# Eiropas Savienības C 436/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 436 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 24. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 436

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 24. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2013.–2014. GADA SESIJA2013. gada 18.–21. novembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 53 E, 25.2.2014 .PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2013.–2014. GADA SESIJA2013. gada 18.–21. novembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 53 E, 25.2.2014 .PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

OV C 53 E, 25.2.2014

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2013. gada 20. novembra |
| 2016/C 436/01 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas Savienības iestāžu atrašanās vietas noteikšanu (2012/2308(INI)) | 2 |
| | Ceturtdiena, 2013. gada 21. novembra |
| 2016/C 436/02 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par pašreizējo stāvokli Dohas attīstības programmas norisē un gatavošanos devītajai PTO Ministru konferencei (2013/2740(RSP)) | 6 |
| 2016/C 436/03 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par rīcības plānu uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam: uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā (2013/2532(RSP)) | 11 |
| 2016/C 436/04 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo drošības un aizsardzības politiku) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI)) | 17 |
| 2016/C 436/05 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi (2013/2125(INI)) | 26 |
| 2016/C 436/06 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Komisijas paziņojumu par ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālās dimensijas pastiprināšanu (2013/2841(RSP)) | 35 |
| 2016/C 436/07 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Bangladešu — cilvēktiesības un gaidāmās vēlēšanas (2013/2951(RSP)) | 39 |
| 2016/C 436/08 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Kataru — viesstrādnieku stāvoklis (2013/2952(RSP)) | 42 |
| 2016/C 436/09 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par taisnīgas tiesas uzdevumu veikšanu Bolīvijā, jo īpaši Előd Tóásó un Mario Tadić lietās (2013/2953(RSP)) | 45 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2013. gada 20. novembra

2016/C 436/01

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas Savienības iestāžu atrašanās vietas noteikšanu (2012/2308(INI))

2

Ceturtdiena, 2013. gada 21. novembra

2016/C 436/02

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par pašreizējo stāvokli Dohas attīstības programmas norisē un gatavošanos devītajai PTO Ministru konferencei (2013/2740(RSP))

6

2016/C 436/03

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par rīcības plānu uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam: uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā (2013/2532(RSP))

11

2016/C 436/04

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo drošības un aizsardzības politiku) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

17

2016/C 436/05

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi (2013/2125(INI))

26

2016/C 436/06

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Komisijas paziņojumu par ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālās dimensijas pastiprināšanu (2013/2841(RSP))

35

2016/C 436/07

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Bangladešu — cilvēktiesības un gaidāmās vēlēšanas (2013/2951(RSP))

39

2016/C 436/08

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Kataru — viesstrādnieku stāvoklis (2013/2952(RSP))

42

2016/C 436/09

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par taisnīgas tiesas uzdevumu veikšanu Bolīvijā, jo īpaši Előd Tóásó un Mario Tadić lietās (2013/2953(RSP))

45

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2013. gada 19. novembra |
| 2016/C 436/10 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra lēmums par Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību noslēgšanu (2011/2152(ACI)) | 47 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 19. novembra

2016/C 436/10

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra lēmums par Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību noslēgšanu (2011/2152(ACI))

47

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2013. gada 19. novembra |
| 2016/C 436/11 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP)) | 49 |
| 2016/C 436/12 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD)) | 52 |
| 2016/C 436/13 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD)) | 54 |
| 2016/C 436/14 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana — būvmateriāli) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD)) | 56 |
| 2016/C 436/15 | P7_TA(2013)0460Programma Erasmus visiem ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ERASMUS VISIEM, Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK | 59 |
| 2016/C 436/16 | P7_TA(2013)0461Programma Radošā Eiropa ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK | 60 |
| 2016/C 436/17 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam izveido programmu Eiropa pilsoņiem (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP)) | 61 |
| 2016/C 436/18 | P7_TA(2013)0463Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments***IEiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 | 62 |
| 2016/C 436/19 | P7_TA(2013)0464Eiropas transporta tīkls ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES | 63 |
| 2016/C 436/20 | P7_TA(2013)0465Lauksaimniecības un zivsaimniecības statistika ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza konkrētus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un zivsaimniecības statistikas jomā (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza konkrētus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un zivsaimniecības statistikas jomā | 64 |
| 2016/C 436/21 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE)) | 65 |
| 2016/C 436/22 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu 25. un 26. panta grozījumu (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE)) | 66 |
| 2016/C 436/23 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par papildu pētniecības programmas pieņemšanu ITER projektam (2014.–2018. gadam) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE)) | 67 |
| 2016/C 436/24 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas programmu Apvārsnis 2020 (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE)) | 76 |
| 2016/C 436/25 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS)) | 106 |
| 2016/C 436/26 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE)) | 122 |
| | Trešdiena, 2013. gada 20. novembra |
| 2016/C 436/27 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā budžeta procedūras ietvaros apstiprināto Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta kopīgo projektu (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD)) | 140 |
| 2016/C 436/28 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD)) | 160 |
| 2016/C 436/29 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD)) | 162 |
| 2016/C 436/30 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (sausums un mežu ugunsgrēki Rumānijā un plūdi Vācijā, Austrijā un Čehijā) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD)) | 203 |
| 2016/C 436/31 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD)) | 204 |
| 2016/C 436/32 | P7_TA(2013)0477Eiropas satelītu navigācijas sistēmas ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 | 206 |
| 2016/C 436/33 | P7_TA(2013)0478Makrofinansiālā palīdzība Jordānijai ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Jordānijas Hāšimītu Karalistei (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES par makrofinansiālo palīdzību Jordānijas Hāšimītu Karalistei | 208 |
| 2016/C 436/34 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par narkotisko vielu prekursoriem (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE)) | 209 |
| 2016/C 436/35 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Lēmuma 2009/935/TI pielikuma grozīšanu attiecībā uz to trešo valstu un organizāciju sarakstu, ar kurām Eiropols slēdz nolīgumus (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS)) | 210 |
| 2016/C 436/36 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE)) | 211 |
| 2016/C 436/37 | P7_TA(2013)0482Kopīgi noteikumi par Eiropas fondiem ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 | 212 |
| 2016/C 436/38 | P7_TA(2013)0483Eiropas Sociālais fonds ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Sociālo fondu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1081/2006 atcelšanu (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 | 216 |
| 2016/C 436/39 | P7_TA(2013)0484Eiropas Reģionālās attīstības fonds un mērķis Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un mērķi Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai un par Regulas (EK) Nr. 1080/2006 atcelšanu (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 | 217 |
| 2016/C 436/40 | P7_TA(2013)0485Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi Eiropas teritoriālā sadarbība | 219 |
| 2016/C 436/41 | P7_TA(2013)0486Kohēzijas fonds ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kohēzijas fondu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1084/2006 atcelšanu (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006 | 221 |
| 2016/C 436/42 | P7_TA(2013)0487Eiropas teritoriālās sadarbības grupas ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un ieviešanas precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu | 223 |
| 2016/C 436/43 | P7_TA(2013)0488Dzimumu līdzsvars biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem(Dokuments attiecas uz EEZ) | 225 |
| 2016/C 436/44 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ieguldījumu produktu pamatinformācijas dokumentiem (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) | 241 |
| 2016/C 436/45 | P7_TA(2013)0490Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu | 270 |
| 2016/C 436/46 | P7_TA(2013)0491Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 | 272 |
| 2016/C 436/47 | P7_TA(2013)0492Lauksaimniecības produktu tirgu kopīga organizācija ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (Vienotas TKO regula) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 | 274 |
| 2016/C 436/48 | P7_TA(2013)0493Tiešie maksājumi lauksaimniekiem saskaņā ar KLP atbalsta shēmām ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 | 277 |
| 2016/C 436/49 | P7_TA(2013)0494Pārejas noteikumi par atbalstu lauku attīstībai ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka konkrētus pārejas noteikumus par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), groza Regulu (ES) Nr. [...][RD] attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2014. gadam un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 un Regulas (ES) Nr. [...][DP], (ES) Nr. [...][HR] un (ES) Nr. [...][sCMO] attiecībā uz to piemērošanu 2014. gadā (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko nosaka konkrētus pārejas posma noteikumus par atbalstu lauku attīstībaino Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2014. gadam un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 attiecībā uz to piemērošanu 2014. gadā | 279 |
| 2016/C 436/50 | P7_TA(2013)0495Normas, kuras saistītas ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kas saistībā ar finansiālo stabilitāti saskaras ar nopietnām grūtībām vai kam draud šādas grūtības, un ar atcelšanas noteikumiem konkrētām dalībvlastīm ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētām normām, kuras saistītas ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kas saistībā ar finansiālo stabilitāti saskaras ar nopietnām grūtībām vai kam draud šādas grūtības, un ar atcelšanas noteikumiem konkrētām dalībvalstīm (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētām normām, kuras saistītas ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kas saistībā ar finanšu stabilitāti saskaras ar nopietnām grūtībām vai kam draud šādas grūtības, atcelšanas noteikumiem konkrētām dalībvalstīm un noteikumiem par noslēguma maksājumiem | 281 |
| 2016/C 436/51 | P7_TA(2013)0496Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrums konkrētām dalībvalstīm ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīm (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīm | 282 |
| 2016/C 436/52 | Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu, kas nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE)) | 283 |
| | Ceturtdiena, 2013. gada 21. novembra |
| 2016/C 436/53 | P7_TA(2013)0499Pētniecības un inovācijas pamatprogramma 2014.–2020. gadam Apvārsnis 2020 ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam Apvārsnis 2020 (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis 2020 (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK | 284 |
| 2016/C 436/54 | P7_TA(2013)0500Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi pamatprogrammā Apvārsnis 2020 ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kurā izklāstīti dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis 2020 (2014.–2020. gads) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas Apvārsnis 2020 (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006 | 288 |
| 2016/C 436/55 | P7_TA(2013)0501Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta stratēģiskā inovāciju programma ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) stratēģisko inovāciju programmu: EIT ieguldījums inovācijas veicināšanā Eiropā (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2013/.../ES par Eiropas inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) stratēģisko inovāciju programmu: EIT ieguldījums inovācijas veicināšanā Eiropā | 292 |
| 2016/C 436/56 | P7_TA(2013)0502Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi | 293 |
| 2016/C 436/57 | P7_TA(2013)0503Uzņēmumu konkurētspēja un mazie un vidējie uzņēmumi ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu (2014.–2020. gadam) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK | 294 |
| 2016/C 436/58 | P7_TA(2013)0504Īpašā programma, ar kuru īsteno pamatprogrammu Apvārsnis 2020 *Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam Apvārsnis 2020 (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam Apvārsnis 2020(Dokuments attiecas uz EEZ) | 295 |
| 2016/C 436/59 | P7_TA(2013)0505Eiropas statistika***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici) | 380 |
| 2016/C 436/60 | P7_TA(2013)0506Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programma ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmu (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (EaSI) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai | 390 |
| 2016/C 436/61 | P7_TA(2013)0507Vides un klimata pasākumu programma (LIFE) ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007 | 392 |
| 2016/C 436/62 | P7_TA(2013)0508Rīcības programma nodokļu nozarei ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido rīcības programmu nodokļu nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (Fiscalis 2020) un atceļ Lēmumu Nr. 1482/2007/EK (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido rīcības programmu nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (Fiscalis 2020) un atceļ Lēmumu Nr. 1482/2007/EK | 394 |
| 2016/C 436/63 | P7_TA(2013)0509Rīcības programma muitas nozarei ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido rīcības programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (Muita 2020) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido rīcības programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (Muita 2020) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK | 395 |
| 2016/C 436/64 | P7_TA(2013)0510Apdrošināšana un pārapdrošināšana (Maksātspēja II) ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas un piemērošanas datumiem un dažu direktīvu atcelšanas datumu (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas datumu, tās piemērošanas datumu un dažu direktīvu (Maksātspēja I) atcelšanas datumu | 397 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2013. gada 19. novembra

2016/C 436/11

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

49

2016/C 436/12

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

52

2016/C 436/13

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

54

2016/C 436/14

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana — būvmateriāli) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

Comunidad Valenciana

56

2016/C 436/15

P7_TA(2013)0460Programma Erasmus visiem ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ERASMUS VISIEM, Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus+ un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK

59

2016/C 436/16

P7_TA(2013)0461Programma Radošā Eiropa ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido programmu Radošā Eiropa (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK

60

2016/C 436/17

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam izveido programmu Eiropa pilsoņiem (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

61

2016/C 436/18

P7_TA(2013)0463Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments***IEiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010

62

2016/C 436/19

P7_TA(2013)0464Eiropas transporta tīkls ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES

63

2016/C 436/20

P7_TA(2013)0465Lauksaimniecības un zivsaimniecības statistika ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza konkrētus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un zivsaimniecības statistikas jomā (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza konkrētus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un zivsaimniecības statistikas jomā

64

2016/C 436/21

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

65

2016/C 436/22

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu 25. un 26. panta grozījumu (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

66

2016/C 436/23

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par papildu pētniecības programmas pieņemšanu ITER projektam (2014.–2018. gadam) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

67

2016/C 436/24

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas programmu Apvārsnis 2020 (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

76

2016/C 436/25

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

106

2016/C 436/26

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

122

Trešdiena, 2013. gada 20. novembra

2016/C 436/27

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā budžeta procedūras ietvaros apstiprināto Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta kopīgo projektu (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

140

2016/C 436/28

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

160

2016/C 436/29

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

162

2016/C 436/30

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (sausums un mežu ugunsgrēki Rumānijā un plūdi Vācijā, Austrijā un Čehijā) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

203

2016/C 436/31

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

204

2016/C 436/32

P7_TA(2013)0477Eiropas satelītu navigācijas sistēmas ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008

206

2016/C 436/33

P7_TA(2013)0478Makrofinansiālā palīdzība Jordānijai ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Jordānijas Hāšimītu Karalistei (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES par makrofinansiālo palīdzību Jordānijas Hāšimītu Karalistei

208

2016/C 436/34

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par narkotisko vielu prekursoriem (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

209

2016/C 436/35

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Lēmuma 2009/935/TI pielikuma grozīšanu attiecībā uz to trešo valstu un organizāciju sarakstu, ar kurām Eiropols slēdz nolīgumus (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

