogranične suradnje i gospodarske integracije; pozdravlja dijalog Turske i Armenije koji je u tijeku; |
| --- | --- |

49.

potiče Tursku i Armeniju da započnu s normalizacijom odnosa ratifikacijom protokola o uspostavi diplomatskih odnosa bez postavljanja preduvjeta, otvaranjem granice i aktivnim poboljšanjem odnosa, posebno u smislu prekogranične suradnje i gospodarske integracije; pozdravlja dijalog Turske i Armenije koji je u tijeku;

o

o o

| 50. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Vijeća Europe, predsjedniku Europskog suda za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Turske. |
| --- | --- |

50.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Vijeća Europe, predsjedniku Europskog suda za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Turske.

---

(1)  SL C 341 E, 16.12.2010., str. 59.

(2)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 98.

(3)  SL C 257 E, 6.9.2013., str. 38.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0184.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0277.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0235.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0052.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0014.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0094.

(10)  SL L 51, 26.2.2008., str. 4.

---

Četvrtak, 11. lipnja 2015.

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/61 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/61

---

P8_TA(2015)0229

Sirija: stanje u Palmiri i slučaj Mazena Darviša

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o Siriji: situacija u Palmiri i slučaj Mazena Darviša (2015/2732(RSP))

(2016/C 407/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Siriji, uključujući i onu od 30. travnja 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Siriji, uključujući i onu od 30. travnja 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Europske komisije od 6. veljače 2015. pod naslovom „Sastavni dijelovi regionalne strategije EU-a za Siriju i Irak te za prijetnju koju predstavlja skupina IS/Daesh, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Europske komisije od 6. veljače 2015. pod naslovom „Sastavni dijelovi regionalne strategije EU-a za Siriju i Irak te za prijetnju koju predstavlja skupina IS/Daesh,

| — | uzimajući u obzir izjave i izvještaje glavnog tajnika UN-a i visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o sukobu u Siriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave i izvještaje glavnog tajnika UN-a i visokog povjerenika UN-a za ljudska prava o sukobu u Siriji,

| — | uzimajući u obzir izvješća Nezavisne međunarodne istražne komisije o Siriji koju je osnovalo Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Nezavisne međunarodne istražne komisije o Siriji koju je osnovalo Vijeće Ujedinjenih naroda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda donesen 17. srpnja 1998., a posebno njegov članak 8. stavak 2. točku (b) podtočku (ix) u skladu s kojom namjerno usmjeravanje napada protiv povijesnih spomenika predstavlja ratni zločin, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda donesen 17. srpnja 1998., a posebno njegov članak 8. stavak 2. točku (b) podtočku (ix) u skladu s kojom namjerno usmjeravanje napada protiv povijesnih spomenika predstavlja ratni zločin,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. travnja 2015. o uništavanju kulturnih dobara koje je počinila skupina IS/Daesh (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. travnja 2015. o uništavanju kulturnih dobara koje je počinila skupina IS/Daesh (2),

| — | uzimajući u obzir članak 167. UFEU-a u kojem se navodi da „Unija i države članice podupiru suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama nadležnima u području kulture”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 167. UFEU-a u kojem se navodi da „Unija i države članice podupiru suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama nadležnima u području kulture”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 116/2009 od 18. prosinca 2008. o izvozu kulturnih dobara, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 116/2009 od 18. prosinca 2008. o izvozu kulturnih dobara,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 25. i 26. listopada 2012. o stvaranju neformalne mreže tijela i stručnjaka kaznenog progona nadležnih u području kulturnih dobara (EU CULTNET); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 25. i 26. listopada 2012. o stvaranju neformalne mreže tijela i stručnjaka kaznenog progona nadležnih u području kulturnih dobara (EU CULTNET);

| — | uzimajući u obzir Drugi protokol uz Hašku konvenciju iz 1954. o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba donesen 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Drugi protokol uz Hašku konvenciju iz 1954. o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba donesen 1999.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 21. svibnja 2015. o situaciji u Palmiri i uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Visoke predstavnice Catherine Ashton od 17. veljače 2012. kojom se osuđuje uhićenje Mazena Darviša, te izjavu lokalnog predstavnika EU-a od 3. travnja 2012. o daljnjem pritvoru, bez podizanja optužnice, Mazena Darviša i još sedam boraca za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 21. svibnja 2015. o situaciji u Palmiri i uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika Visoke predstavnice Catherine Ashton od 17. veljače 2012. kojom se osuđuje uhićenje Mazena Darviša, te izjavu lokalnog predstavnika EU-a od 3. travnja 2012. o daljnjem pritvoru, bez podizanja optužnice, Mazena Darviša i još sedam boraca za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava usvojene u lipnju 2004., ažurirane 2008. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava usvojene u lipnju 2004., ažurirane 2008. godine,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2222 (2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2222 (2015),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je od početka sukoba u Siriji 2011. godine poginulo više od 220 000 ljudi, uglavnom civila; budući da su počinitelji masovnih i uzastopnih kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava Asadov režim, IS/Daesh, al-Nusra i ostale strane uključene u sukob; budući da je dosad najveći dio tih zločina prošao nekažnjeno; |
| --- | --- |

A.

budući da je od početka sukoba u Siriji 2011. godine poginulo više od 220 000 ljudi, uglavnom civila; budući da su počinitelji masovnih i uzastopnih kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava Asadov režim, IS/Daesh, al-Nusra i ostale strane uključene u sukob; budući da je dosad najveći dio tih zločina prošao nekažnjeno;

| B. | budući da su se mučenja, masovna uhićenja i široko rasprostranjeno uništavanje naseljenih područja dramatično proširili u proteklih nekoliko mjeseci; budući da je velik broj Sirijaca raseljen, a da su neki čak bili prisiljeni još se više udaljiti od mjesta na kojima im se pruža humanitarna pomoć koja im je potrebna; |
| --- | --- |

B.

budući da su se mučenja, masovna uhićenja i široko rasprostranjeno uništavanje naseljenih područja dramatično proširili u proteklih nekoliko mjeseci; budući da je velik broj Sirijaca raseljen, a da su neki čak bili prisiljeni još se više udaljiti od mjesta na kojima im se pruža humanitarna pomoć koja im je potrebna;

| C. | budući da je IS/Daesh u Palmiri ubio barem 400 ljudi, uključujući žene i djecu, nakon zauzimanja tog drevnog sirijskog grada i da je, prema informacijama Sirijskog opservatorija za ljudska prava, pogubio najmanje 217 ljudi, a zatočio još njih 600, uključujući i žene i djecu optužene za kontakte s režimskim snagama i za skrivanje pripadnika režima u svojim kućama; |
| --- | --- |

C.

budući da je IS/Daesh u Palmiri ubio barem 400 ljudi, uključujući žene i djecu, nakon zauzimanja tog drevnog sirijskog grada i da je, prema informacijama Sirijskog opservatorija za ljudska prava, pogubio najmanje 217 ljudi, a zatočio još njih 600, uključujući i žene i djecu optužene za kontakte s režimskim snagama i za skrivanje pripadnika režima u svojim kućama;

| D. | budući da je zauzimanje grada Palmire praćeno silovitim zračnim udarima snaga koje podržavaju Asada, u kojima su ubijeni deseci civila i koji su doveli do bijega mnogih preostalih stanovnika; |
| --- | --- |

D.

budući da je zauzimanje grada Palmire praćeno silovitim zračnim udarima snaga koje podržavaju Asada, u kojima su ubijeni deseci civila i koji su doveli do bijega mnogih preostalih stanovnika;

| E. | budući da je nakon nove ofanzive u travnju i svibnju 2015. IS/Daesh 17. svibnja 2015. osvojio Ramadi, a 21. svibnja 2015. Palmiru, čime je 50 % sirijskog teritorija došlo pod njegovu kontrolu; budući da transnacionalna narav tzv. Islamske države, koja raspolaže velikim financijskim resursima i, prema nekim izvorima, ima oko 200 000 boraca, predstavlja prijetnju za širu regiju; budući da se procjenjuje da se tisuće stranaca, među kojima su i državljani EU-a, bore u sklopu tih oružanih skupina; budući da je brzim usponom IS-a/Daesha humanitarna kriza pojačana, prije svega zbog masovnog raseljavanja civila; |
| --- | --- |

E.

budući da je nakon nove ofanzive u travnju i svibnju 2015. IS/Daesh 17. svibnja 2015. osvojio Ramadi, a 21. svibnja 2015. Palmiru, čime je 50 % sirijskog teritorija došlo pod njegovu kontrolu; budući da transnacionalna narav tzv. Islamske države, koja raspolaže velikim financijskim resursima i, prema nekim izvorima, ima oko 200 000 boraca, predstavlja prijetnju za širu regiju; budući da se procjenjuje da se tisuće stranaca, među kojima su i državljani EU-a, bore u sklopu tih oružanih skupina; budući da je brzim usponom IS-a/Daesha humanitarna kriza pojačana, prije svega zbog masovnog raseljavanja civila;

| F. | budući da su 5. lipnja 2015. članovi Vijeća sigurnosti UN-a izrazili gnušanje zbog porasta nasilja i napada na civile u Siriji te osudili terorističke napade koje su počinili skupina IS/Daesh, front Al Nusra i ostale terorističke skupine koje djeluju u Siriji; |
| --- | --- |

F.

budući da su 5. lipnja 2015. članovi Vijeća sigurnosti UN-a izrazili gnušanje zbog porasta nasilja i napada na civile u Siriji te osudili terorističke napade koje su počinili skupina IS/Daesh, front Al Nusra i ostale terorističke skupine koje djeluju u Siriji;

| G. | budući da se Palmira nalazi između Damaska i istočnog grada Deira al-Zoura i da se u njezinoj blizini nalaze velika plinska polja i rudnici fosfata; budući da se zauzimanje Palmire poklopilo s IS-ovim/Daeshovim osvajanjem Ramadija u iračkoj provinciji Anbaru, ali se dogodilo i ubrzo nakon teritorijalnih gubitaka IS-a/Daesha oko Tikrita; |
| --- | --- |

G.

budući da se Palmira nalazi između Damaska i istočnog grada Deira al-Zoura i da se u njezinoj blizini nalaze velika plinska polja i rudnici fosfata; budući da se zauzimanje Palmire poklopilo s IS-ovim/Daeshovim osvajanjem Ramadija u iračkoj provinciji Anbaru, ali se dogodilo i ubrzo nakon teritorijalnih gubitaka IS-a/Daesha oko Tikrita;

| H. | podsjeća da je taj grad star više od 2 000 godina kulturno blago koje se nalazi na popisu svjetske baštine pod zaštitom UNESCO-a; budući da je 21. svibnja 2015. glavna direktorica UNESCO-a pozvala na hitan prekid sukoba u Palmiri; |
| --- | --- |

H.

podsjeća da je taj grad star više od 2 000 godina kulturno blago koje se nalazi na popisu svjetske baštine pod zaštitom UNESCO-a; budući da je 21. svibnja 2015. glavna direktorica UNESCO-a pozvala na hitan prekid sukoba u Palmiri;

| I. | budući da je Palmira simbol bogate sirijske kulturne baštine i da obuhvaća monumentalne ruševine velikog grada koji je nekad bio jedan od najvažnijih kulturnih centara Antike; budući da se ocjenjuje da IS-ova/Daeshova masovna ubojstva i djela uništavanja arheološke i kulturne baštine u nekim okolnostima predstavljaju zločine protiv čovječnosti i „kulturno čišćenje”, a da prema Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda odgovaraju ratnom zločinu; budući da je glavna direktorica UNESCO-a Irina Bokova navedene sustavne napade na kulturnu baštinu opisala kao „kulturno čišćenje”; |
| --- | --- |

I.

budući da je Palmira simbol bogate sirijske kulturne baštine i da obuhvaća monumentalne ruševine velikog grada koji je nekad bio jedan od najvažnijih kulturnih centara Antike; budući da se ocjenjuje da IS-ova/Daeshova masovna ubojstva i djela uništavanja arheološke i kulturne baštine u nekim okolnostima predstavljaju zločine protiv čovječnosti i „kulturno čišćenje”, a da prema Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda odgovaraju ratnom zločinu; budući da je glavna direktorica UNESCO-a Irina Bokova navedene sustavne napade na kulturnu baštinu opisala kao „kulturno čišćenje”;

| J. | budući da IS/Daesh sustavno napada i uništava kulturnu baštinu u Iraku i Siriji kao ratnu taktiku za širenje terora i mržnje; budući da zbog toga odnosno zbog IS-ovog/Daeshovog osvajanja Palmire povijesnom nasljeđu tog grada prijeti uništenje; |
| --- | --- |

J.

budući da IS/Daesh sustavno napada i uništava kulturnu baštinu u Iraku i Siriji kao ratnu taktiku za širenje terora i mržnje; budući da zbog toga odnosno zbog IS-ovog/Daeshovog osvajanja Palmire povijesnom nasljeđu tog grada prijeti uništenje;

| K. | budući da Europska unija u regionalnoj strategiji EU-a za Siriju i Irak i prijetnju IS-a/Daesha, koju je 16. ožujka 2015. usvojilo Vijeće za vanjske poslove, snažno osuđuje namjerno uništavanje arheološke i kulturne baštine te napominje da ta djela mogu predstavljati ratni zločin u smislu Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda (MKS); |
| --- | --- |

K.

budući da Europska unija u regionalnoj strategiji EU-a za Siriju i Irak i prijetnju IS-a/Daesha, koju je 16. ožujka 2015. usvojilo Vijeće za vanjske poslove, snažno osuđuje namjerno uništavanje arheološke i kulturne baštine te napominje da ta djela mogu predstavljati ratni zločin u smislu Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda (MKS);

| L. | budući da su UNESCO i ostali partneri pokrenuli projekt „spašavanja sirijske baštine” na razdoblje od tri godine, čiji je cilj zajamčiti hitnu zaštitu kulturne baštine; |
| --- | --- |

L.

budući da su UNESCO i ostali partneri pokrenuli projekt „spašavanja sirijske baštine” na razdoblje od tri godine, čiji je cilj zajamčiti hitnu zaštitu kulturne baštine;

| M. | budući da je nezakonita trgovina kulturnim dobrima sada treće po važnosti područje nezakonite trgovine nakon trgovine drogom i oružjem, budući da tom nezakonitom trgovinom dominiraju organizirane kriminalne mreže i budući da sadašnji nacionalni i međunarodni mehanizmi nemaju odgovarajuću opremu ni potporu za rješavanje tog problema; budući da je Europska unija u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2199 (2015) poduzela sve odgovarajuće mjere da spriječi nezakonitu trgovinu kulturnim dobrima; |
| --- | --- |

M.

budući da je nezakonita trgovina kulturnim dobrima sada treće po važnosti područje nezakonite trgovine nakon trgovine drogom i oružjem, budući da tom nezakonitom trgovinom dominiraju organizirane kriminalne mreže i budući da sadašnji nacionalni i međunarodni mehanizmi nemaju odgovarajuću opremu ni potporu za rješavanje tog problema; budući da je Europska unija u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2199 (2015) poduzela sve odgovarajuće mjere da spriječi nezakonitu trgovinu kulturnim dobrima;

| N. | budući da su od početka sirijskog sukoba u ožujku 2011. počinjena rasprostranjena i teška kršenja ljudskih prava, posebno namjerno ciljanje, proizvoljno pritvaranje i nestanak neovisnih novinara, boraca za ljudska prava, humanitarnih radnika i zdravstvenog osoblja, koji su u Siriji izloženi prijetnjama, nasilju, proizvoljnim uhićenjima i nestancima; |
| --- | --- |

N.

budući da su od početka sirijskog sukoba u ožujku 2011. počinjena rasprostranjena i teška kršenja ljudskih prava, posebno namjerno ciljanje, proizvoljno pritvaranje i nestanak neovisnih novinara, boraca za ljudska prava, humanitarnih radnika i zdravstvenog osoblja, koji su u Siriji izloženi prijetnjama, nasilju, proizvoljnim uhićenjima i nestancima;

| O. | budući da su Mazen Darviš, sirijski novinar i aktivist Sirijskog centra za medije i slobodu izražavanja, zatočen od 2012. godine, isto kao i Hani Al-Zaitani i Husain Ghrer, zbog svog rada na obrani slobode izražavanja; budući da je Mazen Darviš prema navodima bio izložen teškom mučenju i zlostavljanju i da je 6. svibnja 2015. prebačen na nepoznatu lokaciju; budući da su Mazenu Darvišu dodijeljene nagrada UNESCO-a za slobodu medija za 2015. godinu i druge važne međunarodne nagrade kao što su Preis der Lutherstädte – „Das unerschrockene Wort” za 2015., Bruno-Kreisky-Preis für Verdienste um die Menschenrechte za 2013. te PEN-Pinter Prize za 2014. godinu; budući da je nastavak zatočeništva Mazena Darviša, Hanija Al-Zaitanija i Husaina Ghrera daljnji dokaz represivne naravi režima Bašara al-Asada u Siriji; |
| --- | --- |

O.

budući da su Mazen Darviš, sirijski novinar i aktivist Sirijskog centra za medije i slobodu izražavanja, zatočen od 2012. godine, isto kao i Hani Al-Zaitani i Husain Ghrer, zbog svog rada na obrani slobode izražavanja; budući da je Mazen Darviš prema navodima bio izložen teškom mučenju i zlostavljanju i da je 6. svibnja 2015. prebačen na nepoznatu lokaciju; budući da su Mazenu Darvišu dodijeljene nagrada UNESCO-a za slobodu medija za 2015. godinu i druge važne međunarodne nagrade kao što su Preis der Lutherstädte – „Das unerschrockene Wort” za 2015., Bruno-Kreisky-Preis für Verdienste um die Menschenrechte za 2013. te PEN-Pinter Prize za 2014. godinu; budući da je nastavak zatočeništva Mazena Darviša, Hanija Al-Zaitanija i Husaina Ghrera daljnji dokaz represivne naravi režima Bašara al-Asada u Siriji;

| P. | budući da se Rezolucijom Opće skupštine Ujedinjenih naroda 67/262 od 15. svibnja 2013. sirijske vlasti pozivaju da odmah oslobode sve proizvoljno pritvorene osobe, uključujući pripadnike Sirijskog centra za medije i slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

P.

budući da se Rezolucijom Opće skupštine Ujedinjenih naroda 67/262 od 15. svibnja 2013. sirijske vlasti pozivaju da odmah oslobode sve proizvoljno pritvorene osobe, uključujući pripadnike Sirijskog centra za medije i slobodu izražavanja;

| Q. | budući da je Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava Zeid Ra’ad Al Husein 19. veljače 2015. apelirao na sirijske vlasti da oslobode sve osobe pritvorene zbog toga što su na miran način iskazale svoje mišljenje, istaknuvši pritom slučaj Marzena Darviša; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava Zeid Ra’ad Al Husein 19. veljače 2015. apelirao na sirijske vlasti da oslobode sve osobe pritvorene zbog toga što su na miran način iskazale svoje mišljenje, istaknuvši pritom slučaj Marzena Darviša;

| R. | budući da su stotine boraca za ljudska prava u Siriji izložene prijetnjama, nasilju, proizvoljnim uhićenjima i nestancima; budući da je među njima i odvjetnica za ljudska prava i dobitnica nagrade Saharov za 2011. godinu Razan Zeitouneh, koja je oteta 9. prosinca 2013. u Dumi; |
| --- | --- |

R.

budući da su stotine boraca za ljudska prava u Siriji izložene prijetnjama, nasilju, proizvoljnim uhićenjima i nestancima; budući da je među njima i odvjetnica za ljudska prava i dobitnica nagrade Saharov za 2011. godinu Razan Zeitouneh, koja je oteta 9. prosinca 2013. u Dumi;

| 1. | oštro osuđuje strašna sustavna i široko rasprostranjena kršenja ljudskih prava, kršenja međunarodnog humanitarnog prava koje su počinili al-Asadov režim, teroristi članovi IS-a/Daesha i ostale džihadističke skupine u Siriji, kao i kazne izrečene političkim i civilnim aktivistima odnosno aktivistima za ljudska prava, blogerima i novinarima, te optužbe protiv njih; ponavlja svoju apsolutnu osudu mučenja, teškog granatiranja i bombardiranja iz zraka, uključujući i bačvama napunjenih eksplozivom, koje provodi sirijska vlada; izražava svoju najdublju sućut žrtvama; veoma je ožalošćen potresnom razinom patnje i brojem smrtnih žrtava u sirijskom sukobu i izuzetno je zabrinut zbog pogoršanja humanitarne i sigurnosne situacije u Siriji; |
| --- | --- |

1.

oštro osuđuje strašna sustavna i široko rasprostranjena kršenja ljudskih prava, kršenja međunarodnog humanitarnog prava koje su počinili al-Asadov režim, teroristi članovi IS-a/Daesha i ostale džihadističke skupine u Siriji, kao i kazne izrečene političkim i civilnim aktivistima odnosno aktivistima za ljudska prava, blogerima i novinarima, te optužbe protiv njih; ponavlja svoju apsolutnu osudu mučenja, teškog granatiranja i bombardiranja iz zraka, uključujući i bačvama napunjenih eksplozivom, koje provodi sirijska vlada; izražava svoju najdublju sućut žrtvama; veoma je ožalošćen potresnom razinom patnje i brojem smrtnih žrtava u sirijskom sukobu i izuzetno je zabrinut zbog pogoršanja humanitarne i sigurnosne situacije u Siriji;

| 2. | osuđuje činjenicu da je Islamska država nakon devetodnevnih krvavih napada 21. svibnja 2015. zauzela grad Palmiru, žali što je otada u tom gradu i njegovoj okolici pogubila još najmanje 217 osoba te žali zbog porasta nasilja i broja stravičnih zločina u samoproglašenom „kalifatu” na području pod njezinim nadzorom između Sirije i Iraka; |
| --- | --- |

2.

osuđuje činjenicu da je Islamska država nakon devetodnevnih krvavih napada 21. svibnja 2015. zauzela grad Palmiru, žali što je otada u tom gradu i njegovoj okolici pogubila još najmanje 217 osoba te žali zbog porasta nasilja i broja stravičnih zločina u samoproglašenom „kalifatu” na području pod njezinim nadzorom između Sirije i Iraka;

| 3. | izražava zabrinutost zbog situacije na lokalitetu Palmira i položaja tisuća stanovnika Palmire koji se nalaze u gradu, kao i zbog osoba raseljenih napredovanjem IS-a/Daesha i zbog žena i djece u Palmiri, ukazuje na IS-ov/Daeshov obrazac otmica, eksploatacije i zlostavljanja žena i djece drugdje, što obuhvaća i silovanje, spolno zlostavljanje, prisilni brak i prisilno novačenje djece; |
| --- | --- |

3.

izražava zabrinutost zbog situacije na lokalitetu Palmira i položaja tisuća stanovnika Palmire koji se nalaze u gradu, kao i zbog osoba raseljenih napredovanjem IS-a/Daesha i zbog žena i djece u Palmiri, ukazuje na IS-ov/Daeshov obrazac otmica, eksploatacije i zlostavljanja žena i djece drugdje, što obuhvaća i silovanje, spolno zlostavljanje, prisilni brak i prisilno novačenje djece;

| 4. | poziva Vijeće, Komisiju i visoku predstavnicu da na raspolaganje stave sve potrebne financijske i ljudske resurse kako bi se pomoglo izbjeglicama; |
| --- | --- |

4.

poziva Vijeće, Komisiju i visoku predstavnicu da na raspolaganje stave sve potrebne financijske i ljudske resurse kako bi se pomoglo izbjeglicama;

| 5. | pozdravlja obvezu da se udvostruče kolektivni napori da se porazi IS/Daesh danu na sastanku ministara međunarodne koalicije protiv IS-a/Daesha 2. lipnja 2015. u Parizu; poziva koaliciju da pojača napore u primjeni zajedničke, višedimenzionalne i dugoročne strategije za slabljenje i konačno uništenje IS-a/Daesha; ističe potrebu da se ta strategija dopuni jačom suradnjom sa svim regionalnim državnim i nedržavnim akterima posvećenima borbi protiv IS-a/Daesha; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja obvezu da se udvostruče kolektivni napori da se porazi IS/Daesh danu na sastanku ministara međunarodne koalicije protiv IS-a/Daesha 2. lipnja 2015. u Parizu; poziva koaliciju da pojača napore u primjeni zajedničke, višedimenzionalne i dugoročne strategije za slabljenje i konačno uništenje IS-a/Daesha; ističe potrebu da se ta strategija dopuni jačom suradnjom sa svim regionalnim državnim i nedržavnim akterima posvećenima borbi protiv IS-a/Daesha;

| 6. | i dalje je uvjeren da učinkovitog rješenja sukoba i održivog mira u Siriji ne može biti bez odgovornosti za zločine koje su u sukobu počinile sve strane; |
| --- | --- |

6.

i dalje je uvjeren da učinkovitog rješenja sukoba i održivog mira u Siriji ne može biti bez odgovornosti za zločine koje su u sukobu počinile sve strane;

| 7. | podsjeća na to da se održivo rješenje krize u Siriji može ostvariti samo kao sveobuhvatno političko rješenje na temelju Priopćenja iz Ženeve od 30. lipnja 2012. i uz potporu međunarodne zajednice; poziva posebnog izaslanika UN-a Staffana de Misturu na suradnju sa svim uključenim stranama na radu prema istinskoj političkoj tranziciji kojom bi se odgovorilo na težnje sirijskog naroda te mu se omogućilo da samostalno i na demokratski način odredi svoju budućnost; |
| --- | --- |

7.

podsjeća na to da se održivo rješenje krize u Siriji može ostvariti samo kao sveobuhvatno političko rješenje na temelju Priopćenja iz Ženeve od 30. lipnja 2012. i uz potporu međunarodne zajednice; poziva posebnog izaslanika UN-a Staffana de Misturu na suradnju sa svim uključenim stranama na radu prema istinskoj političkoj tranziciji kojom bi se odgovorilo na težnje sirijskog naroda te mu se omogućilo da samostalno i na demokratski način odredi svoju budućnost;

| 8. | izražava veliku zabrinutost zbog toga što pozivima UN-a za pomoć u 2014. nije prikupljeno dovoljno financijskih sredstava, što je dovelo do privremene obustave pomoći Svjetskog programa za hranu sirijskim izbjeglicama; stoga apelira na međunarodnu zajednicu da pojača financiranje i pomoć u odgovoru na buduće pozive; |
| --- | --- |

8.

izražava veliku zabrinutost zbog toga što pozivima UN-a za pomoć u 2014. nije prikupljeno dovoljno financijskih sredstava, što je dovelo do privremene obustave pomoći Svjetskog programa za hranu sirijskim izbjeglicama; stoga apelira na međunarodnu zajednicu da pojača financiranje i pomoć u odgovoru na buduće pozive;

| 9. | poziva međunarodnu zajednicu da pojača napore u pronalaženju rješenja kako bi se ublažila kriza i okončao rat u Siriji i podržava dionike uključene u borbu protiv Islamske države u Siriji i Iraku te poziva regionalne vlade na suradnju u toj borbi jer samo uskom suradnjom u području sigurnosti može doći do ponovne uspostave mira i sigurnosti u regiji; |
| --- | --- |

9.

poziva međunarodnu zajednicu da pojača napore u pronalaženju rješenja kako bi se ublažila kriza i okončao rat u Siriji i podržava dionike uključene u borbu protiv Islamske države u Siriji i Iraku te poziva regionalne vlade na suradnju u toj borbi jer samo uskom suradnjom u području sigurnosti može doći do ponovne uspostave mira i sigurnosti u regiji;

| 10. | poziva međunarodnu zajednicu da učini sve što je u njezinoj moći da zaštiti civilno stanovništvo i očuva jedinstvenu kulturnu baštinu Palmire te poziva sve strane na trenutačan prekid neprijateljstava u Palmiri i na to da civilima koji bježe od nasilja omoguće slobodan prolaz; |
| --- | --- |

10.

poziva međunarodnu zajednicu da učini sve što je u njezinoj moći da zaštiti civilno stanovništvo i očuva jedinstvenu kulturnu baštinu Palmire te poziva sve strane na trenutačan prekid neprijateljstava u Palmiri i na to da civilima koji bježe od nasilja omoguće slobodan prolaz;

| 11. | traži trenutačan prekid razaranja kulturne baštine u Siriji i Iraku, između ostalog i vjerskih lokaliteta i objekata; ističe da se nijedno takvo djelo koje počini IS/Daesh ili bilo koji drugi pojedinac, skupina, poduzeće ili entitet ne može tolerirati i poziva, osim toga, na očuvanje kulturne baštine u Iraku zaštitom kulturne i vjerske imovine i lokaliteta u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

11.

traži trenutačan prekid razaranja kulturne baštine u Siriji i Iraku, između ostalog i vjerskih lokaliteta i objekata; ističe da se nijedno takvo djelo koje počini IS/Daesh ili bilo koji drugi pojedinac, skupina, poduzeće ili entitet ne može tolerirati i poziva, osim toga, na očuvanje kulturne baštine u Iraku zaštitom kulturne i vjerske imovine i lokaliteta u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom;

| 12. | poziva EU i države članice da pokrenu kampanje podizanja svijesti kako bi se suzbile nezakonita kupovina i prodaja kulturnih dobara iz područja u kojima se odvija sukob; |
| --- | --- |

12.

poziva EU i države članice da pokrenu kampanje podizanja svijesti kako bi se suzbile nezakonita kupovina i prodaja kulturnih dobara iz područja u kojima se odvija sukob;

| 13. | ponavlja veliku vrijednost kulturne baštine za cijelo čovječanstvo i stoga smatra da bi se njezino uništavanje trebalo smatrati ratnim zločinom koji se ne može opravdati; |
| --- | --- |

13.

ponavlja veliku vrijednost kulturne baštine za cijelo čovječanstvo i stoga smatra da bi se njezino uništavanje trebalo smatrati ratnim zločinom koji se ne može opravdati;

| 14. | ističe potrebu za zajedničkim naporima međunarodne zajednice u sprječavanju nezakonite trgovine kulturnim dobrima i nezakonite trgovine kulturnim artefaktima, kojima se daje doprinos financiranju IS-a/Daesha; |
| --- | --- |

14.

ističe potrebu za zajedničkim naporima međunarodne zajednice u sprječavanju nezakonite trgovine kulturnim dobrima i nezakonite trgovine kulturnim artefaktima, kojima se daje doprinos financiranju IS-a/Daesha;

| 15. | podržava izjave glavne direktorice UNESCO-a te sve izvanredne mjere UN-a i UNESCO-a poduzete u svrhu obrane Palmire i svakog drugog kulturnog i povijesnog lokaliteta kojemu prijeti uništenje; |
| --- | --- |

15.

podržava izjave glavne direktorice UNESCO-a te sve izvanredne mjere UN-a i UNESCO-a poduzete u svrhu obrane Palmire i svakog drugog kulturnog i povijesnog lokaliteta kojemu prijeti uništenje;

| 16. | traži od glavnog tajnika Ujedinjenih naroda da se obrati Vijeću sigurnosti u cilju donošenja rezolucije za obranu svih kulturnih lokaliteta kojima prijeti uništenje od terorističkih skupina i skupine IS/Daesh; |
| --- | --- |

16.

traži od glavnog tajnika Ujedinjenih naroda da se obrati Vijeću sigurnosti u cilju donošenja rezolucije za obranu svih kulturnih lokaliteta kojima prijeti uništenje od terorističkih skupina i skupine IS/Daesh;

| 17. | zahtijeva od država članica i Europske unije da u suradnji s Ujedinjenim narodima poduzmu konkretne mjere za obranu kulturnih, povijesnih, vjerskih i arheoloških lokaliteta, u Palmiri i na Bliskom istoku općenito, kojima prijeti uništenje; |
| --- | --- |

17.

zahtijeva od država članica i Europske unije da u suradnji s Ujedinjenim narodima poduzmu konkretne mjere za obranu kulturnih, povijesnih, vjerskih i arheoloških lokaliteta, u Palmiri i na Bliskom istoku općenito, kojima prijeti uništenje;

| 18. | pozdravlja i ističe ključnu važnost rada lokalnih i međunarodnih organizacija civilnog društva u dokumentiranju kršenja ljudskih prava, dokaza o ratnim zločinima, zločinima protiv čovječnosti i drugim kršenjima; izražava svoje veliko divljenje i solidarnost sa svim sirijskim aktivistima koji i dalje neumorno prate, dokumentiraju i izvještavaju o stanju ljudskih prava u svojoj zemlji u ratu izlažući riziku vlastite živote; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja i ističe ključnu važnost rada lokalnih i međunarodnih organizacija civilnog društva u dokumentiranju kršenja ljudskih prava, dokaza o ratnim zločinima, zločinima protiv čovječnosti i drugim kršenjima; izražava svoje veliko divljenje i solidarnost sa svim sirijskim aktivistima koji i dalje neumorno prate, dokumentiraju i izvještavaju o stanju ljudskih prava u svojoj zemlji u ratu izlažući riziku vlastite živote;

| 19. | veoma je zabrinut zbog sve većeg pogoršanja humanitarne situacije i stanja ljudskih prava u Siriji i ističe potrebu da se poštuje pravo na slobodu izražavanja i slobodu na rad boraca za ljudska prava, u skladu s međunarodnim obvezama Sirije; podsjeća da svaki pojedinac ima pravo na slobodu mišljenja i izražavanja te da je riječ o temeljnom ljudskom pravu; osuđuje svaku povredu slobode tiska i nasilje nad novinarima u Siriji; |
| --- | --- |

19.

veoma je zabrinut zbog sve većeg pogoršanja humanitarne situacije i stanja ljudskih prava u Siriji i ističe potrebu da se poštuje pravo na slobodu izražavanja i slobodu na rad boraca za ljudska prava, u skladu s međunarodnim obvezama Sirije; podsjeća da svaki pojedinac ima pravo na slobodu mišljenja i izražavanja te da je riječ o temeljnom ljudskom pravu; osuđuje svaku povredu slobode tiska i nasilje nad novinarima u Siriji;

| 20. | poziva sirijske vlasti da odmah i bezuvjetno oslobode Mazena Darviša i odbace sve optužbe protiv njega, te da jednako postupe i prema svim osobama pritvorenim, osuđenim i/ili kažnjenim zbog mirnog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i udruživanja, kao i svim borcima za ljudska prava i aktivistima za politička prava koji su proizvoljno lišeni slobode zbog svojih aktivnosti povezanih s ljudskim pravima; |
| --- | --- |

20.

poziva sirijske vlasti da odmah i bezuvjetno oslobode Mazena Darviša i odbace sve optužbe protiv njega, te da jednako postupe i prema svim osobama pritvorenim, osuđenim i/ili kažnjenim zbog mirnog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i udruživanja, kao i svim borcima za ljudska prava i aktivistima za politička prava koji su proizvoljno lišeni slobode zbog svojih aktivnosti povezanih s ljudskim pravima;

| 21. | poziva sirijske vlasti da odmah objave što je s prethodno navedena tri muškarca i gdje se nalaze te da zajamče da su zaštićeni od mučenja i zlostavljanja, da im odmah omoguće kontakt s obiteljima i odvjetnicima i pruže im zdravstvenu njegu koja bi im mogla biti potrebna; |
| --- | --- |

21.

poziva sirijske vlasti da odmah objave što je s prethodno navedena tri muškarca i gdje se nalaze te da zajamče da su zaštićeni od mučenja i zlostavljanja, da im odmah omoguće kontakt s obiteljima i odvjetnicima i pruže im zdravstvenu njegu koja bi im mogla biti potrebna;

| 22. | poziva države članice da kao prioritet ratificiraju Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da promiču univerzalnu ratifikaciju i provedbu tog ključnog instrumenta ljudskih prava i da podupru rad Vijeća UN-a za prisilne nestanke osnovanog u skladu s tom Konvencijom; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice da kao prioritet ratificiraju Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da promiču univerzalnu ratifikaciju i provedbu tog ključnog instrumenta ljudskih prava i da podupru rad Vijeća UN-a za prisilne nestanke osnovanog u skladu s tom Konvencijom;

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, posebnom izaslaniku za Siriju UN-a i Arapske lige te svim stranama uključenima u sukob u Siriji. |
| --- | --- |

23.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, posebnom izaslaniku za Siriju UN-a i Arapske lige te svim stranama uključenima u sukob u Siriji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0187.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0179.