210

2016/C 436/36

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

211

2016/C 436/37

P7_TA(2013)0482Kopīgi noteikumi par Eiropas fondiem ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006

212

2016/C 436/38

P7_TA(2013)0483Eiropas Sociālais fonds ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Sociālo fondu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1081/2006 atcelšanu (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006

216

2016/C 436/39

P7_TA(2013)0484Eiropas Reģionālās attīstības fonds un mērķis Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un mērķi Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai un par Regulas (EK) Nr. 1080/2006 atcelšanu (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006

217

2016/C 436/40

P7_TA(2013)0485Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi Eiropas teritoriālā sadarbība

219

2016/C 436/41

P7_TA(2013)0486Kohēzijas fonds ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kohēzijas fondu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1084/2006 atcelšanu (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006

221

2016/C 436/42

P7_TA(2013)0487Eiropas teritoriālās sadarbības grupas ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un ieviešanas precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu

223

2016/C 436/43

P7_TA(2013)0488Dzimumu līdzsvars biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem(Dokuments attiecas uz EEZ)

225

2016/C 436/44

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ieguldījumu produktu pamatinformācijas dokumentiem (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD))

241

2016/C 436/45

P7_TA(2013)0490Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu

270

2016/C 436/46

P7_TA(2013)0491Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005

272

2016/C 436/47

P7_TA(2013)0492Lauksaimniecības produktu tirgu kopīga organizācija ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (Vienotas TKO regula) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007

274

2016/C 436/48

P7_TA(2013)0493Tiešie maksājumi lauksaimniekiem saskaņā ar KLP atbalsta shēmām ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009

277

2016/C 436/49

P7_TA(2013)0494Pārejas noteikumi par atbalstu lauku attīstībai ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka konkrētus pārejas noteikumus par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), groza Regulu (ES) Nr. [...][RD] attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2014. gadam un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 un Regulas (ES) Nr. [...][DP], (ES) Nr. [...][HR] un (ES) Nr. [...][sCMO] attiecībā uz to piemērošanu 2014. gadā (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko nosaka konkrētus pārejas posma noteikumus par atbalstu lauku attīstībaino Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2014. gadam un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 attiecībā uz to piemērošanu 2014. gadā

279

2016/C 436/50

P7_TA(2013)0495Normas, kuras saistītas ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kas saistībā ar finansiālo stabilitāti saskaras ar nopietnām grūtībām vai kam draud šādas grūtības, un ar atcelšanas noteikumiem konkrētām dalībvlastīm ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētām normām, kuras saistītas ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kas saistībā ar finansiālo stabilitāti saskaras ar nopietnām grūtībām vai kam draud šādas grūtības, un ar atcelšanas noteikumiem konkrētām dalībvalstīm (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētām normām, kuras saistītas ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kas saistībā ar finanšu stabilitāti saskaras ar nopietnām grūtībām vai kam draud šādas grūtības, atcelšanas noteikumiem konkrētām dalībvalstīm un noteikumiem par noslēguma maksājumiem

281

2016/C 436/51

P7_TA(2013)0496Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrums konkrētām dalībvalstīm ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīm (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīm

282

2016/C 436/52

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu, kas nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

283

Ceturtdiena, 2013. gada 21. novembra

2016/C 436/53

P7_TA(2013)0499Pētniecības un inovācijas pamatprogramma 2014.–2020. gadam Apvārsnis 2020 ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam Apvārsnis 2020 (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis 2020 (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK

284

2016/C 436/54

P7_TA(2013)0500Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi pamatprogrammā Apvārsnis 2020 ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kurā izklāstīti dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis 2020 (2014.–2020. gads) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas Apvārsnis 2020 (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006

288

2016/C 436/55

P7_TA(2013)0501Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta stratēģiskā inovāciju programma ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) stratēģisko inovāciju programmu: EIT ieguldījums inovācijas veicināšanā Eiropā (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2013/.../ES par Eiropas inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) stratēģisko inovāciju programmu: EIT ieguldījums inovācijas veicināšanā Eiropā

292

2016/C 436/56

P7_TA(2013)0502Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi

293

2016/C 436/57

P7_TA(2013)0503Uzņēmumu konkurētspēja un mazie un vidējie uzņēmumi ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu (2014.–2020. gadam) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK

294

2016/C 436/58

P7_TA(2013)0504Īpašā programma, ar kuru īsteno pamatprogrammu Apvārsnis 2020 *Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam Apvārsnis 2020 (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam Apvārsnis 2020(Dokuments attiecas uz EEZ)

295

2016/C 436/59

P7_TA(2013)0505Eiropas statistika***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)

380

2016/C 436/60

P7_TA(2013)0506Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programma ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmu (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (EaSI) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai

390

2016/C 436/61

P7_TA(2013)0507Vides un klimata pasākumu programma (LIFE) ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007

392

2016/C 436/62

P7_TA(2013)0508Rīcības programma nodokļu nozarei ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido rīcības programmu nodokļu nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (Fiscalis 2020) un atceļ Lēmumu Nr. 1482/2007/EK (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido rīcības programmu nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (Fiscalis 2020) un atceļ Lēmumu Nr. 1482/2007/EK

394

2016/C 436/63

P7_TA(2013)0509Rīcības programma muitas nozarei ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido rīcības programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (Muita 2020) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido rīcības programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (Muita 2020) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK

395

2016/C 436/64

P7_TA(2013)0510Apdrošināšana un pārapdrošināšana (Maksātspēja II) ***IEiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas un piemērošanas datumiem un dažu direktīvu atcelšanas datumu (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas datumu, tās piemērošanas datumu un dažu direktīvu (Maksātspēja I) atcelšanas datumu

397

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

24.11.2016

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2013.–2014. GADA SESIJA

2013. gada 18.–21. novembra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

  OV C 53 E, 25.2.2014
  .

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2013. gada 20. novembra

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/2

---

P7_TA(2013)0498

Eiropas Savienības iestāžu atrašanās vietas noteikšana

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par Eiropas Savienības iestāžu atrašanās vietas noteikšanu (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 232. un 341. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 232. un 341. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumiem pievienoto 6. protokolu par Savienības iestāžu, dažu struktūru, organizāciju un struktūrvienību atrašanās vietu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumiem pievienoto 6. protokolu par Savienības iestāžu, dažu struktūru, organizāciju un struktūrvienību atrašanās vietu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10., 14. un 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10., 14. un 48. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju, ko tas paudis attiecībā uz šo jautājumu, it īpaši 1958. gada 21. jūnija ieteikumā (1), 1981. gada 7. jūlija rezolūcijā par EK iestāžu, un jo īpaši Eiropas Parlamenta, atrašanās vietu (2)2000. gada 13. aprīļa ieteikumos starpvaldību konferencei (3), un saistītās rezolūcijas, proti, 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ieguldījumu nākotnē — jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai (4); 2012. gada 10. maija rezolūciju par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments (5); 2012. gada 16. februāra rezolūciju par 2013. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm, I iedaļa – Eiropas Parlaments, II iedaļa – Padome, IV iedaļa – Tiesa, V iedaļa – Revīzijas palāta, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa – Reģionu komiteja, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds, IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests (6); 2012. gada 29. marta rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2013. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (7) un 2012. gada 4. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2013. finanšu gada budžeta projektu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju, ko tas paudis attiecībā uz šo jautājumu, it īpaši 1958. gada 21. jūnija ieteikumā (1), 1981. gada 7. jūlija rezolūcijā par EK iestāžu, un jo īpaši Eiropas Parlamenta, atrašanās vietu (2)2000. gada 13. aprīļa ieteikumos starpvaldību konferencei (3), un saistītās rezolūcijas, proti, 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ieguldījumu nākotnē — jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai (4); 2012. gada 10. maija rezolūciju par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments (5); 2012. gada 16. februāra rezolūciju par 2013. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm, I iedaļa – Eiropas Parlaments, II iedaļa – Padome, IV iedaļa – Tiesa, V iedaļa – Revīzijas palāta, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa – Reģionu komiteja, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds, IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests (6); 2012. gada 29. marta rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2013. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (7) un 2012. gada 4. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2013. finanšu gada budžeta projektu (8),

| — | ņemot vērā rakstiski atbildamos jautājumus E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 un E-004135-2012, kas adresēti Komisijai un Padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rakstiski atbildamos jautājumus E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 un E-004135-2012, kas adresēti Komisijai un Padomei,

| — | ņemot vērā ģenerālsekretāra 2002. gada septembra un 2013. gada augusta ziņojumus par triju darba vietu uzturēšanas izmaksām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerālsekretāra 2002. gada septembra un 2013. gada augusta ziņojumus par triju darba vietu uzturēšanas izmaksām,

| — | ņemot vērā Prezidija un Budžeta komitejas kopējās darba grupas ziņojumu par Parlamenta budžetu 2012. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Prezidija un Budžeta komitejas kopējās darba grupas ziņojumu par Parlamenta budžetu 2012. gadā,

| — | ņemot vērā Parlamenta darbības pārskatus par 1993.–1999., 1999.–2004., 2004.–2009. un 2009.–2011. gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta darbības pārskatus par 1993.–1999., 1999.–2004., 2004.–2009. un 2009.–2011. gadu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (Tiesas) judikatūru, it īpaši lietas C-230/81 (9), C-345/95 (10), kā arī apvienotās lietas C-237/11 un C-238/11 (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (Tiesas) judikatūru, it īpaši lietas C-230/81 (9), C-345/95 (10), kā arī apvienotās lietas C-237/11 un C-238/11 (11),

| — | ņemot vērā vienas darba vietas kampaņā tapušo Lūgumrakstu Nr. 630/2006, ko atbalstīja vairāk nekā viens miljons ES pilsoņu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vienas darba vietas kampaņā tapušo Lūgumrakstu Nr. 630/2006, ko atbalstīja vairāk nekā viens miljons ES pilsoņu,

| — | ņemot vērā balsojumu, kas notika 2012. gada 23. oktobra plenārsēdē, kurā deputātu vairākums (78 %) aicināja dalībvalstis pārskatīt savus uzskatus attiecībā uz Strasbūru kā Parlamenta oficiālo atrašanās vietu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā balsojumu, kas notika 2012. gada 23. oktobra plenārsēdē, kurā deputātu vairākums (78 %) aicināja dalībvalstis pārskatīt savus uzskatus attiecībā uz Strasbūru kā Parlamenta oficiālo atrašanās vietu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 3. punktu, 29., 41., 48., 74.a, 201. pantu un 202. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 3. punktu, 29., 41., 48., 74.a, 201. pantu un 202. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A7-0350/2013),

| A. | tā kā LESD 341. pantā ir paredzēts, ka Savienības iestāžu atrašanās vietas nosaka, dalībvalstu valdībām savstarpēji vienojoties; |
| --- | --- |

A.

tā kā LESD 341. pantā ir paredzēts, ka Savienības iestāžu atrašanās vietas nosaka, dalībvalstu valdībām savstarpēji vienojoties;

| B. | tā kā dalībvalstis to ir izdarījušas 6. protokolā, kas pievienots Līgumiem, nosakot, ka Brisele ir atrašanās vieta Komisijai, Padomei (tās sanāksmēm jānotiek Luksemburgā aprīlī, jūnijā un oktobrī), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, nosakot, ka Luksemburga ir atrašanās vieta Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai un Eiropas Investīciju bankai, nosakot, ka Frankfurte ir atrašanās vieta Eiropas Centrālajai bankai, un nosakot, ka Hāga ir atrašanās vieta Eiropas Policijas birojam; |
| --- | --- |

B.

tā kā dalībvalstis to ir izdarījušas 6. protokolā, kas pievienots Līgumiem, nosakot, ka Brisele ir atrašanās vieta Komisijai, Padomei (tās sanāksmēm jānotiek Luksemburgā aprīlī, jūnijā un oktobrī), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, nosakot, ka Luksemburga ir atrašanās vieta Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai un Eiropas Investīciju bankai, nosakot, ka Frankfurte ir atrašanās vieta Eiropas Centrālajai bankai, un nosakot, ka Hāga ir atrašanās vieta Eiropas Policijas birojam;

| C. | tā kā dalībvalstu lēmums par šīm atrašanās vietām tika pieņemts plašākā kontekstā, ņemot vērā Eiropas Savienības un tās iestāžu vēsturisko attīstību, kā arī ģeogrāfiskās izkliedētības apsvērumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā dalībvalstu lēmums par šīm atrašanās vietām tika pieņemts plašākā kontekstā, ņemot vērā Eiropas Savienības un tās iestāžu vēsturisko attīstību, kā arī ģeogrāfiskās izkliedētības apsvērumus;

| D. | tā kā Parlamentam ir īpaša un unikāla loma kā vienīgajai iestādei, ko tieši ievēl Eiropas pilsoņi un kas par savu darbu atbild Eiropas pilsoņiem, un tā kā salīdzinājumā ar visām iestādēm Parlamenta funkcijas ir mainījušās visvairāk, šajā ziņojumā uzmanība galvenokārt būs pievērsta Parlamenta atrašanās vietai un darba režīmam; |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlamentam ir īpaša un unikāla loma kā vienīgajai iestādei, ko tieši ievēl Eiropas pilsoņi un kas par savu darbu atbild Eiropas pilsoņiem, un tā kā salīdzinājumā ar visām iestādēm Parlamenta funkcijas ir mainījušās visvairāk, šajā ziņojumā uzmanība galvenokārt būs pievērsta Parlamenta atrašanās vietai un darba režīmam;

| E. | tā kā Līgumiem pievienotajā 6. protokolā ir noteikts, ka Parlaments atrodas Strasbūrā, kur notiek 12 ikmēneša plenārsēdes, tostarp budžeta izskatīšanai veltītā sesija, ka papildu plenārsēdes notiek Briselē, ka Parlamenta komitejas sanāk Briselē un ka tā Ģenerālsekretariāts un struktūrvienības paliek Luksemburgā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Līgumiem pievienotajā 6. protokolā ir noteikts, ka Parlaments atrodas Strasbūrā, kur notiek 12 ikmēneša plenārsēdes, tostarp budžeta izskatīšanai veltītā sesija, ka papildu plenārsēdes notiek Briselē, ka Parlamenta komitejas sanāk Briselē un ka tā Ģenerālsekretariāts un struktūrvienības paliek Luksemburgā;

| F. | tā kā LES 10. un 14. pantā ir noteikts, ka ES pamatā ir pārstāvības demokrātija ar Parlamentu, kurā Eiropas pilsoņi ir tieši pārstāvēti un ka Parlaments ir viens no likumdevējiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padome; |
| --- | --- |

F.

tā kā LES 10. un 14. pantā ir noteikts, ka ES pamatā ir pārstāvības demokrātija ar Parlamentu, kurā Eiropas pilsoņi ir tieši pārstāvēti un ka Parlaments ir viens no likumdevējiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padome;

| G. | tā kā LESD 232. pants ļauj Parlamentam pieņemt savu reglamentu, saskaņā ar kuru tas var noteikt plenārsesiju ilgumu atbilstoši Līgumu noteikumiem un Tiesas judikatūrai; |
| --- | --- |

G.

tā kā LESD 232. pants ļauj Parlamentam pieņemt savu reglamentu, saskaņā ar kuru tas var noteikt plenārsesiju ilgumu atbilstoši Līgumu noteikumiem un Tiesas judikatūrai;

| H. | tā kā Tiesa ir noteikusi, ka atrašanās vietas dēļ nedrīkst tikt traucēts sekmīgs Parlamenta darbs; tā kā Tiesa ir arī konstatējusi, ka, kaut gan vairākas darba vietas ir radījušas neērtības un izmaksas, atrašanās vietas vai darba vietas maiņai būtu vajadzīgas izmaiņas Līgumā un tātad dalībvalstu piekrišana; |
| --- | --- |

H.

tā kā Tiesa ir noteikusi, ka atrašanās vietas dēļ nedrīkst tikt traucēts sekmīgs Parlamenta darbs; tā kā Tiesa ir arī konstatējusi, ka, kaut gan vairākas darba vietas ir radījušas neērtības un izmaksas, atrašanās vietas vai darba vietas maiņai būtu vajadzīgas izmaiņas Līgumā un tātad dalībvalstu piekrišana;

| I. | tā kā Parlaments ir pilnībā mainījies un no konsultatīvas struktūras ar 78 norīkotiem locekļiem, kura — galvenokārt praktisku iemeslu dēļ — telpas Strasbūrā izmantoja kopīgi ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju, pārtapis par pilntiesīgu, tieši ievēlētu Parlamentu, kurā pašlaik ir 766 deputāti un kurš tagad ir viens no likumdevējiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padomei; |
| --- | --- |

I.

tā kā Parlaments ir pilnībā mainījies un no konsultatīvas struktūras ar 78 norīkotiem locekļiem, kura — galvenokārt praktisku iemeslu dēļ — telpas Strasbūrā izmantoja kopīgi ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju, pārtapis par pilntiesīgu, tieši ievēlētu Parlamentu, kurā pašlaik ir 766 deputāti un kurš tagad ir viens no likumdevējiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padomei;

| J. | tā kā Parlamenta leģislatīvās kapacitātes pieaugumu apliecina lielāks koplēmuma procedūru (tagad parasto likumdošanas procedūru) skaits, proti, no 165 procedūrām 1993.–1999. gadā līdz 454 procedūrām 2004.–2009. gadā un vēl lielākam skaitam pašreizējā sasaukuma laikā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlamenta leģislatīvās kapacitātes pieaugumu apliecina lielāks koplēmuma procedūru (tagad parasto likumdošanas procedūru) skaits, proti, no 165 procedūrām 1993.–1999. gadā līdz 454 procedūrām 2004.–2009. gadā un vēl lielākam skaitam pašreizējā sasaukuma laikā;

| K. | tā kā Parlamenta funkciju maiņu atspoguļo arī par 150 % lielāks iestāžu sanāksmju skaits — no 16 000 līdz 40 000 (aplēses) 2009.–2013. gada laikposmā — un pastāvīgi notiekošas sarunas un trialogi ar Komisiju, Padomi un atsevišķām dalībvalstīm, kuri tagad ir daļa no likumdošanas procesa un kuru rezultātā ir strauji pieaudzis pirmajā lasījumā panāktu vienošanos skaits, proti, no 28 % 1999.–2004. gadā līdz 72 % 2004.–2009. gadā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Parlamenta funkciju maiņu atspoguļo arī par 150 % lielāks iestāžu sanāksmju skaits — no 16 000 līdz 40 000 (aplēses) 2009.–2013. gada laikposmā — un pastāvīgi notiekošas sarunas un trialogi ar Komisiju, Padomi un atsevišķām dalībvalstīm, kuri tagad ir daļa no likumdošanas procesa un kuru rezultātā ir strauji pieaudzis pirmajā lasījumā panāktu vienošanos skaits, proti, no 28 % 1999.–2004. gadā līdz 72 % 2004.–2009. gadā;

| L. | tā kā Parlamenta darba kalendāra struktūra (to apstiprināja Edinburgas samitā 1992. gadā) ir noteikta pirms visām Parlamenta funkciju izmaiņām, kuras radās, pieņemot Māstrihtas, Amsterdamas, Nicas un Lisabonas līgumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā Parlamenta darba kalendāra struktūra (to apstiprināja Edinburgas samitā 1992. gadā) ir noteikta pirms visām Parlamenta funkciju izmaiņām, kuras radās, pieņemot Māstrihtas, Amsterdamas, Nicas un Lisabonas līgumus;

| M. | tā kā Padome un Eiropadome savu darbu jau ir koncentrējušas Briselē, kas ir vienīgā vieta, kur tagad notiek visas Eiropadomes sanāksmes, kuras iepriekš vienmēr notika rotējošās prezidentūras valstī; |
| --- | --- |

M.

tā kā Padome un Eiropadome savu darbu jau ir koncentrējušas Briselē, kas ir vienīgā vieta, kur tagad notiek visas Eiropadomes sanāksmes, kuras iepriekš vienmēr notika rotējošās prezidentūras valstī;

| N. | tā kā ģeogrāfiskais attālums — 435 km — starp likumdošanas iestāžu oficiālajām atrašanās vietām Parlamentu norobežo ne tikai no Padomes un Komisijas, bet arī no citām iesaistītajām personām, piemēram, NVO, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un dalībvalstu pārstāvniecībām, kā arī no starptautiskās žurnālistu kopienas, kas ir viena no lielākajām pasaulē; |
| --- | --- |

N.

tā kā ģeogrāfiskais attālums — 435 km — starp likumdošanas iestāžu oficiālajām atrašanās vietām Parlamentu norobežo ne tikai no Padomes un Komisijas, bet arī no citām iesaistītajām personām, piemēram, NVO, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un dalībvalstu pārstāvniecībām, kā arī no starptautiskās žurnālistu kopienas, kas ir viena no lielākajām pasaulē;

| O. | tā kā saskaņā ar aplēsēm Parlamenta ģeogrāfiskās izkliedētības radītās papildu izmaksas gadā svārstās no EUR 156 miljoniem līdz 204 miljoniem (12), kuras ir līdzvērtīgas aptuveni 10 % no Parlamenta gada budžeta, un nozīmīga ir arī ietekme uz vidi ar CO2 emisijām, kas saistītas ar ceļošanu uz trim darba vietām un no tām un kas tiek lēstas 11 000 (13)-19 000 tonnu (14) apjomā; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar aplēsēm Parlamenta ģeogrāfiskās izkliedētības radītās papildu izmaksas gadā svārstās no EUR 156 miljoniem līdz 204 miljoniem (12), kuras ir līdzvērtīgas aptuveni 10 % no Parlamenta gada budžeta, un nozīmīga ir arī ietekme uz vidi ar CO2 emisijām, kas saistītas ar ceļošanu uz trim darba vietām un no tām un kas tiek lēstas 11 000 (13)-19 000 tonnu (14) apjomā;

| P. | tā kā Parlamenta pašreizējais darba režīms arī rada papildu izmaksas un pārvietošanos citām Eiropas Savienības iestādēm, jo īpaši Komisijai un Padomei, dalībvalstu pārstāvniecībām, žurnālistiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā Parlamenta pašreizējais darba režīms arī rada papildu izmaksas un pārvietošanos citām Eiropas Savienības iestādēm, jo īpaši Komisijai un Padomei, dalībvalstu pārstāvniecībām, žurnālistiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;

| Q. | tā kā 78 % no Parlamenta štata darbinieku komandējumiem (vidēji 3 172 komandējumi mēnesī) tieši rodas šīs iestādes ģeogrāfiskās izkliedētības rezultātā; tā kā Parlamenta ēkas Strasbūrā patlaban tiek izmantotas tikai 42 dienas gadā (89 % laika tās netiek izmantotas), tās ir jāapkurina, tām jānodrošina personāls un tās jāuztur visu gadu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 78 % no Parlamenta štata darbinieku komandējumiem (vidēji 3 172 komandējumi mēnesī) tieši rodas šīs iestādes ģeogrāfiskās izkliedētības rezultātā; tā kā Parlamenta ēkas Strasbūrā patlaban tiek izmantotas tikai 42 dienas gadā (89 % laika tās netiek izmantotas), tās ir jāapkurina, tām jānodrošina personāls un tās jāuztur visu gadu;

| R. | tā kā Parlamenta ģeogrāfiskās izkliedētības radītie izdevumi ir nozīmīga potenciālo ietaupījumu pozīcija, it īpaši pašreizējā ekonomiskajā gaisotnē; |
| --- | --- |

R.

tā kā Parlamenta ģeogrāfiskās izkliedētības radītie izdevumi ir nozīmīga potenciālo ietaupījumu pozīcija, it īpaši pašreizējā ekonomiskajā gaisotnē;

| S. | tā kā Parlaments, kopš tas 1958. gadā izteica ierosinājumu, ka vēlas atrasties Padomes un Komisijas tuvumā, daudzos ziņojumos, deklarācijās un paziņojumos atkārtoti ir paudis, ka vēlas praktiskāku un efektīvāku darba režīmu; |
| --- | --- |

S.

tā kā Parlaments, kopš tas 1958. gadā izteica ierosinājumu, ka vēlas atrasties Padomes un Komisijas tuvumā, daudzos ziņojumos, deklarācijās un paziņojumos atkārtoti ir paudis, ka vēlas praktiskāku un efektīvāku darba režīmu;

| T. | tā kā ES pilsoņi — tostarp vairāk nekā viens miljons pilsoņu, kas atbalstīja lūgumrakstu, kurā prasīts noteikt vienu atrašanās vietu, — ir atkārtoti pauduši neapmierinātību ar spēkā esošajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā ES pilsoņi — tostarp vairāk nekā viens miljons pilsoņu, kas atbalstīja lūgumrakstu, kurā prasīts noteikt vienu atrašanās vietu, — ir atkārtoti pauduši neapmierinātību ar spēkā esošajiem noteikumiem;

| U. | tā kā noteikumi par Parlamenta organizatoriskās pašnoteikšanās tiesībām ir daļa no galvenajiem parlamentārajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā noteikumi par Parlamenta organizatoriskās pašnoteikšanās tiesībām ir daļa no galvenajiem parlamentārajiem jautājumiem;

| V. | tā kā papildus šajā ziņojumā iztirzātajiem jautājumiem ir citi būtiski jautājumi, kas tieši saistīti ar Parlamenta statusu un tā darbību ES institucionālajā mehānismā, un joprojām nav atrasti pārliecinoši šo jautājumu risinājumi; tā kā šie neatrisinātie jautājumi attiecas uz vēlēšanu tiesību aspektiem, noteikumiem par protestu aizliegumu zonām, imunitātes jautājumiem un aspektiem, kas saistīti ar Deputātu nolikumu; tā kā minēto jautājumu risinājums būtu jāietver Parlamenta organizatoriskās pašnoteikšanās tiesībās, ko īsteno kā vispārējas lēmumu pieņemšanas pilnvaras, vai vismaz uz to jāattiecina parastā, uz koplēmumu balstītā likumdošanas procedūra, |
| --- | --- |

V.

tā kā papildus šajā ziņojumā iztirzātajiem jautājumiem ir citi būtiski jautājumi, kas tieši saistīti ar Parlamenta statusu un tā darbību ES institucionālajā mehānismā, un joprojām nav atrasti pārliecinoši šo jautājumu risinājumi; tā kā šie neatrisinātie jautājumi attiecas uz vēlēšanu tiesību aspektiem, noteikumiem par protestu aizliegumu zonām, imunitātes jautājumiem un aspektiem, kas saistīti ar Deputātu nolikumu; tā kā minēto jautājumu risinājums būtu jāietver Parlamenta organizatoriskās pašnoteikšanās tiesībās, ko īsteno kā vispārējas lēmumu pieņemšanas pilnvaras, vai vismaz uz to jāattiecina parastā, uz koplēmumu balstītā likumdošanas procedūra,

| 1. | uzskata, ka Eiropas Parlamentam kā vienīgajai Eiropas pilsoņu tiešās pārstāvības struktūrai būtu jāpiešķir prerogatīva pašam noteikt savu darba režīmu, tostarp tiesības lemt par savu sanāksmju vietu un laiku; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Eiropas Parlamentam kā vienīgajai Eiropas pilsoņu tiešās pārstāvības struktūrai būtu jāpiešķir prerogatīva pašam noteikt savu darba režīmu, tostarp tiesības lemt par savu sanāksmju vietu un laiku;

| 2. | atbalsta principu, ka Eiropas Parlaments darbotos efektīvāk, rentablāk un saudzīgāk pret vidi, ja tam būtu viena atrašanās vieta; norāda, ka aizvien notiekošo ikmēneša pārvietošanos starp Briseli un Strasbūru lielākā daļa ES iedzīvotāju uztver kā simbolisku negatīvu jautājumu, kas kaitē Eiropas Savienības reputācijai, īpaši laikā, kad finanšu krīzes dēļ dalībvalstīs ir veikti nopietni un sāpīgi izdevumu samazinājumi; |
| --- | --- |

2.