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/66 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/66

---

P8_TA(2015)0230

Paragvaj: pravni aspekti povezani s trudnoćom djevojčica

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o Paragvaju: pravni aspekti povezani s trudnoćom djevojčica (2015/2733(RSP))

(2016/C 407/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Međuregionalni okvirni sporazum o suradnji koji su EU i Mercosur sklopili 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuregionalni okvirni sporazum o suradnji koji su EU i Mercosur sklopili 1999.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. i politici Europske unije u tom području (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2013. i politici Europske unije u tom području (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1567/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2003. o potpori politikama i mjerama za reproduktivno i spolno zdravlje i s tim povezanim pravima u zemljama u razvoju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1567/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2003. o potpori politikama i mjerama za reproduktivno i spolno zdravlje i s tim povezanim pravima u zemljama u razvoju (2),

| — | uzimajući u obzir paragvajski kazneni zakon (Zakon br. 1160/97) od 26. studenog 1997., a posebno njegov članak 109. stavak 4., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paragvajski kazneni zakon (Zakon br. 1160/97) od 26. studenog 1997., a posebno njegov članak 109. stavak 4.,

| — | uzimajući u obzir peti Milenijski razvojni cilj (poboljšanje zdravlja majki), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir peti Milenijski razvojni cilj (poboljšanje zdravlja majki),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, a posebno njezin članak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, a posebno njezin članak 3.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula),

| — | uzimajući u obzir izjavu radne skupine UN-a od 11. svibnja 2015. o pitanju diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu radne skupine UN-a od 11. svibnja 2015. o pitanju diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja koja je stupila na snagu 26. lipnja 1987., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja koja je stupila na snagu 26. lipnja 1987.,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Odbora za ekonomska, socijalna i kulturna prava iz ožujka 2015. da Paragvaj revidira i izmijeni svoje zakonodavstvo o pobačaju kako bi se zajamčila njegova usklađenost s drugim pravima kao što su pravo na zdravlje i život, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Odbora za ekonomska, socijalna i kulturna prava iz ožujka 2015. da Paragvaj revidira i izmijeni svoje zakonodavstvo o pobačaju kako bi se zajamčila njegova usklađenost s drugim pravima kao što su pravo na zdravlje i život,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je prema nedavnim podacima UN-a 19 % trudnih djevojčica u Paragvaju maloljetno, kod dva poroda dnevno majke su djevojčice mlađe od 14 godina, a 2,13 % majki koje umru tijekom poroda staro je između 10 i 14 godina; budući da svake godine u Paragvaju, državi sa 6,8 milijuna stanovnika, zatrudni oko 600 djevojčica u dobi od 14 godina ili mlađih, i budući da je stopa trudnoće djevojčica i do deset puta veća nego u drugim zemljama u regiji; |
| --- | --- |

A.

budući da je prema nedavnim podacima UN-a 19 % trudnih djevojčica u Paragvaju maloljetno, kod dva poroda dnevno majke su djevojčice mlađe od 14 godina, a 2,13 % majki koje umru tijekom poroda staro je između 10 i 14 godina; budući da svake godine u Paragvaju, državi sa 6,8 milijuna stanovnika, zatrudni oko 600 djevojčica u dobi od 14 godina ili mlađih, i budući da je stopa trudnoće djevojčica i do deset puta veća nego u drugim zemljama u regiji;

| B. | budući da je rizik od smrti majki pri porodu u Latinskoj Americi četiri puta veći među adolescenticama mlađima od 16 godina te da se 65 % slučajeva opstetričkih fistula događa u trudnoći adolescentica s ozbiljnim posljedicama na njihov život, u što spadaju teški zdravstveni problemi i socijalna isključenost; budući da su rane trudnoće također opasne za dijete, uz 50 % veću stopu smrtnosti od prosjeka; budući da je oko 40 % žena u toj regiji žrtva seksualnog nasilja te 95 % pobačaja provedenih u Latinskoj Americi nije sigurno; |
| --- | --- |

B.

budući da je rizik od smrti majki pri porodu u Latinskoj Americi četiri puta veći među adolescenticama mlađima od 16 godina te da se 65 % slučajeva opstetričkih fistula događa u trudnoći adolescentica s ozbiljnim posljedicama na njihov život, u što spadaju teški zdravstveni problemi i socijalna isključenost; budući da su rane trudnoće također opasne za dijete, uz 50 % veću stopu smrtnosti od prosjeka; budući da je oko 40 % žena u toj regiji žrtva seksualnog nasilja te 95 % pobačaja provedenih u Latinskoj Americi nije sigurno;

| C. | budući da je 21. travnja 2015. desetogodišnja djevojčica došla u rodilište i dječju bolnicu Trinidad u Asunciónu te je utvrđena trudnoća u 21. tjednu; budući da je nakon pregleda djevojčice direktor bolnice javno potvrdio da se radi o visokorizičnoj trudnoći; budući da je očuh djevojčice koji je bio u bijegu uhićen 9. svibnja 2015. te je optužen da ju je silovao; budući da je djevojčica od siječnja 2015. bila u raznim medicinskim centrima žaleći se na bolove u želucu, ali je trudnoća potvrđena tek 21. travnja 2015.; |
| --- | --- |

C.

budući da je 21. travnja 2015. desetogodišnja djevojčica došla u rodilište i dječju bolnicu Trinidad u Asunciónu te je utvrđena trudnoća u 21. tjednu; budući da je nakon pregleda djevojčice direktor bolnice javno potvrdio da se radi o visokorizičnoj trudnoći; budući da je očuh djevojčice koji je bio u bijegu uhićen 9. svibnja 2015. te je optužen da ju je silovao; budući da je djevojčica od siječnja 2015. bila u raznim medicinskim centrima žaleći se na bolove u želucu, ali je trudnoća potvrđena tek 21. travnja 2015.;

| D. | budući da je majka te djevojčice 28. travnja 2015. zatražila dobrovoljni prekid trudnoće svoje kćeri zbog dobi djevojčice i velike opasnosti za njezino zdravlje i život; budući da je majka djevojčice pritvorena zbog toga što je nije zaštitila od seksualnog zlostavljanja koje je rezultiralo trudnoćom; budući da je prema najnovijim izvješćima desetogodišnja djevojčica poslana u centar za mlade majke te je razdvojena od svoje majke; |
| --- | --- |

D.

budući da je majka te djevojčice 28. travnja 2015. zatražila dobrovoljni prekid trudnoće svoje kćeri zbog dobi djevojčice i velike opasnosti za njezino zdravlje i život; budući da je majka djevojčice pritvorena zbog toga što je nije zaštitila od seksualnog zlostavljanja koje je rezultiralo trudnoćom; budući da je prema najnovijim izvješćima desetogodišnja djevojčica poslana u centar za mlade majke te je razdvojena od svoje majke;

| E. | budući da je majka djevojčice u siječnju 2014. podnijela pritužbu zbog seksualnog zlostavljanja svoje kćeri koje je počinio očuh djevojčice, ali tužitelji nisu ništa poduzeli, nisu pokrenuli istragu niti pružili mjere zaštite s obzirom na to da nisu smatrali da se djevojčica nalazi u opasnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je majka djevojčice u siječnju 2014. podnijela pritužbu zbog seksualnog zlostavljanja svoje kćeri koje je počinio očuh djevojčice, ali tužitelji nisu ništa poduzeli, nisu pokrenuli istragu niti pružili mjere zaštite s obzirom na to da nisu smatrali da se djevojčica nalazi u opasnosti;

| F. | budući da je taj slučaj samo jedan od mnogih u Paragvaju i drugim zemljama Latinske Amerike; budući da Paragvaj, iz vjerskih razloga, djevojčici i dalje onemogućuje pristup sigurnom i zakonitom pobačaju te pritom krši njezina prava na zdravlje, život i fizički te psihički integritet; budući da djevojčici prijete psihički i zdravstveni rizici ako se dijete rodi s obzirom na njezinu dob i uvjete koji su rezultirali trudnoćom; budući da je 7. svibnja 2015. u cilju praćenja stanja djevojčice osnovano interdisciplinarno povjerenstvo stručnjaka koje se sastoji od tri profesionalca koje su predložile lokalne organizacije te po tri člana ministarstva zdravlja i Vrhovnog suda; |
| --- | --- |

F.

budući da je taj slučaj samo jedan od mnogih u Paragvaju i drugim zemljama Latinske Amerike; budući da Paragvaj, iz vjerskih razloga, djevojčici i dalje onemogućuje pristup sigurnom i zakonitom pobačaju te pritom krši njezina prava na zdravlje, život i fizički te psihički integritet; budući da djevojčici prijete psihički i zdravstveni rizici ako se dijete rodi s obzirom na njezinu dob i uvjete koji su rezultirali trudnoćom; budući da je 7. svibnja 2015. u cilju praćenja stanja djevojčice osnovano interdisciplinarno povjerenstvo stručnjaka koje se sastoji od tri profesionalca koje su predložile lokalne organizacije te po tri člana ministarstva zdravlja i Vrhovnog suda;

| G. | budući da se prema članku 109. stavku 4. paragvajskog Kodeksa o zdravlju pobačaj zabranjuje u svim slučajevima, osim ako trudnoća sa sobom donosi po život opasne komplikacije za ženu ili djevojčicu, te Kodeks ne sadrži nikakve druge iznimke, ni u slučajevima silovanja, incesta ili neodrživog fetusa; budući da su nadležna tijela ustanovila da zdravlje djevojčice nije u opasnosti; budući da se desetogodišnju djevojčicu koja je preživjela silovanje stoga prisiljava da održi neželjenu trudnoću i rodi dijete; |
| --- | --- |

G.

budući da se prema članku 109. stavku 4. paragvajskog Kodeksa o zdravlju pobačaj zabranjuje u svim slučajevima, osim ako trudnoća sa sobom donosi po život opasne komplikacije za ženu ili djevojčicu, te Kodeks ne sadrži nikakve druge iznimke, ni u slučajevima silovanja, incesta ili neodrživog fetusa; budući da su nadležna tijela ustanovila da zdravlje djevojčice nije u opasnosti; budući da se desetogodišnju djevojčicu koja je preživjela silovanje stoga prisiljava da održi neželjenu trudnoću i rodi dijete;

| H. | budući da su stručnjaci UN-a upozorili na to da odluka paragvajskih vlasti dovodi do grubog kršenja prava djevojčice na život, zdravlje, fizički i mentalni integritet, kao i kršenja njezina prava na obrazovanje, čime se ugrožavaju njezine ekonomske i socijalne mogućnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da su stručnjaci UN-a upozorili na to da odluka paragvajskih vlasti dovodi do grubog kršenja prava djevojčice na život, zdravlje, fizički i mentalni integritet, kao i kršenja njezina prava na obrazovanje, čime se ugrožavaju njezine ekonomske i socijalne mogućnosti;

| I. | budući da se u skladu s člankom 3. Konvencije UN-a o pravima djeteta u svim akcijama koje u vezi s djecom poduzimaju javne ili privatne ustanove socijalne skrbi, sudovi, državna uprava ili zakonodavna tijela uvijek mora prvenstveno voditi računa o interesima djeteta te budući da države imaju obvezu jamčiti pristup sigurnom i zakonitom pobačaju ako je život trudnice u opasnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da se u skladu s člankom 3. Konvencije UN-a o pravima djeteta u svim akcijama koje u vezi s djecom poduzimaju javne ili privatne ustanove socijalne skrbi, sudovi, državna uprava ili zakonodavna tijela uvijek mora prvenstveno voditi računa o interesima djeteta te budući da države imaju obvezu jamčiti pristup sigurnom i zakonitom pobačaju ako je život trudnice u opasnosti;

| J. | budući da je u ožujku 2015. Odbor UN-a za ekonomska, socijalna i kulturna prava tražio od Paragvaja da revidira i izmijeni svoje zakonodavstvo o pobačaju kako bi se zajamčila njegova usklađenost s drugim pravima kao što su pravo na zdravlje i život; budući da fizičko, seksualno i psihičko nasilje nad ženama predstavlja znatno kršenje ljudskih prava; |
| --- | --- |

J.

budući da je u ožujku 2015. Odbor UN-a za ekonomska, socijalna i kulturna prava tražio od Paragvaja da revidira i izmijeni svoje zakonodavstvo o pobačaju kako bi se zajamčila njegova usklađenost s drugim pravima kao što su pravo na zdravlje i život; budući da fizičko, seksualno i psihičko nasilje nad ženama predstavlja znatno kršenje ljudskih prava;

| K. | budući da je Paragvaj aktivno sudjelovao na 59. sjednici Komisije UN-a o statusu žena i da bi sve strane trebale nastaviti promicati Pekinšku platformu za djelovanje UN-a u vezi s, među ostalim, pristupom obrazovanju i zdravstvu kao temeljnim ljudskim pravima te seksualnim i reproduktivnim pravima; |
| --- | --- |

K.

budući da je Paragvaj aktivno sudjelovao na 59. sjednici Komisije UN-a o statusu žena i da bi sve strane trebale nastaviti promicati Pekinšku platformu za djelovanje UN-a u vezi s, među ostalim, pristupom obrazovanju i zdravstvu kao temeljnim ljudskim pravima te seksualnim i reproduktivnim pravima;

| L. | budući da su nadzorna tijela UN-a, među kojima su Odbor za ljudska prava i Odbor za ukidanje diskriminacije žena, pozvala razne države Latinske Amerike da odrede iznimke restriktivnih zakona o pobačaju ako su ugroženi život ili zdravlje žene, ako postoji teško oštećenje fetusa i ako je trudnoća posljedica silovanja ili incesta; |
| --- | --- |

L.

budući da su nadzorna tijela UN-a, među kojima su Odbor za ljudska prava i Odbor za ukidanje diskriminacije žena, pozvala razne države Latinske Amerike da odrede iznimke restriktivnih zakona o pobačaju ako su ugroženi život ili zdravlje žene, ako postoji teško oštećenje fetusa i ako je trudnoća posljedica silovanja ili incesta;

| M. | budući da je tim neljudskim činom tijelo spomenute desetogodišnje djevojčice, koje je težilo samo 34 kg prije trudnoće, izloženo velikoj opasnosti; budući da je Svjetska zdravstvena organizacija utvrdila opasnosti trudnoće za mlade djevojčice čija tijela još nisu u potpunosti razvijena; budući da Svjetska zdravstvena organizacija zdravlje definira kao stanje potpune fizičke, mentalne i društvene dobrobiti, a ne samo kao nepostojanje bolesti ili nemoći; |
| --- | --- |

M.

budući da je tim neljudskim činom tijelo spomenute desetogodišnje djevojčice, koje je težilo samo 34 kg prije trudnoće, izloženo velikoj opasnosti; budući da je Svjetska zdravstvena organizacija utvrdila opasnosti trudnoće za mlade djevojčice čija tijela još nisu u potpunosti razvijena; budući da Svjetska zdravstvena organizacija zdravlje definira kao stanje potpune fizičke, mentalne i društvene dobrobiti, a ne samo kao nepostojanje bolesti ili nemoći;

| N. | budući da je Odbor protiv mučenja ustanovio da određena ograničenja pristupa uslugama reproduktivnog zdravlja, uz vrijeđanja s kojima su žene suočene kada zatraže te usluge, mogu predstavljati kršenja Konvencije UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, koju su ratificirali Paragvaj i sve države članice EU-a, na osnovi toga što se njima dovodi u opasnost zdravlje i život žena ili pak prouzrokuje ozbiljna fizička i mentalna bol ili patnja; |
| --- | --- |

N.

budući da je Odbor protiv mučenja ustanovio da određena ograničenja pristupa uslugama reproduktivnog zdravlja, uz vrijeđanja s kojima su žene suočene kada zatraže te usluge, mogu predstavljati kršenja Konvencije UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, koju su ratificirali Paragvaj i sve države članice EU-a, na osnovi toga što se njima dovodi u opasnost zdravlje i život žena ili pak prouzrokuje ozbiljna fizička i mentalna bol ili patnja;

| O. | budući da je nasilje nad ženama i djevojčicama, bilo fizičko, seksualno ili psihičko, i dalje jedan od najraširenijih oblika kršenja ljudskih prava kojim su zahvaćene sve razine društva, ali i jedna od najmanje prijavljivanih vrsta zločina; |
| --- | --- |

O.

budući da je nasilje nad ženama i djevojčicama, bilo fizičko, seksualno ili psihičko, i dalje jedan od najraširenijih oblika kršenja ljudskih prava kojim su zahvaćene sve razine društva, ali i jedna od najmanje prijavljivanih vrsta zločina;

| 1. | ponovno osuđuje sve vrste zlostavljanja i nasilja nad ženama i djevojčicama, a posebno upotrebu seksualnog nasilja kao oružja u ratu te obiteljsko nasilje; poziva Paragvaj da ženama i djevojčicama zajamči barem pristup sigurnom i zakonitom pobačaju ako su ugroženi njihovo zdravlje i život, ako postoji teško oštećenje fetusa i u slučajevima silovanja i incesta; |
| --- | --- |

1.

ponovno osuđuje sve vrste zlostavljanja i nasilja nad ženama i djevojčicama, a posebno upotrebu seksualnog nasilja kao oružja u ratu te obiteljsko nasilje; poziva Paragvaj da ženama i djevojčicama zajamči barem pristup sigurnom i zakonitom pobačaju ako su ugroženi njihovo zdravlje i život, ako postoji teško oštećenje fetusa i u slučajevima silovanja i incesta;

| 2. | izražava ozbiljnu zabrinutost velikim brojem trudnoća djevojčica u Paragvaju; apelira na paragvajske vlasti da ispune svoje međunarodne obveze i da štite ljudska prava tako što će svim djevojčicama zajamčiti pristup svim mogućim informacijama i medicinskim uslugama za upravljanje visokorizičnim trudnoćama koje su posljedica silovanja; |
| --- | --- |

2.

izražava ozbiljnu zabrinutost velikim brojem trudnoća djevojčica u Paragvaju; apelira na paragvajske vlasti da ispune svoje međunarodne obveze i da štite ljudska prava tako što će svim djevojčicama zajamčiti pristup svim mogućim informacijama i medicinskim uslugama za upravljanje visokorizičnim trudnoćama koje su posljedica silovanja;

| 3. | apelira na paragvajske vlasti da provedu neovisno i nepristrano istraživanje o spomenutom silovanju te da počinitelja dovedu pred lice pravde; poziva paragvajske vlasti da odmah puste na slobodu majku djevojčice; pozdravlja prijedlog članova paragvajskog Kongresa o povećanju maksimalne zatvorske kazne za silovanje maloljetne osobe s 10 na 30 godina; |
| --- | --- |

3.

apelira na paragvajske vlasti da provedu neovisno i nepristrano istraživanje o spomenutom silovanju te da počinitelja dovedu pred lice pravde; poziva paragvajske vlasti da odmah puste na slobodu majku djevojčice; pozdravlja prijedlog članova paragvajskog Kongresa o povećanju maksimalne zatvorske kazne za silovanje maloljetne osobe s 10 na 30 godina;

| 4. | prima na znanje osnivanje interdisciplinarnog povjerenstva stručnjaka od kojeg očekuje da će provesti sveobuhvatnu procjenu stanja djevojčice i zajamčiti poštovanje svih njezinih ljudskih prava, posebno prava na život, zdravlje, fizički i psihički integritet; |
| --- | --- |

4.

prima na znanje osnivanje interdisciplinarnog povjerenstva stručnjaka od kojeg očekuje da će provesti sveobuhvatnu procjenu stanja djevojčice i zajamčiti poštovanje svih njezinih ljudskih prava, posebno prava na život, zdravlje, fizički i psihički integritet;

| 5. | žali što su tijela žena i djevojčica, konkretno njihovo spolno zdravlje i reproduktivna prava, i dalje poprište ideoloških borbi te poziva Paragvaj da prizna neotuđiva prava žena i djevojčica na tjelesni integritet i samostalno donošenje odluka u pogledu, između ostaloga, prava na pristup dobrovoljnom planiranju obitelji te sigurnom i zakonitom pobačaju; vjeruje da su opća zabrana pobačaja iz medicinskih razloga i pobačaja u slučaju trudnoća koje su posljedica silovanja ili incesta te uskraćivanje besplatne medicinske skrbi u slučajevima silovanja istovjetni jednom obliku mučenja; |
| --- | --- |

5.

žali što su tijela žena i djevojčica, konkretno njihovo spolno zdravlje i reproduktivna prava, i dalje poprište ideoloških borbi te poziva Paragvaj da prizna neotuđiva prava žena i djevojčica na tjelesni integritet i samostalno donošenje odluka u pogledu, između ostaloga, prava na pristup dobrovoljnom planiranju obitelji te sigurnom i zakonitom pobačaju; vjeruje da su opća zabrana pobačaja iz medicinskih razloga i pobačaja u slučaju trudnoća koje su posljedica silovanja ili incesta te uskraćivanje besplatne medicinske skrbi u slučajevima silovanja istovjetni jednom obliku mučenja;

| 6. | uviđa da se nasilje u vezi s porodom nalazi na raskrižju institucionalnog nasilja i nasilja nad ženama te predstavlja teško kršenje ljudskih prava, kao što su prava na jednakost, slobodu od diskriminacije, informiranje, integritet, zdravlje i reproduktivnu autonomiju te da su njegove posljedice ponižavajuće i nehumano rođenje djeteta, zdravstvene komplikacije, ozbiljno psihičko opterećenje, trauma te čak i smrt; |
| --- | --- |

6.

uviđa da se nasilje u vezi s porodom nalazi na raskrižju institucionalnog nasilja i nasilja nad ženama te predstavlja teško kršenje ljudskih prava, kao što su prava na jednakost, slobodu od diskriminacije, informiranje, integritet, zdravlje i reproduktivnu autonomiju te da su njegove posljedice ponižavajuće i nehumano rođenje djeteta, zdravstvene komplikacije, ozbiljno psihičko opterećenje, trauma te čak i smrt;

| 7. | izražava duboku zabrinutost zbog vlada koje ignoriraju nehumane slučajeve trudnoće djevojčica i seksualnog zlostavljanja žena u doba kad diljem svijeta svaka treća žena tijekom svog života doživi seksualno nasilje; |
| --- | --- |

7.

izražava duboku zabrinutost zbog vlada koje ignoriraju nehumane slučajeve trudnoće djevojčica i seksualnog zlostavljanja žena u doba kad diljem svijeta svaka treća žena tijekom svog života doživi seksualno nasilje;

| 8. | ističe da nijedna desetogodišnja djevojčica nije spremna postati majka i naglašava da se djevojčice o kojima je riječ neprestano podsjeća na nasilje koje su pretrpjele, što dovodi do ozbiljnog traumatskog stresa te sa sobom donosi rizik dugotrajnih psihičkih problema; |
| --- | --- |

8.

ističe da nijedna desetogodišnja djevojčica nije spremna postati majka i naglašava da se djevojčice o kojima je riječ neprestano podsjeća na nasilje koje su pretrpjele, što dovodi do ozbiljnog traumatskog stresa te sa sobom donosi rizik dugotrajnih psihičkih problema;

| 9. | apelira na Komisiju da ubrza svoj rad na prijedlogu Parlamentu i Vijeću u namjeri da se EU-u omogući ratificirati i provesti Istanbulsku konvenciju kako bi se zajamčila usklađenost unutarnjih i vanjskih aktivnosti EU-a u vezi s nasiljem nad djecom, ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

9.

apelira na Komisiju da ubrza svoj rad na prijedlogu Parlamentu i Vijeću u namjeri da se EU-u omogući ratificirati i provesti Istanbulsku konvenciju kako bi se zajamčila usklađenost unutarnjih i vanjskih aktivnosti EU-a u vezi s nasiljem nad djecom, ženama i djevojčicama;

| 10. | poziva Vijeće da uključi pitanje sigurnog i zakonitog pobačaja u smjernice EU-a o silovanju žena i djevojčica i nasilju nad njima; zahtijeva od Komisije da zajamči da se u okviru europske razvojne suradnje slijedi pristup utemeljen na ljudskim pravima, s posebnim naglaskom na rodnoj jednakosti i borbi protiv svih vrsta seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama; ističe činjenicu da je univerzalni pristup zdravlju, posebno spolnom i reproduktivnom zdravlju i s tim povezanim pravima, temeljno ljudsko pravo i naglašava pravo na dobrovoljan pristup službama za planiranje obitelji, uključujući skrb u vezi sa sigurnim i zakonitim pobačajem, te potrebu za informacijama i izobrazbom usmjerenom na smanjenje smrtnosti majki i dojenčadi, kao i ukidanje svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući genitalno sakaćenja žena, rano i prisilno sklapanje braka, rodocid, prisilnu sterilizaciju i silovanje u braku; |
| --- | --- |

10.

poziva Vijeće da uključi pitanje sigurnog i zakonitog pobačaja u smjernice EU-a o silovanju žena i djevojčica i nasilju nad njima; zahtijeva od Komisije da zajamči da se u okviru europske razvojne suradnje slijedi pristup utemeljen na ljudskim pravima, s posebnim naglaskom na rodnoj jednakosti i borbi protiv svih vrsta seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama; ističe činjenicu da je univerzalni pristup zdravlju, posebno spolnom i reproduktivnom zdravlju i s tim povezanim pravima, temeljno ljudsko pravo i naglašava pravo na dobrovoljan pristup službama za planiranje obitelji, uključujući skrb u vezi sa sigurnim i zakonitim pobačajem, te potrebu za informacijama i izobrazbom usmjerenom na smanjenje smrtnosti majki i dojenčadi, kao i ukidanje svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući genitalno sakaćenja žena, rano i prisilno sklapanje braka, rodocid, prisilnu sterilizaciju i silovanje u braku;

| 11. | potiče Komisiju i Vijeće da razviju metode prikupljanja podataka i pokazatelje u vezi s tom pojavom te potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da uključi to pitanje u razvoj i provedbu strategija o ljudskim pravima za pojedine zemlje; nadalje poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da utvrdi dobre prakse za suzbijanje silovanja i seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama u trećim zemljama kako bi se počeli rješavati temeljni uzroci tog problema; potiče na to da pružanje humanitarne pomoći EU-a i njegovih država članica ne bude podvrgnuto ograničenjima koja nameću drugi partnerski donatori u pogledu potrebnog liječenja, uključujući pristup sigurnom pobačaju za žene i djevojčice koje su žrtve silovanja ili incesta; |
| --- | --- |

11.

potiče Komisiju i Vijeće da razviju metode prikupljanja podataka i pokazatelje u vezi s tom pojavom te potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da uključi to pitanje u razvoj i provedbu strategija o ljudskim pravima za pojedine zemlje; nadalje poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje da utvrdi dobre prakse za suzbijanje silovanja i seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama u trećim zemljama kako bi se počeli rješavati temeljni uzroci tog problema; potiče na to da pružanje humanitarne pomoći EU-a i njegovih država članica ne bude podvrgnuto ograničenjima koja nameću drugi partnerski donatori u pogledu potrebnog liječenja, uključujući pristup sigurnom pobačaju za žene i djevojčice koje su žrtve silovanja ili incesta;

| 12. | traži od šefova država ili vlada EU-a i Zajednice latinsko-američkih i karipskih država (CELAC) da na svom drugom sastanku na vrhu prošire poglavlje o rodno uvjetovanom nasilju u okviru Akcijskog plana EU-CELAC za razdoblje od 2013. do 2015. koji je usvojen tijekom njihova prvog sastanka na vrhu u Santiagu de Chileu u siječnju 2013. u namjeri da se odredi jasan vremenski plan aktivnosti i provedbenih mjera i tako zajamči dužna pažnja u vezi sa sprečavanjem i istraživanjem te kažnjavanjem svih pojava nasilja nad ženama te ponuda primjerene naknade žrtvama; |
| --- | --- |

12.

traži od šefova država ili vlada EU-a i Zajednice latinsko-američkih i karipskih država (CELAC) da na svom drugom sastanku na vrhu prošire poglavlje o rodno uvjetovanom nasilju u okviru Akcijskog plana EU-CELAC za razdoblje od 2013. do 2015. koji je usvojen tijekom njihova prvog sastanka na vrhu u Santiagu de Chileu u siječnju 2013. u namjeri da se odredi jasan vremenski plan aktivnosti i provedbenih mjera i tako zajamči dužna pažnja u vezi sa sprečavanjem i istraživanjem te kažnjavanjem svih pojava nasilja nad ženama te ponuda primjerene naknade žrtvama;

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vladi i Kongresu Republike Paragvaj, Uredu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava, Parlasuru, Europsko-latinsko-američkoj parlamentarnoj skupštini i glavnom tajniku Organizacije američkih država. |
| --- | --- |

13.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vladi i Kongresu Republike Paragvaj, Uredu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava, Parlasuru, Europsko-latinsko-američkoj parlamentarnoj skupštini i glavnom tajniku Organizacije američkih država.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0076.

(2)  SL L 224, 6.9.2003., str. 1.

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/70

---

P8_TA(2015)0231

Stanje u Nepalu nakon potresa

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o stanju u Nepalu nakon potresa (2015/2734(RSP))

(2016/C 407/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nepalu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nepalu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini, povjerenika za razvoj Nevena Mimice i povjerenika za humanitarnu pomoć i odgovor na krize Christosa Stylianidesa od 25. travnja 2015. o potresu u Aziji te druge službene izjave, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini, povjerenika za razvoj Nevena Mimice i povjerenika za humanitarnu pomoć i odgovor na krize Christosa Stylianidesa od 25. travnja 2015. o potresu u Aziji te druge službene izjave,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika svojeg izaslanstva za odnose sa zemljama južne Azije od 30. travnja 2015. o potresu u Nepalu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika svojeg izaslanstva za odnose sa zemljama južne Azije od 30. travnja 2015. o potresu u Nepalu,

| — | uzimajući u obzir posjet Nepalu svojeg izaslanstva za odnose sa zemljama južne Azije prilikom 9. Međuparlamentarnog sastanka između EP-a i Nepala održanog od 8. do 10. travnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posjet Nepalu svojeg izaslanstva za odnose sa zemljama južne Azije prilikom 9. Međuparlamentarnog sastanka između EP-a i Nepala održanog od 8. do 10. travnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 15. Svibnja 2015. o jačanju hitne pomoći, oporavka i obnove kao odgovora na učinke potresa u Nepalu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 15. Svibnja 2015. o jačanju hitne pomoći, oporavka i obnove kao odgovora na učinke potresa u Nepalu,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir nepalske inicijative nakon potresa, poput nacionalnog plana za obnovu i oporavak te procjene potreba nakon katastrofe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nepalske inicijative nakon potresa, poput nacionalnog plana za obnovu i oporavak te procjene potreba nakon katastrofe,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je humanitarna situacija s kojom su suočeni Nepal i okolna regija slijedom razornog potresa 25. travnja 2015. i naknadnog potresa 12. svibnja 2015. i dalje vrlo ozbiljna te je prema dostupnim podacima do sada umrlo više od 8 800 osoba, dok ih je još mnogo više ozlijeđeno, barem pola milijuna kuća je uništeno, 2,8 milijuna osoba je raseljeno, a milijunima je hitno potrebna humanitarna pomoć; |
| --- | --- |

A.

budući da je humanitarna situacija s kojom su suočeni Nepal i okolna regija slijedom razornog potresa 25. travnja 2015. i naknadnog potresa 12. svibnja 2015. i dalje vrlo ozbiljna te je prema dostupnim podacima do sada umrlo više od 8 800 osoba, dok ih je još mnogo više ozlijeđeno, barem pola milijuna kuća je uništeno, 2,8 milijuna osoba je raseljeno, a milijunima je hitno potrebna humanitarna pomoć;

| B. | budući da se, uz to, procjenjuje da je 1,7 milijuna djece pogođeno raseljavanjem, smrću jednog ili oba roditelja ili uništenjem njihovih kuća ili škola; budući da je siročad suočena s povećanim rizikom od gladi, bolesti, zlostavljanja, zapostavljanja i trgovine ljudima; budući da je nepalska policija izvijestila o slučajevima skupina djece koje su uzeli odrasli koji im nisu u rodbinskoj vezi; budući da je najavljena zabrana putovanja za maloljetnike bez pratnje i da su međunarodna posvojenja privremeno obustavljena; |
| --- | --- |

B.

budući da se, uz to, procjenjuje da je 1,7 milijuna djece pogođeno raseljavanjem, smrću jednog ili oba roditelja ili uništenjem njihovih kuća ili škola; budući da je siročad suočena s povećanim rizikom od gladi, bolesti, zlostavljanja, zapostavljanja i trgovine ljudima; budući da je nepalska policija izvijestila o slučajevima skupina djece koje su uzeli odrasli koji im nisu u rodbinskoj vezi; budući da je najavljena zabrana putovanja za maloljetnike bez pratnje i da su međunarodna posvojenja privremeno obustavljena;

| C. | budući da je, osim tragičnog gubitka ljudskih života i brojnih ozlijeđenih, potres ozbiljno oštetio kulturnu, vjersku i povijesnu baštinu zemlje, uključujući četiri od sedam znamenitosti koje su na popisu svjetske baštine i tisuće spomenika, hramova i samostana, što je znatan udarac nacionalnom identitetu i utječe na neophodne izvore prihoda; |
| --- | --- |

C.

budući da je, osim tragičnog gubitka ljudskih života i brojnih ozlijeđenih, potres ozbiljno oštetio kulturnu, vjersku i povijesnu baštinu zemlje, uključujući četiri od sedam znamenitosti koje su na popisu svjetske baštine i tisuće spomenika, hramova i samostana, što je znatan udarac nacionalnom identitetu i utječe na neophodne izvore prihoda;

| D. | budući da je prema izvještajima diljem planinskih regija bilo već više od 500 većih odrona zemlje koji nisu uzrokovani vodom i koji su često zaustavili tok rijeka što kao posljedicu ima rizik od poplava ili naglog plavljenja glečerskih jezera; budući da je rizik od dodatnih odrona zemlje, poplava i naglih plavljenja jezera veoma visok s obzirom na nadolazeće razdoblje monsuna; |
| --- | --- |

D.

budući da je prema izvještajima diljem planinskih regija bilo već više od 500 većih odrona zemlje koji nisu uzrokovani vodom i koji su često zaustavili tok rijeka što kao posljedicu ima rizik od poplava ili naglog plavljenja glečerskih jezera; budući da je rizik od dodatnih odrona zemlje, poplava i naglih plavljenja jezera veoma visok s obzirom na nadolazeće razdoblje monsuna;

| E. | budući da postoji ozbiljna zabrinutost u vezi s rizikom izbijanja zaraznih bolesti, posebno u prenaseljenim područjima i područjima u kojima su poremećeni vodni, sanitarni i higijenski sustavi; |
| --- | --- |

E.

budući da postoji ozbiljna zabrinutost u vezi s rizikom izbijanja zaraznih bolesti, posebno u prenaseljenim područjima i područjima u kojima su poremećeni vodni, sanitarni i higijenski sustavi;

| F. | budući da se očekuje da će monsunske kiše početi vrlo brzo i da će imati znatne posljedice na pokušaje pružanja pomoći, posebno u najnepristupačnijim područjima; |
| --- | --- |

F.

budući da se očekuje da će monsunske kiše početi vrlo brzo i da će imati znatne posljedice na pokušaje pružanja pomoći, posebno u najnepristupačnijim područjima;

| G. | budući da UN procjenjuje da je za 1,4 milijuna osoba potrebna pomoć u hrani zbog velikih šteta koje je pretrpjela poljoprivreda na kojoj se temelje njihova sredstva za život; budući da sezona sadnje počinje ovaj mjesec te se procjenjuje da 236 000 osoba treba poljoprivredne proizvodne faktore, uključujući sjeme riže i povrća, te budući da je stanje dodatno pogoršano velikim gubitcima stoke; budući da poljoprivrednici koji ne iskoriste ovogodišnju sezonu sadnje neće moći ubrati ništa sve do zadnjeg dijela 2016. godine; |
| --- | --- |

G.

budući da UN procjenjuje da je za 1,4 milijuna osoba potrebna pomoć u hrani zbog velikih šteta koje je pretrpjela poljoprivreda na kojoj se temelje njihova sredstva za život; budući da sezona sadnje počinje ovaj mjesec te se procjenjuje da 236 000 osoba treba poljoprivredne proizvodne faktore, uključujući sjeme riže i povrća, te budući da je stanje dodatno pogoršano velikim gubitcima stoke; budući da poljoprivrednici koji ne iskoriste ovogodišnju sezonu sadnje neće moći ubrati ništa sve do zadnjeg dijela 2016. godine;

| H. | budući da je od 30 travnja do 2. svibnja 2015. povjerenik Stylianides posjetio pogođena područja zajedno sa zamjenicom glavnog tajnika UN-a Valerie Amos; |
| --- | --- |

H.