atbalsta principu, ka Eiropas Parlaments darbotos efektīvāk, rentablāk un saudzīgāk pret vidi, ja tam būtu viena atrašanās vieta; norāda, ka aizvien notiekošo ikmēneša pārvietošanos starp Briseli un Strasbūru lielākā daļa ES iedzīvotāju uztver kā simbolisku negatīvu jautājumu, kas kaitē Eiropas Savienības reputācijai, īpaši laikā, kad finanšu krīzes dēļ dalībvalstīs ir veikti nopietni un sāpīgi izdevumu samazinājumi;

| 3. | uzskata, ka pilnīgi leģitīmi ir Parlamentam sākt debates par savām tiesībām noteikt pašam savu darba režīmu, tostarp par tiesībām lemt, kur un kad rīkot sanāksmes; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka pilnīgi leģitīmi ir Parlamentam sākt debates par savām tiesībām noteikt pašam savu darba režīmu, tostarp par tiesībām lemt, kur un kad rīkot sanāksmes;

| 4. | tāpēc apņemas pats sākt parasto Līguma pārskatīšanas procedūru saskaņā ar LES 48. pantu, lai ierosinātu grozījumus LESD 341. pantā un 6. protokolā, kuri nepieciešami, lai Parlaments varētu lemt par savu atrašanās vietu un iekšējiem organizatoriskajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

4.

tāpēc apņemas pats sākt parasto Līguma pārskatīšanas procedūru saskaņā ar LES 48. pantu, lai ierosinātu grozījumus LESD 341. pantā un 6. protokolā, kuri nepieciešami, lai Parlaments varētu lemt par savu atrašanās vietu un iekšējiem organizatoriskajiem jautājumiem;

| 5. | nolemj neizstrādāt ieteikumus par citu ES iestāžu atrašanās vietām; |
| --- | --- |

5.

nolemj neizstrādāt ieteikumus par citu ES iestāžu atrašanās vietām;

| 6. | joprojām uzskata, ka būs jānovērtē atrašanās vai darba vietas maiņas finansiālā un ekonomiskā ietekme un jāatrod atbilstošs kompromiss par to, kā var turpināt izmantot Parlamenta pašreizējās ēkas; |
| --- | --- |

6.

joprojām uzskata, ka būs jānovērtē atrašanās vai darba vietas maiņas finansiālā un ekonomiskā ietekme un jāatrod atbilstošs kompromiss par to, kā var turpināt izmantot Parlamenta pašreizējās ēkas;

| 7. | atzīst, ka jebkādā turpmākā Parlamenta lēmumā par savu darba režīmu jāparedz pietiekams laiks debatēm un pārdomām, kā arī pienācīgs pārejas periods; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka jebkādā turpmākā Parlamenta lēmumā par savu darba režīmu jāparedz pietiekams laiks debatēm un pārdomām, kā arī pienācīgs pārejas periods;

| 8. | aicina Revīzijas palātu vai līdzīgu neatkarīgu iestādi sniegt visaptverošu analīzi par iespējamiem ES budžeta ietaupījumiem gadījumā, ja Parlamentam būtu tikai viena atrašanās vieta; prasa šajā analīzē iekļaut budžeta aspektus un papildu izmaksas, piemēram, ietaupījumus, ko dod darba laika zudumu samazināšana un lielāka efektivitāte; |
| --- | --- |

8.

aicina Revīzijas palātu vai līdzīgu neatkarīgu iestādi sniegt visaptverošu analīzi par iespējamiem ES budžeta ietaupījumiem gadījumā, ja Parlamentam būtu tikai viena atrašanās vieta; prasa šajā analīzē iekļaut budžeta aspektus un papildu izmaksas, piemēram, ietaupījumus, ko dod darba laika zudumu samazināšana un lielāka efektivitāte;

| 9. | aicina Prezidiju uzdot Eirobarometram vai līdzīgam profesionālam aptauju dienestam līdz 2014. gada 1. janvārim veikt apsekojumu par ES iedzīvotāju viedokli attiecībā uz Parlamenta triju darba vietu saglabāšanas perspektīvām, īpaši norādot šāda režīma izmaksas finanšu, vides un efektivitātes ziņā; |
| --- | --- |

9.

aicina Prezidiju uzdot Eirobarometram vai līdzīgam profesionālam aptauju dienestam līdz 2014. gada 1. janvārim veikt apsekojumu par ES iedzīvotāju viedokli attiecībā uz Parlamenta triju darba vietu saglabāšanas perspektīvām, īpaši norādot šāda režīma izmaksas finanšu, vides un efektivitātes ziņā;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropadomei, kā arī dalībvalstu valstu un valdību vadītājiem un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropadomei, kā arī dalībvalstu valstu un valdību vadītājiem un parlamentiem.

---

(1)  OV 9, 26.7.1958., 210. un 234. lpp.

(2)  OV C 234, 14.9.1981.,22. lpp.

(3)  OV C 40, 7.2.2001., 409. lpp.

(4)  OV C 380 E, 11.12.2012., 89. lpp.

(5)  OV L 286, 17.10.2012., 3. lpp.

(6)  OV C 249 E, 30.8.2013., 18. lpp.

(7)  OV C 257 E, 6.9.2013., 104. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0289.

(9)  Lieta C-230/81, Luksemburgas hercogiste pret Parlamentu.

(10)  Lieta C-345/95, Francijas Republika pret Parlamentu.

(11)  Lieta C-237/11 un lieta C-238/11, Francija pret Parlamentu.

(12)  Eiropas Parlamenta ģenerālsekretāra 2002. gada ziņojums ir jaunākās pieejamās visaptverošās izmaksu aplēses. Prezidija un Budžeta komitejas apvienotās darba grupas 2012. gada ziņojumā apstiprinātās summas diapazons EUR 169–204 miljoni gadā ir aprēķināts, pamatojoties uz to, ka lēstos EUR 148 miljonus papildina ar EUR 28,3 miljoniem — Strasbūras ēku ikgadējā nolietojuma izmaksām —, kuras jāņem vērā kopš minēto ēku iegādes. Ģenerālsekretāra 2013. gada 30. augusta atbildē uz pieprasījumiem, kas izklāstīti Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūcijas par 2014. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm 10. punktā, Strasbūrā esošās atrašanās vietas papildu izmaksas tiek lēstas EUR 103 miljonu apmērā, kas, pieskaitot apvienotās darba grupas 2012. gada ziņojumā norādītās nolietojuma un neizmantoto telpu aplēses, pieaug līdz kopējai summai EUR 156 miljoni.

(13)  “Eiropas Parlamenta trīs darba vietas — ģeogrāfiskās izkliedētības radītā finansiālā, vides un reģionālā ietekme” — Eiropas Parlamenta ģenerālsekretāra sagatavotā 2013. gada 30. augusta atbilde uz Parlamenta 2013. gada 6. februāra rezolūcijas par 2014. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm 10. punktā izteikto pieprasījumu.

(14)  “European Parliament two-seat operation: Environmental costs, transport & energy”, uzņēmuma Eco-Logica Ltd. sagatavotais ziņojums Verts/ALE grupai, 2007. gada novembris.

---

Ceturtdiena, 2013. gada 21. novembra

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/6

---

P7_TA(2013)0511

Pašreizējais stāvoklis Dohas attīstības programmas norisē

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par pašreizējo stāvokli Dohas attīstības programmas norisē un gatavošanos devītajai PTO Ministru konferencei (2013/2740(RSP))

(2016/C 436/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Dohā pieņemto 2001. gada 14. novembra ministru deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Dohā pieņemto 2001. gada 14. novembra ministru deklarāciju,

| — | ņemot vērā PTO Honkongā pieņemto 2005. gada 18. decembra ministru deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO Honkongā pieņemto 2005. gada 18. decembra ministru deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā (1),

| — | ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par gatavošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par gatavošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformai (2),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Dohas attīstības programmu un jo īpaši tās, kuras pieņemtas 2008. gada 9. oktobrī (3), 2009. gada 16. decembrī (4) un 2011. gada 14. septembrī (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Dohas attīstības programmu un jo īpaši tās, kuras pieņemtas 2008. gada 9. oktobrī (3), 2009. gada 16. decembrī (4) un 2011. gada 14. septembrī (5),

| — | ņemot vērā deklarāciju, kas tika pieņemta Parlamentārās konferences par PTO vadības komitejas 28. sanāksmē 2013. gada 29. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, kas tika pieņemta Parlamentārās konferences par PTO vadības komitejas 28. sanāksmē 2013. gada 29. maijā,

| — | ņemot vērā paziņojumus, ar kuriem nāca klajā Tirdzniecības sarunu komitejas (TSK) neoficiālajās sanāksmēs 2013. gada 11. aprīlī un 3. jūnijā un oficiālajā TSK sanāksmē 2013. gada 22. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumus, ar kuriem nāca klajā Tirdzniecības sarunu komitejas (TSK) neoficiālajās sanāksmēs 2013. gada 11. aprīlī un 3. jūnijā un oficiālajā TSK sanāksmē 2013. gada 22. jūlijā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā palīdzības tirdzniecībai ceturto vispārējo pārskatīšanu 2013. gada 8.–10. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā palīdzības tirdzniecībai ceturto vispārējo pārskatīšanu 2013. gada 8.–10. jūlijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Dohas sarunu kārta tika sākta 2001. gadā ar mērķi radīt jaunas tirdzniecības iespējas, nostiprināt daudzpusējās tirdzniecības noteikumus un novērst līdzšinējo nelīdzsvarotību tirdzniecības sistēmā, šajās sarunās lielāko uzmanību veltot jaunattīstības valstu un jo īpaši vismazāk attīstīto valstu vajadzībām un interesēm; tā kā šādu mērķu noteikšana izriet no pārliecības par to, ka uz taisnīgākiem un vienlīdzīgākiem noteikumiem balstīta daudzpusēja sistēma var nodrošināt taisnīgu un brīvu tirdzniecību, kas nāk par labu visu kontinentu ekonomiskai attīstībai un palīdz mazināt nabadzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Dohas sarunu kārta tika sākta 2001. gadā ar mērķi radīt jaunas tirdzniecības iespējas, nostiprināt daudzpusējās tirdzniecības noteikumus un novērst līdzšinējo nelīdzsvarotību tirdzniecības sistēmā, šajās sarunās lielāko uzmanību veltot jaunattīstības valstu un jo īpaši vismazāk attīstīto valstu vajadzībām un interesēm; tā kā šādu mērķu noteikšana izriet no pārliecības par to, ka uz taisnīgākiem un vienlīdzīgākiem noteikumiem balstīta daudzpusēja sistēma var nodrošināt taisnīgu un brīvu tirdzniecību, kas nāk par labu visu kontinentu ekonomiskai attīstībai un palīdz mazināt nabadzību;

| B. | tā kā ES ir konsekventi atbalstījusi uz spēcīgiem daudzpusējiem noteikumiem balstītu pieeju tirdzniecībai, vienlaikus atzīstot, ka ar papildu pieejām, piemēram, divpusējiem, reģionāliem vai daudzpusējiem nolīgumiem arī var sekmēt tirdzniecības atvēršanu, jo īpaši sākot liberalizāciju un modernizējot noteikumus un disciplīnu tādās politikas jomās, kurām PTO satvarā tiek pievērsta mazāka uzmanība, un atbalstīt daudzpusēju sistēmu ar nosacījumu, ka šādi nolīgumi atbilst PTO noteikumiem;+ |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir konsekventi atbalstījusi uz spēcīgiem daudzpusējiem noteikumiem balstītu pieeju tirdzniecībai, vienlaikus atzīstot, ka ar papildu pieejām, piemēram, divpusējiem, reģionāliem vai daudzpusējiem nolīgumiem arī var sekmēt tirdzniecības atvēršanu, jo īpaši sākot liberalizāciju un modernizējot noteikumus un disciplīnu tādās politikas jomās, kurām PTO satvarā tiek pievērsta mazāka uzmanība, un atbalstīt daudzpusēju sistēmu ar nosacījumu, ka šādi nolīgumi atbilst PTO noteikumiem;+

| C. | tā kā PTO un ar PTO saistītajos līgumos ietvertie noteikumi ir bijuši būtiski svarīgi, izvairoties no pilnīga un plaši izplatīta protekcionisma, kas būtu varējis rasties pēc nopietnākās finanšu un ekonomikas krīzes, kāda pieredzēta kopš 1930. gadiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā PTO un ar PTO saistītajos līgumos ietvertie noteikumi ir bijuši būtiski svarīgi, izvairoties no pilnīga un plaši izplatīta protekcionisma, kas būtu varējis rasties pēc nopietnākās finanšu un ekonomikas krīzes, kāda pieredzēta kopš 1930. gadiem;

| D. | tā kā atvērtu un taisnīgu daudzpusējo tirdzniecību vairāk apgrūtina dažādi ar tarifiem nesaistīti tirdzniecības šķēršļi (TNTŠ) nekā tirdzniecības tarifi, kurus, pieaugot globalizācijas tempiem, atceļ aizvien lielākos apmēros; |
| --- | --- |

D.

tā kā atvērtu un taisnīgu daudzpusējo tirdzniecību vairāk apgrūtina dažādi ar tarifiem nesaistīti tirdzniecības šķēršļi (TNTŠ) nekā tirdzniecības tarifi, kurus, pieaugot globalizācijas tempiem, atceļ aizvien lielākos apmēros;

| E. | tā kā PTO ministru sanāksme par Dohas sarunu kārtas pabeigšanu nonāca strupceļā 2008. gada jūlija beigās; |
| --- | --- |

E.

tā kā PTO ministru sanāksme par Dohas sarunu kārtas pabeigšanu nonāca strupceļā 2008. gada jūlija beigās;

| F. | tā kā pēdējo dažu gadu laikā ir veikti vairāki mēģinājumi un sāktas vairākas iniciatīvas, lai radītu ļoti nepieciešamo stimulu iestrēgušās Dohas attīstības programmas pabeigšanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā pēdējo dažu gadu laikā ir veikti vairāki mēģinājumi un sāktas vairākas iniciatīvas, lai radītu ļoti nepieciešamo stimulu iestrēgušās Dohas attīstības programmas pabeigšanai;

| G. | tā kā no 2013. gada 3. līdz 6. decembrim Indonēzijā notiks devītā PTO Ministru konference, |
| --- | --- |

G.