budući da je od 30 travnja do 2. svibnja 2015. povjerenik Stylianides posjetio pogođena područja zajedno sa zamjenicom glavnog tajnika UN-a Valerie Amos;

| I. | budući da su Europska unija i njezine države članice pružile značajnu financijsku pomoć izdvojivši odmah 6 milijuna EUR za hitne potrebe, uz ukupnih 22,6 milijuna EUR koje je do danas izdvojila Europska komisija, te su također preko mehanizma EU-a za civilnu zaštitu ponudile opremu za hitnu pomoć te timove za traženje i spašavanje; |
| --- | --- |

I.

budući da su Europska unija i njezine države članice pružile značajnu financijsku pomoć izdvojivši odmah 6 milijuna EUR za hitne potrebe, uz ukupnih 22,6 milijuna EUR koje je do danas izdvojila Europska komisija, te su također preko mehanizma EU-a za civilnu zaštitu ponudile opremu za hitnu pomoć te timove za traženje i spašavanje;

| J. | međutim, budući da je humanitarni koordinator UN-a 4. lipnja 2015. izjavio da je međunarodno financiranje za pružanje potpore Nepalu i dalje nezadovoljavajuće te da je UN dobio samo 120 od zatražena 422 milijuna USD; |
| --- | --- |

J.

međutim, budući da je humanitarni koordinator UN-a 4. lipnja 2015. izjavio da je međunarodno financiranje za pružanje potpore Nepalu i dalje nezadovoljavajuće te da je UN dobio samo 120 od zatražena 422 milijuna USD;

| K. | budući da su centar za hitnu pomoć nakon katastrofe i humanitarni prostor, koji su pružali obroke za 200 000 osoba tijekom dva tjedna i koji su podržani i sredstvima EU-a, uspješno djelovali te su dobar primjer smjera u kojem se vlada kretala prije potresa; |
| --- | --- |

K.

budući da su centar za hitnu pomoć nakon katastrofe i humanitarni prostor, koji su pružali obroke za 200 000 osoba tijekom dva tjedna i koji su podržani i sredstvima EU-a, uspješno djelovali te su dobar primjer smjera u kojem se vlada kretala prije potresa;

| L. | međutim, budući da su napori za pružanje hitne pomoći zakočeni zbog ograničene i oštećene infrastrukture, ali su pravci opskrbe uspostavljeni kroz susjedne države, posebno u Indiji preko njezine „operacije prijateljstvo”; |
| --- | --- |

L.

međutim, budući da su napori za pružanje hitne pomoći zakočeni zbog ograničene i oštećene infrastrukture, ali su pravci opskrbe uspostavljeni kroz susjedne države, posebno u Indiji preko njezine „operacije prijateljstvo”;

| M. | budući da, iako su djelomično riješeni, problemi i dalje postoje u pogledu dugotrajnih carinskih postupaka za humanitarnu opskrbu koju su u Nepal poslali službeni i privatni donatori; budući da je isteklo oslobođenje od plaćanja uvozne carine koje je trajalo 30 dana, a zamijenjeno je popisom robe koja je djelomično ili u potpunosti oslobođena od poreza na uvoz te se kao rezultat toga uvozna carina sada naplaćuje na dio opreme za hitnu pomoć; |
| --- | --- |

M.

budući da, iako su djelomično riješeni, problemi i dalje postoje u pogledu dugotrajnih carinskih postupaka za humanitarnu opskrbu koju su u Nepal poslali službeni i privatni donatori; budući da je isteklo oslobođenje od plaćanja uvozne carine koje je trajalo 30 dana, a zamijenjeno je popisom robe koja je djelomično ili u potpunosti oslobođena od poreza na uvoz te se kao rezultat toga uvozna carina sada naplaćuje na dio opreme za hitnu pomoć;

| N. | budući da bi tisuće osoba kojima je nakon potresa potrebna pomoć mogle biti prisiljene da se same snalaze, a uz to postoje zabrinjavajući pokazatelji da napore za pružanje pomoći ometa diskriminacija na temelju roda, kaste i etničke pripadnosti; budući da više od polovice zajednice Dalit koja živi u Nepalu još uvijek čeka na zaklon i obrok; |
| --- | --- |

N.

budući da bi tisuće osoba kojima je nakon potresa potrebna pomoć mogle biti prisiljene da se same snalaze, a uz to postoje zabrinjavajući pokazatelji da napore za pružanje pomoći ometa diskriminacija na temelju roda, kaste i etničke pripadnosti; budući da više od polovice zajednice Dalit koja živi u Nepalu još uvijek čeka na zaklon i obrok;

| O. | budući da Ministarstvo financija Nepala procjenjuje da će trošak obnove iznositi oko 10 milijardi USD, što je više od polovice godišnjeg BDP-a te zemlje; |
| --- | --- |

O.

budući da Ministarstvo financija Nepala procjenjuje da će trošak obnove iznositi oko 10 milijardi USD, što je više od polovice godišnjeg BDP-a te zemlje;

| P. | budući da je vlada Nepala najavila da će 25. lipnja 2015. u Kathmanduu održati međunarodnu konferenciju kako bi mobilizirala međunarodnu financijsku potporu za obnovu i oporavak zemlje; |
| --- | --- |

P.

budući da je vlada Nepala najavila da će 25. lipnja 2015. u Kathmanduu održati međunarodnu konferenciju kako bi mobilizirala međunarodnu financijsku potporu za obnovu i oporavak zemlje;

| Q. | budući da je Nepal, koji je među najsiromašnijim zemljama svijeta, tek nedavno i polagano izašao iz desetogodišnjeg građanskog rata; budući da je posljednjih godina vlada, bez obzira na to, uložila napore kako bi se pripremila na očekivani slučaj velikog potresa; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Nepal, koji je među najsiromašnijim zemljama svijeta, tek nedavno i polagano izašao iz desetogodišnjeg građanskog rata; budući da je posljednjih godina vlada, bez obzira na to, uložila napore kako bi se pripremila na očekivani slučaj velikog potresa;

| 1. | izražava najdublju sućut svima koji su pogođeni ovom groznom tragedijom, uključujući obitelji više od 8 800 osoba koje su izgubile život u Nepalu, Indiji, Kini i Bangladešu; |
| --- | --- |

1.

izražava najdublju sućut svima koji su pogođeni ovom groznom tragedijom, uključujući obitelji više od 8 800 osoba koje su izgubile život u Nepalu, Indiji, Kini i Bangladešu;

| 2. | pohvaljuje napore nepalskih institucija i nepalskog društva nakon potresa; |
| --- | --- |

2.

pohvaljuje napore nepalskih institucija i nepalskog društva nakon potresa;

| 3. | pozdravlja brzu pomoć koju su Nepalu pružile Komisija i države članice te poziva međunarodnu zajednicu da i dalje pomaže vladi Nepala pružanjem kratkoročne humanitarne potpore i dugoročnih napora za oporavak i obnovu, uz poseban naglasak na poljoprivrednom sektoru i nepristupačnim područjima, te da održi svoja obećanja; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja brzu pomoć koju su Nepalu pružile Komisija i države članice te poziva međunarodnu zajednicu da i dalje pomaže vladi Nepala pružanjem kratkoročne humanitarne potpore i dugoročnih napora za oporavak i obnovu, uz poseban naglasak na poljoprivrednom sektoru i nepristupačnim područjima, te da održi svoja obećanja;

| 4. | ističe važnost hitne zdravstvene skrbi i mjera usmjerenih sprečavanju izbijanja zaraznih bolesti; poziva EU i međunarodnu zajednicu da podrže revitalizaciju zdravstvenih objekata i usluga u zemlji, posebno u udaljenim područjima, među ostalim slanjem liječničkih šatora i liječničke opreme za oštećene ili uništene zdravstvene objekte; |
| --- | --- |

4.

ističe važnost hitne zdravstvene skrbi i mjera usmjerenih sprečavanju izbijanja zaraznih bolesti; poziva EU i međunarodnu zajednicu da podrže revitalizaciju zdravstvenih objekata i usluga u zemlji, posebno u udaljenim područjima, među ostalim slanjem liječničkih šatora i liječničke opreme za oštećene ili uništene zdravstvene objekte;

| 5. | poziva vladu Nepala i međunarodnu zajednicu da zajamče da djeca koja su razdvojena od svojih obitelji budu vraćena njima što je brže moguće te da djeca budu prioritet humanitarne intervencije; nadalje, poziva na to da se posebna pozornost posveti posebno osjetljivoj situaciji djece, što obuhvaća brojne slučajeve neishranjenosti i rizik od zlostavljanja i trgovine ljudima; ističe važnost toga da se djecu vrati u škole; |
| --- | --- |

5.

poziva vladu Nepala i međunarodnu zajednicu da zajamče da djeca koja su razdvojena od svojih obitelji budu vraćena njima što je brže moguće te da djeca budu prioritet humanitarne intervencije; nadalje, poziva na to da se posebna pozornost posveti posebno osjetljivoj situaciji djece, što obuhvaća brojne slučajeve neishranjenosti i rizik od zlostavljanja i trgovine ljudima; ističe važnost toga da se djecu vrati u škole;

| 6. | zabrinut je zbog navoda o zlostavljanjima i uznemirivanju žena i djece u privremenim kampovima te poziva vladu Nepala da poduzme dodatne mjere kako bi zajamčila sigurnost ugroženih osoba i brzu istragu tih navoda; |
| --- | --- |

6.

zabrinut je zbog navoda o zlostavljanjima i uznemirivanju žena i djece u privremenim kampovima te poziva vladu Nepala da poduzme dodatne mjere kako bi zajamčila sigurnost ugroženih osoba i brzu istragu tih navoda;

| 7. | poziva međunarodnu zajednicu da pomogne nepalskoj vladi u spašavanju i obnovi oštećene kulturne, vjerske i povijesne baštine; |
| --- | --- |

7.

poziva međunarodnu zajednicu da pomogne nepalskoj vladi u spašavanju i obnovi oštećene kulturne, vjerske i povijesne baštine;

| 8. | ističe procjenu UN-a da je hitno potrebno dodatnih 298,2 milijuna USD kako bi se pružila humanitarna pomoć, posebno s obzirom na nadolazeću sezonu monsuna, te poziva na novi globalni napor kako bi se zadovoljila ta hitna potreba za sredstvima; |
| --- | --- |

8.

ističe procjenu UN-a da je hitno potrebno dodatnih 298,2 milijuna USD kako bi se pružila humanitarna pomoć, posebno s obzirom na nadolazeću sezonu monsuna, te poziva na novi globalni napor kako bi se zadovoljila ta hitna potreba za sredstvima;

| 9. | potiče vladu Nepala da riješi preostale probleme s carinskim postupcima za humanitarnu opskrbu, da ukine sve takozvane „poreze na pomoć” koje lokalna policija naplaćuje na humanitarnu opskrbu na nepalskoj granici te da radi zajedno s agencijama za pružanje pomoći kako bi zajamčila da će pomoć brzo stići do mjesta na kojima je potrebna; |
| --- | --- |

9.

potiče vladu Nepala da riješi preostale probleme s carinskim postupcima za humanitarnu opskrbu, da ukine sve takozvane „poreze na pomoć” koje lokalna policija naplaćuje na humanitarnu opskrbu na nepalskoj granici te da radi zajedno s agencijama za pružanje pomoći kako bi zajamčila da će pomoć brzo stići do mjesta na kojima je potrebna;

| 10. | izražava zabrinutost zbog navoda da postoji diskriminacija u distribuciji humanitarne pomoći te poziva vladu Nepala da zajamči da će pomoć stići do onih kojima je potrebna, bez obzira na to tko su oni i odakle stiže pomoć; nadalje poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da u svojim kontaktima s Nepalom dotakne to pitanje na najvišoj mogućoj političkoj razini; |
| --- | --- |

10.

izražava zabrinutost zbog navoda da postoji diskriminacija u distribuciji humanitarne pomoći te poziva vladu Nepala da zajamči da će pomoć stići do onih kojima je potrebna, bez obzira na to tko su oni i odakle stiže pomoć; nadalje poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da u svojim kontaktima s Nepalom dotakne to pitanje na najvišoj mogućoj političkoj razini;

| 11. | pohvaljuje vlade u regiji, posebno vladu Indije, zbog njihovih napora u okviru međunarodnog pružanja pomoći; poziva Komisiju, države članice i međunarodne dionike da i dalje surađuju s vladom Nepala i drugim vladama u regiji u pogledu pitanja povećanja pripremljenosti na prirodne katastrofe i otpornosti na njih, među ostalim s obzirom na sastavljanje pravila, izgradnju infrastrukture i izradu planova za izvanredne situacije; ističe da bi nacionalni plan za obnovu i oporavak također trebao odgovoriti na druga ključna pitanja, među ostalima borbu protiv siromaštva, zaštitu okoliša i klimatske promjene; |
| --- | --- |

11.

pohvaljuje vlade u regiji, posebno vladu Indije, zbog njihovih napora u okviru međunarodnog pružanja pomoći; poziva Komisiju, države članice i međunarodne dionike da i dalje surađuju s vladom Nepala i drugim vladama u regiji u pogledu pitanja povećanja pripremljenosti na prirodne katastrofe i otpornosti na njih, među ostalim s obzirom na sastavljanje pravila, izgradnju infrastrukture i izradu planova za izvanredne situacije; ističe da bi nacionalni plan za obnovu i oporavak također trebao odgovoriti na druga ključna pitanja, među ostalima borbu protiv siromaštva, zaštitu okoliša i klimatske promjene;

| 12. | ističe da su Nepalu, kao zemlji koja je nedavno izašla iz oružanog sukoba, potrebni dodatni domaći napori i međunarodna potpora u njegovu prijelazu na demokraciju; poziva nepalske političke snage da rade zajednički u duhu konstruktivne suradnje i traženja kompromisa u cilju donošenja novog, demokratskog i uključivog ustava koji će ispuniti očekivanja nepalskog naroda, te da to bude ključna točka u mirovnom procesu i važan doprinos brzom i uspješnom oporavku nakon katastrofe; u tom pogledu pozdravlja sporazum koji su 8. lipnja 2015. postigle glavne nepalske političke stranke; |
| --- | --- |

12.

ističe da su Nepalu, kao zemlji koja je nedavno izašla iz oružanog sukoba, potrebni dodatni domaći napori i međunarodna potpora u njegovu prijelazu na demokraciju; poziva nepalske političke snage da rade zajednički u duhu konstruktivne suradnje i traženja kompromisa u cilju donošenja novog, demokratskog i uključivog ustava koji će ispuniti očekivanja nepalskog naroda, te da to bude ključna točka u mirovnom procesu i važan doprinos brzom i uspješnom oporavku nakon katastrofe; u tom pogledu pozdravlja sporazum koji su 8. lipnja 2015. postigle glavne nepalske političke stranke;

| 13. | ističe da je od primarne važnosti organizirati predugo odgađane lokalne izbore, s obzirom na to da će uspješni napori za obnovu ovisiti o upravnim kapacitetima lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

13.

ističe da je od primarne važnosti organizirati predugo odgađane lokalne izbore, s obzirom na to da će uspješni napori za obnovu ovisiti o upravnim kapacitetima lokalnih vlasti;

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, vladi i ustavotvornoj skupštini Nepala, vladama i parlamentima Južnoazijske udruge za regionalnu suradnju te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

14.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, vladi i ustavotvornoj skupštini Nepala, vladama i parlamentima Južnoazijske udruge za regionalnu suradnju te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/74 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/74

---

P8_TA(2015)0232

Strateška vojna situacija u crnomorskom bazenu nakon nezakonitog ruskog pripojenja Krima

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o strateškoj vojnoj situaciji u crnomorskom bazenu nakon nezakonitog ruskog pripojenja Krima (2015/2036(INI))

(2016/C 407/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini, a posebno rezoluciju od 15. siječnja 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini, a posebno rezoluciju od 15. siječnja 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o pomorskoj dimenziji zajedničke sigurnosne i obrambene politike od 12. rujna 2013. (2), o godišnjem izvješću Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici od 12. rujna 2012. (3), o trgovinskim aspektima Istočnog partnerstva od 3. srpnja 2012. (4) te o pregledu europske politike susjedstva od 14. prosinca 2011. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o pomorskoj dimenziji zajedničke sigurnosne i obrambene politike od 12. rujna 2013. (2), o godišnjem izvješću Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici od 12. rujna 2012. (3), o trgovinskim aspektima Istočnog partnerstva od 3. srpnja 2012. (4) te o pregledu europske politike susjedstva od 14. prosinca 2011. (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2011. o strategiji EU-a za Crno more (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2011. o strategiji EU-a za Crno more (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a od 17. ožujka 2014., 21. ožujka 2014. i 18. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a od 17. ožujka 2014., 21. ožujka 2014. i 18. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o Ukrajini od 17. studenog 2014. i 29. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o Ukrajini od 17. studenog 2014. i 29. siječnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir posljednje izjave Vijeća za vanjske poslove od 9. veljače 2015. i 16. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posljednje izjave Vijeća za vanjske poslove od 9. veljače 2015. i 16. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a i Ukrajine, Moldove i Gruzije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume o pridruživanju između EU-a i Ukrajine, Moldove i Gruzije,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ruskoj Federaciji, s posebnim naglaskom na rezolucije od 13. ožujka 2014. o invaziji Rusije na Ukrajinu (7), od 17. travnja 2014. o ruskom pritisku na zemlje Istočnog partnerstva, a posebno o destabilizaciji istočne Ukrajine (8) , te one od 18. rujna 2014. o stanju u Ukrajini i trenutačnom stanju odnosa između EU-a i Rusije (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ruskoj Federaciji, s posebnim naglaskom na rezolucije od 13. ožujka 2014. o invaziji Rusije na Ukrajinu (7), od 17. travnja 2014. o ruskom pritisku na zemlje Istočnog partnerstva, a posebno o destabilizaciji istočne Ukrajine (8) , te one od 18. rujna 2014. o stanju u Ukrajini i trenutačnom stanju odnosa između EU-a i Rusije (9),

| — | uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu NATO-a održanog u Walesu 5. rujna 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu NATO-a održanog u Walesu 5. rujna 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0171/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0171/2015),

| A. | budući da je crnomorski bazen jedno od strateški najvažnijih područja na svijetu te da je od iznimne važnosti za EU i njegove države članice, posebice u pogledu jamčenja njihove sigurnosti i obrane, te za politiku susjedstva EU-a i Istočno partnerstvo; budući da je važnost pojačane suradnje između Europske unije i zemalja te regije prepoznata u okviru Crnomorske sinergije, regionalne politike EU-a uspostavljene 2008.; budući da je crnomorski bazen poprište svih postojećih i dugotrajnih sukoba u Republici Moldovi (Pridnjestrovlje), Gruziji (Južna Osetija i Abhazija) i Nagorno-Karabah-u; |
| --- | --- |

A.

budući da je crnomorski bazen jedno od strateški najvažnijih područja na svijetu te da je od iznimne važnosti za EU i njegove države članice, posebice u pogledu jamčenja njihove sigurnosti i obrane, te za politiku susjedstva EU-a i Istočno partnerstvo; budući da je važnost pojačane suradnje između Europske unije i zemalja te regije prepoznata u okviru Crnomorske sinergije, regionalne politike EU-a uspostavljene 2008.; budući da je crnomorski bazen poprište svih postojećih i dugotrajnih sukoba u Republici Moldovi (Pridnjestrovlje), Gruziji (Južna Osetija i Abhazija) i Nagorno-Karabah-u;

| B. | budući da je crnomorski bazen veoma važna vanjska granica Europske unije; |
| --- | --- |

B.

budući da je crnomorski bazen veoma važna vanjska granica Europske unije;

| C. | budući da je Europsko vijeće snažno osudilo pripojenje Krima i Sevastopolja od strane Ruske Federacije – pripojenje kojim su prekršeni Povelja UN-a, Pariška povelja, Helsinški završni dokument OESS-a, ali i obveze koje je Rusija preuzela Memorandumom iz Budimpešte iz 1994. godine – te ga neće priznati; budući da je Rusija djelovala u smjeru destabilizacije stanja na istoku Ukrajine; budući da su kao posljedica toga nametnuta ograničenja u vezi s trgovinom između EU-a i Krima; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europsko vijeće snažno osudilo pripojenje Krima i Sevastopolja od strane Ruske Federacije – pripojenje kojim su prekršeni Povelja UN-a, Pariška povelja, Helsinški završni dokument OESS-a, ali i obveze koje je Rusija preuzela Memorandumom iz Budimpešte iz 1994. godine – te ga neće priznati; budući da je Rusija djelovala u smjeru destabilizacije stanja na istoku Ukrajine; budući da su kao posljedica toga nametnuta ograničenja u vezi s trgovinom između EU-a i Krima;

| D. | budući da je NATO osudio eskalaciju sukoba koju je Ruska Federacija izazvala na Krimu, njezino nezakonito i nelegitimno pripojenje Krima te stalnu i namjernu destabilizaciju istočne Ukrajine koja predstavlja kršenje međunarodnog prava; |
| --- | --- |

D.

budući da je NATO osudio eskalaciju sukoba koju je Ruska Federacija izazvala na Krimu, njezino nezakonito i nelegitimno pripojenje Krima te stalnu i namjernu destabilizaciju istočne Ukrajine koja predstavlja kršenje međunarodnog prava;

| E. | budući da se nakon nezakonitog pripojenja Krima u crnomorskom bazenu promijenio odnos vojnih snaga pa tako sada Rusija bespravno nadzire stotine kilometara krimske obale i obližnjih voda koje graniče na moru s NATO-om i EU-om; budući da je Rusija potakla agresivna djelovanja na ukrajinskom teritoriju; |
| --- | --- |

E.

budući da se nakon nezakonitog pripojenja Krima u crnomorskom bazenu promijenio odnos vojnih snaga pa tako sada Rusija bespravno nadzire stotine kilometara krimske obale i obližnjih voda koje graniče na moru s NATO-om i EU-om; budući da je Rusija potakla agresivna djelovanja na ukrajinskom teritoriju;

| F. | budući da su prije nezakonitog pripojenja ruske kopnene i zračne snage na Krimu bile minimalne te da su prvenstveno bile namijenjene za obranu glavne baze ruske crnomorske flote u Sevastopolju te dviju obližnjih mornaričkih baza; budući da je pripojenje Krima ozbiljno oslabilo Oružane snage Ukrajine, a posebno njezinu ratnu mornaricu koju su preuzele ruske postrojbe; budući da je nakon pripojenja Rusija na Krimu i u crnomorskom bazenu povećala broj vojnika i započela postupak stvaranja ofenzivno orijentiranih združenih udarnih postrojbi sastavljenih od pripadnika ratne mornarice, kopnene vojske i zrakoplovstva; |
| --- | --- |

F.

budući da su prije nezakonitog pripojenja ruske kopnene i zračne snage na Krimu bile minimalne te da su prvenstveno bile namijenjene za obranu glavne baze ruske crnomorske flote u Sevastopolju te dviju obližnjih mornaričkih baza; budući da je pripojenje Krima ozbiljno oslabilo Oružane snage Ukrajine, a posebno njezinu ratnu mornaricu koju su preuzele ruske postrojbe; budući da je nakon pripojenja Rusija na Krimu i u crnomorskom bazenu povećala broj vojnika i započela postupak stvaranja ofenzivno orijentiranih združenih udarnih postrojbi sastavljenih od pripadnika ratne mornarice, kopnene vojske i zrakoplovstva;

| G. | budući da je nakon pripojenja Rusija ubrzala jačanje i modernizaciju crnomorske flote; budući da je plan modernizacije crnomorske flote jedan od najambicioznijih dijelova programa nabave za oružane snage Rusije za razdoblje od 2011. do 2020. godine; budući da je u prosincu 2014. ruska vlada odobrila novu vojnu doktrinu u kojoj se NATO smatra najvećom sigurnosnom prijetnjom Rusiji; |
| --- | --- |

G.

budući da je nakon pripojenja Rusija ubrzala jačanje i modernizaciju crnomorske flote; budući da je plan modernizacije crnomorske flote jedan od najambicioznijih dijelova programa nabave za oružane snage Rusije za razdoblje od 2011. do 2020. godine; budući da je u prosincu 2014. ruska vlada odobrila novu vojnu doktrinu u kojoj se NATO smatra najvećom sigurnosnom prijetnjom Rusiji;

| H. | budući da je Rusija 2007. godine privremeno prekinula svoje sudjelovanje u Sporazumu o konvencionalnim oružanim snagama u Europi (CFE); budući da je 11. ožujka 2015. Rusija prestala sudjelovati u Zajedničkoj savjetodavnoj skupini koja djeluje u okviru CFE-a i time se u potpunosti povukla iz Sporazuma; |
| --- | --- |

H.

budući da je Rusija 2007. godine privremeno prekinula svoje sudjelovanje u Sporazumu o konvencionalnim oružanim snagama u Europi (CFE); budući da je 11. ožujka 2015. Rusija prestala sudjelovati u Zajedničkoj savjetodavnoj skupini koja djeluje u okviru CFE-a i time se u potpunosti povukla iz Sporazuma;

| I. | budući da je Turska država kandidatkinja za članstvo u EU-u, saveznica u NATO-u, pomorska sila, aktivan vanjskopolitički čimbenik u regiji te ključan partner EU-a, posebice u pitanjima energetike i sigurnosti granica; budući da je strateški položaj Turske od iznimne važnosti i u pogledu druge velike prijetnje s kojom se suočavaju NATO i EU, samoproglašenog Daiša (Islamske države); budući da Turska može imati važnu ulogu u suprotstavljanju prijetnjama u crnomorskoj regiji i Daišu; budući da Turska, unatoč tome što rusko pripojenje Krima smatra nezakonitim, nije jasno izrazila svoje stajalište o njemu ili njegovim posljedicama; budući da su nedavni diplomatski stavovi Turske, posebno oni koji se odnose na obližnje sukobe, ostavljali mogućnost za različite interpretacije i da nisu bili sukladni stajalištima EU-a i NATO-a; budući da je Turska strateški partner po pitanju sigurnosti te da ima važnu ulogu u crnomorskoj regiji, kako je, uostalom, propisano i odredbama Konvencije iz Montreauxa iz 1936. godine; |
| --- | --- |

I.

budući da je Turska država kandidatkinja za članstvo u EU-u, saveznica u NATO-u, pomorska sila, aktivan vanjskopolitički čimbenik u regiji te ključan partner EU-a, posebice u pitanjima energetike i sigurnosti granica; budući da je strateški položaj Turske od iznimne važnosti i u pogledu druge velike prijetnje s kojom se suočavaju NATO i EU, samoproglašenog Daiša (Islamske države); budući da Turska može imati važnu ulogu u suprotstavljanju prijetnjama u crnomorskoj regiji i Daišu; budući da Turska, unatoč tome što rusko pripojenje Krima smatra nezakonitim, nije jasno izrazila svoje stajalište o njemu ili njegovim posljedicama; budući da su nedavni diplomatski stavovi Turske, posebno oni koji se odnose na obližnje sukobe, ostavljali mogućnost za različite interpretacije i da nisu bili sukladni stajalištima EU-a i NATO-a; budući da je Turska strateški partner po pitanju sigurnosti te da ima važnu ulogu u crnomorskoj regiji, kako je, uostalom, propisano i odredbama Konvencije iz Montreauxa iz 1936. godine;

| J. | budući da je reakcija EU-a na rusku agresiju i povredu teritorijalne cjelovitosti Gruzije 2008. godine možda ohrabrila Rusiju na slično postupanje u Ukrajini; budući da su EU, NATO i SAD osudili „sporazume” koje je Rusija u studenom 2014. i ožujku 2015. potpisala sa separatističkim vlastima u Abhaziji odnosno Južnoj Osetiji i ponovno potvrdili svoju potporu suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Gruzije; budući da se tim „sporazumima” krše temeljna načela međunarodnog prava ali i međunarodne obveze koje je Rusija preuzela, uključujući i one koje proistječu iz Sporazuma o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008. godine; |
| --- | --- |

J.

budući da je reakcija EU-a na rusku agresiju i povredu teritorijalne cjelovitosti Gruzije 2008. godine možda ohrabrila Rusiju na slično postupanje u Ukrajini; budući da su EU, NATO i SAD osudili „sporazume” koje je Rusija u studenom 2014. i ožujku 2015. potpisala sa separatističkim vlastima u Abhaziji odnosno Južnoj Osetiji i ponovno potvrdili svoju potporu suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Gruzije; budući da se tim „sporazumima” krše temeljna načela međunarodnog prava ali i međunarodne obveze koje je Rusija preuzela, uključujući i one koje proistječu iz Sporazuma o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008. godine;

| K. | budući da su, otkada su ih okupirale ruske snage, Abhazija, područje Chinvalija/Južna Osetija i odnedavno Krim postali poprišta kršenja ljudskih prava; budući da su na Krimu kršenjima ljudskih prava izloženi manjinske skupine i protivnici ruske okupacije, posebice domaćeg tatarskog stanovništva, aktivista civilnog društva i onih s proukrajinskim stavovima te osoba koje su izrazile želju zadržati ukrajinsko državljanstvo; |
| --- | --- |

K.

budući da su, otkada su ih okupirale ruske snage, Abhazija, područje Chinvalija/Južna Osetija i odnedavno Krim postali poprišta kršenja ljudskih prava; budući da su na Krimu kršenjima ljudskih prava izloženi manjinske skupine i protivnici ruske okupacije, posebice domaćeg tatarskog stanovništva, aktivista civilnog društva i onih s proukrajinskim stavovima te osoba koje su izrazile želju zadržati ukrajinsko državljanstvo;

Promjena strateške i sigurnosne slike na Crnom moru

| 1. | snažno podupire nepriznavanje ruskog pripojenja Krima; ponovno iskazuje svoju predanost neovisnosti, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine u skladu s Poveljom UN-a, a posebno s njenim člankom 2.; u potpunosti podupire zaključke Europskog vijeća prema kojima EU neće priznati nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja; naglašava da se pripojenjem krši i Sporazum o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ukrajine i Ruske federacije iz 1997.; naglašava potrebu da EU i države članice usuglašeno istupaju po pitanju odnosa EU-a s Rusijom; |
| --- | --- |

1.

snažno podupire nepriznavanje ruskog pripojenja Krima; ponovno iskazuje svoju predanost neovisnosti, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine u skladu s Poveljom UN-a, a posebno s njenim člankom 2.; u potpunosti podupire zaključke Europskog vijeća prema kojima EU neće priznati nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja; naglašava da se pripojenjem krši i Sporazum o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ukrajine i Ruske federacije iz 1997.; naglašava potrebu da EU i države članice usuglašeno istupaju po pitanju odnosa EU-a s Rusijom;

| 2. | sa zabrinutošću konstatira da je nezakonitim pripojenjem Krima došlo do značajne promjene strateške slike crnomorskog bazena i susjednih područja; smatra da agresivno djelovanje Rusije predstavlja njen povratak neprijateljskom, blokovskom pristupu; upozorava na činjenicu da je okupacijom čitavog poluotoka Rusija dobila iznimno važnu bazu za pokretanje akcija prema zapadu (Balkanu, Pridnjestrovlju i ušću Dunava) i jugu (istočnom Sredozemlju) u kojoj je već uspostavila stalnu mornaričku borbenu skupinu te da je nezakonitim pripojenjem Krima Rusija dobila i „južni Kalinjingrad”, odnosno još jednu isturenu bazu koja izravno graniči s NATO-om; |
| --- | --- |

2.

sa zabrinutošću konstatira da je nezakonitim pripojenjem Krima došlo do značajne promjene strateške slike crnomorskog bazena i susjednih područja; smatra da agresivno djelovanje Rusije predstavlja njen povratak neprijateljskom, blokovskom pristupu; upozorava na činjenicu da je okupacijom čitavog poluotoka Rusija dobila iznimno važnu bazu za pokretanje akcija prema zapadu (Balkanu, Pridnjestrovlju i ušću Dunava) i jugu (istočnom Sredozemlju) u kojoj je već uspostavila stalnu mornaričku borbenu skupinu te da je nezakonitim pripojenjem Krima Rusija dobila i „južni Kalinjingrad”, odnosno još jednu isturenu bazu koja izravno graniči s NATO-om;

| 3. | vjeruje da su promjena geostrateške slike, način na koji se razvija vojna situacija u crnomorskom bazenu te nasilno pripojenje Krima Rusiji naznake širih i sustavnih izazova poslijehladnoratovskom sustavu europske sigurnosti utemeljenom na poštivanju pravila; vjeruje da EU i države članice moraju imati spreman sigurnosni odgovor na te izazove te da svoje vanjske i sigurnosne politike moraju ponovno razmotriti u svjetlu toga, što bi se pak trebalo odraziti u izmjenama Europske sigurnosne strategije, Strategije europske pomorske sigurnosti te Strategije EU-a za Crno more; zabrinut je zbog pojačanog ruskog pritiska na istočne granice EU-a, na Rumunjsku, Poljsku i baltičke države, koji predstavlja veliki rizik; |
| --- | --- |

3.

vjeruje da su promjena geostrateške slike, način na koji se razvija vojna situacija u crnomorskom bazenu te nasilno pripojenje Krima Rusiji naznake širih i sustavnih izazova poslijehladnoratovskom sustavu europske sigurnosti utemeljenom na poštivanju pravila; vjeruje da EU i države članice moraju imati spreman sigurnosni odgovor na te izazove te da svoje vanjske i sigurnosne politike moraju ponovno razmotriti u svjetlu toga, što bi se pak trebalo odraziti u izmjenama Europske sigurnosne strategije, Strategije europske pomorske sigurnosti te Strategije EU-a za Crno more; zabrinut je zbog pojačanog ruskog pritiska na istočne granice EU-a, na Rumunjsku, Poljsku i baltičke države, koji predstavlja veliki rizik;

| 4. | naglašava da bi EU trebao ojačati svoju otpornost na korištenje informacija kao oružja i imati spreman odgovor na izazove informacijske sigurnosti; pozdravlja Odluku Vijeća od 19./20. ožujka 2015. o pokretanju projekta kojim bi se odgovorilo na rusku propagandu, u koji je uključeno i financiranje nekoliko televizijskih kanala na ruskom jeziku; |
| --- | --- |

4.

naglašava da bi EU trebao ojačati svoju otpornost na korištenje informacija kao oružja i imati spreman odgovor na izazove informacijske sigurnosti; pozdravlja Odluku Vijeća od 19./20. ožujka 2015. o pokretanju projekta kojim bi se odgovorilo na rusku propagandu, u koji je uključeno i financiranje nekoliko televizijskih kanala na ruskom jeziku;

| 5. | izražava duboku zabrinutost zbog trenutačne ruske politike jačanja obrambenih i ofenzivnih vojnih snaga u Crnom moru te planiranog jačanja i modernizacije ruske crnomorske flote koji podrazumijevaju nabavu šest novih modernih dizelskih podmornica klase „Rostov na Donu” i šest novih fregata klase „Admiral Grigorovič”; podsjeća da će slanje zrakoplovnih snaga sposobnih za ofenzivno djelovanje na Krim te unaprjeđivanje postojeće vojne infrastrukture pojačati ruski ofenzivni vojni položaj te sposobnost projiciranja moći izvan vlastitog teritorija; |
| --- | --- |

5.

izražava duboku zabrinutost zbog trenutačne ruske politike jačanja obrambenih i ofenzivnih vojnih snaga u Crnom moru te planiranog jačanja i modernizacije ruske crnomorske flote koji podrazumijevaju nabavu šest novih modernih dizelskih podmornica klase „Rostov na Donu” i šest novih fregata klase „Admiral Grigorovič”; podsjeća da će slanje zrakoplovnih snaga sposobnih za ofenzivno djelovanje na Krim te unaprjeđivanje postojeće vojne infrastrukture pojačati ruski ofenzivni vojni položaj te sposobnost projiciranja moći izvan vlastitog teritorija;

| 6. | sa zabrinutošću prima na znanje kontinuirano jačanje ruskih vojnih snaga u okupiranim gruzijskim regijama Abhaziji i Chinvali/Južnoj Osetiji; napominje da ta vojna infrastruktura ima defenzivna ali i ofenzivna obilježja te da zbog svojeg znatnog operativnog dometa predstavlja ozbiljnu prijetnju za cijelu crnomorsku regiju; |
| --- | --- |

6.