tā kā no 2013. gada 3. līdz 6. decembrim Indonēzijā notiks devītā PTO Ministru konference,

| 1. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu daudzpusējo attiecību sniegtajai pastāvīgajai vērtībai, taču atbalsta PTO strukturālu reformu, kas nepieciešama, lai labāk garantētu uz kopīgiem noteikumiem balstītu, atvērtu, taisnīgu un nediskriminējošu tirdzniecības sistēmu, kurā būtu labāk ņemta vērā MVU loma un intereses; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu daudzpusējo attiecību sniegtajai pastāvīgajai vērtībai, taču atbalsta PTO strukturālu reformu, kas nepieciešama, lai labāk garantētu uz kopīgiem noteikumiem balstītu, atvērtu, taisnīgu un nediskriminējošu tirdzniecības sistēmu, kurā būtu labāk ņemta vērā MVU loma un intereses;

| 2. | uzsver to, ka ir sistēmiski svarīgi devītajā Ministru konferencē panākt tālejošu un līdzsvarotu rezultātu, kas būtu pieņemams visām PTO dalībvalstīm un palīdzētu sagatavoties turpmākajām daudzpusējām sarunām; |
| --- | --- |

2.

uzsver to, ka ir sistēmiski svarīgi devītajā Ministru konferencē panākt tālejošu un līdzsvarotu rezultātu, kas būtu pieņemams visām PTO dalībvalstīm un palīdzētu sagatavoties turpmākajām daudzpusējām sarunām;

| 3. | prasa nodrošināt tirdzniecības programmu, kas būtu balstīta uz visām pusēm izdevīgu brīvu un taisnīgu tirdzniecību un kurā par procesa centru tiktu noteikta attīstība; uzsver to, ka sarunās ir svarīgi pilnībā ņemt vērā jaunattīstības valstu un vismazāk attīstīto valstu ar zemiem ienākumiem īpašās vajadzības un intereses; atkārtoti norāda, ka visos sarunas līmeņos ir ļoti nepieciešams iekļaut īpašas un diferencētas pieejas principu, atspoguļojot PTO dalībvalstu atšķirīgos ekonomiskās attīstības līmeņus, kā noteikts Dohā pieņemtās ministru deklarācijas 44. punktā; uzskata, ka nozīmīgi īpašas un diferencētas pieejas noteikumi būtu vēl vairāk jāprecizē, periodiski jāpārskata un jāpadara mērķtiecīgāki; |
| --- | --- |

3.

prasa nodrošināt tirdzniecības programmu, kas būtu balstīta uz visām pusēm izdevīgu brīvu un taisnīgu tirdzniecību un kurā par procesa centru tiktu noteikta attīstība; uzsver to, ka sarunās ir svarīgi pilnībā ņemt vērā jaunattīstības valstu un vismazāk attīstīto valstu ar zemiem ienākumiem īpašās vajadzības un intereses; atkārtoti norāda, ka visos sarunas līmeņos ir ļoti nepieciešams iekļaut īpašas un diferencētas pieejas principu, atspoguļojot PTO dalībvalstu atšķirīgos ekonomiskās attīstības līmeņus, kā noteikts Dohā pieņemtās ministru deklarācijas 44. punktā; uzskata, ka nozīmīgi īpašas un diferencētas pieejas noteikumi būtu vēl vairāk jāprecizē, periodiski jāpārskata un jāpadara mērķtiecīgāki;

| 4. | uzskata, ka tirdzniecības liberalizācija ir svarīgs instruments, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un attīstību, tomēr to nepieciešams papildināt ar atbilstīgām politikas nostādnēm, kurās ietver makroekonomikas un mikroekonomikas intervences, tostarp budžeta pārredzamības nodrošināšanu, fiskālās politikas nostādnes un taisnīgumu nodokļu jomā, pārvaldes vienkāršošanu, izglītību un apmācību, institucionālas reformas un sociālās politikas nostādnes, lai maksimāli palielinātu un labāk sadalītu tirdzniecības reformu radītās priekšrocības un efektīvi vērstos pret jebkādām negatīvām sekām; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka tirdzniecības liberalizācija ir svarīgs instruments, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un attīstību, tomēr to nepieciešams papildināt ar atbilstīgām politikas nostādnēm, kurās ietver makroekonomikas un mikroekonomikas intervences, tostarp budžeta pārredzamības nodrošināšanu, fiskālās politikas nostādnes un taisnīgumu nodokļu jomā, pārvaldes vienkāršošanu, izglītību un apmācību, institucionālas reformas un sociālās politikas nostādnes, lai maksimāli palielinātu un labāk sadalītu tirdzniecības reformu radītās priekšrocības un efektīvi vērstos pret jebkādām negatīvām sekām;

| 5. | uzsver to, ka PTO dalībvalstis ir atzinušas — vēl joprojām ir valstis, kurām trūkst cilvēkresursu, institucionālas spēju un infrastruktūras, lai efektīvi piedalītos starptautiskajā tirdzniecībā, un tādēļ ir vajadzīga ne tikai daudzpusēja sistēma, bet arī tirdzniecības kapacitātes uzlabošana, jo tirdzniecības kapacitāte ir Dohas attīstības programmas būtisks papildinājums; tomēr uzskata arī, ka arī turpmāk palīdzības sniegšanu valstīm, kas cenšas pievienoties PTO, būtu jāuzskata par prioritāti; |
| --- | --- |

5.

uzsver to, ka PTO dalībvalstis ir atzinušas — vēl joprojām ir valstis, kurām trūkst cilvēkresursu, institucionālas spēju un infrastruktūras, lai efektīvi piedalītos starptautiskajā tirdzniecībā, un tādēļ ir vajadzīga ne tikai daudzpusēja sistēma, bet arī tirdzniecības kapacitātes uzlabošana, jo tirdzniecības kapacitāte ir Dohas attīstības programmas būtisks papildinājums; tomēr uzskata arī, ka arī turpmāk palīdzības sniegšanu valstīm, kas cenšas pievienoties PTO, būtu jāuzskata par prioritāti;

| 6. | šajā sakarībā uzsver iniciatīvas “Palīdzība tirdzniecībai” panākumus; pauž nožēlu par to, ka 2011. gadā pirmo reizi kopš iniciatīvas sākšanas 2005. gadā tai piešķirtie līdzekļi finanšu krīzes dēļ tika samazināti, tādējādi sniedzot mazāku atbalstu lieliem ekonomiskās infrastruktūras projektiem un liekot sarukt transporta un enerģētikas nozarēm atvēlētajiem līdzekļiem; norāda, ka tehniskā palīdzība tirdzniecības jomā un daudzpusējās iniciatīvas, piemēram, tarifa preferenču režīms, ko piešķir PTO sistēmā, var palīdzēt kompensēt šo saistību samazinājumu; aicina PTO dalībvalstis, jo īpaši jaunattīstības valstis un jaunās tirgus ekonomikas valstis, vairāk izmantot šo iespēju; |
| --- | --- |

6.

šajā sakarībā uzsver iniciatīvas “Palīdzība tirdzniecībai” panākumus; pauž nožēlu par to, ka 2011. gadā pirmo reizi kopš iniciatīvas sākšanas 2005. gadā tai piešķirtie līdzekļi finanšu krīzes dēļ tika samazināti, tādējādi sniedzot mazāku atbalstu lieliem ekonomiskās infrastruktūras projektiem un liekot sarukt transporta un enerģētikas nozarēm atvēlētajiem līdzekļiem; norāda, ka tehniskā palīdzība tirdzniecības jomā un daudzpusējās iniciatīvas, piemēram, tarifa preferenču režīms, ko piešķir PTO sistēmā, var palīdzēt kompensēt šo saistību samazinājumu; aicina PTO dalībvalstis, jo īpaši jaunattīstības valstis un jaunās tirgus ekonomikas valstis, vairāk izmantot šo iespēju;

| 7. | uzstāj, ka PTO sistēma ir jāatjauno, ņemot vērā MVU vajadzības starptautiskajā tirdzniecībā un vienkāršojot noteikumus gan attiecībā uz tirdzniecības veicināšanu, gan starptautisko šķīrējtiesu sistēmām, lai izvairītos no grūtībām, ko rada strīdi ar muitas vai tirdzniecības iestādēm dažās PTO dalībvalstīs; |
| --- | --- |

7.

uzstāj, ka PTO sistēma ir jāatjauno, ņemot vērā MVU vajadzības starptautiskajā tirdzniecībā un vienkāršojot noteikumus gan attiecībā uz tirdzniecības veicināšanu, gan starptautisko šķīrējtiesu sistēmām, lai izvairītos no grūtībām, ko rada strīdi ar muitas vai tirdzniecības iestādēm dažās PTO dalībvalstīs;

| 8. | vērš uzmanību uz to, ka 2013. gada jūlijā Ženēvā notika palīdzības tirdzniecībai ceturtā pārskatīšanas konference, kurā tika norādīti ieguvumi, ko globālās vērtību ķēdes sniedz jaunattīstības valstīm; tomēr norāda uz to, ka konferences dalībnieki identificēja ar tirdzniecību saistītus ierobežojumus, kas kavē jaunattīstības valstu uzņēmumus pievienoties vērtību ķēdēm vai virzīties pa tām augšup, piemēram, tādus ierobežojumus kā nepietiekami attīstītu infrastruktūru, augstas transporta un pārvadāšanas izmaksas, tirdzniecībai paredzēta finansējuma nepietiekamu pieejamību, nespēju piesaistīt tiešos ārvalstu ieguldījumus, salīdzināmu priekšrocību trūkumu un augstas izmaksas saistībā ar ienākšanu tirgū; |
| --- | --- |

8.

vērš uzmanību uz to, ka 2013. gada jūlijā Ženēvā notika palīdzības tirdzniecībai ceturtā pārskatīšanas konference, kurā tika norādīti ieguvumi, ko globālās vērtību ķēdes sniedz jaunattīstības valstīm; tomēr norāda uz to, ka konferences dalībnieki identificēja ar tirdzniecību saistītus ierobežojumus, kas kavē jaunattīstības valstu uzņēmumus pievienoties vērtību ķēdēm vai virzīties pa tām augšup, piemēram, tādus ierobežojumus kā nepietiekami attīstītu infrastruktūru, augstas transporta un pārvadāšanas izmaksas, tirdzniecībai paredzēta finansējuma nepietiekamu pieejamību, nespēju piesaistīt tiešos ārvalstu ieguldījumus, salīdzināmu priekšrocību trūkumu un augstas izmaksas saistībā ar ienākšanu tirgū;

| 9. | atzīst lauksaimniecības nozares nozīmīgumu; uzskata, ka ES būtu jāatbalsta pasākumi, kas risina jaunattīstības valstīm aktuālās ar pārtikas nodrošinātību saistītās problēmas; šajā sakarībā atgādina, ka ES būtu jānodrošina ar ES ārējo darbību saistīto dažādo politikas virzienu, proti, attīstības politikas un kopējās tirdzniecības politikas, saskaņotība, kā tas jo īpaši norādīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 205.–208. pantā un Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā, ņemot vērā gan ES dalībvalstu, gan jaunattīstības valstu vajadzības un problēmas; |
| --- | --- |

9.

atzīst lauksaimniecības nozares nozīmīgumu; uzskata, ka ES būtu jāatbalsta pasākumi, kas risina jaunattīstības valstīm aktuālās ar pārtikas nodrošinātību saistītās problēmas; šajā sakarībā atgādina, ka ES būtu jānodrošina ar ES ārējo darbību saistīto dažādo politikas virzienu, proti, attīstības politikas un kopējās tirdzniecības politikas, saskaņotība, kā tas jo īpaši norādīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 205.–208. pantā un Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā, ņemot vērā gan ES dalībvalstu, gan jaunattīstības valstu vajadzības un problēmas;

| 10. | aicina rūpnieciski attīstītās valstis un jaunietekmes valstis sekot ES iniciatīvai “Viss, izņemot ieročus”, nodrošinot vismazāk attīstītajām valstīm beznodokļu un bezkvotu tirgus 100 % pieejamību un panākot to, ka tiek īstenots atbrīvojums vismazāk attīstīto valstu izcelsmes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

10.

aicina rūpnieciski attīstītās valstis un jaunietekmes valstis sekot ES iniciatīvai “Viss, izņemot ieročus”, nodrošinot vismazāk attīstītajām valstīm beznodokļu un bezkvotu tirgus 100 % pieejamību un panākot to, ka tiek īstenots atbrīvojums vismazāk attīstīto valstu izcelsmes pakalpojumiem;

| 11. | uzskata, ka saistošs nolīgums par tirdzniecības veicināšanu sniegtu ievērojamu labumu visām PTO dalībvalstīm, jo īpaši jaunattīstības valstīm, un arī attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem, uzlabojot pārredzamību un juridisko noteiktību un samazinot administratīvās izmaksas un muitas procedūru ilgumu, un tas savukārt viņiem ļautu pilnībā izmantot iespējas, kas rastos, pieaugot reģionālo un globālo piegādes ķēžu izplatībai, bet MVU — izmantot ar atvērtākiem tirgiem saistītās priekšrocības; norāda, ka ir jānodrošina, lai jaunattīstības valstīm joprojām būtu pieejami spēju veidošanas pakalpojumi un tehniskā palīdzība, kas tām ļautu palielināt ražošanas jaudu un tādējādi sniegtu iespēju gūt lielāku labumu no pievienotās vērtības globālajā vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka saistošs nolīgums par tirdzniecības veicināšanu sniegtu ievērojamu labumu visām PTO dalībvalstīm, jo īpaši jaunattīstības valstīm, un arī attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem, uzlabojot pārredzamību un juridisko noteiktību un samazinot administratīvās izmaksas un muitas procedūru ilgumu, un tas savukārt viņiem ļautu pilnībā izmantot iespējas, kas rastos, pieaugot reģionālo un globālo piegādes ķēžu izplatībai, bet MVU — izmantot ar atvērtākiem tirgiem saistītās priekšrocības; norāda, ka ir jānodrošina, lai jaunattīstības valstīm joprojām būtu pieejami spēju veidošanas pakalpojumi un tehniskā palīdzība, kas tām ļautu palielināt ražošanas jaudu un tādējādi sniegtu iespēju gūt lielāku labumu no pievienotās vērtības globālajā vērtību ķēdē;

| 12. | atgādina — nesenā ES pasūtītā pētījumā par Dohas attīstības programmas ietekmi ir norādīts, ka tirdzniecības atvieglošana ekonomikas ziņā varētu būt tikpat vērta, cik preču un pakalpojumu liberalizācijas sniegtie ieguvumi kopā; atgādina, ka, uzlabojot muitas procedūras vien, ir iespējams palielināt pasaules IKP par EUR 68 miljardiem gadā un ka daudzām jaunattīstības valstīm tirdzniecības atvieglošana būtu galvenais ieguvumu iemesls; |
| --- | --- |