sa zabrinutošću prima na znanje kontinuirano jačanje ruskih vojnih snaga u okupiranim gruzijskim regijama Abhaziji i Chinvali/Južnoj Osetiji; napominje da ta vojna infrastruktura ima defenzivna ali i ofenzivna obilježja te da zbog svojeg znatnog operativnog dometa predstavlja ozbiljnu prijetnju za cijelu crnomorsku regiju;

| 7. | sa zabrinutošću prima na znanje da je Rusija znatno ojačala svoje zračne i mornaričke snage u crnomorskom bazenu razmještanjem novih mornaričkih obrambenih (protubrodskih) raketa (koje, s dometom od 600 km, mogu doseći Bospor) te omogućavanjem svojim borbenim zrakoplovima da kontroliraju oko tri četvrtine zračnog prostora u crnomorskom bazenu (time što je gotovo utrostručen broj zračnih luka na Krimu); u vezi s time napominje da je Rusija ojačala svoje kapacitete kako u strateškom tako i u taktičkom pogledu; strateški gledano, dalekometni bombarderi naoružani krstarećim projektilima te izviđački zrakoplovi koji djeluju u blizini zapadnih obala Crnog mora sposobni su prodrijeti duboko u srednju Europu; taktički gledano, dvije brigade mornaričkog pješaštva, kojima bi u budućnosti potporu mogli pružati i nosači helikoptera klase „Mistral”, predstavljaju potencijalno ozbiljnu prijetnju desantnog djelovanja; pozdravlja odluku Francuske da ponovno razmotri isporuku Rusiji amfibijskih desantnih brodova klase „Mistral” te pozdravlja pregovore Francuske radi nedvosmislenog i konačnog otkazivanja tog posla; |
| --- | --- |

7.

sa zabrinutošću prima na znanje da je Rusija znatno ojačala svoje zračne i mornaričke snage u crnomorskom bazenu razmještanjem novih mornaričkih obrambenih (protubrodskih) raketa (koje, s dometom od 600 km, mogu doseći Bospor) te omogućavanjem svojim borbenim zrakoplovima da kontroliraju oko tri četvrtine zračnog prostora u crnomorskom bazenu (time što je gotovo utrostručen broj zračnih luka na Krimu); u vezi s time napominje da je Rusija ojačala svoje kapacitete kako u strateškom tako i u taktičkom pogledu; strateški gledano, dalekometni bombarderi naoružani krstarećim projektilima te izviđački zrakoplovi koji djeluju u blizini zapadnih obala Crnog mora sposobni su prodrijeti duboko u srednju Europu; taktički gledano, dvije brigade mornaričkog pješaštva, kojima bi u budućnosti potporu mogli pružati i nosači helikoptera klase „Mistral”, predstavljaju potencijalno ozbiljnu prijetnju desantnog djelovanja; pozdravlja odluku Francuske da ponovno razmotri isporuku Rusiji amfibijskih desantnih brodova klase „Mistral” te pozdravlja pregovore Francuske radi nedvosmislenog i konačnog otkazivanja tog posla;

| 8. | duboko je zabrinut zbog izjave predsjednika Putina da je bio spreman staviti ruske nuklearne snage u stanje pripravnosti tijekom ruske okupacije Krima u slučaju intervencije Zapada usmjerene protiv pripojenja; također je duboko zabrinut zbog prijetećih izjava visokih ruskih dužnosnika o pravu Rusije da na Krim razmjesti i ondje zadrži nuklearno oružje; sa zabrinutošću konstatira da je Rusija tijekom vojne vježbe u ožujku 2015. na Krim poslala neobjavljen broj strateških bombardera TU22M3 sposobnih za nošenje nuklearnog oružja; zabrinut je zbog nove ruske vojne doktrine iz prosinca 2014., prema kojoj je dopuštena uporaba nuklearnog oružja protiv država koje ne posjeduju to oružje; |
| --- | --- |

8.

duboko je zabrinut zbog izjave predsjednika Putina da je bio spreman staviti ruske nuklearne snage u stanje pripravnosti tijekom ruske okupacije Krima u slučaju intervencije Zapada usmjerene protiv pripojenja; također je duboko zabrinut zbog prijetećih izjava visokih ruskih dužnosnika o pravu Rusije da na Krim razmjesti i ondje zadrži nuklearno oružje; sa zabrinutošću konstatira da je Rusija tijekom vojne vježbe u ožujku 2015. na Krim poslala neobjavljen broj strateških bombardera TU22M3 sposobnih za nošenje nuklearnog oružja; zabrinut je zbog nove ruske vojne doktrine iz prosinca 2014., prema kojoj je dopuštena uporaba nuklearnog oružja protiv država koje ne posjeduju to oružje;

| 9. | napominje da moguće rusko razmještanje oružnih sustava s mogućnošću dvostrukog (konvencionalnog/nekonvencionalnog) djelovanja na Krimu dovodi u pitanje dobre namjere Rusije u pogledu ostvarivanja napretka u okviru multilateralnog programa nuklearnog razoružanja tijekom predstojeće revizije Ugovora o neširenju nuklearnog oružja, čime se podrivaju pomaci koji su već ostvareni u tom smjeru; |
| --- | --- |

9.

napominje da moguće rusko razmještanje oružnih sustava s mogućnošću dvostrukog (konvencionalnog/nekonvencionalnog) djelovanja na Krimu dovodi u pitanje dobre namjere Rusije u pogledu ostvarivanja napretka u okviru multilateralnog programa nuklearnog razoružanja tijekom predstojeće revizije Ugovora o neširenju nuklearnog oružja, čime se podrivaju pomaci koji su već ostvareni u tom smjeru;

| 10. | smatra da su nedavni brišući preleti ruskih vojnih zrakoplova iznad ratnih brodova NATO-a i istraživačkih platformi u Crnom moru jasan pokazatelj zauzimanja agresivnijeg stava Rusije u crnomorskom bazenu te upozorava na pojačani rizik od zaoštravanja sukoba; poziva na uspostavu izravnih linija komunikacije između vojnih snaga kako bi se izbjegli tragični nesporazumi s dalekosežnim vojnim i sigurnosnim posljedicama; |
| --- | --- |

10.

smatra da su nedavni brišući preleti ruskih vojnih zrakoplova iznad ratnih brodova NATO-a i istraživačkih platformi u Crnom moru jasan pokazatelj zauzimanja agresivnijeg stava Rusije u crnomorskom bazenu te upozorava na pojačani rizik od zaoštravanja sukoba; poziva na uspostavu izravnih linija komunikacije između vojnih snaga kako bi se izbjegli tragični nesporazumi s dalekosežnim vojnim i sigurnosnim posljedicama;

| 11. | duboko je zabrinut zbog iznimno ozbiljne situacije u istočnoj Ukrajini, gdje ratno stanje vodi ka destabilizaciji Ukrajine i čitave regije, a koje uključuje i potencijalnu prijetnju uspostave kopnenog koridora kojim bi se ruski državni teritorij povezao s Krimom preko područja koje se proteže uzduž zapadne obale Azovskog mora (Mariupolj) pod kontrolom separatista, čime bi Ukrajina mogla u potpunosti biti odsječena od mora; poziva Ukrajinu i Republiku Moldovu da poduzmu mjere sprečavanja dostave oružja i vojne opreme u Pridnjestrovlje kako kopnenim, tako i zračnim putem; |
| --- | --- |

11.

duboko je zabrinut zbog iznimno ozbiljne situacije u istočnoj Ukrajini, gdje ratno stanje vodi ka destabilizaciji Ukrajine i čitave regije, a koje uključuje i potencijalnu prijetnju uspostave kopnenog koridora kojim bi se ruski državni teritorij povezao s Krimom preko područja koje se proteže uzduž zapadne obale Azovskog mora (Mariupolj) pod kontrolom separatista, čime bi Ukrajina mogla u potpunosti biti odsječena od mora; poziva Ukrajinu i Republiku Moldovu da poduzmu mjere sprečavanja dostave oružja i vojne opreme u Pridnjestrovlje kako kopnenim, tako i zračnim putem;

| 12. | osuđuje činjenicu da Rusija pruža izravnu i neizravnu potporu separatističkim skupinama u Ukrajini, što uključuje potporu u oružju i pri novačenju, čime se pridonosi nastavku ratovanja; izražava zabrinutost zbog izvješća o ratnim zločinima počinjenim u dijelovima zemlje pod kontrolom separatista koji imaju potporu Rusije, u koje se broji i rušenje civilnog putničkog zrakoplova MH17 koje je trenutačno predmet neovisne međunarodne istrage; poziva Rusiju da povuče sve svoje vojne snage s ukrajinskog teritorija i da se pridržava sporazuma iz Minska; poziva Rusiju i sve umiješane strane da koriste svoj utjecaj kako bi se zaustavili sukobi i spriječili daljnji ratni zločini i nove žrtve; ponavlja da ne može biti amnestije za počinjene ratne zločine; |
| --- | --- |

12.

osuđuje činjenicu da Rusija pruža izravnu i neizravnu potporu separatističkim skupinama u Ukrajini, što uključuje potporu u oružju i pri novačenju, čime se pridonosi nastavku ratovanja; izražava zabrinutost zbog izvješća o ratnim zločinima počinjenim u dijelovima zemlje pod kontrolom separatista koji imaju potporu Rusije, u koje se broji i rušenje civilnog putničkog zrakoplova MH17 koje je trenutačno predmet neovisne međunarodne istrage; poziva Rusiju da povuče sve svoje vojne snage s ukrajinskog teritorija i da se pridržava sporazuma iz Minska; poziva Rusiju i sve umiješane strane da koriste svoj utjecaj kako bi se zaustavili sukobi i spriječili daljnji ratni zločini i nove žrtve; ponavlja da ne može biti amnestije za počinjene ratne zločine;

| 13. | izražava žaljenje što su regionalne inicijative za sigurnosnu suradnju u Crnom moru, „BLACKSEAFOR” i „Black Sea Harmony”, kojima je cilj bio pokazati svijetu da obalne zemlje mogu preuzeti najveći dio odgovornosti za svoju sigurnost te ostaviti otvorenom mogućnost buduće suradnje među tim zemljama, trenutačno na mrtvoj točki; |
| --- | --- |

13.

izražava žaljenje što su regionalne inicijative za sigurnosnu suradnju u Crnom moru, „BLACKSEAFOR” i „Black Sea Harmony”, kojima je cilj bio pokazati svijetu da obalne zemlje mogu preuzeti najveći dio odgovornosti za svoju sigurnost te ostaviti otvorenom mogućnost buduće suradnje među tim zemljama, trenutačno na mrtvoj točki;

Nepopuštanje i komunikacija s Rusijom

| 14. | naglašava da bi, općenito gledano, odnos s Rusijom, koja je jedan od glavnih aktera međunarodnog poretka, dugoročno trebao biti odnos koji se temelji na suradnji, a ne na sukobima; mišljenja je, međutim, da se, zbog nepovjerenja prouzročenog ruskim postupcima u posljednje vrijeme, svaki nastavak suradnje u kratkom i srednjem roku mora temeljiti na, prvo, pružanju snažnih strateških jamstava NATO-a svojim istočnim državama članicama i, drugo, na promjeni ruske politike prema Ukrajini, s posebnim naglaskom na cjelovitoj i bezuvjetnoj provedbi sporazuma iz Minska iz rujna 2014. i veljače 2015. (koji se odnose samo na sukob u istočnoj Ukrajini) te na vraćanju Krima Ukrajini, čime bi se uspostavio status quo ante i nadzor ukrajinskih vlasti nad svojim teritorijem unutar međunarodno priznatih granica; |
| --- | --- |

14.

naglašava da bi, općenito gledano, odnos s Rusijom, koja je jedan od glavnih aktera međunarodnog poretka, dugoročno trebao biti odnos koji se temelji na suradnji, a ne na sukobima; mišljenja je, međutim, da se, zbog nepovjerenja prouzročenog ruskim postupcima u posljednje vrijeme, svaki nastavak suradnje u kratkom i srednjem roku mora temeljiti na, prvo, pružanju snažnih strateških jamstava NATO-a svojim istočnim državama članicama i, drugo, na promjeni ruske politike prema Ukrajini, s posebnim naglaskom na cjelovitoj i bezuvjetnoj provedbi sporazuma iz Minska iz rujna 2014. i veljače 2015. (koji se odnose samo na sukob u istočnoj Ukrajini) te na vraćanju Krima Ukrajini, čime bi se uspostavio status quo ante i nadzor ukrajinskih vlasti nad svojim teritorijem unutar međunarodno priznatih granica;

| 15. | izražava nadu da će se Sporazum o prekidu vatre iz Minska od 12. veljače 2015. održati i da će se tako dobiti vrijeme potrebno za dogovor o političkom rješenju; zabrinut je zbog brojnih naznaka da Rusija i separatisti krše sporazum; ističe da se trenutačni međunarodni pravni okvir mora u potpunosti poštovati; |
| --- | --- |

15.

izražava nadu da će se Sporazum o prekidu vatre iz Minska od 12. veljače 2015. održati i da će se tako dobiti vrijeme potrebno za dogovor o političkom rješenju; zabrinut je zbog brojnih naznaka da Rusija i separatisti krše sporazum; ističe da se trenutačni međunarodni pravni okvir mora u potpunosti poštovati;

| 16. | vjeruje da bi, u slučaju da Rusija ne provede u potpunosti sporazume o prekidu vatre iz Minska i nastavi s destabilizacijom istočne Ukrajine i nezakonitim pripojenjem Krima, režim sankcija trebalo nastaviti i pojačati te da bi trebalo razmotriti mogućnost pružanja pomoći Ukrajini u jačanju obrambenih kapaciteta; naglašava da EU mora pokazati jedinstvo, solidarnost i predanost sankcioniranju ruskog djelovanja koje je protivno primjenjivim pravilima međunarodnog prava; |
| --- | --- |

16.

vjeruje da bi, u slučaju da Rusija ne provede u potpunosti sporazume o prekidu vatre iz Minska i nastavi s destabilizacijom istočne Ukrajine i nezakonitim pripojenjem Krima, režim sankcija trebalo nastaviti i pojačati te da bi trebalo razmotriti mogućnost pružanja pomoći Ukrajini u jačanju obrambenih kapaciteta; naglašava da EU mora pokazati jedinstvo, solidarnost i predanost sankcioniranju ruskog djelovanja koje je protivno primjenjivim pravilima međunarodnog prava;

| 17. | poziva države članice EU-a da ostanu čvrste i ujedinjene u pridržavanju dogovorenih sankcija protiv Rusije te da ih provode, između ostalog, i zamrzavanjem svake vojne i obrambene suradnje te otkazivanjem ugovora, poput onog o isporuci amfibijskih desantnih brodova klase „Mistral” Rusiji; te se nada uspješnom zaključenju pregovora radi otkazivanja tog ugovora; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice EU-a da ostanu čvrste i ujedinjene u pridržavanju dogovorenih sankcija protiv Rusije te da ih provode, između ostalog, i zamrzavanjem svake vojne i obrambene suradnje te otkazivanjem ugovora, poput onog o isporuci amfibijskih desantnih brodova klase „Mistral” Rusiji; te se nada uspješnom zaključenju pregovora radi otkazivanja tog ugovora;

Energetska, pomorska, granična i ljudska sigurnost u crnomorskoj regiji

| 18. | pozdravlja provedbu energetske politike EU-a usmjerenu na promicanje energetske sigurnosti za sve države članice; poziva države članice da poduzmu potrebne korake kako bi smanjile svoju energetsku ovisnost te da se pobrinu za sigurnost eksploatacije nafte i plina i odvijanje prijevoza u crnomorskoj regiji; poziva EU da, kao dio strategije za ostvarenje energetske neovisnosti, podupre inicijative za diversifikaciju crnomorskih izvora energije preko, između ostalog, investicija i financijskih mjera; poziva Komisiju da nastavi s radom u cilju izgradnje plinovoda „Nabucco”; mišljenja je da konstruktivan odnos među susjednim zemljama koji se temelji na povjerenju pruža najbolje jamstvo za opskrbu energijom država članica; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja provedbu energetske politike EU-a usmjerenu na promicanje energetske sigurnosti za sve države članice; poziva države članice da poduzmu potrebne korake kako bi smanjile svoju energetsku ovisnost te da se pobrinu za sigurnost eksploatacije nafte i plina i odvijanje prijevoza u crnomorskoj regiji; poziva EU da, kao dio strategije za ostvarenje energetske neovisnosti, podupre inicijative za diversifikaciju crnomorskih izvora energije preko, između ostalog, investicija i financijskih mjera; poziva Komisiju da nastavi s radom u cilju izgradnje plinovoda „Nabucco”; mišljenja je da konstruktivan odnos među susjednim zemljama koji se temelji na povjerenju pruža najbolje jamstvo za opskrbu energijom država članica;

| 19. | zabrinut je što je, kao posljedica nezakonitog ruskog pripojenja Krima i naknadnog jačanja ruskih snaga u tom području, korist od iskorištavanja nafte i plina i odvijanja prijevoza u crnomorskoj regiji sve više povezana s razinom militarizacije; potvrđuje da je, s obzirom na potencijalnu nestabilnost u regiji i, posebno, europsku ovisnost o crnomorskoj trasi za opskrbu energijom, odvraćanje regionalnih aktera od politike sračunatog rizika u strateškom interesu EU-a te da stoga može biti potrebno razmjestiti europske pomorske i zračne snage u Crno more; apelira na države članice da poduzmu potrebne korake kako bi se zajamčila sigurnost iskorištavanja nafte i plina i odvijanja prijevoza u crnomorskoj regiji; |
| --- | --- |

19.

zabrinut je što je, kao posljedica nezakonitog ruskog pripojenja Krima i naknadnog jačanja ruskih snaga u tom području, korist od iskorištavanja nafte i plina i odvijanja prijevoza u crnomorskoj regiji sve više povezana s razinom militarizacije; potvrđuje da je, s obzirom na potencijalnu nestabilnost u regiji i, posebno, europsku ovisnost o crnomorskoj trasi za opskrbu energijom, odvraćanje regionalnih aktera od politike sračunatog rizika u strateškom interesu EU-a te da stoga može biti potrebno razmjestiti europske pomorske i zračne snage u Crno more; apelira na države članice da poduzmu potrebne korake kako bi se zajamčila sigurnost iskorištavanja nafte i plina i odvijanja prijevoza u crnomorskoj regiji;

| 20. | naglašava da je trenutačna kriza ugrozila suradnju u drugim važnim područjima, kao što su upravljanje granicama i njihova sigurnost (posebno kontrola migracije) te borba protiv krijumčarenja i organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

20.

naglašava da je trenutačna kriza ugrozila suradnju u drugim važnim područjima, kao što su upravljanje granicama i njihova sigurnost (posebno kontrola migracije) te borba protiv krijumčarenja i organiziranog kriminala;

| 21. | osuđuje kršenja ljudskih prava koja su se dogodila na Krimu od kada su ga zauzele ruske snage, među kojima su zastrašivanje i sve veći broj prisilnog nestajanja osoba (10), cenzura slobode govora i progon manjina, posebice etničkih i nacionalnih manjina; osuđuje sustavan progon krimskih Tatara koji su sudjelovali u demonstracijama za teritorijalnu cjelovitost Ukrajine; podsjeća da su tisuće krimskih Tatara pobjegle iz svoje domovine zbog straha od progona i sklonile se u druga područja Ukrajine; izražava solidarnost s njima i traži hitno poboljšanje njihovog položaja; poziva ruske vlasti da odmah prestanu s uznemirivanjem Medžlisa, izvršnog tijela krimskih Tatara; poziva Rusiju da u potpunosti poštuje prava lokalnog stanovništva na Krimu i poziva Ukrajinu, EU i njegove države članice da nadziru poštovanje ljudskih prava na Krimu; |
| --- | --- |

21.

osuđuje kršenja ljudskih prava koja su se dogodila na Krimu od kada su ga zauzele ruske snage, među kojima su zastrašivanje i sve veći broj prisilnog nestajanja osoba (10), cenzura slobode govora i progon manjina, posebice etničkih i nacionalnih manjina; osuđuje sustavan progon krimskih Tatara koji su sudjelovali u demonstracijama za teritorijalnu cjelovitost Ukrajine; podsjeća da su tisuće krimskih Tatara pobjegle iz svoje domovine zbog straha od progona i sklonile se u druga područja Ukrajine; izražava solidarnost s njima i traži hitno poboljšanje njihovog položaja; poziva ruske vlasti da odmah prestanu s uznemirivanjem Medžlisa, izvršnog tijela krimskih Tatara; poziva Rusiju da u potpunosti poštuje prava lokalnog stanovništva na Krimu i poziva Ukrajinu, EU i njegove države članice da nadziru poštovanje ljudskih prava na Krimu;

| 22. | poziva na provođenje istraga svih slučajeva ozbiljnog kršenja ljudskih prava na Krimu te na omogućavanje boljeg pristupa međunarodnim organizacijama za nadzor ljudskih prava; poziva ukrajinsku vladu da u istragama i kaznenom progonu za ratne zločine koji su počinjeni na njezinom teritoriju upotrijebi sva raspoloživa sredstva; poziva međunarodnu zajednicu, uključujući i Haški sud, na pokretanje istrage o mogućim zločinima počinjenim tijekom nezakonitog pripojenja Krima i sukoba u istočnoj Ukrajini; |
| --- | --- |

22.

poziva na provođenje istraga svih slučajeva ozbiljnog kršenja ljudskih prava na Krimu te na omogućavanje boljeg pristupa međunarodnim organizacijama za nadzor ljudskih prava; poziva ukrajinsku vladu da u istragama i kaznenom progonu za ratne zločine koji su počinjeni na njezinom teritoriju upotrijebi sva raspoloživa sredstva; poziva međunarodnu zajednicu, uključujući i Haški sud, na pokretanje istrage o mogućim zločinima počinjenim tijekom nezakonitog pripojenja Krima i sukoba u istočnoj Ukrajini;

| 23. | skreće pozornost na izuzetnu ekološku ranjivost crnomorskog bazena; naglašava da sve veća militarizacija regije dodatno ugrožava taj osjetljivi ekosustav i poziva na uspostavu učinkovitog mehanizma za sprječavanje incidenata s pouzdanim sustavom za razmjenu informacija između svih obalnih zemalja u slučaju nastanka izvanrednih okolnosti; |
| --- | --- |

23.

skreće pozornost na izuzetnu ekološku ranjivost crnomorskog bazena; naglašava da sve veća militarizacija regije dodatno ugrožava taj osjetljivi ekosustav i poziva na uspostavu učinkovitog mehanizma za sprječavanje incidenata s pouzdanim sustavom za razmjenu informacija između svih obalnih zemalja u slučaju nastanka izvanrednih okolnosti;

| 24. | podsjeća da EU, suočen s ruskim hibridnim ratom u Ukrajini, mora ostati jedinstven i usuglašeno istupati; čvrsto vjeruje da je jedinstvo preduvjet za učinkoviti odgovor na sve sigurnosne prijetnje i političke izazove uzrokovane spojem ruskog vojnog i nevojnog djelovanja u Ukrajini; |
| --- | --- |

24.

podsjeća da EU, suočen s ruskim hibridnim ratom u Ukrajini, mora ostati jedinstven i usuglašeno istupati; čvrsto vjeruje da je jedinstvo preduvjet za učinkoviti odgovor na sve sigurnosne prijetnje i političke izazove uzrokovane spojem ruskog vojnog i nevojnog djelovanja u Ukrajini;

Uloga EU-a i međunarodni akteri

| 25. | ističe da bi crnomorska regija trebala biti istinski prioritet EU-a; smatra da je trenutačni oblik Crnomorske sinergije (BSS) zastario; ponovno poziva Komisiju i ESVD da što prije izrade sveobuhvatnu strategiju EU-a za crnomorsku regiju; naglašava da bi se odredbe Strategije pomorske sigurnosti EU-a trebale primjenjivati i na Crno more; poziva na preispitivanje Europske sigurnosne strategije i očekuje da će preispitivanje Europske politike susjedstva, pri kojem će se uzeti u obzir svi programi povezani s regijom, dovesti do poboljšanja suradnje u okviru ZSOP-a s partnerskim državama na Crnom moru; |
| --- | --- |

25.

ističe da bi crnomorska regija trebala biti istinski prioritet EU-a; smatra da je trenutačni oblik Crnomorske sinergije (BSS) zastario; ponovno poziva Komisiju i ESVD da što prije izrade sveobuhvatnu strategiju EU-a za crnomorsku regiju; naglašava da bi se odredbe Strategije pomorske sigurnosti EU-a trebale primjenjivati i na Crno more; poziva na preispitivanje Europske sigurnosne strategije i očekuje da će preispitivanje Europske politike susjedstva, pri kojem će se uzeti u obzir svi programi povezani s regijom, dovesti do poboljšanja suradnje u okviru ZSOP-a s partnerskim državama na Crnom moru;

| 26. | naglašava da bi se, unatoč činjenici da je program Crnomorske sinergije (BSS) zapravo stavljen na čekanje, trebala nastaviti učinkovita suradnja s državama u crnomorskom bazenu; pozdravlja postojeće misije ZSOP-a (savjetodavnu misiju EU-a, promatračku misiju EU-a i misiju EU-a za pomoć na granicama) kao važne elemente doprinosa EU-a rješavanju dugotrajnih sukoba u regiji; pozdravlja napore koje države članice EU-a ulažu kako bi poboljšale vojne kapacitete obalnih država Crnoga mora i time pojačale njihovu sposobnost odgovora na krizne situacije u regiji; smatra da je, kako bi EU ojačao na unutarnjem planu i kako bi se osuvremenili i poboljšali postojeći instrumenti te pojačala sposobnost reagiranja na događaje u susjedstvu koji utječu na europsku sigurnost, EU-u potreban odvažan pristup koji se temelji na rezultatima, posebno u pogledu gospodarstva, obrane i sigurnosti; |
| --- | --- |

26.

naglašava da bi se, unatoč činjenici da je program Crnomorske sinergije (BSS) zapravo stavljen na čekanje, trebala nastaviti učinkovita suradnja s državama u crnomorskom bazenu; pozdravlja postojeće misije ZSOP-a (savjetodavnu misiju EU-a, promatračku misiju EU-a i misiju EU-a za pomoć na granicama) kao važne elemente doprinosa EU-a rješavanju dugotrajnih sukoba u regiji; pozdravlja napore koje države članice EU-a ulažu kako bi poboljšale vojne kapacitete obalnih država Crnoga mora i time pojačale njihovu sposobnost odgovora na krizne situacije u regiji; smatra da je, kako bi EU ojačao na unutarnjem planu i kako bi se osuvremenili i poboljšali postojeći instrumenti te pojačala sposobnost reagiranja na događaje u susjedstvu koji utječu na europsku sigurnost, EU-u potreban odvažan pristup koji se temelji na rezultatima, posebno u pogledu gospodarstva, obrane i sigurnosti;

| 27. | naglašava da je koordinacija s NATO-om, posebice s crnomorskim državama članicama Saveza, i SAD-om od iznimne važnosti s obzirom na to da je crnomorski bazen ključan dio euroatlantske sigurnosti; naglašava da su modernizacija i poboljšanje vojnih kapaciteta onih crnomorskih obalnih država koje su članice EU-a i NATO-a ključni kako bi se u regiji zajamčile sigurnost i stabilnost; pozdravlja predanost NATO-a podupiranju regionalnih napora crnomorskih obalnih država usmjerenih na jamčenje sigurnosti i stabilnosti; naglašava nužnost potpore EU-a i NATO-a za održavanje Crnoga mora otvorenim gospodarskim područjem; poziva OESS da poveća opseg svoga djelovanja u pogledu sigurnosti u području Crnog mora; poziva EU da podrži pojačanu prisutnost OESS-a u regiji kao i nove inicijative OESS-a kojima je cilj poboljšati sigurnosno stanje; |
| --- | --- |

27.

naglašava da je koordinacija s NATO-om, posebice s crnomorskim državama članicama Saveza, i SAD-om od iznimne važnosti s obzirom na to da je crnomorski bazen ključan dio euroatlantske sigurnosti; naglašava da su modernizacija i poboljšanje vojnih kapaciteta onih crnomorskih obalnih država koje su članice EU-a i NATO-a ključni kako bi se u regiji zajamčile sigurnost i stabilnost; pozdravlja predanost NATO-a podupiranju regionalnih napora crnomorskih obalnih država usmjerenih na jamčenje sigurnosti i stabilnosti; naglašava nužnost potpore EU-a i NATO-a za održavanje Crnoga mora otvorenim gospodarskim područjem; poziva OESS da poveća opseg svoga djelovanja u pogledu sigurnosti u području Crnog mora; poziva EU da podrži pojačanu prisutnost OESS-a u regiji kao i nove inicijative OESS-a kojima je cilj poboljšati sigurnosno stanje;

| 28. | u svjetlu sigurnosne situacije u crnomorskom bazenu podsjeća da, u skladu s člankom 42. stavkom 7. UEU-a, sve države članice trebaju imati istu razinu sigurnosti; |
| --- | --- |

28.

u svjetlu sigurnosne situacije u crnomorskom bazenu podsjeća da, u skladu s člankom 42. stavkom 7. UEU-a, sve države članice trebaju imati istu razinu sigurnosti;

| 29. | pozdravlja predanost država članica NATO-a ostvarivanju kolektivne sigurnosti i, prema potrebi, pridržavanju članka 5. Ugovora iz Washingtona; pozdravlja odluku sa sastanaka na vrhu NATO-a održanog u Walesu o donošenju strateških mjera i Akcijskog plana o pripravnosti, što su važni elementi za postizanje sigurnosti u državama članicama NATO-a koje su najviše pogođene ovim stanjem; poziva NATO da nastavi razvijati svoje kibernetičke i proturaketne obrambene kapacitete, uključujući u crnomorskoj regiji, te da razvije mjere za izvanredne situacije u svrhu i borbe protiv asimetričnog i hibridnog ratovanja i odvraćanja od njih; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja predanost država članica NATO-a ostvarivanju kolektivne sigurnosti i, prema potrebi, pridržavanju članka 5. Ugovora iz Washingtona; pozdravlja odluku sa sastanaka na vrhu NATO-a održanog u Walesu o donošenju strateških mjera i Akcijskog plana o pripravnosti, što su važni elementi za postizanje sigurnosti u državama članicama NATO-a koje su najviše pogođene ovim stanjem; poziva NATO da nastavi razvijati svoje kibernetičke i proturaketne obrambene kapacitete, uključujući u crnomorskoj regiji, te da razvije mjere za izvanredne situacije u svrhu i borbe protiv asimetričnog i hibridnog ratovanja i odvraćanja od njih;

| 30. | potiče Komisiju da pruži potporu državama članicama u njihovim naporima da pronađu rješenja za povećanje obrambenih proračuna na razinu od 2 % BDP-a; pozdravlja što su države članice Saveza na posljednjem sastanku na vrhu NATO-a održanom u Newportu preuzele obvezu da iz proračuna do 2024.za obranu izdvajaju sredstva u visini od barem 2 % BDP-a; izražava zabrinutost zbog izjava nekih saveznika o njihovoj namjeri da dodatno smanje proračunske izdatke u području obrane; podsjeća u tom smislu na članak 3. Ugovora iz Washingtona; |
| --- | --- |

30.

potiče Komisiju da pruži potporu državama članicama u njihovim naporima da pronađu rješenja za povećanje obrambenih proračuna na razinu od 2 % BDP-a; pozdravlja što su države članice Saveza na posljednjem sastanku na vrhu NATO-a održanom u Newportu preuzele obvezu da iz proračuna do 2024.za obranu izdvajaju sredstva u visini od barem 2 % BDP-a; izražava zabrinutost zbog izjava nekih saveznika o njihovoj namjeri da dodatno smanje proračunske izdatke u području obrane; podsjeća u tom smislu na članak 3. Ugovora iz Washingtona;

| 31. | podsjeća da je NATO najavio na sastanku na vrhu u Bukureštu da će Gruzija i Ukrajina postati članice Saveza, iako njihov zahtjev za primanje u Akcijski plan za članstvo NATO-a nije prihvaćen 2008. godine; primjećuje da je Rusija ratom u Gruziji 2008. i nezakonitim pripojenjem Krima 2014. teritorijalno osakatila dvije države i time ih učinila neprihvatljivima za članstvo u NATO-u; smatra da NATO, iako ih ne može izravno braniti, ima moralnu obvezu pružiti pomoć Gruziji i Ukrajini kako bi se same obranile; |
| --- | --- |

31.

podsjeća da je NATO najavio na sastanku na vrhu u Bukureštu da će Gruzija i Ukrajina postati članice Saveza, iako njihov zahtjev za primanje u Akcijski plan za članstvo NATO-a nije prihvaćen 2008. godine; primjećuje da je Rusija ratom u Gruziji 2008. i nezakonitim pripojenjem Krima 2014. teritorijalno osakatila dvije države i time ih učinila neprihvatljivima za članstvo u NATO-u; smatra da NATO, iako ih ne može izravno braniti, ima moralnu obvezu pružiti pomoć Gruziji i Ukrajini kako bi se same obranile;

| 32. | ističe da bi NATO trebao očuvati svoju opću mornaričku i zračnu nadmoć u crnomorskom bazenu te i dalje nadzirati to područje; |
| --- | --- |

32.

ističe da bi NATO trebao očuvati svoju opću mornaričku i zračnu nadmoć u crnomorskom bazenu te i dalje nadzirati to područje;

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te parlamentima i vladama država članica EU-a i svih crnomorskih zemalja. |
| --- | --- |

33.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te parlamentima i vladama država članica EU-a i svih crnomorskih zemalja.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0011.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0380.

(3)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 77.

(4)  SL C 349 E, 29.11.2013., str. 38.

(5)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 26.

(6)  SL C 136 E, 11.5.2012., str. 81.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0248

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0457

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0025

(10)  Unutar značenja članka 7. stavka 1. točke (i) Rimskog statuta (2002.).

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/81 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/81

---

P8_TA(2015)0233

Nedavna otkrića slučajeva korupcije na visokoj razini u FIFA-i

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. lipnja 2015. o nedavno razotkrivenim slučajevima korupcije na visokoj razini u FIFA-i (2015/2730(RSP))

(2016/C 407/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije o suzbijanju korupcije u EU-u od 3. veljače 2014. (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije o suzbijanju korupcije u EU-u od 3. veljače 2014. (COM(2014)0038),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2011. pod nazivom „Borba protiv korupcije u EU-u” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2011. pod nazivom „Borba protiv korupcije u EU-u” (COM(2011)0308),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) br. 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) br. 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (1),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. siječnja 2011. pod nazivom „Razvoj europske dimenzije u sportu” (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. siječnja 2011. pod nazivom „Razvoj europske dimenzije u sportu” (COM(2011)0012),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. veljače 2012. o europskoj dimenziji u sportu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. veljače 2012. o europskoj dimenziji u sportu (2),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije o sportu od 11. srpnja 2007. (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije o sportu od 11. srpnja 2007. (COM(2007)0391),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, od 21. svibnja 2014. o Planu rada Europske unije za sport od 2014. do 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, od 21. svibnja 2014. o Planu rada Europske unije za sport od 2014. do 2017.,

| — | uzimajući obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o namještanju utakmica i korupciji u sportu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o namještanju utakmica i korupciji u sportu (3),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 23. travnja 2015. o reformi upravljanja nogometom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 23. travnja 2015. o reformi upravljanja nogometom,

| — | uzimajući u obzir novi program za sport u okviru programa Erasmus+, a posebno njegov cilj obračunavanja s prekograničnim prijetnjama integritetu sporta kao što su doping, namještanje utakmica i nasilje, zajedno sa svim oblicima netolerancije i diskriminacije, te promicanje i podržavanje dobrog upravljanja u sportu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi program za sport u okviru programa Erasmus+, a posebno njegov cilj obračunavanja s prekograničnim prijetnjama integritetu sporta kao što su doping, namještanje utakmica i nasilje, zajedno sa svim oblicima netolerancije i diskriminacije, te promicanje i podržavanje dobrog upravljanja u sportu,

| — | uzimajući u obzir „Stockholmski program – otvorena i sigurna Europa koja služi svojim građanima i štiti ih”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Stockholmski program – otvorena i sigurna Europa koja služi svojim građanima i štiti ih”,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Statuta FIFA-e u kojem se utvrđuje da su ciljevi FIFA-e između ostalog: „promicanje integriteta, etike i fair playa s ciljem sprečavanja svih metoda ili postupaka, kao što su korupcija, doping ili manipulacija utakmica, koji mogu ugroziti integritet utakmica, natjecanja, igrača, službenih osoba ili članova, ili dovesti do zlouporabe nogometa unutar saveza”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Statuta FIFA-e u kojem se utvrđuje da su ciljevi FIFA-e između ostalog: „promicanje integriteta, etike i fair playa s ciljem sprečavanja svih metoda ili postupaka, kao što su korupcija, doping ili manipulacija utakmica, koji mogu ugroziti integritet utakmica, natjecanja, igrača, službenih osoba ili članova, ili dovesti do zlouporabe nogometa unutar saveza”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Michaela Garcije o spornim postupcima nadmetanja za domaćinstvo Svjetskog nogometnog prvenstva 2018. i 2022. koje je FIFA u prosincu 2014. pristala objaviti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Michaela Garcije o spornim postupcima nadmetanja za domaćinstvo Svjetskog nogometnog prvenstva 2018. i 2022. koje je FIFA u prosincu 2014. pristala objaviti,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su švicarske vlasti 27. svibnja 2015. u Zürichu uhitile 14 dužnosnika FIFA-e, među kojima je bio i njezin potpredsjednik; budući da su uhićeni na zahtjev Ministarstva pravosuđa SAD-a na temelju optužbi za pranje novca, iznudu, prijevaru i podmićivanje u ukupnom iznosu od više od 150 milijuna USD; |
| --- | --- |

A.

budući da su švicarske vlasti 27. svibnja 2015. u Zürichu uhitile 14 dužnosnika FIFA-e, među kojima je bio i njezin potpredsjednik; budući da su uhićeni na zahtjev Ministarstva pravosuđa SAD-a na temelju optužbi za pranje novca, iznudu, prijevaru i podmićivanje u ukupnom iznosu od više od 150 milijuna USD;

| B. | budući da su švicarske i američke vlasti također pokrenule zasebnu kaznenu istragu o tome kako je Svjetsko nogometno prvenstvo dodijeljeno Rusiji 2018. i Katru 2022.; |
| --- | --- |

B.

budući da su švicarske i američke vlasti također pokrenule zasebnu kaznenu istragu o tome kako je Svjetsko nogometno prvenstvo dodijeljeno Rusiji 2018. i Katru 2022.;

| C. | budući da je FIFA godinama djelovala kao netransparentna organizacija koja nizašto ne snosi odgovornost i na glasu je kao korumpirana; budući da su nedavna uhićenja potvrdila da su prijevara i korupcija u FIFA-i rašireni i ukorijenjeni u cijelom sustavu, a ne samo izolirani slučajevi nesavjesnog rada, kako je tvrdio bivši predsjednik FIFA-e Joseph Blatter; |
| --- | --- |

C.

budući da je FIFA godinama djelovala kao netransparentna organizacija koja nizašto ne snosi odgovornost i na glasu je kao korumpirana; budući da su nedavna uhićenja potvrdila da su prijevara i korupcija u FIFA-i rašireni i ukorijenjeni u cijelom sustavu, a ne samo izolirani slučajevi nesavjesnog rada, kako je tvrdio bivši predsjednik FIFA-e Joseph Blatter;

| D. | budući da je usprkos uhićenjima i optužbama protiv dužnosnika FIFA-e te krizi u kojoj se ta organizacija našla Joseph Blatter 29. svibnja 2015. po peti put izabran za predsjednika FIFA-e; budući da ponovni izbor Josepha Blattera za predsjednika i odluka o tome da ne objavi zaključke Garcijina izvješća o izboru Rusije za domaćina Svjetskog nogometnog prvenstva 2018. i Katra 2022. pokazuju da je FIFA djelovala neodgovorno, nije marila za posljedice te se opirala reformama ili promjenama potrebnima za poboljšanje upravljanja međunarodnim nogometom; |
| --- | --- |

D.

budući da je usprkos uhićenjima i optužbama protiv dužnosnika FIFA-e te krizi u kojoj se ta organizacija našla Joseph Blatter 29. svibnja 2015. po peti put izabran za predsjednika FIFA-e; budući da ponovni izbor Josepha Blattera za predsjednika i odluka o tome da ne objavi zaključke Garcijina izvješća o izboru Rusije za domaćina Svjetskog nogometnog prvenstva 2018. i Katra 2022. pokazuju da je FIFA djelovala neodgovorno, nije marila za posljedice te se opirala reformama ili promjenama potrebnima za poboljšanje upravljanja međunarodnim nogometom;

| E. | budući da su se ostavkom Josepha Blattera i uhićenjem dužnosnikâ FIFA-e stvorili uvjeti za radikalnu reformu struktura i praksi FIFA-e u cilju poboljšanja njezina upravljanja i borbe protiv korupcije u samoj organizaciji, do čega mora doći što je prije moguće; |
| --- | --- |

E.

budući da su se ostavkom Josepha Blattera i uhićenjem dužnosnikâ FIFA-e stvorili uvjeti za radikalnu reformu struktura i praksi FIFA-e u cilju poboljšanja njezina upravljanja i borbe protiv korupcije u samoj organizaciji, do čega mora doći što je prije moguće;

| F. | budući da je integritet sportskih organizacija od velike važnosti jer i profesionalni i amaterski sport imaju ključnu ulogu u promicanju mira, poštovanja ljudskih prava i solidarnosti u svijetu, donose zdravstvene i gospodarske koristi društvima te imaju bitnu ulogu u isticanju temeljnih obrazovnih i kulturnih vrijednosti te promicanju socijalne uključenosti; |
| --- | --- |

F.

budući da je integritet sportskih organizacija od velike važnosti jer i profesionalni i amaterski sport imaju ključnu ulogu u promicanju mira, poštovanja ljudskih prava i solidarnosti u svijetu, donose zdravstvene i gospodarske koristi društvima te imaju bitnu ulogu u isticanju temeljnih obrazovnih i kulturnih vrijednosti te promicanju socijalne uključenosti;

| G. | budući da je Tibor Navracsics, europski povjerenik za obrazovanje, kulturu, mlade i sport, u svojoj izjavi od 3. lipnja 2015. osudio nedavne događaje u FIFA-i te pozvao na to da se izgubljeno povjerenje ponovno zadobije te da se u FIFA-u uvede pouzdan sustav za dobro upravljanje; |
| --- | --- |

G.

budući da je Tibor Navracsics, europski povjerenik za obrazovanje, kulturu, mlade i sport, u svojoj izjavi od 3. lipnja 2015. osudio nedavne događaje u FIFA-i te pozvao na to da se izgubljeno povjerenje ponovno zadobije te da se u FIFA-u uvede pouzdan sustav za dobro upravljanje;

| H. | budući da su Komisija i Vijeće uvidjeli potrebu za sklapanjem partnerstva između upravljačkih tijela u nogometu i javnih vlasti za dobro upravljanje u tom sportu, kojim će se poštovati samoregulatorna priroda profesionalnog sporta i koje je rezultiralo strukturnim dijalogom o sportu; |
| --- | --- |

H.

budući da su Komisija i Vijeće uvidjeli potrebu za sklapanjem partnerstva između upravljačkih tijela u nogometu i javnih vlasti za dobro upravljanje u tom sportu, kojim će se poštovati samoregulatorna priroda profesionalnog sporta i koje je rezultiralo strukturnim dijalogom o sportu;

| I. | budući da su transparentnost, odgovornost i demokracija, odnosno dobro upravljanje, u sportskim organizacijama preduvjet za to da se takva samoregulatorna tijela i sportski pokreti uspješno bave sprečavanjem i suzbijanjem sustavne prijevare i korupcije u sportu; |
| --- | --- |

I.

budući da su transparentnost, odgovornost i demokracija, odnosno dobro upravljanje, u sportskim organizacijama preduvjet za to da se takva samoregulatorna tijela i sportski pokreti uspješno bave sprečavanjem i suzbijanjem sustavne prijevare i korupcije u sportu;

| J. | budući da je Parlament prethodno pozvao upravljačka tijela u nogometu da uvedu veću razinu demokracije, transparentnosti, zakonitosti i odgovornosti (tj. financijsku reviziju koju će provoditi nezavisno revizorsko tijelo) i dobro upravljanje te je od Komisije zatražio da izradi smjernice o načinu na koji se može podržati legitimna i primjerena samoregulacija; |
| --- | --- |

J.

budući da je Parlament prethodno pozvao upravljačka tijela u nogometu da uvedu veću razinu demokracije, transparentnosti, zakonitosti i odgovornosti (tj. financijsku reviziju koju će provoditi nezavisno revizorsko tijelo) i dobro upravljanje te je od Komisije zatražio da izradi smjernice o načinu na koji se može podržati legitimna i primjerena samoregulacija;

| K. | budući da bi, ako se tom pitanju ne posveti hitna i odgovarajuća pozornost, korupcija mogla i dalje potkopavati povjerenje u sportske institucije i ugroziti integritet sporta u cjelini; |
| --- | --- |

K.

budući da bi, ako se tom pitanju ne posveti hitna i odgovarajuća pozornost, korupcija mogla i dalje potkopavati povjerenje u sportske institucije i ugroziti integritet sporta u cjelini;

| L. | budući da je borba protiv korupcije jedan od prioriteta Stockholmskog programa kojim se Komisija vodi u aktivnostima u području pravosuđa i unutarnjih poslova; |
| --- | --- |

L.

budući da je borba protiv korupcije jedan od prioriteta Stockholmskog programa kojim se Komisija vodi u aktivnostima u području pravosuđa i unutarnjih poslova;

| M. | budući da sport također predstavlja velik brzorastući sektor gospodarstva EU-a i daje važan doprinos rastu i otvaranju radnih mjesta, s učincima na dodanu vrijednost i zapošljavanje koji premašuju prosječne stope rasta; |
| --- | --- |

M.

budući da sport također predstavlja velik brzorastući sektor gospodarstva EU-a i daje važan doprinos rastu i otvaranju radnih mjesta, s učincima na dodanu vrijednost i zapošljavanje koji premašuju prosječne stope rasta;

| 1. | osuđuje sustavnu i prijezira vrijednu korupciju razotkrivenu u FIFA-i te napominje da smatra da te optužbe nisu nimalo iznenađujuće; |
| --- | --- |

1.

osuđuje sustavnu i prijezira vrijednu korupciju razotkrivenu u FIFA-i te napominje da smatra da te optužbe nisu nimalo iznenađujuće;

| 2. | poziva sportske organizacije, države članice i EU da u potpunosti surađuju u svim tekućim i budućim istragama u vezi s navodnim slučajevima korupcije u FIFA-i; |
| --- | --- |

2.

poziva sportske organizacije, države članice i EU da u potpunosti surađuju u svim tekućim i budućim istragama u vezi s navodnim slučajevima korupcije u FIFA-i;

| 3. | naglašava da je iznimno važna istraga koju pravosudna tijela Švicarske i SAD-a provode u vezi s odlukama Izvršnog odbora FIFA-e o dodjeli Svjetskog nogometnog prvenstva Francuskoj 1998., Južnoj Africi 2010., Rusiji 2018. i Katru 2022.; |
| --- | --- |

3.

naglašava da je iznimno važna istraga koju pravosudna tijela Švicarske i SAD-a provode u vezi s odlukama Izvršnog odbora FIFA-e o dodjeli Svjetskog nogometnog prvenstva Francuskoj 1998., Južnoj Africi 2010., Rusiji 2018. i Katru 2022.;

| 4. | naglašava da je važno zajamčiti da naknadne istrage slučajeva korupcije unutar FIFA-e u prošlosti obuhvaćaju, kad je to opravdano, smjenjivanje s dužnosti svih dužnosnika umiješanih u financijske povrede te reviziju odluka koja se dovode u vezu s koruptivnim ili drugim kaznenim radnjama; poziva EU da pomno prati taj postupak te da stvori uvjete potrebne za nepristranu vanjsku istragu; pozdravlja izjavu predsjednika Odbora FIFA-e za reviziju i sukladnost prema kojoj je odluke o dodjeli domaćinstava Svjetskog nogometnog prvenstva 2018. i 2022. moguće poništiti ako se pojave dokazi da su te odluke donesene isključivo pod utjecajem mita; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je važno zajamčiti da naknadne istrage slučajeva korupcije unutar FIFA-e u prošlosti obuhvaćaju, kad je to opravdano, smjenjivanje s dužnosti svih dužnosnika umiješanih u financijske povrede te reviziju odluka koja se dovode u vezu s koruptivnim ili drugim kaznenim radnjama; poziva EU da pomno prati taj postupak te da stvori uvjete potrebne za nepristranu vanjsku istragu; pozdravlja izjavu predsjednika Odbora FIFA-e za reviziju i sukladnost prema kojoj je odluke o dodjeli domaćinstava Svjetskog nogometnog prvenstva 2018. i 2022. moguće poništiti ako se pojave dokazi da su te odluke donesene isključivo pod utjecajem mita;

| 5. | osuđuje činjenicu da FIFA nije u cijelosti objavila Garcijino izvješće, na što je pristala u prosincu 2014., ali dosad to nije učinila, te je poziva da to smjesta učini; |
| --- | --- |

5.

osuđuje činjenicu da FIFA nije u cijelosti objavila Garcijino izvješće, na što je pristala u prosincu 2014., ali dosad to nije učinila, te je poziva da to smjesta učini;

| 6. | podsjeća na važnost jasnih i transparentnih pravila za dodjelu svjetskih nogometnih prvenstava i jamčenja uspostave prikladnog mehanizma informiranja i nadzora kako bi se osiguralo da se tim postupkom jamči jednakost između zemalja koje podnose kandidaturu te da se konačna odluka zasniva isključivo na kvaliteti njihovih ponuda; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na važnost jasnih i transparentnih pravila za dodjelu svjetskih nogometnih prvenstava i jamčenja uspostave prikladnog mehanizma informiranja i nadzora kako bi se osiguralo da se tim postupkom jamči jednakost između zemalja koje podnose kandidaturu te da se konačna odluka zasniva isključivo na kvaliteti njihovih ponuda;

| 7. | poziva sve međunarodne sportske organizacije da se pobrinu za to da se svaka zemlja koja podnosi kandidaturu za domaćina velikih sportskih događaja obvezuje, u pogledu svih aktivnosti povezanih s organizacijom i provedbom događaja, da će poštovati međunarodne standarde u pogledu temeljnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

7.

poziva sve međunarodne sportske organizacije da se pobrinu za to da se svaka zemlja koja podnosi kandidaturu za domaćina velikih sportskih događaja obvezuje, u pogledu svih aktivnosti povezanih s organizacijom i provedbom događaja, da će poštovati međunarodne standarde u pogledu temeljnih ljudskih prava;

| 8. | izražava zabrinutost zbog situacije u kojoj se nalaze radnici migranti u Katru koji rade na izgradnji infrastrukture za Svjetsko nogometno prvenstvo 2022. u organizaciji FIFA-e, među ostalim zbog sustava kafala, koji predstavlja prisilni rad, opasnih uvjeta rada, prisiljavanja na rad na ekstremnoj vrućini šest dana u tjednu te prisiljavanja na život u prenatrpanim i lošim radničkim kampovima; poziva Katar da ratificira i provede temeljna radnička prava i Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, te da s tim u vezi donese propise; |
| --- | --- |

8.

izražava zabrinutost zbog situacije u kojoj se nalaze radnici migranti u Katru koji rade na izgradnji infrastrukture za Svjetsko nogometno prvenstvo 2022. u organizaciji FIFA-e, među ostalim zbog sustava kafala, koji predstavlja prisilni rad, opasnih uvjeta rada, prisiljavanja na rad na ekstremnoj vrućini šest dana u tjednu te prisiljavanja na život u prenatrpanim i lošim radničkim kampovima; poziva Katar da ratificira i provede temeljna radnička prava i Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, te da s tim u vezi donese propise;

| 9. | naglašava da su korupcija i pranje novca suštinski povezani te da je u velikom broju država članica došlo do namještanja utakmica i drugih financijskih kaznenih djela koja su često povezana s kriminalnim organizacijama koje djeluju na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

9.

naglašava da su korupcija i pranje novca suštinski povezani te da je u velikom broju država članica došlo do namještanja utakmica i drugih financijskih kaznenih djela koja su često povezana s kriminalnim organizacijama koje djeluju na međunarodnoj razini;

| 10. | pohvaljuje istraživačko novinarstvo koje je dovelo do ozbiljnih sumnji u korupciju u FIFA-i u postupku nadmetanja za domaćinstvo Svjetskog nogometnog prvenstva; s tim u vezi potiče sve sportske organizacije da uspostave učinkovit regulatorni okvir kako bi se olakšao put zviždačima i pružila im se zaštita; |
| --- | --- |

10.

pohvaljuje istraživačko novinarstvo koje je dovelo do ozbiljnih sumnji u korupciju u FIFA-i u postupku nadmetanja za domaćinstvo Svjetskog nogometnog prvenstva; s tim u vezi potiče sve sportske organizacije da uspostave učinkovit regulatorni okvir kako bi se olakšao put zviždačima i pružila im se zaštita;

| 11. | izražava svoje dugogodišnje stajalište da je korupcija u FIFA-i sveprisutna, sustavna i duboko ukorijenjena te vjeruje da je ta organizacija ozbiljno naštetila integritetu nogometa diljem svijeta i pogubno utjecala na njega, od vrha profesionalnog nogometa do lokalnih amaterskih klubova; |
| --- | --- |

11.

izražava svoje dugogodišnje stajalište da je korupcija u FIFA-i sveprisutna, sustavna i duboko ukorijenjena te vjeruje da je ta organizacija ozbiljno naštetila integritetu nogometa diljem svijeta i pogubno utjecala na njega, od vrha profesionalnog nogometa do lokalnih amaterskih klubova;

| 12. | čvrsto ističe da nogomet, najpopularniji sport na svijetu, ne smije biti okaljan takvom kulturom korupcije te ga je potrebno zaštititi od nedavnih zbivanja oko FIFA-e, a ne ga zbog toga osuđivati; |
| --- | --- |

12.

čvrsto ističe da nogomet, najpopularniji sport na svijetu, ne smije biti okaljan takvom kulturom korupcije te ga je potrebno zaštititi od nedavnih zbivanja oko FIFA-e, a ne ga zbog toga osuđivati;

| 13. | naglašava da nogomet i sport općenito imaju snažan pozitivan društveni učinak na svakodnevni život milijuna građana, posebno mladih; |
| --- | --- |

13.

naglašava da nogomet i sport općenito imaju snažan pozitivan društveni učinak na svakodnevni život milijuna građana, posebno mladih;

| 14. | pozdravlja ostavku Josepha Blattera na mjesto predsjednika FIFA-e te provođenje kaznenih istraga; potiče Izvršni odbor FIFA-e da provede strukturne reforme koje će donijeti transparentnost i odgovornost i zajamčiti otvorene, uravnotežene i demokratske postupke donošenja odluka unutar FIFA-e, što se odnosi i na postupak izbora novog predsjednika, te politiku nulte tolerancije kad je riječ o korupciji u sportu; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja ostavku Josepha Blattera na mjesto predsjednika FIFA-e te provođenje kaznenih istraga; potiče Izvršni odbor FIFA-e da provede strukturne reforme koje će donijeti transparentnost i odgovornost i zajamčiti otvorene, uravnotežene i demokratske postupke donošenja odluka unutar FIFA-e, što se odnosi i na postupak izbora novog predsjednika, te politiku nulte tolerancije kad je riječ o korupciji u sportu;

| 15. | izražava duboku zabrinutost što vjerodostojnost FIFA-e kao upravnog tijela svjetskog nogometa te nužne hitne reforme ne mogu uistinu započeti prije izbora novog vodstva, što bi, prema propisima FIFA-e, moglo potrajati još devet mjeseci; stoga poziva FIFA-u da na transparentan i uključiv način izabere prikladnog vršitelja dužnosti koji bi zamijenio Josepha Blattera; |
| --- | --- |

15.

izražava duboku zabrinutost što vjerodostojnost FIFA-e kao upravnog tijela svjetskog nogometa te nužne hitne reforme ne mogu uistinu započeti prije izbora novog vodstva, što bi, prema propisima FIFA-e, moglo potrajati još devet mjeseci; stoga poziva FIFA-u da na transparentan i uključiv način izabere prikladnog vršitelja dužnosti koji bi zamijenio Josepha Blattera;

| 16. | podsjeća da je dobro upravljanje u sportu preduvjet za autonomiju i samoregulaciju sportskih organizacija u skladu s načelima transparentnosti, odgovornosti i demokracije te naglašava da je potrebna politika nulte tolerancije u pogledu korupcije u sportu; ističe potrebu da svi dionici budu zastupljeni u postupku donošenja odluka te napominje da se mogu usvojiti najbolje prakse drugih sportskih organizacija; |
| --- | --- |

16.

podsjeća da je dobro upravljanje u sportu preduvjet za autonomiju i samoregulaciju sportskih organizacija u skladu s načelima transparentnosti, odgovornosti i demokracije te naglašava da je potrebna politika nulte tolerancije u pogledu korupcije u sportu; ističe potrebu da svi dionici budu zastupljeni u postupku donošenja odluka te napominje da se mogu usvojiti najbolje prakse drugih sportskih organizacija;

| 17. | poziva FIFA-u da odsad bude u potpunosti transparentna i da se u cijelosti posveti temeljitoj reviziji prošlih i sadašnjih odluka i postupaka, pa i u pogledu isplate naknada izvršnim i višim rukovoditeljima, u cilju uvođenja internih postupaka samoregulacije te učinkovitih mehanizama otkrivanja, istraživanja i sankcioniranja; |
| --- | --- |

17.

poziva FIFA-u da odsad bude u potpunosti transparentna i da se u cijelosti posveti temeljitoj reviziji prošlih i sadašnjih odluka i postupaka, pa i u pogledu isplate naknada izvršnim i višim rukovoditeljima, u cilju uvođenja internih postupaka samoregulacije te učinkovitih mehanizama otkrivanja, istraživanja i sankcioniranja;

| 18. | vjeruje da bi ta revizija trebala obuhvatiti Statut FIFA-e, njezine strukture, kodeks te operativne politike i prakse, postavljanje ograničenja na broj mandata te uvođenje neovisne dužne pažnje za članove Izvršnog odbora, uključujući predsjednika, te vanjske i u potpunosti neovisne financijske revizije pouzdanosti financijskih izvještaja; |
| --- | --- |

18.

vjeruje da bi ta revizija trebala obuhvatiti Statut FIFA-e, njezine strukture, kodeks te operativne politike i prakse, postavljanje ograničenja na broj mandata te uvođenje neovisne dužne pažnje za članove Izvršnog odbora, uključujući predsjednika, te vanjske i u potpunosti neovisne financijske revizije pouzdanosti financijskih izvještaja;

| 19. | poziva FIFA-u da primjeni stroge etičke norme i kodeks ponašanja na svoju upravu i Izvršni odbor, koje će nadzirati neovisno nadzorno tijelo; |
| --- | --- |

19.

poziva FIFA-u da primjeni stroge etičke norme i kodeks ponašanja na svoju upravu i Izvršni odbor, koje će nadzirati neovisno nadzorno tijelo;

| 20. | poziva sva sportska upravljačka tijela da se opredijele za dobru praksu upravljanja i veću transparentnost kako bi se umanjio rizik od korupcije; u tom smislu preporučuje veće poštovanje ravnoteže spolova pri imenovanju članova odbora i izvršnih odbora svih organizacija, posebno kako bi se podsjetilo na to da sport, a osobito nogomet, nije ekskluzivno pravo muškaraca; vjeruje da bi otvaranje značilo napredak kad je riječ o transparentnosti; |
| --- | --- |

20.

poziva sva sportska upravljačka tijela da se opredijele za dobru praksu upravljanja i veću transparentnost kako bi se umanjio rizik od korupcije; u tom smislu preporučuje veće poštovanje ravnoteže spolova pri imenovanju članova odbora i izvršnih odbora svih organizacija, posebno kako bi se podsjetilo na to da sport, a osobito nogomet, nije ekskluzivno pravo muškaraca; vjeruje da bi otvaranje značilo napredak kad je riječ o transparentnosti;

| 21. | poziva sve ugovorne sponzore i radiotelevizijske kuće da traže i podupiru postupak reforme u FIFA-i javno se izjašnjavajući protiv korupcije u sportu te da svoje riječi poprate stalnim pritiskom; |
| --- | --- |

21.

poziva sve ugovorne sponzore i radiotelevizijske kuće da traže i podupiru postupak reforme u FIFA-i javno se izjašnjavajući protiv korupcije u sportu te da svoje riječi poprate stalnim pritiskom;

| 22. | traži od UEFA-e i nacionalnih nogometnih saveza da pojačaju svoje napore u cilju provedbe mjera temeljite reforme unutar FIFA-e do kraja 2016., a posebno preporuka iz ove Rezolucije, i izravno i preko agencije svojih predstavnika u Izvršnom odboru FIFA-e i nacionalnim nogometnim savezima; |
| --- | --- |

22.

traži od UEFA-e i nacionalnih nogometnih saveza da pojačaju svoje napore u cilju provedbe mjera temeljite reforme unutar FIFA-e do kraja 2016., a posebno preporuka iz ove Rezolucije, i izravno i preko agencije svojih predstavnika u Izvršnom odboru FIFA-e i nacionalnim nogometnim savezima;

| 23. | poziva Komisiju i države članice da u okviru Plana rada Europske unije u području sporta pojačaju i daju prioritet radu i aktivnostima koji se odnose na dobro upravljanje te da se pobrinu da su nacionalni savezi u potpunosti uključeni u aktivnosti usmjerene na bolje upravljanje na europskoj i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju i države članice da u okviru Plana rada Europske unije u području sporta pojačaju i daju prioritet radu i aktivnostima koji se odnose na dobro upravljanje te da se pobrinu da su nacionalni savezi u potpunosti uključeni u aktivnosti usmjerene na bolje upravljanje na europskoj i međunarodnoj razini;

| 24. | poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama te Interpolom, Europolom i Eurojustom poduzme sve odgovarajuće mjere, uključujući stvarno provođenje, za pružanje odgovora na bilo kakvu naznaku korupcije u koju su upleteni dužnosnici FIFA-e i nacionalnih nogometnih saveza na teritoriju EU-a, te da ojačaju suradnju europskih tijela za provođenje zakona osnivanjem zajedničkih istražnih timova i suradnje među tijelima kaznenog progona; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama te Interpolom, Europolom i Eurojustom poduzme sve odgovarajuće mjere, uključujući stvarno provođenje, za pružanje odgovora na bilo kakvu naznaku korupcije u koju su upleteni dužnosnici FIFA-e i nacionalnih nogometnih saveza na teritoriju EU-a, te da ojačaju suradnju europskih tijela za provođenje zakona osnivanjem zajedničkih istražnih timova i suradnje među tijelima kaznenog progona;

| 25. | naglašava da, s obzirom na transnacionalnu prirodu korupcije u sportu, napori za njezino suzbijanje zahtijevaju učinkovitiju suradnju svih dionika, uključujući javna tijela, pravosudna i policijska tijela, industriju sporta, sportaše i navijače, te da bi naglasak također trebalo staviti na obrazovanje i aktivnosti usmjerene na prevenciju u tom području; |
| --- | --- |

25.

naglašava da, s obzirom na transnacionalnu prirodu korupcije u sportu, napori za njezino suzbijanje zahtijevaju učinkovitiju suradnju svih dionika, uključujući javna tijela, pravosudna i policijska tijela, industriju sporta, sportaše i navijače, te da bi naglasak također trebalo staviti na obrazovanje i aktivnosti usmjerene na prevenciju u tom području;

| 26. | pozdravlja novi program za sport u okviru programa Erasmus+ kojim se promiču transnacionalni obrazovni projekti za obračunavanje s prekograničnim prijetnjama integritetu i etici sporta kao što su doping, namještanje utakmica i nasilje, zajedno sa svim oblicima netolerancije i diskriminacije, te čiji je cilj promicanje i podržavanje dobrog upravljanja u sportu, |
| --- | --- |

26.

pozdravlja novi program za sport u okviru programa Erasmus+ kojim se promiču transnacionalni obrazovni projekti za obračunavanje s prekograničnim prijetnjama integritetu i etici sporta kao što su doping, namještanje utakmica i nasilje, zajedno sa svim oblicima netolerancije i diskriminacije, te čiji je cilj promicanje i podržavanje dobrog upravljanja u sportu,

| 27. | poziva države članice i sportske federacije da informiraju i educiraju sportaše i potrošače na odgovarajući način, počevši od rane dobi i na svim razinama sporta, i amaterskog i profesionalnog; potiče sportske organizacije da uspostave programe sveobuhvatne prevencije i obrazovanja kojima se klubovima, ligama i federacijama nameću jasne obveze, posebno kad je riječ o maloljetnicima, te da ustraju u njihovoj primjeni; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice i sportske federacije da informiraju i educiraju sportaše i potrošače na odgovarajući način, počevši od rane dobi i na svim razinama sporta, i amaterskog i profesionalnog; potiče sportske organizacije da uspostave programe sveobuhvatne prevencije i obrazovanja kojima se klubovima, ligama i federacijama nameću jasne obveze, posebno kad je riječ o maloljetnicima, te da ustraju u njihovoj primjeni;

| 28. | pozdravlja nedavni dogovor o Četvrtoj direktivi o sprečavanju pranja novca te podupire proaktivnu upotrebu svih sredstava koje taj novi zakonodavni akt pruža kako bi se tom problemu stalo na kraj; poziva Komisiju da sustavno revidira zakonodavstvo EU-a povezano sa suzbijanjem pranja novca kako bi bila sigurna da je to dostatno za borbu protiv korupcije u sportu te da postoji nadzor nad sportskim upravljačkim tijelima registriranima u EU-u i njihovim dužnosnicima; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja nedavni dogovor o Četvrtoj direktivi o sprečavanju pranja novca te podupire proaktivnu upotrebu svih sredstava koje taj novi zakonodavni akt pruža kako bi se tom problemu stalo na kraj; poziva Komisiju da sustavno revidira zakonodavstvo EU-a povezano sa suzbijanjem pranja novca kako bi bila sigurna da je to dostatno za borbu protiv korupcije u sportu te da postoji nadzor nad sportskim upravljačkim tijelima registriranima u EU-u i njihovim dužnosnicima;

| 29. | ustraje u tome da borba protiv korupcije u pogledu upravljanja FIFA-om mora biti popraćena jasnom predanošću FIFA-e, EU-a, država članica i ostalih dionika borbi protiv ostalih zločina koji zahvaćaju sportske organizacije, osobito namještanja utakmica, a koji su često povezana s organiziranim kriminalom na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

29.

ustraje u tome da borba protiv korupcije u pogledu upravljanja FIFA-om mora biti popraćena jasnom predanošću FIFA-e, EU-a, država članica i ostalih dionika borbi protiv ostalih zločina koji zahvaćaju sportske organizacije, osobito namještanja utakmica, a koji su često povezana s organiziranim kriminalom na međunarodnoj razini;

| 30. | naglašava da se svim budućim reformama profesionalnog sporta, a osobito nogometa, moraju obuhvatiti temeljne odredbe za zaštitu prava sportaša, trenera i momčadi; s tim u vezi naglašava važnost rješavanja pitanja vlasništva treće strane nad igračima u europskom sportu; |
| --- | --- |

30.

naglašava da se svim budućim reformama profesionalnog sporta, a osobito nogometa, moraju obuhvatiti temeljne odredbe za zaštitu prava sportaša, trenera i momčadi; s tim u vezi naglašava važnost rješavanja pitanja vlasništva treće strane nad igračima u europskom sportu;

| 31. | podržava poziv kampanje New Fifa Now za osnivanje neovisnog i nevladinog Odbora za reformu FIFA-e koje bi trebalo nadgledati neovisno međunarodno tijelo; |
| --- | --- |

31.

podržava poziv kampanje New Fifa Now za osnivanje neovisnog i nevladinog Odbora za reformu FIFA-e koje bi trebalo nadgledati neovisno međunarodno tijelo;

| 32. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Međunarodnoj nogometnoj federaciji (FIFA), Uniji europskih nogometnih saveza (UEFA), nacionalnim nogometnim savezima, Udruženju europskih profesionalnih nogometnih liga (EPFL), Udruženju europskih klubova (ECA) i Međunarodnom udruženju profesionalnih nogometaša (FIFPro). |
| --- | --- |

32.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Međunarodnoj nogometnoj federaciji (FIFA), Uniji europskih nogometnih saveza (UEFA), nacionalnim nogometnim savezima, Udruženju europskih profesionalnih nogometnih liga (EPFL), Udruženju europskih klubova (ECA) i Međunarodnom udruženju profesionalnih nogometaša (FIFPro).

---

(1)  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

(2)  SL C 239 E, 20.8.2013., str. 46.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0098.

---

Srijeda, 24. lipnja 2015.