12.

atgādina — nesenā ES pasūtītā pētījumā par Dohas attīstības programmas ietekmi ir norādīts, ka tirdzniecības atvieglošana ekonomikas ziņā varētu būt tikpat vērta, cik preču un pakalpojumu liberalizācijas sniegtie ieguvumi kopā; atgādina, ka, uzlabojot muitas procedūras vien, ir iespējams palielināt pasaules IKP par EUR 68 miljardiem gadā un ka daudzām jaunattīstības valstīm tirdzniecības atvieglošana būtu galvenais ieguvumu iemesls;

| 13. | uzskata, ka PTO līmenī par pienācīgu prioritāti ir jānosaka tādu tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu novēršana, kuri ietekmē pakalpojumu nozari, tostarp IKT un telekomunikāciju, profesionālo un uzņēmējdarbības pakalpojumu, finanšu pakalpojumu, elektroniskās komercijas, būvniecības, mazumtirdzniecības un piegādes jomu; šiem beztarifu pasākumiem, tostarp iekšzemes noteikumiem, īpašumtiesību ierobežojumiem un dažādiem krīzes pasākumiem (tostarp diskriminējošiem noteikumiem publiskā iepirkuma jomā), ir īpaša nozīme, ņemot vērā pakalpojumu tirdzniecības lielāko pievienoto vērtību un ES kā lielākā pakalpojumu eksportētāja stāvokli; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka PTO līmenī par pienācīgu prioritāti ir jānosaka tādu tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu novēršana, kuri ietekmē pakalpojumu nozari, tostarp IKT un telekomunikāciju, profesionālo un uzņēmējdarbības pakalpojumu, finanšu pakalpojumu, elektroniskās komercijas, būvniecības, mazumtirdzniecības un piegādes jomu; šiem beztarifu pasākumiem, tostarp iekšzemes noteikumiem, īpašumtiesību ierobežojumiem un dažādiem krīzes pasākumiem (tostarp diskriminējošiem noteikumiem publiskā iepirkuma jomā), ir īpaša nozīme, ņemot vērā pakalpojumu tirdzniecības lielāko pievienoto vērtību un ES kā lielākā pakalpojumu eksportētāja stāvokli;

| 14. | tādēļ atzinīgi vērtē sarunu sākšanu saistībā ar daudzpusēju nolīgumu par pakalpojumu tirdzniecību (NPT), kas atbilst astotās Ministru konferences mērķim — atrast veidus, kā ar dalību PTO vēl vairāk liberalizēt pakalpojumu tirdzniecību; uzsver, ka ES ir apņēmusies veicināt darbu šajā jomā un strādāt, lai censtos padarīt NPT par daudzpusēju nolīgumu, nodrošinot, ka tajā tiek pārņemtas definīcijas, noteikumi un principi, kas veido Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) pamatdaļu; uzsver to, ka ir svarīgi nodrošināt to, lai nolīgums būtu tālejošs, aptvertu plašāku jomu un pastiprinātu noteikumus par pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju, vienlaikus ļaujot PTO dalībvalstīm paturēt savus valsts politikas mērķus un tiesības reglamentēt vispārējas nozīmes pakalpojumus un uzņemties divpusējas un daudzpusējas saistības, un lai šā nolīguma īstenošanā gūtie rezultāti stingri iekļautos PTO struktūrā; |
| --- | --- |

14.

tādēļ atzinīgi vērtē sarunu sākšanu saistībā ar daudzpusēju nolīgumu par pakalpojumu tirdzniecību (NPT), kas atbilst astotās Ministru konferences mērķim — atrast veidus, kā ar dalību PTO vēl vairāk liberalizēt pakalpojumu tirdzniecību; uzsver, ka ES ir apņēmusies veicināt darbu šajā jomā un strādāt, lai censtos padarīt NPT par daudzpusēju nolīgumu, nodrošinot, ka tajā tiek pārņemtas definīcijas, noteikumi un principi, kas veido Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) pamatdaļu; uzsver to, ka ir svarīgi nodrošināt to, lai nolīgums būtu tālejošs, aptvertu plašāku jomu un pastiprinātu noteikumus par pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju, vienlaikus ļaujot PTO dalībvalstīm paturēt savus valsts politikas mērķus un tiesības reglamentēt vispārējas nozīmes pakalpojumus un uzņemties divpusējas un daudzpusējas saistības, un lai šā nolīguma īstenošanā gūtie rezultāti stingri iekļautos PTO struktūrā;

| 15. | uzskata, ka tehnoloģijas nodošana var būt faktors, kas veicina ekonomikas izaugsmi un sekmē tirdzniecību; atzinīgi vērtē to, ka tiek atsāktas sarunas par informāciju tehnoloģijas nolīguma paplašināšanu, ar ko paplašina gan aptverto produktu klāstu, gan tajā ietverto valstu skaitu; stingri mudina visas sarunās iesaistītās puses turpināt centienus, lai laicīgi panāktu vienošanos saistībā ar devīto Ministru konferenci; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka tehnoloģijas nodošana var būt faktors, kas veicina ekonomikas izaugsmi un sekmē tirdzniecību; atzinīgi vērtē to, ka tiek atsāktas sarunas par informāciju tehnoloģijas nolīguma paplašināšanu, ar ko paplašina gan aptverto produktu klāstu, gan tajā ietverto valstu skaitu; stingri mudina visas sarunās iesaistītās puses turpināt centienus, lai laicīgi panāktu vienošanos saistībā ar devīto Ministru konferenci;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar 2012. gada martā panākto vienošanos tiek pārskatīts PTO daudzpusējais Nolīgums par valsts iepirkumu (NVI), un atzīst to, ka ir svarīgi panākt, lai ES pirms devītās Ministru konferences ratificē pārskatīto NVI un tādējādi pārskatītais nolīgums varētu stāties spēkā, sākot no 2014. gada; uzskata, ka skaidrāki un stingrāki pasūtījumu piešķiršanas noteikumi sekmēs pārredzamību publiskā iepirkuma jomā un papildus ietverto preču un pakalpojumu paplašinātajam klāstam sniegs lielākas iespējas nolīguma parakstītājiem; aicina PTO dalībvalstis, jo īpaši jaunattīstības valstis un pašreizējos Nolīguma par valsts iepirkumu novērotājus, apsvērt pievienoties nolīgumam, lai izmantotu lielāku elastīgumu, kas jaunajos noteikumos paredzēts jaunattīstības valstīm, un baudītu šā nolīguma sniegtās priekšrocības; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar 2012. gada martā panākto vienošanos tiek pārskatīts PTO daudzpusējais Nolīgums par valsts iepirkumu (NVI), un atzīst to, ka ir svarīgi panākt, lai ES pirms devītās Ministru konferences ratificē pārskatīto NVI un tādējādi pārskatītais nolīgums varētu stāties spēkā, sākot no 2014. gada; uzskata, ka skaidrāki un stingrāki pasūtījumu piešķiršanas noteikumi sekmēs pārredzamību publiskā iepirkuma jomā un papildus ietverto preču un pakalpojumu paplašinātajam klāstam sniegs lielākas iespējas nolīguma parakstītājiem; aicina PTO dalībvalstis, jo īpaši jaunattīstības valstis un pašreizējos Nolīguma par valsts iepirkumu novērotājus, apsvērt pievienoties nolīgumam, lai izmantotu lielāku elastīgumu, kas jaunajos noteikumos paredzēts jaunattīstības valstīm, un baudītu šā nolīguma sniegtās priekšrocības;

| 17. | pauž gandarījumu par to, ka 2013. gada jūnijā vismazāk attīstīto valstīm paredzēto atbrīvojumu no Līguma par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) pagarināja vēl uz astoņiem gadiem līdz 2021. gada 1. jūlijam, jo tas ir veids, kā nodrošināt, lai pasaules tirdzniecības sistēmā netiktu izmantota visām valstīm vienota pieeja, bet gan ņemti vērā katras jaunattīstības valsts specifiskie aspekti; |
| --- | --- |

17.

pauž gandarījumu par to, ka 2013. gada jūnijā vismazāk attīstīto valstīm paredzēto atbrīvojumu no Līguma par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) pagarināja vēl uz astoņiem gadiem līdz 2021. gada 1. jūlijam, jo tas ir veids, kā nodrošināt, lai pasaules tirdzniecības sistēmā netiktu izmantota visām valstīm vienota pieeja, bet gan ņemti vērā katras jaunattīstības valsts specifiskie aspekti;

| 18. | mudina PTO dalībvalstis aktīvi atbalstīt PTO centienus izveidot efektīvas un lietderīgas darba attiecības un padziļināt sadarbību ar citām starptautiskām organizācijām, kuru darbs ir saistīts ar pasaules tirdzniecības sarunām, jo īpaši ar Starptautisko Darba organizāciju, Pasaules Veselības organizāciju, kā arī ar ANO un tās aģentūrām un struktūrām, piemēram, ar ANO Tirdzniecības un attīstības konferenci, Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, ANO Vides programmu, ANO Attīstības programmu un ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, kā arī SVF, Pasaules Banku un ESAO, lai nodrošinātu ar savstarpēju atbalstu un sinerģiju saistībā ar tirdzniecības problēmām un citām ar tirdzniecību nesaistītām problēmām; atbalsta centienus panākt starptautisku standartu pieņemšanu un izveidot sadarbību regulējuma jomā; |
| --- | --- |

18.

mudina PTO dalībvalstis aktīvi atbalstīt PTO centienus izveidot efektīvas un lietderīgas darba attiecības un padziļināt sadarbību ar citām starptautiskām organizācijām, kuru darbs ir saistīts ar pasaules tirdzniecības sarunām, jo īpaši ar Starptautisko Darba organizāciju, Pasaules Veselības organizāciju, kā arī ar ANO un tās aģentūrām un struktūrām, piemēram, ar ANO Tirdzniecības un attīstības konferenci, Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, ANO Vides programmu, ANO Attīstības programmu un ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, kā arī SVF, Pasaules Banku un ESAO, lai nodrošinātu ar savstarpēju atbalstu un sinerģiju saistībā ar tirdzniecības problēmām un citām ar tirdzniecību nesaistītām problēmām; atbalsta centienus panākt starptautisku standartu pieņemšanu un izveidot sadarbību regulējuma jomā;

| 19. | aicina rūpīgi apsvērt, kā labāk noregulēt ar tirdzniecību nesaistītos problemātiskos jautājumus PTO noteikumu darbības jomā, lai PTO dalībvalstis varētu sasniegt leģitīmos politikas mērķus, vienlaikus nodrošinot piekļuvi tirgum; šajā sakarībā uzsver, ka būtu ievērojami jāatbalsta centieni starptautisko sociālo, darba, vides un cilvēktiesību standartu pieņemšanā un efektīvā īstenošanā, kā arī to, ka nepieciešams piešķirt palīdzību jaunattīstības valstīm, lai tās varētu nodrošināt atbilstību šiem standartiem; |
| --- | --- |

19.

aicina rūpīgi apsvērt, kā labāk noregulēt ar tirdzniecību nesaistītos problemātiskos jautājumus PTO noteikumu darbības jomā, lai PTO dalībvalstis varētu sasniegt leģitīmos politikas mērķus, vienlaikus nodrošinot piekļuvi tirgum; šajā sakarībā uzsver, ka būtu ievērojami jāatbalsta centieni starptautisko sociālo, darba, vides un cilvēktiesību standartu pieņemšanā un efektīvā īstenošanā, kā arī to, ka nepieciešams piešķirt palīdzību jaunattīstības valstīm, lai tās varētu nodrošināt atbilstību šiem standartiem;

| 20. | pauž pārliecību, ka nepietiekama individuālās pieejas īstenošana attiecībā uz jaunattīstības valstīm, neņemot vērā to, ka šo valstu ekonomikas attīstības pakāpe un īpašās vajadzības ir ļoti atšķirīgas, varētu kavēt efektīvu, šīm valstīm labvēlīgu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Dohas sarunu kārtai izvirzīto mērķi un kaitēt tām jaunattīstības valstīm, kurām visvairāk nepieciešami šādi pasākumi; mudina augstāku līmeni sasniegušās jaunattīstības valstis uzņemties daļu atbildības jau pašreizējā sarunu kārtā un dot savam attīstības līmenim un nozaru konkurētspējai atbilstošu ieguldījumu; |
| --- | --- |

20.

pauž pārliecību, ka nepietiekama individuālās pieejas īstenošana attiecībā uz jaunattīstības valstīm, neņemot vērā to, ka šo valstu ekonomikas attīstības pakāpe un īpašās vajadzības ir ļoti atšķirīgas, varētu kavēt efektīvu, šīm valstīm labvēlīgu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Dohas sarunu kārtai izvirzīto mērķi un kaitēt tām jaunattīstības valstīm, kurām visvairāk nepieciešami šādi pasākumi; mudina augstāku līmeni sasniegušās jaunattīstības valstis uzņemties daļu atbildības jau pašreizējā sarunu kārtā un dot savam attīstības līmenim un nozaru konkurētspējai atbilstošu ieguldījumu;

| 21. | uzskata, ka rūpīgi jāizvērtē iespēja, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kuri nebūtu saistīti tikai ar nacionālo kopproduktu, iedalīt kategorijās vai apakškategorijās ne vien jaunattīstības valstis, bet arī visas citas PTO dalībvalstis, tā radot iespēju diferencēti piemērot jau spēkā esošos vai sarunu gaitā vēl topošos nolīgumus; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka rūpīgi jāizvērtē iespēja, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kuri nebūtu saistīti tikai ar nacionālo kopproduktu, iedalīt kategorijās vai apakškategorijās ne vien jaunattīstības valstis, bet arī visas citas PTO dalībvalstis, tā radot iespēju diferencēti piemērot jau spēkā esošos vai sarunu gaitā vēl topošos nolīgumus;

| 22. | uzskata, ka ir būtiski svarīgi pabeigt ilgu laiku noritējušo Dohas sarunu kārtu, izpildot tās mandātu attīstības jomā; tādēļ, lai sasniegtu līdzsvarotu rezultātu, mudina visas PTO dalībvalstis izpētīt visas iespējas, kas ļautu sasniegt šo gala mērķi; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka ir būtiski svarīgi pabeigt ilgu laiku noritējušo Dohas sarunu kārtu, izpildot tās mandātu attīstības jomā; tādēļ, lai sasniegtu līdzsvarotu rezultātu, mudina visas PTO dalībvalstis izpētīt visas iespējas, kas ļautu sasniegt šo gala mērķi;

| 23. | uzstāj, ka ES būtu jāturpina uzņemties vadošo lomu, veicinot taustāmu rezultātu gūšanu notiekošajās PTO sarunās, lai pārredzamā nākotnē pilnībā tiktu pabeigta Dohas sarunu kārta, kā arī sekmēt vismazāk attīstīto valstu pilnīgu iesaisti pasaules tirdzniecībā, uzņemoties starpniecību starp PTO dalībvalstīm ar atšķirīgām nostājām; |
| --- | --- |