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/86 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/86

---

P8_TA(2015)0238

Revizija okvira gospodarskog upravljanja: pregled stanja i izazovi

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o reviziji okvira gospodarskog upravljanja: pregled stanja i izazov (2014/2145(INI))

(2016/C 407/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (2),

| — | uzimajući u obzir pismo potpredsjednika Komisije Ollija Rehna od 3. srpnja 2013. o primjeni članka 5. stavka 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo potpredsjednika Komisije Ollija Rehna od 3. srpnja 2013. o primjeni članka 5. stavka 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenog 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenog 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o istrazi o ulozi i djelovanju Trojke (ESB, Komisija i MMF) u vezi s programskim zemljama europodručja (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o istrazi o ulozi i djelovanju Trojke (ESB, Komisija i MMF) u vezi s programskim zemljama europodručja (9),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. prosinca 2013. o ustavnim problemima višerazinskog upravljanja u Europskoj uniji (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. prosinca 2013. o ustavnim problemima višerazinskog upravljanja u Europskoj uniji (10),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 1. prosinca 2011. o europskom semestru za koordinaciju ekonomske politike (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 1. prosinca 2011. o europskom semestru za koordinaciju ekonomske politike (11),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 6. srpnja 2011. o financijskoj, ekonomskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 6. srpnja 2011. o financijskoj, ekonomskoj i socijalnoj krizi: preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti (12),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. naslovljenu „Revizija ekonomskog upravljanja – Izvješće o primjeni uredbi (EU) br. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 i 473/2013” (COM(2014)0905), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. naslovljenu „Revizija ekonomskog upravljanja – Izvješće o primjeni uredbi (EU) br. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 i 473/2013” (COM(2014)0905),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. siječnja 2015. naslovljenu „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu” (COM(2015)0012),

| — | uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji od 23. srpnja 2014. (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šesto izvješće Komisije o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji od 23. srpnja 2014. (COM(2014)0473),

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanaka Europskog vijeća održanih u lipnju i prosincu 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanaka Europskog vijeća održanih u lipnju i prosincu 2014.,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanka na vrhu EU-a održanog u listopadu 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanka na vrhu EU-a održanog u listopadu 2014.,

| — | uzimajući u obzir govor koji je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker održao u Europskom parlamentu 15. srpnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor koji je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker održao u Europskom parlamentu 15. srpnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir govor koji je predsjednik ESB-a Mario Draghi održao na godišnjem simpoziju središnjih banaka u Jackson Holeu 22. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor koji je predsjednik ESB-a Mario Draghi održao na godišnjem simpoziju središnjih banaka u Jackson Holeu 22. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir povremenu publikaciju ESB-a br. 157 iz studenog 2014. naslovljenu „Utvrđivanje fiskalnih i makroekonomskih neravnoteža – neiskorištena sinergija u okviru ojačanog okvira upravljanja EU-a” (engl. The identification of fiscal and macroeconomic imbalances – unexploited synergies under the strengthened EU governance framework), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povremenu publikaciju ESB-a br. 157 iz studenog 2014. naslovljenu „Utvrđivanje fiskalnih i makroekonomskih neravnoteža – neiskorištena sinergija u okviru ojačanog okvira upravljanja EU-a” (engl. The identification of fiscal and macroeconomic imbalances – unexploited synergies under the strengthened EU governance framework),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj br. 163 od 9. prosinca 2014. koji se odnosi na socijalna pitanja, zapošljavanje i migracije naslovljen „Trendovi u nejednakosti prihoda i njezin utjecaj na gospodarski rast” (engl. Trends in income inequality and its impact on economic growth), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj br. 163 od 9. prosinca 2014. koji se odnosi na socijalna pitanja, zapošljavanje i migracije naslovljen „Trendovi u nejednakosti prihoda i njezin utjecaj na gospodarski rast” (engl. Trends in income inequality and its impact on economic growth),

| — | uzimajući u obzir napomenu s rasprave osoblja MMF-a iz rujna 2013. naslovljenu „Prema fiskalnoj uniji u europodručju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir napomenu s rasprave osoblja MMF-a iz rujna 2013. naslovljenu „Prema fiskalnoj uniji u europodručju”,

| — | uzimajući u obzir prijedloge Upravnog vijeća ESB-a od 10. lipnja 2010. pod nazivom „Jačanje gospodarskog upravljanja u europodručju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedloge Upravnog vijeća ESB-a od 10. lipnja 2010. pod nazivom „Jačanje gospodarskog upravljanja u europodručju”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o šestom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: ulaganje u radna mjesta i rast, koje je usvojilo Vijeće za opće poslove (koheziju) 19. studenog 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o šestom izvješću o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: ulaganje u radna mjesta i rast, koje je usvojilo Vijeće za opće poslove (koheziju) 19. studenog 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za ustavna pitanja (A8-0190/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za ustavna pitanja (A8-0190/2015),

| A. | budući da je gospodarsko upravljanje u europodručju, osmišljeno kako bi se izbjeglo neodrživo javno financiranje i uskladile fiskalne politike, započelo Paktom o stabilnosti i rastu koji se sastoji od dva jednostavna pravila kako bi se izbjegli štetni učinci na cijelu ekonomsku i monetarnu uniju; |
| --- | --- |

A.

budući da je gospodarsko upravljanje u europodručju, osmišljeno kako bi se izbjeglo neodrživo javno financiranje i uskladile fiskalne politike, započelo Paktom o stabilnosti i rastu koji se sastoji od dva jednostavna pravila kako bi se izbjegli štetni učinci na cijelu ekonomsku i monetarnu uniju;

| B. | budući da je neposredno nakon uvođenja eura došlo do konsolidacijskog zamora zbog provedbe tih pravila što je uzrokovalo postojeću krizu u ekonomskoj i monetarnoj uniji; |
| --- | --- |

B.

budući da je neposredno nakon uvođenja eura došlo do konsolidacijskog zamora zbog provedbe tih pravila što je uzrokovalo postojeću krizu u ekonomskoj i monetarnoj uniji;

| C. | budući da su reformom izvornog Pakta o stabilnosti i rastu provedenom 2005. uvedeni određeni broj izmjena i veća fleksibilnost kojima je nedovoljno riješen problem slabih provedbenih odredbi i koordinacije; |
| --- | --- |

C.

budući da su reformom izvornog Pakta o stabilnosti i rastu provedenom 2005. uvedeni određeni broj izmjena i veća fleksibilnost kojima je nedovoljno riješen problem slabih provedbenih odredbi i koordinacije;

| D. | budući da bi se, kada je nekoliko država bilo izloženo riziku od nepodmirivanja duga što bi uzrokovalo širenje krize i depresije, situacija mogla izbjeći uspostavom ad hoc mehanizama kao što su EFSF i EFSM; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se, kada je nekoliko država bilo izloženo riziku od nepodmirivanja duga što bi uzrokovalo širenje krize i depresije, situacija mogla izbjeći uspostavom ad hoc mehanizama kao što su EFSF i EFSM;

| E. | budući da su provedene određene mjere koje se moraju smatrati paketom koji uključuje osnivanje bankovne unije, uvođenje Europskog stabilizacijskog mehanizma, donošenje poboljšanog zakonodavstva o gospodarskom upravljanju u obliku paketa od šest mjera i paketa od dvije mjere, potpisivanje Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju te uvođenje Europskog semestra kako bi se izbjegla ponovna pojava te vrste krize i njezino širenje na druge države preko bankarskog sektora; |
| --- | --- |

E.

budući da su provedene određene mjere koje se moraju smatrati paketom koji uključuje osnivanje bankovne unije, uvođenje Europskog stabilizacijskog mehanizma, donošenje poboljšanog zakonodavstva o gospodarskom upravljanju u obliku paketa od šest mjera i paketa od dvije mjere, potpisivanje Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju te uvođenje Europskog semestra kako bi se izbjegla ponovna pojava te vrste krize i njezino širenje na druge države preko bankarskog sektora;

| F. | budući da se prema najnovijim proljetnim prognozama Komisije nakon dvije godine uzastopnog negativnog rasta očekuje porast BDP-a u europodručju, što znači da se gospodarstvo polako oporavlja te da ga je potrebno dodatno ojačati budući da će proizvodni jaz biti i dalje velik; |
| --- | --- |

F.

budući da se prema najnovijim proljetnim prognozama Komisije nakon dvije godine uzastopnog negativnog rasta očekuje porast BDP-a u europodručju, što znači da se gospodarstvo polako oporavlja te da ga je potrebno dodatno ojačati budući da će proizvodni jaz biti i dalje velik;

| G. | budući da među državama članicama i dalje postoje velike razlike u pogledu omjera duga, omjera deficita, razine nezaposlenosti, stanja tekućeg računa i razine socijalne zaštite i nakon uvođenja programa što odražava razlike u uzroku krize i polazišnim točkama te ambicijama, učinku i nacionalnoj odgovornosti prilikom provedbe mjera dogovorenih između institucija i dotičnih država članica; |
| --- | --- |

G.

budući da među državama članicama i dalje postoje velike razlike u pogledu omjera duga, omjera deficita, razine nezaposlenosti, stanja tekućeg računa i razine socijalne zaštite i nakon uvođenja programa što odražava razlike u uzroku krize i polazišnim točkama te ambicijama, učinku i nacionalnoj odgovornosti prilikom provedbe mjera dogovorenih između institucija i dotičnih država članica;

| H. | budući da su se ulaganja u europodručje smanjila za 17 % od razdoblja prije krize te su i dalje niska; budući da manjak ulaganja usmjerenih na budućnost i prekomjeran javni dug predstavljaju sputavajući teret za buduće generacije; |
| --- | --- |

H.

budući da su se ulaganja u europodručje smanjila za 17 % od razdoblja prije krize te su i dalje niska; budući da manjak ulaganja usmjerenih na budućnost i prekomjeran javni dug predstavljaju sputavajući teret za buduće generacije;

| I. | budući da se uspostavlja Europski investicijski plan kao važan instrument za poticanje prvenstveno privatnih ulaganja kako bi se tijekom iduće tri godine mobiliziralo 315 milijardi EUR za ulaganja; budući da je ovaj plan, ako se postignu predloženi financijski ciljevi, samo jedan element namijenjen nadoknadi nakupljenog investicijskog jaza zajedno uz provedbu strukturnih reformi za stvaranje povoljne ulagačke klime u državama članicama; |
| --- | --- |

I.

budući da se uspostavlja Europski investicijski plan kao važan instrument za poticanje prvenstveno privatnih ulaganja kako bi se tijekom iduće tri godine mobiliziralo 315 milijardi EUR za ulaganja; budući da je ovaj plan, ako se postignu predloženi financijski ciljevi, samo jedan element namijenjen nadoknadi nakupljenog investicijskog jaza zajedno uz provedbu strukturnih reformi za stvaranje povoljne ulagačke klime u državama članicama;

Pregled stanja sadašnjeg okvira gospodarskog upravljanja

| 1. | pozdravlja Komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. o reviziji gospodarskog upravljanja; smatra da procjena Komisije daje uvid u to kako su i u kojoj mjeri provedeni različiti alati i postupci; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Komunikaciju Komisije od 28. studenog 2014. o reviziji gospodarskog upravljanja; smatra da procjena Komisije daje uvid u to kako su i u kojoj mjeri provedeni različiti alati i postupci;

| 2. | naglašava da su u suštini sustava gospodarskog upravljanja sprečavanje prekomjernog deficita i razine duga te prekomjernih makroekonomskih neravnoteža kao i usklađenost gospodarske politike; ustraje da je središnje pitanje je li ekonomska i monetarna unija postala otpornija zahvaljujući novom okviru za gospodarsko upravljanje, posebno u pogledu njezine sposobnosti izbjegavanja da određene države članice ne plaćaju svoje dugove, istodobno pridonoseći užoj suradnji gospodarskih politika država članica i jamčeći veću razinu transparentnosti, vjerodostojnosti i demokratske odgovornosti; |
| --- | --- |

2.

naglašava da su u suštini sustava gospodarskog upravljanja sprečavanje prekomjernog deficita i razine duga te prekomjernih makroekonomskih neravnoteža kao i usklađenost gospodarske politike; ustraje da je središnje pitanje je li ekonomska i monetarna unija postala otpornija zahvaljujući novom okviru za gospodarsko upravljanje, posebno u pogledu njezine sposobnosti izbjegavanja da određene države članice ne plaćaju svoje dugove, istodobno pridonoseći užoj suradnji gospodarskih politika država članica i jamčeći veću razinu transparentnosti, vjerodostojnosti i demokratske odgovornosti;

| 3. | prima na znanje činjenicu da je u nekim državama članicama postignut napredak u rješavanju razine duga ili u postojećem postupku u slučaju prekomjernog duga; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje činjenicu da je u nekim državama članicama postignut napredak u rješavanju razine duga ili u postojećem postupku u slučaju prekomjernog duga;

| 4. | slaže se s analizom Komisije da su novim okvirom djelomično postignuti rezultati, ali da je sposobnost izvođenja zaključaka o učinkovitosti uredbi u uobičajenim gospodarskim vremenima ograničena; |
| --- | --- |

4.

slaže se s analizom Komisije da su novim okvirom djelomično postignuti rezultati, ali da je sposobnost izvođenja zaključaka o učinkovitosti uredbi u uobičajenim gospodarskim vremenima ograničena;

| 5. | priznaje da je procjena primjene paketa od šest mjera i od dvije mjere u ovoj fazi i dalje djelomična te da je se ne može izdvojiti iz europskog semestra, UFEU-a i fiskalnog sporazuma; |
| --- | --- |

5.

priznaje da je procjena primjene paketa od šest mjera i od dvije mjere u ovoj fazi i dalje djelomična te da je se ne može izdvojiti iz europskog semestra, UFEU-a i fiskalnog sporazuma;

| 6. | pozdravlja proširenje opsega Pakta o stabilnosti i rastu za što su zaslužni paket od šest mjera i paket od dvije mjere zahvaljujući dodatnim postupcima za sprečavanje i ispravak makroekonomskih neravnoteža unutar država članica i prelazak s prekomjernog oslanjanja na kriterij deficita na kriterij deficita i ukupnog duga, čime se u najranijoj mogućoj fazi nastoje otkriti i ispraviti mogući problemi dok se istovremeno omogućuje fleksibilnost u obliku klauzula za strukturne reforme, ulaganja i štetne uvjete poslovnog ciklusa; podsjeća da fleksibilnost ne može ugroziti preventivnu prirodu Pakta; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja proširenje opsega Pakta o stabilnosti i rastu za što su zaslužni paket od šest mjera i paket od dvije mjere zahvaljujući dodatnim postupcima za sprečavanje i ispravak makroekonomskih neravnoteža unutar država članica i prelazak s prekomjernog oslanjanja na kriterij deficita na kriterij deficita i ukupnog duga, čime se u najranijoj mogućoj fazi nastoje otkriti i ispraviti mogući problemi dok se istovremeno omogućuje fleksibilnost u obliku klauzula za strukturne reforme, ulaganja i štetne uvjete poslovnog ciklusa; podsjeća da fleksibilnost ne može ugroziti preventivnu prirodu Pakta;

| 7. | ističe važnost pokazatelja stanja u cilju ranog otkrivanja makroekonomske neravnoteže te važnost održivih strukturnih reformi u nastojanju da se savladaju makroekonomske neravnoteže; |
| --- | --- |

7.

ističe važnost pokazatelja stanja u cilju ranog otkrivanja makroekonomske neravnoteže te važnost održivih strukturnih reformi u nastojanju da se savladaju makroekonomske neravnoteže;

| 8. | ističe da dosljedna i pravedna postupna primjena okvira u državama članicama pridonosi vjerodostojnosti; poziva Komisiju i Vijeće da djeluju i ponašaju se u duhu izmjena napravljenih u okviru Pakta o stabilnosti i rastu u paketu od šest mjera i dvije mjere, osobito u pogledu provedbe odredbi; |
| --- | --- |

8.

ističe da dosljedna i pravedna postupna primjena okvira u državama članicama pridonosi vjerodostojnosti; poziva Komisiju i Vijeće da djeluju i ponašaju se u duhu izmjena napravljenih u okviru Pakta o stabilnosti i rastu u paketu od šest mjera i dvije mjere, osobito u pogledu provedbe odredbi;

| 9. | vjeruje da postojeća gospodarska situacija s osjetljivim rastom i visokom nezaposlenošću zahtijeva hitne, sveobuhvatne i odlučne mjere u okviru holističkog pristupa koji se temelji na fiskalnoj konsolidaciji koja pogoduje rastu, strukturnim reformama i jačanju ulaganja za ponovnu uspostavu održivog rasta i konkurentnosti, poticanje ulaganja i borbu protiv nezaposlenosti uz rješavanje rizika dugotrajne niske inflacije ili moguće prijetnje od deflacijskog pritiska kao i dugotrajnih makroekonomskih neravnoteža; ističe da okvir gospodarskog upravljanja mora predstavljati ključni sastavni element tog holističkog pristupa kako bi se mogli riješiti navedeni izazovi; |
| --- | --- |

9.

vjeruje da postojeća gospodarska situacija s osjetljivim rastom i visokom nezaposlenošću zahtijeva hitne, sveobuhvatne i odlučne mjere u okviru holističkog pristupa koji se temelji na fiskalnoj konsolidaciji koja pogoduje rastu, strukturnim reformama i jačanju ulaganja za ponovnu uspostavu održivog rasta i konkurentnosti, poticanje ulaganja i borbu protiv nezaposlenosti uz rješavanje rizika dugotrajne niske inflacije ili moguće prijetnje od deflacijskog pritiska kao i dugotrajnih makroekonomskih neravnoteža; ističe da okvir gospodarskog upravljanja mora predstavljati ključni sastavni element tog holističkog pristupa kako bi se mogli riješiti navedeni izazovi;

| 10. | slaže se s izjavom povjerenice Thyssen da su zemlje koje pružaju visokokvalitetna radna mjesta i bolju socijalnu zaštitu te koje ulažu u ljudski kapital otpornije na gospodarske krize; poziva Komisiju da u svojem daljnjem radu na svim političkim preporukama u okviru Europskog semestra i preporukama za pojedine države odrazi to stajalište; |
| --- | --- |

10.

slaže se s izjavom povjerenice Thyssen da su zemlje koje pružaju visokokvalitetna radna mjesta i bolju socijalnu zaštitu te koje ulažu u ljudski kapital otpornije na gospodarske krize; poziva Komisiju da u svojem daljnjem radu na svim političkim preporukama u okviru Europskog semestra i preporukama za pojedine države odrazi to stajalište;

| 11. | ističe činjenicu da treba provesti i po potrebi poboljšati sadašnji okvir gospodarskog upravljanja kako bi se pružila fiskalna stabilnost, potakla odgovarajuća rasprava o ukupnoj ocjeni cijelog europodručja omogućujući fiskalnu odgovornost koja pogoduje rastu, poboljšala perspektiva gospodarske konvergencije europodručja i na jednak način riješile različite gospodarske i fiskalne situacije država članica; inzistira na tome da mu nedostaje odgovornost na nacionalnoj razini te da je u ograničenoj mjeri usmjeren na međunarodnu gospodarsku perspektivu i mehanizam odgovarajuće demokratske odgovornosti; |
| --- | --- |

11.

ističe činjenicu da treba provesti i po potrebi poboljšati sadašnji okvir gospodarskog upravljanja kako bi se pružila fiskalna stabilnost, potakla odgovarajuća rasprava o ukupnoj ocjeni cijelog europodručja omogućujući fiskalnu odgovornost koja pogoduje rastu, poboljšala perspektiva gospodarske konvergencije europodručja i na jednak način riješile različite gospodarske i fiskalne situacije država članica; inzistira na tome da mu nedostaje odgovornost na nacionalnoj razini te da je u ograničenoj mjeri usmjeren na međunarodnu gospodarsku perspektivu i mehanizam odgovarajuće demokratske odgovornosti;

| 12. | naglašava da sadašnja situacija zahtijeva poboljšanu i uključiviju ekonomsku koordinaciju uzevši u obzir cijelo europodručje te veću nacionalnu odgovornost i demokratsku odgovornost za provedbu tih pravila (povratiti povjerenje, poticati konvergenciju među državama članicama, poboljšati fiskalnu održivost, poticati održive strukturne reforme i poticati ulaganja) i brzi odgovor u svrhu ispravljanja najočitijih nedostataka u okviru gospodarskog upravljanja, poboljšanja učinkovitosti okvira gospodarskog upravljanja i jamčenja konzistentne i pravedne primjene okvira u državama tijekom vremena; |
| --- | --- |

12.

naglašava da sadašnja situacija zahtijeva poboljšanu i uključiviju ekonomsku koordinaciju uzevši u obzir cijelo europodručje te veću nacionalnu odgovornost i demokratsku odgovornost za provedbu tih pravila (povratiti povjerenje, poticati konvergenciju među državama članicama, poboljšati fiskalnu održivost, poticati održive strukturne reforme i poticati ulaganja) i brzi odgovor u svrhu ispravljanja najočitijih nedostataka u okviru gospodarskog upravljanja, poboljšanja učinkovitosti okvira gospodarskog upravljanja i jamčenja konzistentne i pravedne primjene okvira u državama tijekom vremena;

| 13. | naglašava važnost jednostavnih i transparentnih postupaka ekonomskog upravljanja i upozorava na to da su trenutna složenost okvira kao i nedostatak provedbe i odgovornosti štetni za njegovu učinkovitost te da ga usvoje nacionalni parlamenti, lokalne vlasti, socijalni partneri i građani u državama članicama; |
| --- | --- |

13.

naglašava važnost jednostavnih i transparentnih postupaka ekonomskog upravljanja i upozorava na to da su trenutna složenost okvira kao i nedostatak provedbe i odgovornosti štetni za njegovu učinkovitost te da ga usvoje nacionalni parlamenti, lokalne vlasti, socijalni partneri i građani u državama članicama;

| 14. | svjestan je da je postignut određen napredak u raspravi o srednjoročnom cilju i u pogledu većeg preuzimanja odgovornosti kod nacionalnih rasprava u državama članicama europodručja, između ostalog zahvaljujući i doprinosima nacionalnih fiskalnih vijeća koja djeluju kao neovisna tijela koja nadziru sukladnost s fiskalnim pravilima i makroekonomskim predviđanjima; poziva Komisiju da predstavi pregled o strukturi i funkcioniranju nacionalnih fiskalnih vijeća država članica i o tome kako ta vijeća mogu povećati odgovornost na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

14.

svjestan je da je postignut određen napredak u raspravi o srednjoročnom cilju i u pogledu većeg preuzimanja odgovornosti kod nacionalnih rasprava u državama članicama europodručja, između ostalog zahvaljujući i doprinosima nacionalnih fiskalnih vijeća koja djeluju kao neovisna tijela koja nadziru sukladnost s fiskalnim pravilima i makroekonomskim predviđanjima; poziva Komisiju da predstavi pregled o strukturi i funkcioniranju nacionalnih fiskalnih vijeća država članica i o tome kako ta vijeća mogu povećati odgovornost na nacionalnoj razini;

| 15. | smatra da je okvir gospodarskog upravljanja ključna politička inicijativa kojom se podupiru temelji ciljeva i vodećih inicijativa strategije Europa 2020. koje su usmjerene na potpuno iskorištavanje neiskorištenog potencijala rasta jedinstvenog tržišta; vjeruje da će ostvarivanjem potencijala rasta jedinstvenog tržišta države članice lakše ispuniti ciljeve ugrađene u okvir gospodarskog upravljanja; nadalje, smatra da su glavni akteri na jedinstvenom tržištu potrošači i poduzeća; |
| --- | --- |

15.

smatra da je okvir gospodarskog upravljanja ključna politička inicijativa kojom se podupiru temelji ciljeva i vodećih inicijativa strategije Europa 2020. koje su usmjerene na potpuno iskorištavanje neiskorištenog potencijala rasta jedinstvenog tržišta; vjeruje da će ostvarivanjem potencijala rasta jedinstvenog tržišta države članice lakše ispuniti ciljeve ugrađene u okvir gospodarskog upravljanja; nadalje, smatra da su glavni akteri na jedinstvenom tržištu potrošači i poduzeća;

Koja je najbolja primjena fleksibilnosti u sklopu postojećih pravila?

| 16. | priznaje da Pakt o stabilnosti i rastu, uveden da bi se zajamčila fiskalna održivost država članica koje čine dio Europske ekonomske i monetarne unije, omogućuje državama članicama da, kada je to potrebno, provode protucikličku politiku, te omogućuje potrebni fiskalni prostor za pravilno djelovanje automatskih stabilizatora; ističe da nisu sve države članice ostvarile višak u razdoblju procvata gospodarstva te da neke klauzule o fleksibilnosti predviđene zakonodavstvom nisu u potpunosti primijenjene ranijih godina; |
| --- | --- |

16.

priznaje da Pakt o stabilnosti i rastu, uveden da bi se zajamčila fiskalna održivost država članica koje čine dio Europske ekonomske i monetarne unije, omogućuje državama članicama da, kada je to potrebno, provode protucikličku politiku, te omogućuje potrebni fiskalni prostor za pravilno djelovanje automatskih stabilizatora; ističe da nisu sve države članice ostvarile višak u razdoblju procvata gospodarstva te da neke klauzule o fleksibilnosti predviđene zakonodavstvom nisu u potpunosti primijenjene ranijih godina;

| 17. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u svojoj interpretativnoj komunikaciji o fleksibilnosti priznala da je način na koji se tumače postojeća fiskalna pravila element za savladavanje investicijskog jaza u EU-u i omogućavanje provedbe održivih i društveno uravnoteženih strukturnih reformi za jačanje rasta; primjećuje da Komisija ne radi izmjene u vezi s izračunom deficita, ali da se određenim ulaganjima može opravdati privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja predmetne države članice ili od puta prilagodbe prema ostvarenju tog cilja; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja činjenicu da je Komisija u svojoj interpretativnoj komunikaciji o fleksibilnosti priznala da je način na koji se tumače postojeća fiskalna pravila element za savladavanje investicijskog jaza u EU-u i omogućavanje provedbe održivih i društveno uravnoteženih strukturnih reformi za jačanje rasta; primjećuje da Komisija ne radi izmjene u vezi s izračunom deficita, ali da se određenim ulaganjima može opravdati privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja predmetne države članice ili od puta prilagodbe prema ostvarenju tog cilja;

| 18. | podržava sve poticaje koje je predložila Europska komisija za financiranje novog Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSI), prvenstveno na način da nacionalni doprinosi fondu postanu fiskalno neutralni u smislu postizanja srednjoročnog cilja i potrebne fiskalne prilagodbe bez da je se mijenja u preventivnom ili korektivnom dijelu Pakta o stabilnosti i rastu; primjećuje namjeru Komisije da se, samo zbog dodatnog doprinosa EFSU-u, suzdrži od pokretanja postupka u slučaju prekomjernog deficita (EDP) ako deficit države članice raste polako i privremeno iznad granice deficita od 3 %; skreće pozornost na važan doprinos PSR-a za izgradnju povjerenja prilikom privlačenja stranih ulaganja; ističe važnost načela dodavanja u financiranju EFSU-a budući da projekti koje financira Europski fond za strateška ulaganja ni na koji način ne smiju samo zamijeniti već planirano ulaganje, već, naprotiv, kao posljedica toga moraju povećati neto ulaganja; |
| --- | --- |

18.

podržava sve poticaje koje je predložila Europska komisija za financiranje novog Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSI), prvenstveno na način da nacionalni doprinosi fondu postanu fiskalno neutralni u smislu postizanja srednjoročnog cilja i potrebne fiskalne prilagodbe bez da je se mijenja u preventivnom ili korektivnom dijelu Pakta o stabilnosti i rastu; primjećuje namjeru Komisije da se, samo zbog dodatnog doprinosa EFSU-u, suzdrži od pokretanja postupka u slučaju prekomjernog deficita (EDP) ako deficit države članice raste polako i privremeno iznad granice deficita od 3 %; skreće pozornost na važan doprinos PSR-a za izgradnju povjerenja prilikom privlačenja stranih ulaganja; ističe važnost načela dodavanja u financiranju EFSU-a budući da projekti koje financira Europski fond za strateška ulaganja ni na koji način ne smiju samo zamijeniti već planirano ulaganje, već, naprotiv, kao posljedica toga moraju povećati neto ulaganja;

| 19. | primjećuje da je cilj Komunikacije Komisije pojasniti primjenu klauzule o ulaganjima kako bi se omogućio određeni stupanj fleksibilnosti preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i suradnji, u obliku privremenog odstupanja od MTO-a, pod uvjetom da odstupanje ne dovede do viška preko referentne vrijednosti deficita od 3 % i odgovarajuće sigurnosne granice kako bi države članice uzele u obzir investicijske programe osobito u pogledu rashoda za projekte u okviru strukturne i kohezijske politike, između ostalih i Inicijativu za zapošljavanje mladih, transeuropske mreže i Instrument za povezivanje Europe, i sufinanciranja u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

19.

primjećuje da je cilj Komunikacije Komisije pojasniti primjenu klauzule o ulaganjima kako bi se omogućio određeni stupanj fleksibilnosti preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i suradnji, u obliku privremenog odstupanja od MTO-a, pod uvjetom da odstupanje ne dovede do viška preko referentne vrijednosti deficita od 3 % i odgovarajuće sigurnosne granice kako bi države članice uzele u obzir investicijske programe osobito u pogledu rashoda za projekte u okviru strukturne i kohezijske politike, između ostalih i Inicijativu za zapošljavanje mladih, transeuropske mreže i Instrument za povezivanje Europe, i sufinanciranja u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja;

| 20. | vjeruje da su formalno usvajanje reforme u nacionalnom parlamentu i stvarna provedba preduvjet za primjenu klauzule o strukturnoj reformi u okviru preventivnog dijela i razmatranje planova strukturne reforme u okviru korekcijskog dijela; ističe da bi postupak reforme u potpunosti trebao uključiti socijalne partnere u svim fazama; |
| --- | --- |

20.

vjeruje da su formalno usvajanje reforme u nacionalnom parlamentu i stvarna provedba preduvjet za primjenu klauzule o strukturnoj reformi u okviru preventivnog dijela i razmatranje planova strukturne reforme u okviru korekcijskog dijela; ističe da bi postupak reforme u potpunosti trebao uključiti socijalne partnere u svim fazama;

| 21. | poziva na poboljšani dijalog između Komisije i država članica u vezi sa sadržajem i vrstom najprikladnijih i najučinkovitijih strukturnih reformi koje će Komisija predložiti u preporukama po zemljama, koje su u skladu s Ugovorom i sekundarnim zakonodavstvom vodeći računa o analizi troška i učinka, procjeni usmjerenoj na rezultat i učinku vremenskog okvira te doprinoseći postizanju srednjoročnih ciljeva; |
| --- | --- |

21.

poziva na poboljšani dijalog između Komisije i država članica u vezi sa sadržajem i vrstom najprikladnijih i najučinkovitijih strukturnih reformi koje će Komisija predložiti u preporukama po zemljama, koje su u skladu s Ugovorom i sekundarnim zakonodavstvom vodeći računa o analizi troška i učinka, procjeni usmjerenoj na rezultat i učinku vremenskog okvira te doprinoseći postizanju srednjoročnih ciljeva;

| 22. | potiče odbore za financije nacionalnih parlamenata da u svojim domovima parlamenata prije usvajanja nacrta proračuna države članice u javnu raspravu sustavno uključe povjerenike EU-a nadležne za pitanja gospodarskog upravljanja; |
| --- | --- |

22.

potiče odbore za financije nacionalnih parlamenata da u svojim domovima parlamenata prije usvajanja nacrta proračuna države članice u javnu raspravu sustavno uključe povjerenike EU-a nadležne za pitanja gospodarskog upravljanja;

| 23. | vjeruje da bi strukturne reforme u okviru nacionalnih programa reforme srednjoročno i dugoročno trebale imati pozitivne ekonomske i društvene prinose te prinose u vezi s okolišem te da bi trebale poboljšati učinkovitost i djelotvornost administrativnih mogućnosti; |
| --- | --- |

23.

vjeruje da bi strukturne reforme u okviru nacionalnih programa reforme srednjoročno i dugoročno trebale imati pozitivne ekonomske i društvene prinose te prinose u vezi s okolišem te da bi trebale poboljšati učinkovitost i djelotvornost administrativnih mogućnosti;

| 24. | napominje da zbog činjenice da je mogla rezultirati pokušajem definiranja svih vrsta pretpostavki uz rizik da se izostavi ona koja će se uistinu dogoditi, Komunikacija se ne dotiče prirode „neobičnih događaja” koji su izvan kontrole države članice, a koji bi joj mogli omogućiti da privremeno skrene s puta prilagodbe k ostvarenju njezina srednjoročnog cilja, ističe da je nužno slične situacije tretirati na sličan način; |
| --- | --- |

24.

napominje da zbog činjenice da je mogla rezultirati pokušajem definiranja svih vrsta pretpostavki uz rizik da se izostavi ona koja će se uistinu dogoditi, Komunikacija se ne dotiče prirode „neobičnih događaja” koji su izvan kontrole države članice, a koji bi joj mogli omogućiti da privremeno skrene s puta prilagodbe k ostvarenju njezina srednjoročnog cilja, ističe da je nužno slične situacije tretirati na sličan način;

| 25. | poziva na bolju ekonomsku i socijalnu koheziju koju će omogućiti jačanje Europskog socijalnog fonda i Kohezijskog fonda kako bi se očuvala postojeća i otvorila nova radna mjesta s pravima podupiranjem mjera za suzbijanje nezaposlenosti i siromaštva; |
| --- | --- |

25.

poziva na bolju ekonomsku i socijalnu koheziju koju će omogućiti jačanje Europskog socijalnog fonda i Kohezijskog fonda kako bi se očuvala postojeća i otvorila nova radna mjesta s pravima podupiranjem mjera za suzbijanje nezaposlenosti i siromaštva;

| 26. | ističe važnost koju poticanje gospodarskog rasta i otvaranje novih radnih mjesta, posebno radnih mjesta za mlade, imaju za prihvaćanje europskog okvira gospodarskog upravljanja u javnosti; |
| --- | --- |

26.

ističe važnost koju poticanje gospodarskog rasta i otvaranje novih radnih mjesta, posebno radnih mjesta za mlade, imaju za prihvaćanje europskog okvira gospodarskog upravljanja u javnosti;

| 27. | s dubokom zabrinutošću primjećuje da se stopa dugoročne nezaposlenosti udvostručila tijekom krize; također primjećuje da je za niskokvalificirane radnike taj porast još viši; poziva Komisiju da zajamči da je borba protiv dugoročne nezaposlenosti uvrštena u njezine politike i preporuke za pojedine države; |
| --- | --- |

27.

s dubokom zabrinutošću primjećuje da se stopa dugoročne nezaposlenosti udvostručila tijekom krize; također primjećuje da je za niskokvalificirane radnike taj porast još viši; poziva Komisiju da zajamči da je borba protiv dugoročne nezaposlenosti uvrštena u njezine politike i preporuke za pojedine države;

| 28. | smatra da bi u kontekstu gospodarskog okvira Unije trebalo pridati veliku važnost rastućoj razini nejednakosti u Europi; smatra da je jačanje napora za otvaranje više kvalitetnih radnih mjesta u Europi jedan od najboljih načina borbe protiv te rastuće nejednakosti; |
| --- | --- |

28.

smatra da bi u kontekstu gospodarskog okvira Unije trebalo pridati veliku važnost rastućoj razini nejednakosti u Europi; smatra da je jačanje napora za otvaranje više kvalitetnih radnih mjesta u Europi jedan od najboljih načina borbe protiv te rastuće nejednakosti;

Bolja suradnja, gospodarska konvergencija i racionalizacija Europskog semestra

| 29. | poziva Komisiju da u potpunosti primjenjuje Pakt o stabilnosti i rastu i osigura njegovu pravednu provedbu u skladu s preispitivanjem koje je nedavno provela u pogledu paketa od šest mjera, tj. paketa od dviju mjera te s Komunikacijom o fleksibilnosti; vjeruje da bi unutar sadašnjeg zakonodavnog okvira, ondje gdje je to potrebno i moguće, trebalo racionalizirati i osnažiti Europski semestar; ističe da bi u svakom slučaju bilo koja buduća racionalizacija i osnaživanje trebalo biti usmjereno na stabilnost; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisiju da u potpunosti primjenjuje Pakt o stabilnosti i rastu i osigura njegovu pravednu provedbu u skladu s preispitivanjem koje je nedavno provela u pogledu paketa od šest mjera, tj. paketa od dviju mjera te s Komunikacijom o fleksibilnosti; vjeruje da bi unutar sadašnjeg zakonodavnog okvira, ondje gdje je to potrebno i moguće, trebalo racionalizirati i osnažiti Europski semestar; ističe da bi u svakom slučaju bilo koja buduća racionalizacija i osnaživanje trebalo biti usmjereno na stabilnost;

| 30. | smatra da se u Komunikaciji Komisije objašnjava gdje postoji više prostora za fleksibilnost u okviru postojećeg zakonodavstva; pozdravlja pokušaj postizanja veće jasnoće u ovom kompliciranom području te očekuje da će se Komisija služiti fleksibilnošću ugrađenom u postojeća pravila u skladu s Komunikacijom i pritom se pobrinuti za predvidljivost, transparentnost i učinkovitost okvira gospodarskog upravljanja; |
| --- | --- |

30.

smatra da se u Komunikaciji Komisije objašnjava gdje postoji više prostora za fleksibilnost u okviru postojećeg zakonodavstva; pozdravlja pokušaj postizanja veće jasnoće u ovom kompliciranom području te očekuje da će se Komisija služiti fleksibilnošću ugrađenom u postojeća pravila u skladu s Komunikacijom i pritom se pobrinuti za predvidljivost, transparentnost i učinkovitost okvira gospodarskog upravljanja;

| 31. | poziva Komisiju i Vijeće da bolje artikuliraju fiskalni i makroekonomski okvir kako bi omogućili raniju i dosljedniju raspravu među svim dionicima, uzimajući u obzir europske interese na koje se odgovara ovim okvirima, potrebu da se ojača konvergencija između država članica europodručja, razmatranje u nacionalnim parlamentima te uloga socijalnih partnera i lokalnih tijela u vezi s odgovornosti za održive i socijalno uravnotežene strukturne reforme; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju i Vijeće da bolje artikuliraju fiskalni i makroekonomski okvir kako bi omogućili raniju i dosljedniju raspravu među svim dionicima, uzimajući u obzir europske interese na koje se odgovara ovim okvirima, potrebu da se ojača konvergencija između država članica europodručja, razmatranje u nacionalnim parlamentima te uloga socijalnih partnera i lokalnih tijela u vezi s odgovornosti za održive i socijalno uravnotežene strukturne reforme;

| 32. | ustraje je u tome da se u Godišnji pregled rasta i preporuke po državama članicama moraju bolje provesti te da se u njima mora uzeti u obzir procjena proračunskog stanja i izgleda cjelokupnog europodručja i država članica pojedinačno; predlaže da se ta ukupna procjena predviđena u Uredbi (EU) br. 473/2013 o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju podnese na plenarnoj raspravi Europskog parlamenta i Vijeća, predsjednika Euroskupine i Komisije prije proljetne sjednice Vijeća te da se na ispravan način provede u okviru Europskog semestra; |
| --- | --- |

32.

ustraje je u tome da se u Godišnji pregled rasta i preporuke po državama članicama moraju bolje provesti te da se u njima mora uzeti u obzir procjena proračunskog stanja i izgleda cjelokupnog europodručja i država članica pojedinačno; predlaže da se ta ukupna procjena predviđena u Uredbi (EU) br. 473/2013 o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju podnese na plenarnoj raspravi Europskog parlamenta i Vijeća, predsjednika Euroskupine i Komisije prije proljetne sjednice Vijeća te da se na ispravan način provede u okviru Europskog semestra;

| 33. | priznaje da je Europski semestar postao važno sredstvo za provedbu reformi na nacionalnoj i razini te razini EU-a, osiguravajući da EU i njegove države članice koordiniraju svoje ekonomske politike; ipak, izražava žaljenje zbog nedostatne odgovornosti iz koje proizlazi nezadovoljavajuća razina provedbe preporuka po državama članicama; |
| --- | --- |

33.

priznaje da je Europski semestar postao važno sredstvo za provedbu reformi na nacionalnoj i razini te razini EU-a, osiguravajući da EU i njegove države članice koordiniraju svoje ekonomske politike; ipak, izražava žaljenje zbog nedostatne odgovornosti iz koje proizlazi nezadovoljavajuća razina provedbe preporuka po državama članicama;

| 34. | vjeruje da bi Europski semestar trebao biti racionaliziran i ojačan, bez izmjena sadašnjeg pravnog okvira te da bi dokumente povezane s Europskim semestrom trebalo bolje koordinirati, čime bi se povećali fokus, učinkovitosti i odgovornost za postizanje europskih ciljeva dobrog gospodarskog upravljanja; |
| --- | --- |

34.

vjeruje da bi Europski semestar trebao biti racionaliziran i ojačan, bez izmjena sadašnjeg pravnog okvira te da bi dokumente povezane s Europskim semestrom trebalo bolje koordinirati, čime bi se povećali fokus, učinkovitosti i odgovornost za postizanje europskih ciljeva dobrog gospodarskog upravljanja;

| 35. | traži da preporuke po državama članicama budu bolje usklađene, ondje gdje je to relevantno, s preporukama za postupak u slučaju prekomjernog deficita kako bi se zajamčila usklađenost nadzora fiskalne situacije i koordinacije gospodarske politike; |
| --- | --- |

35.

traži da preporuke po državama članicama budu bolje usklađene, ondje gdje je to relevantno, s preporukama za postupak u slučaju prekomjernog deficita kako bi se zajamčila usklađenost nadzora fiskalne situacije i koordinacije gospodarske politike;

| 36. | podupire poboljšanje procesa na razini EU-a i na nacionalnoj razini izrade, praćenja i podupiranja preporuka po državama članicama kao i nadzora na njima, kojim će se omogućiti i provjera stvarne provedbe u državama članicama te njihova kvaliteta; |
| --- | --- |

36.

podupire poboljšanje procesa na razini EU-a i na nacionalnoj razini izrade, praćenja i podupiranja preporuka po državama članicama kao i nadzora na njima, kojim će se omogućiti i provjera stvarne provedbe u državama članicama te njihova kvaliteta;

| 37. | podsjeća na to da se u skladu sa zakonodavstvom od Komisije očekuje da pri sastavljanju svojih preporuka, između ostalog, uzme u obzir i ciljeve strategije Europa 2020. kao i da je u tom zakonodavstvu sadržano načelo prema kojemu „od Vijeća se u pravilu očekuje poštovanje preporuka i prijedloga Komisije ili javno obrazloženje svojeg stajališta.”; |
| --- | --- |

37.

podsjeća na to da se u skladu sa zakonodavstvom od Komisije očekuje da pri sastavljanju svojih preporuka, između ostalog, uzme u obzir i ciljeve strategije Europa 2020. kao i da je u tom zakonodavstvu sadržano načelo prema kojemu „od Vijeća se u pravilu očekuje poštovanje preporuka i prijedloga Komisije ili javno obrazloženje svojeg stajališta.”;

| 38. | izražava zabrinutost zbog povećanja duga u zemljama koje su već u velikoj mjeri zadužene, što je u potpunoj suprotnosti s „pravilom 1/20” u vezi sa smanjenjem duga; traži od Komisije da objasni kako namjerava riješiti to proturječje i osigurati da se omjer duga u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu svede na održivu razinu; |
| --- | --- |

38.

izražava zabrinutost zbog povećanja duga u zemljama koje su već u velikoj mjeri zadužene, što je u potpunoj suprotnosti s „pravilom 1/20” u vezi sa smanjenjem duga; traži od Komisije da objasni kako namjerava riješiti to proturječje i osigurati da se omjer duga u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu svede na održivu razinu;

| 39. | podupire strategiju Komisije koja počiva na tri stupa (ulaganja koja potiču rast, fiskalna konsolidacija i strukturne reforme) predstavljenu u Godišnjem pregledu rasta za 2015. te traži da ona bude konkretnija u okviru ukupne procjene proračunskog stanja i izgleda u europodručju i u preporukama po državama članicama; |
| --- | --- |

39.

podupire strategiju Komisije koja počiva na tri stupa (ulaganja koja potiču rast, fiskalna konsolidacija i strukturne reforme) predstavljenu u Godišnjem pregledu rasta za 2015. te traži da ona bude konkretnija u okviru ukupne procjene proračunskog stanja i izgleda u europodručju i u preporukama po državama članicama;

| 40. | prepoznaje potrebu za neovisnom i pluralističkom analizom gospodarskih izgleda država članica na razini EU-a; u tom kontekstu poziva na daljnji razvoj odjela Komisije poznatog kao glavni ekonomski analitičar, zaduženog za objektivnu, nezavisnu i transparentnu analizu relevantnih podataka, koji bi trebali biti objavljeni te služiti kao temelj za utemeljenu raspravu i odlučivanje u Komisiji, Vijeću i Europskom parlamentu; traži da se tom odjelu na vrijeme dostave svi relevantni dokumenti kako bi mogao obavljati svoje zadaće; naglašava korisnu ulogu nacionalnih fiskalnih vijeća i na nacionalnoj razini i na razini EU-a te potiče uspostavu europske mreže; |
| --- | --- |

40.

prepoznaje potrebu za neovisnom i pluralističkom analizom gospodarskih izgleda država članica na razini EU-a; u tom kontekstu poziva na daljnji razvoj odjela Komisije poznatog kao glavni ekonomski analitičar, zaduženog za objektivnu, nezavisnu i transparentnu analizu relevantnih podataka, koji bi trebali biti objavljeni te služiti kao temelj za utemeljenu raspravu i odlučivanje u Komisiji, Vijeću i Europskom parlamentu; traži da se tom odjelu na vrijeme dostave svi relevantni dokumenti kako bi mogao obavljati svoje zadaće; naglašava korisnu ulogu nacionalnih fiskalnih vijeća i na nacionalnoj razini i na razini EU-a te potiče uspostavu europske mreže;

| 41. | podsjeća da je svrha postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže izbjegavanje krize tijekom rane identifikacije štetnih makroekonomskih neravnoteža, i to na temelju objektivne procjene razvoja ključnih makroekonomskih varijabli; izražava uvjerenje da se taj postupak mora primjenjivati za učinkovitu i djelotvornu procjenu razvoja ključnih makroekonomskih varijabli u zemljama s deficitom i onima s viškom, osobito kada je riječ o povećanju konkurentnosti i razmatranju, u većoj mjeri, euoropodručja kao cjeline, uključujući i učinke prelijevanja; podsjeća da je makroekonomski nadzor također usmjeren na identificiranje država koje će u budućnosti vjerojatno iskusiti neravnotežu kao i na to da se ta neravnoteža izbjegne pravovremenim pokretanjem održivih i socijalno uravnoteženih strukturnih reformi, onda kada još ima dovoljno prostora za djelovanje; |
| --- | --- |

41.

podsjeća da je svrha postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže izbjegavanje krize tijekom rane identifikacije štetnih makroekonomskih neravnoteža, i to na temelju objektivne procjene razvoja ključnih makroekonomskih varijabli; izražava uvjerenje da se taj postupak mora primjenjivati za učinkovitu i djelotvornu procjenu razvoja ključnih makroekonomskih varijabli u zemljama s deficitom i onima s viškom, osobito kada je riječ o povećanju konkurentnosti i razmatranju, u većoj mjeri, euoropodručja kao cjeline, uključujući i učinke prelijevanja; podsjeća da je makroekonomski nadzor također usmjeren na identificiranje država koje će u budućnosti vjerojatno iskusiti neravnotežu kao i na to da se ta neravnoteža izbjegne pravovremenim pokretanjem održivih i socijalno uravnoteženih strukturnih reformi, onda kada još ima dovoljno prostora za djelovanje;

| 42. | ističe da Komisija jasno razlikuje preventivni i korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu, osobito u pogledu ulaganja koje omogućuje privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja ili prilagodbe u postizanju tog cilja, unutar granica sigurnosti u okviru preventivnog dijela; poziva Komisiju i Vijeće da se u ovom području usklade sa stajalištem koje suzakonodavaci zauzmu o Uredbi o Europskom fondu za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

42.

ističe da Komisija jasno razlikuje preventivni i korektivni dio Pakta o stabilnosti i rastu, osobito u pogledu ulaganja koje omogućuje privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja ili prilagodbe u postizanju tog cilja, unutar granica sigurnosti u okviru preventivnog dijela; poziva Komisiju i Vijeće da se u ovom području usklade sa stajalištem koje suzakonodavaci zauzmu o Uredbi o Europskom fondu za strateška ulaganja;

| 43. | traži od Komisije da pri ocjeni gospodarske i fiskalne situacije država članica u svojim analizama razmotri sve važne čimbenike, uključujući i stvarni rast, inflaciju, dugoročna javna ulaganja i stope nezaposlenosti i da hitno riješi investicijski jaz u EU-u preusmjeravanjem rashoda u ulaganja koja odlikuje najveća produktivnost te kojima se podupiru održivi rast i otvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

43.

traži od Komisije da pri ocjeni gospodarske i fiskalne situacije država članica u svojim analizama razmotri sve važne čimbenike, uključujući i stvarni rast, inflaciju, dugoročna javna ulaganja i stope nezaposlenosti i da hitno riješi investicijski jaz u EU-u preusmjeravanjem rashoda u ulaganja koja odlikuje najveća produktivnost te kojima se podupiru održivi rast i otvaranje radnih mjesta;

| 44. | poziva Komisiju da osigura da se učinkovite mjere u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita uzimaju u obzir na temelju jasnih, mjerljivih i kvalitativnih kriterija; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da osigura da se učinkovite mjere u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita uzimaju u obzir na temelju jasnih, mjerljivih i kvalitativnih kriterija;

| 45. | ustraje na tome da naglasak na strukturnim deficitima od reforme Pakta o stabilnosti i rastu iz 2005. zajedno s uvođenjem pravila o rashodima reformom iz 2011., kao i koncept proizvodnog jaza koji je iznimno teško točno izmjeriti, stvaraju nesigurnost, kompleksnost te prostor za fleksibilnost, a stoga i za diskrecijsku provedbu Pakta o stabilnosti i rastu; boji se da kalkulacija mogućeg rasta i proizvodnje, na kojoj počiva procjena strukturnih deficita, kao i kalkulacija pravila o rashodima podliježu nekolicini upitnih pretpostavki iz kojih proizlaze opsežne revizija koje se odvijaju između proljetnih i jesenskih prognoza Komisije, što rezultira različitim kalkulacijama i razilaženjima u pogledu ocjena provedbe Pakta o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

45.

ustraje na tome da naglasak na strukturnim deficitima od reforme Pakta o stabilnosti i rastu iz 2005. zajedno s uvođenjem pravila o rashodima reformom iz 2011., kao i koncept proizvodnog jaza koji je iznimno teško točno izmjeriti, stvaraju nesigurnost, kompleksnost te prostor za fleksibilnost, a stoga i za diskrecijsku provedbu Pakta o stabilnosti i rastu; boji se da kalkulacija mogućeg rasta i proizvodnje, na kojoj počiva procjena strukturnih deficita, kao i kalkulacija pravila o rashodima podliježu nekolicini upitnih pretpostavki iz kojih proizlaze opsežne revizija koje se odvijaju između proljetnih i jesenskih prognoza Komisije, što rezultira različitim kalkulacijama i razilaženjima u pogledu ocjena provedbe Pakta o stabilnosti i rastu;

| 46. | poziva Komisiju da pri nadzoru i ocjeni fiskalne situacije država članica razmotri praktične implikacije dogovorenih fiskalnih mjera i reformi; poziva Komisiju da si kao cilj postavi predvidljivu i dosljednu izradu politika, temelji svoju analizu na provjerenim činjenicama i pouzdanim podacima te da se uz najveći oprez služi procjenama kada je riječ o pojmovima kao što je procijenjeni potencijal rasta BDP-a te proizvodni jaz; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisiju da pri nadzoru i ocjeni fiskalne situacije država članica razmotri praktične implikacije dogovorenih fiskalnih mjera i reformi; poziva Komisiju da si kao cilj postavi predvidljivu i dosljednu izradu politika, temelji svoju analizu na provjerenim činjenicama i pouzdanim podacima te da se uz najveći oprez služi procjenama kada je riječ o pojmovima kao što je procijenjeni potencijal rasta BDP-a te proizvodni jaz;

| 47. | naglašava važnost novog rasta i otvaranja radnih mjesta za prihvaćanje okvira gospodarskog upravljanja od strane javnosti te stoga poziva Komisiju da poboljša poslovno okruženje u Europi, posebice u pogledu malog i srednjeg poduzetništva, ukidanja pretjerane birokracije i pristupa financijskim sredstvima; u tom smislu podsjeća na potrebu za pružanjem potpore malim i srednjim poduzećima kako bi im se omogućio pristup i tržištima izvan EU-a, kao što su SAD, Kanada, Kina i Indija; |
| --- | --- |

47.

naglašava važnost novog rasta i otvaranja radnih mjesta za prihvaćanje okvira gospodarskog upravljanja od strane javnosti te stoga poziva Komisiju da poboljša poslovno okruženje u Europi, posebice u pogledu malog i srednjeg poduzetništva, ukidanja pretjerane birokracije i pristupa financijskim sredstvima; u tom smislu podsjeća na potrebu za pružanjem potpore malim i srednjim poduzećima kako bi im se omogućio pristup i tržištima izvan EU-a, kao što su SAD, Kanada, Kina i Indija;

Demokratska odgovornost i predstojeći izazovi za produbljivanje gospodarskog upravljanja

| 48. | vjeruje da produbljena i otpornija ekonomska i monetarna unija pod hitno zahtijeva pojednostavljenje, veću razinu odgovornosti i više transparentnosti, umjesto dodavanja novih pravila onima koja već postoje; kako se odgovornosti u području ekonomske i monetarne unije dijele između nacionalne i europske razine, naglašava da posebnu pozornost treba posvetiti osiguravanju usklađenosti i odgovornosti gospodarskog upravljanja i na nacionalnoj i na europskoj razini; nadalje, smatra da glavnu ulogu moraju imati demokratski odgovorne institucije i naglašava potrebu za stalnim sudjelovanjem parlamenta, pri čemu se odgovornost mora preuzimati na razini na kojoj se odluke donose ili provode; |
| --- | --- |

48.

vjeruje da produbljena i otpornija ekonomska i monetarna unija pod hitno zahtijeva pojednostavljenje, veću razinu odgovornosti i više transparentnosti, umjesto dodavanja novih pravila onima koja već postoje; kako se odgovornosti u području ekonomske i monetarne unije dijele između nacionalne i europske razine, naglašava da posebnu pozornost treba posvetiti osiguravanju usklađenosti i odgovornosti gospodarskog upravljanja i na nacionalnoj i na europskoj razini; nadalje, smatra da glavnu ulogu moraju imati demokratski odgovorne institucije i naglašava potrebu za stalnim sudjelovanjem parlamenta, pri čemu se odgovornost mora preuzimati na razini na kojoj se odluke donose ili provode;

| 49. | priznaje da se na temelju trenutačnog stanja okvir gospodarskog upravljanja mora pojednostavniti, u većoj mjeri ojačati te, po potrebi, ispraviti i dovršiti kako bi EU i europodručje mogli odgovoriti na izazove konvergencije, održivog rasta, pune zaposlenosti, dobrobiti građana, tržišnog natjecanja, zdravih i održivih javnih financija, visokog socijalno-gospodarskog prinosa orijentiranog prema budućnosti, dugotrajnih ulaganja i povjerenja; |
| --- | --- |

49.

priznaje da se na temelju trenutačnog stanja okvir gospodarskog upravljanja mora pojednostavniti, u većoj mjeri ojačati te, po potrebi, ispraviti i dovršiti kako bi EU i europodručje mogli odgovoriti na izazove konvergencije, održivog rasta, pune zaposlenosti, dobrobiti građana, tržišnog natjecanja, zdravih i održivih javnih financija, visokog socijalno-gospodarskog prinosa orijentiranog prema budućnosti, dugotrajnih ulaganja i povjerenja;

| 50. | s obzirom na to da je parlamentarni doprinos smjernicama gospodarske politike važan aspekt svakog demokratskog sustava, vjeruje da se veća legitimnost na europskoj razini može zajamčiti donošenjem konvergencijskih smjernica koje sadrže ciljane prioritete za naredne godine u skladu s postupkom suodlučivanja, koji bi trebalo uvesti kada se sljedeći put bude mijenjao Ugovor; |
| --- | --- |

50.

s obzirom na to da je parlamentarni doprinos smjernicama gospodarske politike važan aspekt svakog demokratskog sustava, vjeruje da se veća legitimnost na europskoj razini može zajamčiti donošenjem konvergencijskih smjernica koje sadrže ciljane prioritete za naredne godine u skladu s postupkom suodlučivanja, koji bi trebalo uvesti kada se sljedeći put bude mijenjao Ugovor;

| 51. | podsjeća na rezolucije Europskog parlamenta u kojima se navodi da stvaranje Europskog stabilizacijskog mehanizma i Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju („Fiskalnog sporazuma”) izvan strukture institucija Unije predstavlja korak unazad u političkoj integraciji Unije te stoga traži da se Europski stabilizacijski mehanizam i Fiskalni sporazum potpuno integriraju u okvir zajednice i da budu formalno odgovorni Parlamentu na temelju procjene iskustva u njegovoj provedbi, kako je propisano u članku 16. Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju ekonomske i monetarne unije; |
| --- | --- |

51.

podsjeća na rezolucije Europskog parlamenta u kojima se navodi da stvaranje Europskog stabilizacijskog mehanizma i Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju („Fiskalnog sporazuma”) izvan strukture institucija Unije predstavlja korak unazad u političkoj integraciji Unije te stoga traži da se Europski stabilizacijski mehanizam i Fiskalni sporazum potpuno integriraju u okvir zajednice i da budu formalno odgovorni Parlamentu na temelju procjene iskustva u njegovoj provedbi, kako je propisano u članku 16. Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju ekonomske i monetarne unije;

| 52. | podsjeća svoj zahtjev da se razviju mogućnosti za donošenje novog pravnog okvira za buduće programe makroekonomske prilagodbe, kojima bi se zamijenila Trojka, kako bi se povećala transparentnost i odgovornost kada je riječ o tim programima te da bi se zajamčilo, gdje je to moguće, da se sve odluke EU-a donose u skladu s metodom Zajednice; smatra da bi trebala postojati usklađenost između prirode primijenjenog stabilizacijskog mehanizma i institucije zadužene za njegovu mobilizaciju te priznaje da države članice europodručja mogu iznijeti svoje stajalište o oslobađanju sredstava iz toga mehanizma zato što su one te koje jamče financijsku pomoć; |
| --- | --- |

52.

podsjeća svoj zahtjev da se razviju mogućnosti za donošenje novog pravnog okvira za buduće programe makroekonomske prilagodbe, kojima bi se zamijenila Trojka, kako bi se povećala transparentnost i odgovornost kada je riječ o tim programima te da bi se zajamčilo, gdje je to moguće, da se sve odluke EU-a donose u skladu s metodom Zajednice; smatra da bi trebala postojati usklađenost između prirode primijenjenog stabilizacijskog mehanizma i institucije zadužene za njegovu mobilizaciju te priznaje da države članice europodručja mogu iznijeti svoje stajalište o oslobađanju sredstava iz toga mehanizma zato što su one te koje jamče financijsku pomoć;

| 53. | zahtijeva da se provede ponovna ocjena procesa donošenja odluka Euroskupine kako bi se osigurala odgovarajuća razina demokratske odgovornosti; pozdravlja redovito sudjelovanje predsjednika Euroskupine na sjednicama Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku kao i sudjelovanje predsjednika Vijeća ECOFIN-a, što doprinosi ostvarivanju slične razine demokratske odgovornosti; |
| --- | --- |

53.

zahtijeva da se provede ponovna ocjena procesa donošenja odluka Euroskupine kako bi se osigurala odgovarajuća razina demokratske odgovornosti; pozdravlja redovito sudjelovanje predsjednika Euroskupine na sjednicama Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku kao i sudjelovanje predsjednika Vijeća ECOFIN-a, što doprinosi ostvarivanju slične razine demokratske odgovornosti;

| 54. | podsjeća da se paket od šest mjera i paket od dviju mjera temelje na ojačanoj ulozi nezavisnog povjerenika, koji bi se trebao pobrinuti za to da se pravila primjenjuju pošteno i nediskriminatorno, vjeruje da se u daljnjim koracima uspostave gospodarskog upravljanja u institucijama, kao što su to primjerice jačanje uloge povjerenika za ekonomska i monetarna pitanja ili stvaranje europskog ministarstva financija, mora poštovati dioba ovlasti između različitih institucija i da ti koraci moraju biti povezani s odgovarajućim sredstvima u području demokratske odgovornosti i legitimnosti, uz sudjelovanje Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

54.

podsjeća da se paket od šest mjera i paket od dviju mjera temelje na ojačanoj ulozi nezavisnog povjerenika, koji bi se trebao pobrinuti za to da se pravila primjenjuju pošteno i nediskriminatorno, vjeruje da se u daljnjim koracima uspostave gospodarskog upravljanja u institucijama, kao što su to primjerice jačanje uloge povjerenika za ekonomska i monetarna pitanja ili stvaranje europskog ministarstva financija, mora poštovati dioba ovlasti između različitih institucija i da ti koraci moraju biti povezani s odgovarajućim sredstvima u području demokratske odgovornosti i legitimnosti, uz sudjelovanje Europskog parlamenta;

| 55. | podsjeća da je bankovna unija bila rezultat političke volje da se spriječe nove financijske krize, prekine začarani krug između banaka i vladajućih struktura, kao i da se smanje negativna prelijevanja koja proizlaze iz krize državnog duga kao i na to da je ista volja potrebna za ostvarivanje produbljene ekonomske i monetarne unije; |
| --- | --- |

55.

podsjeća da je bankovna unija bila rezultat političke volje da se spriječe nove financijske krize, prekine začarani krug između banaka i vladajućih struktura, kao i da se smanje negativna prelijevanja koja proizlaze iz krize državnog duga kao i na to da je ista volja potrebna za ostvarivanje produbljene ekonomske i monetarne unije;

| 56. | traži od Komisije da predloži ambiciozan plan za postizanje produbljene ekonomske i monetarne unije kojim bi se uzeli u obzir prijedlozi navedeni u ovoj rezoluciji i koji bi se temeljio na mandatu odobrenom na sastanku na vrhu europodručja, a koji je potvrdilo Europsko vijeće s ciljem pripreme sljedećih koraka za bolje gospodarsko upravljanje u europodručju, kao i na prethodnom radu, kao što je rezolucija Parlamenta od 20. studenog 2012. naslovljeno „Prema istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji”, Komunikacija Komisije od 28. studenog 2012. pod naslovom „Nacrt za snažnu i istinsku ekonomsku i monetarnu uniju (13) – Pokretanje rasprave na europskoj razini” (COM(2012)0777) te završno izvješće četiriju predsjednika od 5. prosinca 2012.; |
| --- | --- |

56.

traži od Komisije da predloži ambiciozan plan za postizanje produbljene ekonomske i monetarne unije kojim bi se uzeli u obzir prijedlozi navedeni u ovoj rezoluciji i koji bi se temeljio na mandatu odobrenom na sastanku na vrhu europodručja, a koji je potvrdilo Europsko vijeće s ciljem pripreme sljedećih koraka za bolje gospodarsko upravljanje u europodručju, kao i na prethodnom radu, kao što je rezolucija Parlamenta od 20. studenog 2012. naslovljeno „Prema istinskoj ekonomskoj i monetarnoj uniji”, Komunikacija Komisije od 28. studenog 2012. pod naslovom „Nacrt za snažnu i istinsku ekonomsku i monetarnu uniju (13) – Pokretanje rasprave na europskoj razini” (COM(2012)0777) te završno izvješće četiriju predsjednika od 5. prosinca 2012.;

| 57. | poziva zainteresirane strane da u tom sljedećem nužnom koraku ekonomske i monetarne unije uzmu u obzir proširenja europodručja u doglednoj budućnosti te da ispitaju sve mogućnosti za produbljivanje i jačanje ekonomske i monetarne unije te za postizanje njezine veće otpornosti, njezino usmjeravanje prema rastu, otvaranju radnih mjesta i postizanju stabilnosti, kao što su:






  (a) | poboljšani mehanizmi demokratske odgovornosti na razini EU-a i država članica, pri čemu se odgovornost preuzima na istoj razini na kojoj se donose odluke i to na temelju usvajanja konvergencijskih smjernica u okviru suodlučivanja, dok se istodobno međuinstitucijskim sporazumom formalizira nadzorna uloga Europskog parlamenta u okviru Europskog semestra te jamči da svi nacionalni parlamenti europodručja slijede svaki korak u okviru procesa Europskog semestra; |
| --- | --- | --- |

57.

poziva zainteresirane strane da u tom sljedećem nužnom koraku ekonomske i monetarne unije uzmu u obzir proširenja europodručja u doglednoj budućnosti te da ispitaju sve mogućnosti za produbljivanje i jačanje ekonomske i monetarne unije te za postizanje njezine veće otpornosti, njezino usmjeravanje prema rastu, otvaranju radnih mjesta i postizanju stabilnosti, kao što su:

(a)

poboljšani mehanizmi demokratske odgovornosti na razini EU-a i država članica, pri čemu se odgovornost preuzima na istoj razini na kojoj se donose odluke i to na temelju usvajanja konvergencijskih smjernica u okviru suodlučivanja, dok se istodobno međuinstitucijskim sporazumom formalizira nadzorna uloga Europskog parlamenta u okviru Europskog semestra te jamči da svi nacionalni parlamenti europodručja slijede svaki korak u okviru procesa Europskog semestra;

| (b) | socijalna dimenzija usmjerena na očuvanje europskog socijalnog tržišnog gospodarstva, poštovanje prava na kolektivno pregovaranje, u skladu s kojom će se osigurati koordinacija socijalnih politika država članica, uključujući minimalne plaće ili mehanizam prihoda o kojima odlučuje svaka država članica zasebno, te na podupiranje borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti, reintegracije radnika na tržište rada, dobrovoljne mobilnost i fleksibilnosti među zanimanjima i državama članicama; |
| --- | --- |

(b)

socijalna dimenzija usmjerena na očuvanje europskog socijalnog tržišnog gospodarstva, poštovanje prava na kolektivno pregovaranje, u skladu s kojom će se osigurati koordinacija socijalnih politika država članica, uključujući minimalne plaće ili mehanizam prihoda o kojima odlučuje svaka država članica zasebno, te na podupiranje borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti, reintegracije radnika na tržište rada, dobrovoljne mobilnost i fleksibilnosti među zanimanjima i državama članicama;

| (c) | fiskalni kapacitet europodručja utemeljen na posebnim vlastitim sredstvima, koji bi u okviru proračuna Unije i nadzora Europskog parlamenta trebao pomoći državama članicama u provedbi dogovorenih strukturnih reformi utemeljenih na određenim uvjetima, uključujući učinkovitu provedbu nacionalnih programa reformi; u tom smislu pozdravlja rad skupine EU-a zadužene za vlastita sredstva kojom predsjeda Mario Monti; |
| --- | --- |

(c)

fiskalni kapacitet europodručja utemeljen na posebnim vlastitim sredstvima, koji bi u okviru proračuna Unije i nadzora Europskog parlamenta trebao pomoći državama članicama u provedbi dogovorenih strukturnih reformi utemeljenih na određenim uvjetima, uključujući učinkovitu provedbu nacionalnih programa reformi; u tom smislu pozdravlja rad skupine EU-a zadužene za vlastita sredstva kojom predsjeda Mario Monti;

| (d) | povećanje otpornosti ekonomske i monetarne unije kako bi mogla odgovoriti na ekonomske šokove i krizne situacije izravno povezane s monetarnom unijom, uz istodobno izbjegavanje svih oblika trajnih fiskalnih prijenosa; |
| --- | --- |

(d)

povećanje otpornosti ekonomske i monetarne unije kako bi mogla odgovoriti na ekonomske šokove i krizne situacije izravno povezane s monetarnom unijom, uz istodobno izbjegavanje svih oblika trajnih fiskalnih prijenosa;

| (e) | u području oporezivanja, obveza na europskoj razini u pogledu provedbe mjera protiv poreznih prijevara i utaje poreza te agresivnih korporativnih poreznih mjera, suradnja nacionalnih poreznih tijela u cilju razmjene informacija o poreznim prevarama i utaji poreza, mjere namijenjene konvergenciji poreznih politika država članica, zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit, jednostavniji i transparentniji porezni sustavi te izvješćivanje po zemljama za poduzeća, što se ne odnosi na mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

(e)

u području oporezivanja, obveza na europskoj razini u pogledu provedbe mjera protiv poreznih prijevara i utaje poreza te agresivnih korporativnih poreznih mjera, suradnja nacionalnih poreznih tijela u cilju razmjene informacija o poreznim prevarama i utaji poreza, mjere namijenjene konvergenciji poreznih politika država članica, zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit, jednostavniji i transparentniji porezni sustavi te izvješćivanje po zemljama za poduzeća, što se ne odnosi na mala i srednja poduzeća;

| (f) | postupno dovršenje bankovne unije; |
| --- | --- |

(f)

postupno dovršenje bankovne unije;

| (g) | uključivanje Europskog stabilizacijskog mehanizma i Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u pravne propise Unije, koje bi pratilo poboljšano usklađivanje ekonomske politike, stvarnu konvergenciju, provedbu zajedničkih pravila te jasno obvezivanje na ekonomski i socijalno održive strukturne reforme; |
| --- | --- |

(g)

uključivanje Europskog stabilizacijskog mehanizma i Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u pravne propise Unije, koje bi pratilo poboljšano usklađivanje ekonomske politike, stvarnu konvergenciju, provedbu zajedničkih pravila te jasno obvezivanje na ekonomski i socijalno održive strukturne reforme;

| (h) | rješavanje nedostataka u sadašnjem okviru kojim se omogućuje da određene dijelove Ugovora kontrolira Sud, dok drugi pak ne podliježu toj kontroli; |
| --- | --- |

(h)

rješavanje nedostataka u sadašnjem okviru kojim se omogućuje da određene dijelove Ugovora kontrolira Sud, dok drugi pak ne podliježu toj kontroli;

| (i) | povećana vanjska uloga europodručja, uključujući unapređenje njegove zastupljenosti; |
| --- | --- |

(i)

povećana vanjska uloga europodručja, uključujući unapređenje njegove zastupljenosti;

| 58. | zahtijeva da se mogući daljnji koraci u ekonomskoj i monetarnoj uniji razrade na temelju pristupa „4+1 predsjednik”, uključujući i predsjednika Europskog parlamenta, kojega bi trebalo pozivati na sve sastanke, pružati mu potpune podatke te mu dati pravo da sudjeluje u raspravama; napominje da je predsjednik Komisije naznačio namjeru da u svoja razmatranja tijekom pripreme izvješća četiriju predsjednika uključi doprinos predsjednika Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

58.

zahtijeva da se mogući daljnji koraci u ekonomskoj i monetarnoj uniji razrade na temelju pristupa „4+1 predsjednik”, uključujući i predsjednika Europskog parlamenta, kojega bi trebalo pozivati na sve sastanke, pružati mu potpune podatke te mu dati pravo da sudjeluje u raspravama; napominje da je predsjednik Komisije naznačio namjeru da u svoja razmatranja tijekom pripreme izvješća četiriju predsjednika uključi doprinos predsjednika Europskog parlamenta;

| 59. | traži od svojeg predsjednika da provede prethodno usklađivanje s predsjednicima klubova zastupnika ili zastupnicima koje su imenovali njihovi klubovi ili Parlament kako bi predstavljali Parlament u toj predstojećoj zadaći, povjerenoj na temelju mandata koji se odobrava ovom Rezolucijom u kojoj se, između ostalog, razmatraju i pitanja iz analitičke obavijesti četiriju predsjednika pod naslovom „Priprema sljedećih koraka za bolje gospodarsko upravljanje u europodručju”; |
| --- | --- |

59.

traži od svojeg predsjednika da provede prethodno usklađivanje s predsjednicima klubova zastupnika ili zastupnicima koje su imenovali njihovi klubovi ili Parlament kako bi predstavljali Parlament u toj predstojećoj zadaći, povjerenoj na temelju mandata koji se odobrava ovom Rezolucijom u kojoj se, između ostalog, razmatraju i pitanja iz analitičke obavijesti četiriju predsjednika pod naslovom „Priprema sljedećih koraka za bolje gospodarsko upravljanje u europodručju”;

o

o o

| 60. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjednicima Vijeća, Komisiji, Euroskupini i ESB-u te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

60.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjednicima Vijeća, Komisiji, Euroskupini i ESB-u te nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 140, 27.5.2013., str. 1.

(2)  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

(3)  SL L 306, 23.11.2011., str. 12.

(4)  SL L 306, 23.11.2011., str. 33.

(5)  SL L 306, 23.11.2011., str. 1.

(6)  SL L 306, 23.11.2011., str. 41.

(7)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

(8)  SL L 306, 23.11.2011., str. 8.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0239.

(10)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0598.

(11)  SL C 165 E, 11.6.2013., str. 24.

(12)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 140.

(13)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0430.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 24. lipnja 2015.