23.

uzstāj, ka ES būtu jāturpina uzņemties vadošo lomu, veicinot taustāmu rezultātu gūšanu notiekošajās PTO sarunās, lai pārredzamā nākotnē pilnībā tiktu pabeigta Dohas sarunu kārta, kā arī sekmēt vismazāk attīstīto valstu pilnīgu iesaisti pasaules tirdzniecībā, uzņemoties starpniecību starp PTO dalībvalstīm ar atšķirīgām nostājām;

| 24. | uzsver PTO lielo nozīmi saistošu apņemšanos īstenošanā un ieviešanā un tirdzniecības strīdu atrisināšanā; |
| --- | --- |

24.

uzsver PTO lielo nozīmi saistošu apņemšanos īstenošanā un ieviešanā un tirdzniecības strīdu atrisināšanā;

| 25. | uzskata, ka PTO dalībvalstīm tomēr būtu jāpieliek lielākas pūles citās Dohā pieņemtajā ministru deklarācijā norādītajās jomās, piemēram, vides preču un pakalpojumu tirdzniecībā, kas varētu ievērojami veicināt ilgtspējīgu attīstību un cīņu pret klimata pārmaiņām; aicina PTO dalībvalstis ņemt vērā APEC vides preču sarakstu; mudina ES turpināt īstenot pasākumus, lai panāktu tāda nolīguma vides tehnoloģijas jomā noslēgšanu, kurā būtu paredzēts samazināt tarifus vides tehnoloģiju produktiem, un censties precizēt PTO noteikumu un daudzpusēju vides nolīgumu tiesiskās attiecības; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka PTO dalībvalstīm tomēr būtu jāpieliek lielākas pūles citās Dohā pieņemtajā ministru deklarācijā norādītajās jomās, piemēram, vides preču un pakalpojumu tirdzniecībā, kas varētu ievērojami veicināt ilgtspējīgu attīstību un cīņu pret klimata pārmaiņām; aicina PTO dalībvalstis ņemt vērā APEC vides preču sarakstu; mudina ES turpināt īstenot pasākumus, lai panāktu tāda nolīguma vides tehnoloģijas jomā noslēgšanu, kurā būtu paredzēts samazināt tarifus vides tehnoloģiju produktiem, un censties precizēt PTO noteikumu un daudzpusēju vides nolīgumu tiesiskās attiecības;

| 26. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt to, ka Parlaments joprojām tiek cieši iesaistīts, gatavojoties devītajai Ministru konferencei, kas notiks Bali no 2013. gada 3. decembra līdz 6. decembrim, Parlamentam tiek savlaicīgi sniegta jaunākā informācija un, ja nepieciešams, ar to Ministru konferences laikā apspriežas; aicina Komisiju turpināt strādāt ar pārējām PTO dalībvalstīm, lai panāktu to, ka tiek palielināta PTO parlamentārās dimensijas nozīme; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt to, ka Parlaments joprojām tiek cieši iesaistīts, gatavojoties devītajai Ministru konferencei, kas notiks Bali no 2013. gada 3. decembra līdz 6. decembrim, Parlamentam tiek savlaicīgi sniegta jaunākā informācija un, ja nepieciešams, ar to Ministru konferences laikā apspriežas; aicina Komisiju turpināt strādāt ar pārējām PTO dalībvalstīm, lai panāktu to, ka tiek palielināta PTO parlamentārās dimensijas nozīme;

| 27. | aicina PTO dalībvalstis nodrošināt demokrātisku leģitimitāti, stiprinot PTO parlamentāro dimensiju; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka parlamenta deputātiem ir vieglāk piedalīties tirdzniecības sarunās, viņi tiek iesaistīti PTO lēmumu izstrādē un īstenošanā un ka tirdzniecības politikas nostādnes tiek pienācīgi izvērtētas, pārbaudot, vai tās atbilst pilsoņu interesēm; tādēļ aicina izveidot pastāvīgu Eiropas Parlamenta delegāciju PTO; |
| --- | --- |

27.

aicina PTO dalībvalstis nodrošināt demokrātisku leģitimitāti, stiprinot PTO parlamentāro dimensiju; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka parlamenta deputātiem ir vieglāk piedalīties tirdzniecības sarunās, viņi tiek iesaistīti PTO lēmumu izstrādē un īstenošanā un ka tirdzniecības politikas nostādnes tiek pienācīgi izvērtētas, pārbaudot, vai tās atbilst pilsoņu interesēm; tādēļ aicina izveidot pastāvīgu Eiropas Parlamenta delegāciju PTO;

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un PTO ģenerāldirektoram. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un PTO ģenerāldirektoram.

---

(1)  OV C 293 E, 2.12.2006., 155. lpp.

(2)  OV C 259 E, 29.10.2009., 77. lpp.

(3)  OV C 9 E, 15.01.2010., 31. lpp.

(4)  OV C 286 E, 22.10.2010., 1. lpp.

(5)  OV C 51 E, 22.2.2013., 84. lpp.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/11

---

P7_TA(2013)0512

Rīcības plāns uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam: uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par rīcības plānu uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam: uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā (2013/2532(RSP))

(2016/C 436/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par rīcības plānu uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam: uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā (O-000110/2013 – B7–0520/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par rīcības plānu uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam: uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā (O-000110/2013 – B7–0520/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

I.   
  Uzņēmējdarbības gars un izglītība uzņēmējdarbības jomā

| 1. | pauž cerību, ka visi ierosinātie pasākumi uzņēmējdarbības veicināšanai valstu un Eiropas līmenī attieksies uz visiem uzņēmējdarbības veidiem, piemēram, uz darbībām saistībā ar radošajām profesijām, kooperatīviem, amatniecības uzņēmumiem un sociāliem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

1.

pauž cerību, ka visi ierosinātie pasākumi uzņēmējdarbības veicināšanai valstu un Eiropas līmenī attieksies uz visiem uzņēmējdarbības veidiem, piemēram, uz darbībām saistībā ar radošajām profesijām, kooperatīviem, amatniecības uzņēmumiem un sociāliem uzņēmumiem;

| 2. | atgādina, ka ekonomiskās un uzņēmējdarbības prasmes un spējas ir mūžizglītības galvenās kompetences un ka, ņemot vērā zemos izaugsmes rādītājus un bezdarba līmeni, jo īpaši jauniešu vidū, ir nepieciešami aktīvāki īstermiņa un vidēja termiņa pasākumi uzņēmējdarbības attīstībai un nostiprināšanai; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka ekonomiskās un uzņēmējdarbības prasmes un spējas ir mūžizglītības galvenās kompetences un ka, ņemot vērā zemos izaugsmes rādītājus un bezdarba līmeni, jo īpaši jauniešu vidū, ir nepieciešami aktīvāki īstermiņa un vidēja termiņa pasākumi uzņēmējdarbības attīstībai un nostiprināšanai;

| 3. | atzīst, ka dalībvalstis ir atbildīgas par izglītību un apmācību ekonomikas, uzņēmējdarbības un sociālajā jomā un ka mācību sistēmas bieži vien ir mērķtiecīgākas un rentablākas, ja tās tiek strukturētas vietējā un dalībvalstu līmenī; uzskata, ka ES iniciatīvas varētu papildināt dalībvalstu pasākumus šajā jomā, īpaši izmantojot sadarbību un apmaiņu ar paraugpraksi, un tas būtu arī lietderīgi; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka dalībvalstis ir atbildīgas par izglītību un apmācību ekonomikas, uzņēmējdarbības un sociālajā jomā un ka mācību sistēmas bieži vien ir mērķtiecīgākas un rentablākas, ja tās tiek strukturētas vietējā un dalībvalstu līmenī; uzskata, ka ES iniciatīvas varētu papildināt dalībvalstu pasākumus šajā jomā, īpaši izmantojot sadarbību un apmaiņu ar paraugpraksi, un tas būtu arī lietderīgi;

| 4. | uzsver, ka jānodrošina stimuli darba devējiem, kas piedāvā apmācību un citas iespējas gūt tieši darbā praktisku pieredzi cilvēkiem ar zemu kvalifikāciju vai vispār bez kvalifikācijas (tostarp romiem); |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka jānodrošina stimuli darba devējiem, kas piedāvā apmācību un citas iespējas gūt tieši darbā praktisku pieredzi cilvēkiem ar zemu kvalifikāciju vai vispār bez kvalifikācijas (tostarp romiem);

| 5. | pauž bažas par to, ka pašreizējā ekonomiskās nedrošības vidē samazinās to ES iedzīvotāju skaits, kuri ir gatavi kļūt par pašnodarbinātajiem; uzskata, ka ES un dalībvalstīm būtu jāpastiprina to koordinēti centieni, lai uzlabotu uzņēmējdarbības kultūru Eiropā un izpētītu iespēju pieņemt īpašus pasākumus un mērķus, lai uzņēmējdarbību atkal padarītu pievilcīgu, tostarp arī kvalificētiem nodarbinātajiem ar darba pieredzi un jo īpaši nozarēs, kurām Savienībā ir stratēģiska nozīme; uzskata, ka, piemēram, būtu jāizveido cieša saikne starp šādam iniciatīvām un Komisijas pasākumiem rūpniecības politikas jomā; uzskata, ka šādiem pasākumiem būtu jāietver arī iniciatīvas uzņēmējdarbības uzsākšanas sekmēšanai; |
| --- | --- |

5.

pauž bažas par to, ka pašreizējā ekonomiskās nedrošības vidē samazinās to ES iedzīvotāju skaits, kuri ir gatavi kļūt par pašnodarbinātajiem; uzskata, ka ES un dalībvalstīm būtu jāpastiprina to koordinēti centieni, lai uzlabotu uzņēmējdarbības kultūru Eiropā un izpētītu iespēju pieņemt īpašus pasākumus un mērķus, lai uzņēmējdarbību atkal padarītu pievilcīgu, tostarp arī kvalificētiem nodarbinātajiem ar darba pieredzi un jo īpaši nozarēs, kurām Savienībā ir stratēģiska nozīme; uzskata, ka, piemēram, būtu jāizveido cieša saikne starp šādam iniciatīvām un Komisijas pasākumiem rūpniecības politikas jomā; uzskata, ka šādiem pasākumiem būtu jāietver arī iniciatīvas uzņēmējdarbības uzsākšanas sekmēšanai;

| 6. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos pasākumus un iniciatīvas saistībā ar izglītību un apmācību uzņēmējdarbības jomā un aicina dalībvalstis īstenot tās bez kavēšanās saskaņā ar subsidiaritātes principu; šajā sakarībā uzsver ES iniciatīvu “Jaunas prasmes, kas nepieciešamas jaunām darbvietām”; atzinīgi vērtē aicinājumu dalībvalstīm izglītību un apmācību uzņēmējdarbības jomā iekļaut nacionālajās programmās kā galvenās kompetences; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos pasākumus un iniciatīvas saistībā ar izglītību un apmācību uzņēmējdarbības jomā un aicina dalībvalstis īstenot tās bez kavēšanās saskaņā ar subsidiaritātes principu; šajā sakarībā uzsver ES iniciatīvu “Jaunas prasmes, kas nepieciešamas jaunām darbvietām”; atzinīgi vērtē aicinājumu dalībvalstīm izglītību un apmācību uzņēmējdarbības jomā iekļaut nacionālajās programmās kā galvenās kompetences;

| 7. | uzskata, ka pasākumiem saistībā ar izglītību uzņēmējdarbības jomā topošo uzņēmēju spēju veidošanai vadīt uzņēmumu tā, lai šis uzņēmums nodrošinātu sabiedrībai pozitīvu ieguldījumu, vienlaicīgi samazinot negatīvo ietekmi uz cilvēkiem un vidi, būtu jāparedz stingri noturīguma un sociālās atbildības kritēriji; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka pasākumiem saistībā ar izglītību uzņēmējdarbības jomā topošo uzņēmēju spēju veidošanai vadīt uzņēmumu tā, lai šis uzņēmums nodrošinātu sabiedrībai pozitīvu ieguldījumu, vienlaicīgi samazinot negatīvo ietekmi uz cilvēkiem un vidi, būtu jāparedz stingri noturīguma un sociālās atbildības kritēriji;

| 8. | uzskata “MVU sūtņu tīklu” par potenciālu galveno forumu, kurā apmainās ar paraugpraksi un izvērtē īstenošanā gūtos panākumus; |
| --- | --- |

8.

uzskata “MVU sūtņu tīklu” par potenciālu galveno forumu, kurā apmainās ar paraugpraksi un izvērtē īstenošanā gūtos panākumus;

| 9. | īpaši atbalsta jauniešu nodarbinātības garantijas plānoto ieviešanu un gatavību to pietiekami finansiāli atbalstīt, jo tā ir pirmais instruments, lai mazinātu plaši izplatītā jauniešu bezdarba sekas, it īpaši valstīs, kuras sevišķi smagi skārusi krīze; uzsver izstrādāto pasākumu nozīmi, ar kuriem paredzēts atbalstīt uzņēmējdarbību un izglītību un apmācību uzņēmējdarbības jomā, jo to mērķis ir noturīga nodarbinātība un līdzekļu nelietderīgas izmantošanas iespēja ir niecīga; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt turpmākus pasākumus, piemēram, nodokļu atvieglojumus, lai mudinātu MVU nodarbināt jauniešus; |
| --- | --- |

9.