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/96 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/96

---

P8_TA(2015)0234

Zahtjev za ukidanje imuniteta Sotiriosu Zarianopoulosu

Odluka Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Sotiriosu Zarianopoulosu (2015/2015(IMM))

(2016/C 407/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Sotiriosu Zarianopoulosu koji je 8. prosinca 2014. proslijedio zamjenik glavnog državnog odvjetnika Vrhovnog suda Grčke, u vezi s postupkom G2010/1744, čiji početak se očekuje ispred Trećeg jednočlanog suda opće nadležnosti u Solunu i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 13. siječnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Sotiriosu Zarianopoulosu koji je 8. prosinca 2014. proslijedio zamjenik glavnog državnog odvjetnika Vrhovnog suda Grčke, u vezi s postupkom G2010/1744, čiji početak se očekuje ispred Trećeg jednočlanog suda opće nadležnosti u Solunu i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 13. siječnja 2015.,

| — | nakon saslušanja Sotiriosa Zarianopoulosa u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Sotiriosa Zarianopoulosa u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 62. Ustava Helenske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 62. Ustava Helenske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0191/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0191/2015),

| A. | budući da je zamjenik glavnog državnog odvjetnika Vrhovnog suda Grčke zatražio ukidanje imuniteta Sotiriosu Zarianopoulosu, zastupniku u Europskom parlamentu, u kontekstu prethodne istrage u vezi s navodnim kaznenim djelom; |
| --- | --- |

A.

budući da je zamjenik glavnog državnog odvjetnika Vrhovnog suda Grčke zatražio ukidanje imuniteta Sotiriosu Zarianopoulosu, zastupniku u Europskom parlamentu, u kontekstu prethodne istrage u vezi s navodnim kaznenim djelom;

| B. | budući da, u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, zastupnici u Europskom parlamentu imaju na nacionalnom teritoriju isti imunitet koji se priznaje zastupnicima u parlamentu njihove države; |
| --- | --- |

B.

budući da, u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, zastupnici u Europskom parlamentu imaju na nacionalnom teritoriju isti imunitet koji se priznaje zastupnicima u parlamentu njihove države;

| C. | budući da se, u skladu s člankom 62. Ustava Helenske Republike, tijekom parlamentarnog saziva u kojem je izabran, zastupnik ne smije kazneno goniti, biti uhićen ili zadržan u pritvoru niti se na njega smiju primjenjivati bilo kakve druge mjere ograničavanja slobode bez dobivanja prethodnog odobrenja parlamenta; |
| --- | --- |

C.

budući da se, u skladu s člankom 62. Ustava Helenske Republike, tijekom parlamentarnog saziva u kojem je izabran, zastupnik ne smije kazneno goniti, biti uhićen ili zadržan u pritvoru niti se na njega smiju primjenjivati bilo kakve druge mjere ograničavanja slobode bez dobivanja prethodnog odobrenja parlamenta;

| D. | budući da se Sotiriosa Zarianopoulosa optužuje da se 4. ožujka 2010. koristio prijetnjama fizičkim nasiljem kako bi ilegalno ušao u sjedište 3. programa javne grčke televizije ERT u cilju prekidanja podnevnog dnevnika i čitanja priopćenja; |
| --- | --- |

D.

budući da se Sotiriosa Zarianopoulosa optužuje da se 4. ožujka 2010. koristio prijetnjama fizičkim nasiljem kako bi ilegalno ušao u sjedište 3. programa javne grčke televizije ERT u cilju prekidanja podnevnog dnevnika i čitanja priopćenja;

| E. | budući da navodno kazneno djelo očito nije ni na koji način povezano s funkcijom zastupnika u Europskom parlamentu koju vrši Sotirios Zarianopoulos jer je navodno kazneno djelo povezano s djelovanjem grčkog sindikata PAME i jer Sotirios Zarianopoulos u vrijeme tih događaja nije bio zastupnik u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

E.

budući da navodno kazneno djelo očito nije ni na koji način povezano s funkcijom zastupnika u Europskom parlamentu koju vrši Sotirios Zarianopoulos jer je navodno kazneno djelo povezano s djelovanjem grčkog sindikata PAME i jer Sotirios Zarianopoulos u vrijeme tih događaja nije bio zastupnik u Europskom parlamentu;

| F. | budući da se, u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije i sudske prakse Suda Europske unije, mišljenje koje zastupnik u Europskom parlamentu izrazi tijekom obnašanja dužnosti u okviru svojeg mandata definira kao subjektivna procjena koja ima izravnu i jasnu poveznicu s izvršavanjem zastupničke funkcije, ali da navodno djelovanje Sotiriosa Zarianopoulosa ne pripada toj kategoriji; |
| --- | --- |

F.

budući da se, u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije i sudske prakse Suda Europske unije, mišljenje koje zastupnik u Europskom parlamentu izrazi tijekom obnašanja dužnosti u okviru svojeg mandata definira kao subjektivna procjena koja ima izravnu i jasnu poveznicu s izvršavanjem zastupničke funkcije, ali da navodno djelovanje Sotiriosa Zarianopoulosa ne pripada toj kategoriji;

| G. | budući da kazneni postupak stoga nije povezan ni sa kakvim glasovanjem ili mišljenjem koje zastupnik u Europskom parlamentu izrazi tijekom obnašanja dužnosti u okviru svojeg mandata u skladu s člankom 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

G.

budući da kazneni postupak stoga nije povezan ni sa kakvim glasovanjem ili mišljenjem koje zastupnik u Europskom parlamentu izrazi tijekom obnašanja dužnosti u okviru svojeg mandata u skladu s člankom 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| H. | budući da, u skladu s člankom 9. stavkom 7. Poslovnika, Odbor za pravna pitanja ni pod kojim se uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja; |
| --- | --- |

H.

budući da, u skladu s člankom 9. stavkom 7. Poslovnika, Odbor za pravna pitanja ni pod kojim se uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja;

| I. | budući da je Odbor, s obzirom na to da Sotirios Zarianopoulos tvrdi da je optužba politički motivirana, nakon saslušanja zastupnika i razmatranja dokumenata koje je on podnio, razmotrio i izjave koje su svjedoci dali istražiteljima 2010. i na kojima se temelji optužba; |
| --- | --- |

I.

budući da je Odbor, s obzirom na to da Sotirios Zarianopoulos tvrdi da je optužba politički motivirana, nakon saslušanja zastupnika i razmatranja dokumenata koje je on podnio, razmotrio i izjave koje su svjedoci dali istražiteljima 2010. i na kojima se temelji optužba;

| J. | budući da su navedene izjave dane u okviru sudskog postupka protiv Sotiriosa Zarianopoulosa i da, međutim, ovaj Odbor nije nadležan za provedbu istrage o tom slučaju ni za donošenje odluke o tome je li zastupnik u Europskom parlamentu protiv kojeg se vodi kazneni postupak kriv ili nevin; |
| --- | --- |

J.

budući da su navedene izjave dane u okviru sudskog postupka protiv Sotiriosa Zarianopoulosa i da, međutim, ovaj Odbor nije nadležan za provedbu istrage o tom slučaju ni za donošenje odluke o tome je li zastupnik u Europskom parlamentu protiv kojeg se vodi kazneni postupak kriv ili nevin;

| K. | stoga, budući da u svjetlu informacija kojima raspolaže Odbor nema osnova na temelju kojih može pretpostaviti da je cilj postupka naštetiti političkoj aktivnosti zastupnika (fumus persecutionis), s obzirom na to da je postupak pokrenut nekoliko godina prije početka mandata zastupnika; |
| --- | --- |

K.

stoga, budući da u svjetlu informacija kojima raspolaže Odbor nema osnova na temelju kojih može pretpostaviti da je cilj postupka naštetiti političkoj aktivnosti zastupnika (fumus persecutionis), s obzirom na to da je postupak pokrenut nekoliko godina prije početka mandata zastupnika;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Sotiriosu Zarianopoulosu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Sotiriosu Zarianopoulosu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora glavnom državnom odvjetniku Vrhovnog suda u Grčkoj i Sotiriosu Zarianopoulosu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora glavnom državnom odvjetniku Vrhovnog suda u Grčkoj i Sotiriosu Zarianopoulosu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/98 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/98

---

P8_TA(2015)0235

Zahtjev za ukidanje imuniteta Udu Voigtu

Odluka Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Udi Voigtu (2015/2072(IMM))

(2016/C 407/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Udi Voigtu koji je 9. veljače 2015. proslijedio predsjednik regionalnog žalbenog suda u Berlinu („Kammergericht”) (ref. (3) 161 Ss 189/14 (14/15)) i koji je 25. ožujka 2015. objavljen na plenarnoj sjednici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Udi Voigtu koji je 9. veljače 2015. proslijedio predsjednik regionalnog žalbenog suda u Berlinu („Kammergericht”) (ref. (3) 161 Ss 189/14 (14/15)) i koji je 25. ožujka 2015. objavljen na plenarnoj sjednici,

| — | nakon saslušanja Ude Voigta u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Ude Voigta u skladu s člankom 9. stavkom 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 46. Temeljnog zakona Savezne Republike Njemačke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 46. Temeljnog zakona Savezne Republike Njemačke,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0192/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0192/2015),

| A. | budući da je predsjednik regionalnog žalbenog suda u Berlinu („Kammergericht”) podnio zahtjev za ukidanje zastupničkog imuniteta Udi Voigtu u vezi sa sudskim postupkom za navodno kazneno djelo; |
| --- | --- |

A.

budući da je predsjednik regionalnog žalbenog suda u Berlinu („Kammergericht”) podnio zahtjev za ukidanje zastupničkog imuniteta Udi Voigtu u vezi sa sudskim postupkom za navodno kazneno djelo;

| B. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici na teritoriju svoje države imaju imunitet koji se dodjeljuje parlamentarnim zastupnicima te države; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici na teritoriju svoje države imaju imunitet koji se dodjeljuje parlamentarnim zastupnicima te države;

| C. | budući da u skladu sa člankom 46. stavkom 2. Temeljnog zakona Savezne Republike Njemačke zastupnik u parlamentu ne može biti pozvan na odgovornost niti uhićen zbog kaznenog djela bez dopuštenja Parlamenta, osim u određenim specifičnim okolnostima; |
| --- | --- |

C.

budući da u skladu sa člankom 46. stavkom 2. Temeljnog zakona Savezne Republike Njemačke zastupnik u parlamentu ne može biti pozvan na odgovornost niti uhićen zbog kaznenog djela bez dopuštenja Parlamenta, osim u određenim specifičnim okolnostima;

| D. | budući da je Udo Voigt optužen za poticanje na mržnju i grupne uvrede u publikaciji koju je izdala Nacionaldemokratska stranka Njemačke za vrijeme održavanja Svjetskog prvenstva u nogometu 2006., a za koju je bio odgovoran kao tadašnji predsjednik stranke; |
| --- | --- |

D.

budući da je Udo Voigt optužen za poticanje na mržnju i grupne uvrede u publikaciji koju je izdala Nacionaldemokratska stranka Njemačke za vrijeme održavanja Svjetskog prvenstva u nogometu 2006., a za koju je bio odgovoran kao tadašnji predsjednik stranke;

| E. | budući da je jasno da optužbe za koje se Udo Voigt tereti nisu povezane s obnašanjem njegove dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu, već proizlaze iz njegove funkcije predsjednika Nacionaldemokratske stranke Njemačke; |
| --- | --- |

E.

budući da je jasno da optužbe za koje se Udo Voigt tereti nisu povezane s obnašanjem njegove dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu, već proizlaze iz njegove funkcije predsjednika Nacionaldemokratske stranke Njemačke;

| F. | budući da navodna djela nisu povezana s izražavanjem mišljenja ili glasanjem zastupnika u Europskom parlamentu pri obavljanju svojih dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, imajući na umu činjenicu da se optužba odnosi na djela počinjena 2006., mnogo prije nego što je Udo Voigt izabran za zastupnika u Europskom parlamentu 2014.; |
| --- | --- |

F.

budući da navodna djela nisu povezana s izražavanjem mišljenja ili glasanjem zastupnika u Europskom parlamentu pri obavljanju svojih dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, imajući na umu činjenicu da se optužba odnosi na djela počinjena 2006., mnogo prije nego što je Udo Voigt izabran za zastupnika u Europskom parlamentu 2014.;

| G. | budući da Udo Voigt tvrdi da je iz dužine trajanja samog postupka koji je pokrenut 2006. vidljivo nastojanje da se ometa njegov parlamentarni rad; budući da je, ipak, trenutačni zahtjev za ukidanje imuniteta objašnjen daljnjim postupkom koji je započet pravnim lijekom koji je uložio sam Udo Voigt, pa se stoga u slučaju tog prigovora primjenjuje načelo nemo auditur propriam turpitudinem allegans; |
| --- | --- |

G.

budući da Udo Voigt tvrdi da je iz dužine trajanja samog postupka koji je pokrenut 2006. vidljivo nastojanje da se ometa njegov parlamentarni rad; budući da je, ipak, trenutačni zahtjev za ukidanje imuniteta objašnjen daljnjim postupkom koji je započet pravnim lijekom koji je uložio sam Udo Voigt, pa se stoga u slučaju tog prigovora primjenjuje načelo nemo auditur propriam turpitudinem allegans;

| H. | budući da za ovaj postupak ne postoji osnovana sumnja za pokušaj ometanja rada zastupnika (fumus persecutionis) i da je isti postupak pokrenut nekoliko godina prije nego što je Udo Voigt postao zastupnik u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

H.

budući da za ovaj postupak ne postoji osnovana sumnja za pokušaj ometanja rada zastupnika (fumus persecutionis) i da je isti postupak pokrenut nekoliko godina prije nego što je Udo Voigt postao zastupnik u Europskom parlamentu;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Udi Voigtu; |
| --- | --- |

1.

odlučuje ukinuti imunitet Udi Voigtu;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora regionalnom žalbenom sudu u Berlinu („Kammergericht”) i Udi Voigtu. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora regionalnom žalbenom sudu u Berlinu („Kammergericht”) i Udi Voigtu.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 9. lipnja 2015.

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/100 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/100

---

P8_TA(2015)0217

Stopa prilagodbe za izravna plaćanja za 2015. ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju stope prilagodbe za izravna plaćanja predviđene Uredbom Vijeća (EU) br. 1306/2013 za kalendarsku godinu 2015. (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 407/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0141), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0141),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0083/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0083/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 1. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 1. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 50. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 50. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0174/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0174/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Mišljenje od 22.4.2015. (još nije objavljeno u Službenom listu).

---

P8_TC1-COD(2015)0070

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju stope prilagodbe predviđene u Uredbi Vijeća (EU) br. 1306/2013 za izravna plaćanja za kalendarsku godinu 2015.

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/1146.)

---

Srijeda, 10. lipnja 2015.

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/101 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/101

---

P8_TA(2015)0221

Sklapanje Izmjene iz Dohe Kyotskog protokola ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Izmjene iz Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime i zajedničkom ispunjavanju obaveza koje iz toga proizlaze (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 407/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10400/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (10400/2014),

| — | uzimajući u obzir izmjenu Kyotskog protokola donesenu na osmoj sjednici Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola, održanoj u Dohi (Katar) u prosincu 2012. (izmjena Kyotskog protokola donesena u Dohi), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjenu Kyotskog protokola donesenu na osmoj sjednici Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola, održanoj u Dohi (Katar) u prosincu 2012. (izmjena Kyotskog protokola donesena u Dohi),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0029/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0029/2015),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za industriju, istraživanje i energetiku,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0167/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0167/2015),

| 1. | daje suglasnost za zaključenje izmjene Kyotskog protokola donesene u Dohi; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za zaključenje izmjene Kyotskog protokola donesene u Dohi;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Ujedinjenim narodima.

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/102 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/102

---

P8_TA(2015)0222

Sporazum između EU-a i Islanda o sudjelovanju Islanda u drugomobvezujućem razdoblju Kyotskog protokola ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islanda, s druge strane, o sudjelovanju Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE))

(Suglasnost)

(2016/C 407/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća (10883/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća (10883/2014),

| — | uzimajući u obzir sporazum između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islanda, s druge strane, o sudjelovanju Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (10941/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islanda, s druge strane, o sudjelovanju Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (10941/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0088/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0088/2015),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0166/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0166/2015),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Islanda. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Islanda.

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/103 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/103

---

P8_TA(2015)0223

Pristupanje Hrvatske Konvenciji o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o preporuci za odluku Vijeća o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 29. svibnja 2000. utvrđenoj od strane Vijeća u skladu s člankom 34. Ugovora o Europskoj uniji o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima među državama članicama Europske unije i njezinom Protokolu od 16. listopada 2001. (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE))

(Savjetovanje)

(2016/C 407/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije Vijeću (COM(2014)0685), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije Vijeću (COM(2014)0685),

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavke 4. i 5. Akta o pristupanju Hrvatske, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0275/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavke 4. i 5. Akta o pristupanju Hrvatske, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0275/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0156/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0156/2015),

| 1. | prihvaća preporuku Komisije; |
| --- | --- |

1.

prihvaća preporuku Komisije;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/104

---

P8_TA(2015)0224

Pristupanje Hrvatske Konvenciji o borbi protiv korupcije u kojoj sudjeluju službenici Europskih zajednica ili službenici država članica *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 10. lipnja 2015. o preporuci za odluku Vijeća o pristupanju Hrvatske Konvenciji od 26. svibnja 1997. sastavljenoj na temelju članka K.3 stavka 2. točke (c) Ugovora o Europskoj uniji o borbi protiv korupcije u kojoj sudjeluju službenici Europskih zajednica ili službenici država članica Europske unije (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE))

(Savjetovanje)

(2016/C 407/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije Vijeću (COM(2014)0661), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije Vijeću (COM(2014)0661),

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavke 4. i 5. Akta o pristupanju Hrvatske, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0274/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavke 4. i 5. Akta o pristupanju Hrvatske, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0274/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0157/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0157/2015),

| 1. | prihvaća preporuku Komisije; |
| --- | --- |

1.

prihvaća preporuku Komisije;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

Srijeda, 24. lipnja 2015.

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/105

---

P8_TA(2015)0236

Europski fond za strateška ulaganja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za strateška ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2016/C 407/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0010),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 172., 173., 175. stavak 3. i članak 182. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0007/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 172., 173., 175. stavak 3. i članak 182. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0007/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 9. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 9. lipnja 2015. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku te mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za ustavna pitanja (A8-0139/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku te mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za ustavna pitanja (A8-0139/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

2.

odobrava zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom;

| 3. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji, koje će biti objavljene u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji, koje će biti objavljene u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom;

| 4. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

4.

zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Mišljenje od 19. ožujka 2015. (još nije objavljeno u Službenom listu).

(2)  Mišljenje od 16. travnja 2015. (još nije objavljeno u Službenom listu).

---

P8_TC1-COD(2015)0009

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. lipnja 2015. radi donošenja Uredbe (EU) 2015/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2015/1017.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

1.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o raspodjeli za Obzor 2020.

„Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da se EFSU neće financirati doprinosima iz sljedećih proračunskih linija: „Jačanje pionirskih istraživanja u Europskom istraživačkom vijeću”, „Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie” i „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”. Preostali iznos dobiven dodatnim korištenjem razlike u usporedbi s prijedlogom Komisije bit će vraćen u ostale proračunske linije programa Obzor 2020. proporcionalno smanjenjima koja je predložila Komisija. Okvirna raspodjela određena je u Prilogu I. Uredbi o EFSU-u.”

2.   Izjava Komisije o nacrtu proračuna za 2016.

Izjava Komisije o nacrtu proračuna za 2016.

„Komisija će analizirati potencijalni učinak doprinosa EFSU-u iz različitih proračunskih linija programa Obzor 2020. na učinkovitu provedbu predmetnih programa te će, po potrebi, predložiti pismo izmjene za nacrt općeg proračuna Unije za 2016. kako bi se prilagodila raspodjela za proračunske linije programa Obzor 2020.”

3.   Izjava Komisije o njezinoj ocjeni jednokratnih doprinosa u kontekstu inicijative EFSU-a u svrhu provedbe Pakta o stabilnosti i rastu

Izjava Komisije o njezinoj ocjeni jednokratnih doprinosa u kontekstu inicijative EFSU-a u svrhu provedbe Pakta o stabilnosti i rastu

„Ne dovodeći u pitanje ovlasti Vijeća u provedbi Pakta o stabilnosti i rastu, jednokratne doprinose država članica, bilo da je riječ o doprinosima država članica ili nacionalnih razvojnih banaka iz sektora opće države ili koje djeluju u ime države članice, u EFSU ili u tematske ili višedržavne platforme za ulaganja uspostavljene provedbom Plana ulaganja, trebalo bi u načelu smatrati jednokratnim mjerama u smislu članka 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 i članka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97.”

---

| 4.11.2016 | HR | Službeni list Europske unije | C 407/107 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

HR

Službeni list Europske unije

C 407/107

---

P8_TA(2015)0237

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: EGF/2015/000 TA 2015 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2015. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2015/000 TA 2015 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD))

(2016/C 407/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0156 – C8-0093/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0156 – C8-0093/2015),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/000 TA 2014 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2014. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/000 TA 2014 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (4),

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0185/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0185/2015),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo pri reintegraciji na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u svjetskim trgovinskim tokovima i svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo pri reintegraciji na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je usvajanje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je usvajanje Uredbe o EGF-u odraz sporazuma između Parlamenta i Vijeća o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri postupanju sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a u Komisiji, Parlamentu i Vijeću skraćivanjem vremena za procjenu i odobrenje, o proširenju popisa prihvatljivih djelovanja i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da maksimalni godišnji proračun raspoloživ za EGF u 2015. iznosi 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.) i budući da se prema članku 11. stavku 1. Uredbe o EGF-u 0,5 % tog iznosa (tj. 811 825 EUR u 2015.) može staviti na raspolaganje za tehničku pomoć na inicijativu Komisije kako bi se financirala priprema, praćenje, prikupljanje podataka i razvoj temeljnog znanja, administrativna i tehnička podrška, informacijske i komunikacijske aktivnosti te aktivnosti revizije, kontrole i evaluacije potrebne za provedbu Uredbe o EGF-u; |
| --- | --- |

D.

budući da maksimalni godišnji proračun raspoloživ za EGF u 2015. iznosi 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.) i budući da se prema članku 11. stavku 1. Uredbe o EGF-u 0,5 % tog iznosa (tj. 811 825 EUR u 2015.) može staviti na raspolaganje za tehničku pomoć na inicijativu Komisije kako bi se financirala priprema, praćenje, prikupljanje podataka i razvoj temeljnog znanja, administrativna i tehnička podrška, informacijske i komunikacijske aktivnosti te aktivnosti revizije, kontrole i evaluacije potrebne za provedbu Uredbe o EGF-u;

| E. | budući da je Europski parlament više puta istaknuo potrebu za većom prepoznatljivošću EGF-a kao instrumenta Unije za solidarnost s radnicima koji su proglašeni viškom; |
| --- | --- |

E.

budući da je Europski parlament više puta istaknuo potrebu za većom prepoznatljivošću EGF-a kao instrumenta Unije za solidarnost s radnicima koji su proglašeni viškom;

| F. | budući da predloženi iznos od 630 000 EUR predstavlja otprilike 0,39 % maksimalnog godišnjeg proračuna raspoloživog za EGF u 2015. godini; |
| --- | --- |

F.

budući da predloženi iznos od 630 000 EUR predstavlja otprilike 0,39 % maksimalnog godišnjeg proračuna raspoloživog za EGF u 2015. godini;

| 1. | slaže se s mjerama koje je Komisija predložila kao tehničku pomoć za financiranje rashoda navedenih u članku 11. stavcima 1. i 4. te članku 12. stavcima 2., 3. i 4. Uredbe o EGF-u; |
| --- | --- |

1.

slaže se s mjerama koje je Komisija predložila kao tehničku pomoć za financiranje rashoda navedenih u članku 11. stavcima 1. i 4. te članku 12. stavcima 2., 3. i 4. Uredbe o EGF-u;

| 2. | podsjeća na važnost umrežavanja i razmjene informacija o EGF-u, osobito u vezi s odredbama nove Uredbe o EGF-u; stoga podržava financiranje stručne skupine kontaktnih osoba EGF-a te seminara o provedbi EGF-a; |
| --- | --- |

2.

podsjeća na važnost umrežavanja i razmjene informacija o EGF-u, osobito u vezi s odredbama nove Uredbe o EGF-u; stoga podržava financiranje stručne skupine kontaktnih osoba EGF-a te seminara o provedbi EGF-a;

| 3. | naglašava da bi ključni cilj tih sastanaka trebala biti analiza ex post evaluacije EGF-a za razdoblje od 2007. do 2013. i temeljita rasprava o preporukama iz evaluacije; poziva Komisiju da Europskom parlamentu izloži potpunu analizu i izvješće o sredstvima iz EGF-a koja su već upotrijebljena; |
| --- | --- |

3.

naglašava da bi ključni cilj tih sastanaka trebala biti analiza ex post evaluacije EGF-a za razdoblje od 2007. do 2013. i temeljita rasprava o preporukama iz evaluacije; poziva Komisiju da Europskom parlamentu izloži potpunu analizu i izvješće o sredstvima iz EGF-a koja su već upotrijebljena;

| 4. | pozdravlja kontinuirani rad na standardizaciji postupaka za podnošenje zahtjeva za mobilizaciju EGF-a i upravljanje njima s pomoću sustava za razmjenu podataka (SFC2014) koji pruža mogućnost lakše i brže obrade zahtjeva i bolje izvješćivanje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja kontinuirani rad na standardizaciji postupaka za podnošenje zahtjeva za mobilizaciju EGF-a i upravljanje njima s pomoću sustava za razmjenu podataka (SFC2014) koji pruža mogućnost lakše i brže obrade zahtjeva i bolje izvješćivanje;

| 5. | napominje da postupak uključivanja EGF-a u sustav elektroničke razmjene podataka (SFC2014) traje već godinama te da će s time povezani troškovi iz proračunskih linija za EGF u sljedeće dvije ili tri godine, sve dok postupak integracije ne završi, i dalje biti relativno visoki; |
| --- | --- |

5.

napominje da postupak uključivanja EGF-a u sustav elektroničke razmjene podataka (SFC2014) traje već godinama te da će s time povezani troškovi iz proračunskih linija za EGF u sljedeće dvije ili tri godine, sve dok postupak integracije ne završi, i dalje biti relativno visoki;

| 6. | traži od Komisije da izloži napredak integracije u SFC2014 ostvaren od početka 2011. do 2014. godine; |
| --- | --- |

6.

traži od Komisije da izloži napredak integracije u SFC2014 ostvaren od početka 2011. do 2014. godine;

| 7. | predlaže da Komisija i države članice svoje aktivnosti umrežavanja konkretno usmjere na sljedeće:






  (a) | poboljšanje praćenja i evaluacije učinaka potpore iz EGF-a na pojedinačne sudionike na sljedeće načine:






  — | proračun za praćenje i evaluaciju trebalo bi iskoristiti za utvrđivanje dugoročnog učinka na korisnike EGF-a; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

predlaže da Komisija i države članice svoje aktivnosti umrežavanja konkretno usmjere na sljedeće:

(a)

poboljšanje praćenja i evaluacije učinaka potpore iz EGF-a na pojedinačne sudionike na sljedeće načine:

—

proračun za praćenje i evaluaciju trebalo bi iskoristiti za utvrđivanje dugoročnog učinka na korisnike EGF-a;

| — | na obrascu za podnošenje zahtjeva za mobilizaciju EGF-a te na predlošku konačnog izvješća o izvršenju doprinosa iz EGF-a trebalo bi jasno naznačiti obvezu koordinatora za EGF te države članice da 12 mjeseci nakon provedbe mjera dostave podatke o njihovu učinku na zapošljavanje korisnika te podatke o stopi zapošljavanja u posljednjih 12 mjeseci nakon provedbe EGF-a u određenom području kako bi se stekao širi dojam o učinku EGF-a; |
| --- | --- |

—

na obrascu za podnošenje zahtjeva za mobilizaciju EGF-a te na predlošku konačnog izvješća o izvršenju doprinosa iz EGF-a trebalo bi jasno naznačiti obvezu koordinatora za EGF te države članice da 12 mjeseci nakon provedbe mjera dostave podatke o njihovu učinku na zapošljavanje korisnika te podatke o stopi zapošljavanja u posljednjih 12 mjeseci nakon provedbe EGF-a u određenom području kako bi se stekao širi dojam o učinku EGF-a;

| — | trebalo bi zabilježiti i jasno priopćiti podrobne informacije o mjerama kojima su pristupili pojedini sudionici kako bi se, primjerice, dobila bolja procjena troškova i koristi raznih mjera; |
| --- | --- |

—

trebalo bi zabilježiti i jasno priopćiti podrobne informacije o mjerama kojima su pristupili pojedini sudionici kako bi se, primjerice, dobila bolja procjena troškova i koristi raznih mjera;

| — | odobrenje konačnih izvješća o predmetima i konačno zatvaranje predmeta trebalo bi biti povezano s pružanjem potpunih informacija o ishodu za korisnike (ukupno gledano). Dosadašnje informacije o ishodu za korisnike nisu bile potpune; |
| --- | --- |

—

odobrenje konačnih izvješća o predmetima i konačno zatvaranje predmeta trebalo bi biti povezano s pružanjem potpunih informacija o ishodu za korisnike (ukupno gledano). Dosadašnje informacije o ishodu za korisnike nisu bile potpune;

| (b) | daljnje pojednostavljivanje postupka podnošenja zahtjeva na sljedeće načine:






  — | na nacionalnoj razini trebalo bi potaknuti pokretanje postupka pružanja pomoći radnicima koji su proglašeni viškom bez čekanja na odobrenje zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

(b)

daljnje pojednostavljivanje postupka podnošenja zahtjeva na sljedeće načine:

—

na nacionalnoj razini trebalo bi potaknuti pokretanje postupka pružanja pomoći radnicima koji su proglašeni viškom bez čekanja na odobrenje zahtjeva;

| — | ako to nije moguće, Komisija i države članice trebale bi razmotriti da se kao početak razdoblja provedbe EGF-a smatra dan odobrenja zahtjeva. Time bi se omogućilo da se u potpunosti iskoristi puno razdoblje financiranja predmeta u trajanju od 24 mjeseca; |
| --- | --- |

—

ako to nije moguće, Komisija i države članice trebale bi razmotriti da se kao početak razdoblja provedbe EGF-a smatra dan odobrenja zahtjeva. Time bi se omogućilo da se u potpunosti iskoristi puno razdoblje financiranja predmeta u trajanju od 24 mjeseca;

| (c) | omogućavanje veće fleksibilnosti tijekom razdoblja isplate na sljedeće načine:






  — | Komisija bi državama članicama trebala omogućiti više fleksibilnosti kako bi one tijekom razdoblja isplate, kako se ukažu nove prilike ili potrebe, mogle provesti dodatne mjere povrh onih opisanih u obrascu za podnošenje zahtjeva; |
| --- | --- | --- |

(c)

omogućavanje veće fleksibilnosti tijekom razdoblja isplate na sljedeće načine:

—

Komisija bi državama članicama trebala omogućiti više fleksibilnosti kako bi one tijekom razdoblja isplate, kako se ukažu nove prilike ili potrebe, mogle provesti dodatne mjere povrh onih opisanih u obrascu za podnošenje zahtjeva;

| — | referentno razdoblje u kojem je za potrebe zahtjeva za mobilizaciju EGF-a potrebno prebrojiti radnike koji su proglašeni viškom smatra se ograničenjem koje negativno utječe na zadani cilj solidarnog djelovanja i na uspješnost pružanja pomoći preko EGF-a te bi ga se moglo preispitati radi uvođenja fleksibilnosti u smislu dodavanja priloga obrascu za zahtjev u kojem bi se navela otpuštanja za koja se može dokazati da su proizašla iz istih razloga koji su već navedeni u zahtjevu te da su s njima povezana; |
| --- | --- |

—

referentno razdoblje u kojem je za potrebe zahtjeva za mobilizaciju EGF-a potrebno prebrojiti radnike koji su proglašeni viškom smatra se ograničenjem koje negativno utječe na zadani cilj solidarnog djelovanja i na uspješnost pružanja pomoći preko EGF-a te bi ga se moglo preispitati radi uvođenja fleksibilnosti u smislu dodavanja priloga obrascu za zahtjev u kojem bi se navela otpuštanja za koja se može dokazati da su proizašla iz istih razloga koji su već navedeni u zahtjevu te da su s njima povezana;

| 8. | preporučuje da Komisija ocijeni razloge zbog kojih je u nekim projektima došlo do zastoja u pogledu odobrenja ili provedbe te da javno izloži svoje preporuke; |
| --- | --- |

8.

preporučuje da Komisija ocijeni razloge zbog kojih je u nekim projektima došlo do zastoja u pogledu odobrenja ili provedbe te da javno izloži svoje preporuke;

| 9. | ističe da je važno povećati opću osviještenost o EGF-u i njegovu prepoznatljivost; podsjeća države podnositeljice zahtjeva na njihovu ulogu da o aktivnostima koje se financiraju iz EGF-a informiraju ciljane korisnike, vlasti, socijalne partnere, medije te širu javnost u skladu s člankom 12. Uredbe o EGF-u; |
| --- | --- |

9.

ističe da je važno povećati opću osviještenost o EGF-u i njegovu prepoznatljivost; podsjeća države podnositeljice zahtjeva na njihovu ulogu da o aktivnostima koje se financiraju iz EGF-a informiraju ciljane korisnike, vlasti, socijalne partnere, medije te širu javnost u skladu s člankom 12. Uredbe o EGF-u;

| 10. | napominje da se trošak aktivnosti informiranja nastavio smanjivati i u 2015. godini; smatra da to ne bi smjelo imati negativne posljedice na pripremu i zadovoljavajuću distribuciju informacijskih materijala i potrebnih smjernica; |
| --- | --- |

10.

napominje da se trošak aktivnosti informiranja nastavio smanjivati i u 2015. godini; smatra da to ne bi smjelo imati negativne posljedice na pripremu i zadovoljavajuću distribuciju informacijskih materijala i potrebnih smjernica;

| 11. | ističe potrebu za pojačanom komunikacijom svih strana uključenih u podnošenje zahtjeva za mobilizaciju EGF-a, osobito socijalnih partnera te dionika na regionalnoj i lokalnoj razini, kako bi se postiglo što više sinergijskih učinaka; trebalo bi osnažiti odnose između osoba za kontakt na nacionalnoj razini i regionalnih ili lokalnih partnera za isplatu po predmetima, a sve zainteresirane strane bi trebale postići dogovor o modalitetima komunikacije i pružanja potpore te tijeku informacija (unutarnje podjele, zadaci i podjela odgovornosti) i jasno ga iskazati; |
| --- | --- |

11.

ističe potrebu za pojačanom komunikacijom svih strana uključenih u podnošenje zahtjeva za mobilizaciju EGF-a, osobito socijalnih partnera te dionika na regionalnoj i lokalnoj razini, kako bi se postiglo što više sinergijskih učinaka; trebalo bi osnažiti odnose između osoba za kontakt na nacionalnoj razini i regionalnih ili lokalnih partnera za isplatu po predmetima, a sve zainteresirane strane bi trebale postići dogovor o modalitetima komunikacije i pružanja potpore te tijeku informacija (unutarnje podjele, zadaci i podjela odgovornosti) i jasno ga iskazati;

| 12. | naglašava da je, u onim regijama u kojima je nezaposlenost mladih visoka, pravo pristupa potpori iz EGF-a potrebno proširiti i na mlade do 25 godina starosti koji nisu zaposleni ili uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja (NEET) u omjeru 1:1 prema radnicima koji primaju potporu, ako se tijekom srednjoročne evaluacije pokaže da je potrebno zadržati tu mjeru i nakon prosinca 2017. godine; |
| --- | --- |

12.

naglašava da je, u onim regijama u kojima je nezaposlenost mladih visoka, pravo pristupa potpori iz EGF-a potrebno proširiti i na mlade do 25 godina starosti koji nisu zaposleni ili uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja (NEET) u omjeru 1:1 prema radnicima koji primaju potporu, ako se tijekom srednjoročne evaluacije pokaže da je potrebno zadržati tu mjeru i nakon prosinca 2017. godine;

| 13. | traži od Komisije da pozove Parlament na sastanke i seminare stručne skupine u skladu s relevantnim odredbama Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (5); nadalje, ističe važnost pojačane komunikacije sa svim dionicima uključenim u postupke u vezi sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a, uključujući socijalne partnere; |
| --- | --- |

13.

traži od Komisije da pozove Parlament na sastanke i seminare stručne skupine u skladu s relevantnim odredbama Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (5); nadalje, ističe važnost pojačane komunikacije sa svim dionicima uključenim u postupke u vezi sa zahtjevima za mobilizaciju EGF-a, uključujući socijalne partnere;

| 14. | poziva na pravovremenu objavu konačne evaluacije u skladu s rokom iz članka 17. Uredbe o EGF-u (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6); |
| --- | --- |

14.

poziva na pravovremenu objavu konačne evaluacije u skladu s rokom iz članka 17. Uredbe o EGF-u (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (6);

| 15. | traži od država članica i svih uključenih institucija da učine potrebne korake kako bi unaprijedili postupovne i proračunske mjere radi ubrzavanja mobilizacije EGF-a; napominje u tom smislu da u Parlamentu postoji volja da se pripremi izvješće o vlastitoj inicijativi kako bi se na temelju evaluacije Komisije ocijenilo djelovanje nove Uredbe o EGF-u te predmeti koji će se ispitati; napominje da je cilj unaprijeđenog postupka koji je uvela Komisija nakon zahtjeva Parlamenta da se zajamči djelovanje EGF-a kao istinskog hitnog instrumenta i ubrza oslobađanje sredstava jest da se Parlamentu i Vijeću predstavi ocjena Komisije o prihvatljivosti zahtjeva za mobilizaciju EGF-a zajedno s prijedlogom za mobilizaciju sredstava EGF-a; pozdravlja značajno ubrzanje ispitivanja i odobravanja zahtjeva koje je omogućeno novom Uredbom o EGF-u; |
| --- | --- |

15.

traži od država članica i svih uključenih institucija da učine potrebne korake kako bi unaprijedili postupovne i proračunske mjere radi ubrzavanja mobilizacije EGF-a; napominje u tom smislu da u Parlamentu postoji volja da se pripremi izvješće o vlastitoj inicijativi kako bi se na temelju evaluacije Komisije ocijenilo djelovanje nove Uredbe o EGF-u te predmeti koji će se ispitati; napominje da je cilj unaprijeđenog postupka koji je uvela Komisija nakon zahtjeva Parlamenta da se zajamči djelovanje EGF-a kao istinskog hitnog instrumenta i ubrza oslobađanje sredstava jest da se Parlamentu i Vijeću predstavi ocjena Komisije o prihvatljivosti zahtjeva za mobilizaciju EGF-a zajedno s prijedlogom za mobilizaciju sredstava EGF-a; pozdravlja značajno ubrzanje ispitivanja i odobravanja zahtjeva koje je omogućeno novom Uredbom o EGF-u;

| 16. | naglašava da bi se u srednjoročnoj evaluaciji koja će se provesti 2015. trebao uzeti u obzir i dugoročni učinak krize i globalizacije na srednja i mala poduzeća te stoga ocijeniti mogućnost snižavanja kriterija koji uključuje najmanje 500 radnika proglašenih viškom iz članka 4. Uredbe o EGF-u, u skladu s prijedlogom Europskog parlamenta koji je naveden u njegovoj Rezoluciji od 17. rujna 2014.; |
| --- | --- |

16.

naglašava da bi se u srednjoročnoj evaluaciji koja će se provesti 2015. trebao uzeti u obzir i dugoročni učinak krize i globalizacije na srednja i mala poduzeća te stoga ocijeniti mogućnost snižavanja kriterija koji uključuje najmanje 500 radnika proglašenih viškom iz članka 4. Uredbe o EGF-u, u skladu s prijedlogom Europskog parlamenta koji je naveden u njegovoj Rezoluciji od 17. rujna 2014.;

| 17. | zahtijeva od država članica da jasnije naglase dodatnost predmeta EGF-a kao i da stvore jasnije poveznice s drugim fondovima i razmotre najprikladnije načine da se EGF-om ostvari dodana vrijednost i izbjegnu učinci izmještanja; |
| --- | --- |

17.

zahtijeva od država članica da jasnije naglase dodatnost predmeta EGF-a kao i da stvore jasnije poveznice s drugim fondovima i razmotre najprikladnije načine da se EGF-om ostvari dodana vrijednost i izbjegnu učinci izmještanja;

| 18. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

18.

odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji;

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

19.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

20.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0016.

(5)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

(6)  Uredba (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (SL L 406, 30.12.2006., str. 1.).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2015/000 TA 2015 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2015/1179.)

---