īpaši atbalsta jauniešu nodarbinātības garantijas plānoto ieviešanu un gatavību to pietiekami finansiāli atbalstīt, jo tā ir pirmais instruments, lai mazinātu plaši izplatītā jauniešu bezdarba sekas, it īpaši valstīs, kuras sevišķi smagi skārusi krīze; uzsver izstrādāto pasākumu nozīmi, ar kuriem paredzēts atbalstīt uzņēmējdarbību un izglītību un apmācību uzņēmējdarbības jomā, jo to mērķis ir noturīga nodarbinātība un līdzekļu nelietderīgas izmantošanas iespēja ir niecīga; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt turpmākus pasākumus, piemēram, nodokļu atvieglojumus, lai mudinātu MVU nodarbināt jauniešus;

| 10. | aicina Komisiju turpināt izvērst uzņēmumu, jo īpaši mazo uzņēmumu, atbalstu, konsultēšanu un veicināšanu ar starpnieku organizāciju palīdzību un izveidot programmas, kuru ietvaros tiek veicināta tādu gados vecāku uzņēmēju īstenota konsultēšana un atbalsts, kuri ir gatavi palīdzēt jauniem uzņēmējiem, kas vēlas dibināt uzņēmumus vai pārņemt tādus, kurus skārusi krīze, daloties speciālā profesionāla informācijā un pieredzē; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju turpināt izvērst uzņēmumu, jo īpaši mazo uzņēmumu, atbalstu, konsultēšanu un veicināšanu ar starpnieku organizāciju palīdzību un izveidot programmas, kuru ietvaros tiek veicināta tādu gados vecāku uzņēmēju īstenota konsultēšana un atbalsts, kuri ir gatavi palīdzēt jauniem uzņēmējiem, kas vēlas dibināt uzņēmumus vai pārņemt tādus, kurus skārusi krīze, daloties speciālā profesionāla informācijā un pieredzē;

| 11. | aicina Komisiju veicināt uzņēmumu kopu, piemēram, tīklu un apvienību veidošanos, kas palīdzētu attīstīt uzņēmumu konkurences priekšrocības un gūt labumu, kopīgi izmantojot cilvēkresursu pārvaldību, un palielinātu to konkurētspēju; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju veicināt uzņēmumu kopu, piemēram, tīklu un apvienību veidošanos, kas palīdzētu attīstīt uzņēmumu konkurences priekšrocības un gūt labumu, kopīgi izmantojot cilvēkresursu pārvaldību, un palielinātu to konkurētspēju;

| 12. | norāda, ka to mazo un vidējo uzņēmumu izaugsme, kuri izmanto informācijas un saziņas tehnoloģijas (IST), ir divas līdz trīs reizes lielāka; tālab aicina Komisiju sekmēt pasākumus, ar kuru starpniecību uzņēmēji spētu izmantot visas digitālā iekšējā tirgus priekšrocības; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka to mazo un vidējo uzņēmumu izaugsme, kuri izmanto informācijas un saziņas tehnoloģijas (IST), ir divas līdz trīs reizes lielāka; tālab aicina Komisiju sekmēt pasākumus, ar kuru starpniecību uzņēmēji spētu izmantot visas digitālā iekšējā tirgus priekšrocības;

| 13. | prasa Komisijai un dalībvalstīm turpināt attīstīt programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” un palielināt kontaktpunktu skaitu dalībvalstīs, kurās tas nepieciešams; ierosina pastiprināti izmantot Eiropas Biznesa atbalsta tīkla jau esošās struktūras; uzskata, ka būtu jānosaka mērķis par 10 000 apmaiņām gadā, bet līdz šā mērķa īstenošanai panākt apmaiņu pieaugumu vismaz par 10 % gadā; |
| --- | --- |

13.

prasa Komisijai un dalībvalstīm turpināt attīstīt programmu “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” un palielināt kontaktpunktu skaitu dalībvalstīs, kurās tas nepieciešams; ierosina pastiprināti izmantot Eiropas Biznesa atbalsta tīkla jau esošās struktūras; uzskata, ka būtu jānosaka mērķis par 10 000 apmaiņām gadā, bet līdz šā mērķa īstenošanai panākt apmaiņu pieaugumu vismaz par 10 % gadā;

| 14. | saskata lielu potenciālu Leonardo apmaiņas programmā mācekļiem un uzsver, ka nepieciešamas tā dēvētās “starpnieku organizācijas”, kas atbalstītu MVU organizatoriskos jautājumos (piemēram, atbilstošu partneru meklēšanā ārvalstīs, telpu meklēšanā utt.); uzsver duālās izglītības sistēmas iestāžu absolventu (mācekļu izglītošanas) uzņēmējdarbības potenciālu; |
| --- | --- |

14.

saskata lielu potenciālu Leonardo apmaiņas programmā mācekļiem un uzsver, ka nepieciešamas tā dēvētās “starpnieku organizācijas”, kas atbalstītu MVU organizatoriskos jautājumos (piemēram, atbilstošu partneru meklēšanā ārvalstīs, telpu meklēšanā utt.); uzsver duālās izglītības sistēmas iestāžu absolventu (mācekļu izglītošanas) uzņēmējdarbības potenciālu;

| 15. | ierosina, ka dalībvalstis var pieprasīt papildu līdzekļus no Globalizācijas pielāgošanas fonda, ja vien tos var izmantot īstermiņa pasākumu finansēšanai, piemēram, atbalstam un konsultācijām uzņēmumu veidošanai un pārņemšanai, nevis turpmākas uzņēmumu pārvietošanas uz ārvalstīm attaisnošanai; |
| --- | --- |

15.

ierosina, ka dalībvalstis var pieprasīt papildu līdzekļus no Globalizācijas pielāgošanas fonda, ja vien tos var izmantot īstermiņa pasākumu finansēšanai, piemēram, atbalstam un konsultācijām uzņēmumu veidošanai un pārņemšanai, nevis turpmākas uzņēmumu pārvietošanas uz ārvalstīm attaisnošanai;

| 16. | ierosina ciešāk koordinēt pašreizējos un turpmākos instrumentus uzņēmējdarbības veicināšanai, lai dalībvalstu, reģionālajā un vietējā līmenī radītu stimulus un sinerģiju; |
| --- | --- |

16.

ierosina ciešāk koordinēt pašreizējos un turpmākos instrumentus uzņēmējdarbības veicināšanai, lai dalībvalstu, reģionālajā un vietējā līmenī radītu stimulus un sinerģiju;

| 17. | pauž cerību, ka Komisijas jaunais sastāvs par savas darbības galveno tēmu izvēlēsies uzņēmējdarbības atbalstu un izglītību un apmācību uzņēmējdarbības jomā un īstenos Eiropas partnerību, kas ļaus salīdzināt dalībvalstu panākumus, tostarp saskaņā ar šādiem kritērijiem:






  a) | izglītības uzņēmējdarbības jomā, jo īpaši praksei pietuvinātu elementu kā, piemēram, projekta “Uzņēmums skolā” vai obligātas prakses pirms vidusskolas pabeigšanas iekļaušana valsts skolu mācību plānos, |
| --- | --- | --- |

17.

pauž cerību, ka Komisijas jaunais sastāvs par savas darbības galveno tēmu izvēlēsies uzņēmējdarbības atbalstu un izglītību un apmācību uzņēmējdarbības jomā un īstenos Eiropas partnerību, kas ļaus salīdzināt dalībvalstu panākumus, tostarp saskaņā ar šādiem kritērijiem:

a)

izglītības uzņēmējdarbības jomā, jo īpaši praksei pietuvinātu elementu kā, piemēram, projekta “Uzņēmums skolā” vai obligātas prakses pirms vidusskolas pabeigšanas iekļaušana valsts skolu mācību plānos,

| b) | saņemtā atbalsta līmenis no struktūrfondu resursiem, kas izmantots izglītībai un apmācībai uzņēmējdarbības jomā; |
| --- | --- |

b)

saņemtā atbalsta līmenis no struktūrfondu resursiem, kas izmantots izglītībai un apmācībai uzņēmējdarbības jomā;

| c) | dalībnieku skaits uzņēmējdarbības moduļos, kas iekļauti Jaunatnes garantijas shēmās vai mobilitātes programmās, kas paredzētas jaunajiem uzņēmējiem, īpaši jauniešiem; |
| --- | --- |

c)

dalībnieku skaits uzņēmējdarbības moduļos, kas iekļauti Jaunatnes garantijas shēmās vai mobilitātes programmās, kas paredzētas jaunajiem uzņēmējiem, īpaši jauniešiem;

| d) | to personu skaits, kuru mērķis pēc šo pasākumu veikšanas ir veidot uzņēmumu; |
| --- | --- |

d)

to personu skaits, kuru mērķis pēc šo pasākumu veikšanas ir veidot uzņēmumu;

| 18. | mudina dalībvalstis steidzamā kārtā pieņemt dalībvalstu, reģionālās un vietējās stratēģijas izglītības un apmācības uzņēmējdarbības jomā iekļaušanai mācību programmās (pamatizglītības, vidusskolas izglītības, profesionālās izglītības iestādēs, universitātēs un pieaugušo izglītības iestādēs); pauž cerību, ka šādas stratēģijas ietvers visu veidu uzņēmumus, kā arī uzņēmējdarbības sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi; uzsver uz praksi vērstu un interaktīvu elementu nozīmi izglītībā un apmācībā ekonomikas un uzņēmējdarbības jomā; |
| --- | --- |

18.

mudina dalībvalstis steidzamā kārtā pieņemt dalībvalstu, reģionālās un vietējās stratēģijas izglītības un apmācības uzņēmējdarbības jomā iekļaušanai mācību programmās (pamatizglītības, vidusskolas izglītības, profesionālās izglītības iestādēs, universitātēs un pieaugušo izglītības iestādēs); pauž cerību, ka šādas stratēģijas ietvers visu veidu uzņēmumus, kā arī uzņēmējdarbības sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi; uzsver uz praksi vērstu un interaktīvu elementu nozīmi izglītībā un apmācībā ekonomikas un uzņēmējdarbības jomā;

| 19. | uzskata, ka profesionālā pamatapmācība un turpmākā apmācība var nodrošināt zināšanas, iemaņas un prasmes, kuras darba tirgū ir pieprasītas, īpaši ja to nodrošina bezdarbniekiem, kā arī paredzēt individuālas konsultācijas darba meklēšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis, visā Eiropā stiprināt profesionālās pamatapmācības un turpmākas apmācības piedāvājumu, lai uzlabotu kompetenču un kvalifikāciju pārredzamību, atzīšanu un kvalitāti, kā arī sekmētu mācekļu un darba ņēmēju mobilitāti; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka profesionālā pamatapmācība un turpmākā apmācība var nodrošināt zināšanas, iemaņas un prasmes, kuras darba tirgū ir pieprasītas, īpaši ja to nodrošina bezdarbniekiem, kā arī paredzēt individuālas konsultācijas darba meklēšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis, visā Eiropā stiprināt profesionālās pamatapmācības un turpmākas apmācības piedāvājumu, lai uzlabotu kompetenču un kvalifikāciju pārredzamību, atzīšanu un kvalitāti, kā arī sekmētu mācekļu un darba ņēmēju mobilitāti;

| 20. | uzsver, ka zināšanas par tirgus darbību, ekonomiku un finanšu sistēmām ir obligāts nosacījums labai uzņēmuma vadībai un tālab tās būtu jāiekļauj valsts pamatizglītības sistēmā un ES apmācības programmās; aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties iekļaut savās apmācības programmās zināšanu nodrošināšanu par finanšu jautājumiem; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka zināšanas par tirgus darbību, ekonomiku un finanšu sistēmām ir obligāts nosacījums labai uzņēmuma vadībai un tālab tās būtu jāiekļauj valsts pamatizglītības sistēmā un ES apmācības programmās; aicina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties iekļaut savās apmācības programmās zināšanu nodrošināšanu par finanšu jautājumiem;

| 21. | uzsver, cik jauniešiem ir svarīgas mācekļu vietas ekonomikas nozarēs ar plašām perspektīvām, kas ir ļoti svarīgs solis pārejai no izglītības uz profesionālo darbību; |
| --- | --- |

21.

uzsver, cik jauniešiem ir svarīgas mācekļu vietas ekonomikas nozarēs ar plašām perspektīvām, kas ir ļoti svarīgs solis pārejai no izglītības uz profesionālo darbību;

| 22. | atzinīgi vērtē zināšanu un inovāciju kopienu koncepciju, kuras, īpašu uzmanību pievēršot uzņēmējdarbībai un integrējot atsevišķos zināšanu trijstūra elementus — pētniecību, profesionāli tehnisko izglītību un inovācijas —, ir nozīmīgs dzinējspēks inovācijām galveno sabiedrības uzdevumu jomās un tādējādi rada svarīgu instrumentu izaugsmes nodrošināšanai un darbvietu radīšanai Eiropā; tālab uzsver, ka zināšanu un inovāciju kopienām būtu jānostiprina uzņēmējdarbība savās struktūrās un koncepcijās attiecībā uz pētniecību, inovāciju un apmācību; uzsver, ka zināšanu un inovāciju kopienās būtu jāiekļauj paraugprakse attiecībā uz inovatīvu izglītību un apmācības koncepcijām un tehnoloģijām un jāapmainās ar to; turklāt ierosina veikt novērtējumu par ilgāku laikposmu attiecībā uz zināšanu un inovāciju kopienām, kuras paredzētas, lai turpinātu attīstīt šādas inovatīvas izglītības un apmācības koncepcijas, īpaši koncentrējoties un izglītību uzņēmējdarbības jomā; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē zināšanu un inovāciju kopienu koncepciju, kuras, īpašu uzmanību pievēršot uzņēmējdarbībai un integrējot atsevišķos zināšanu trijstūra elementus — pētniecību, profesionāli tehnisko izglītību un inovācijas —, ir nozīmīgs dzinējspēks inovācijām galveno sabiedrības uzdevumu jomās un tādējādi rada svarīgu instrumentu izaugsmes nodrošināšanai un darbvietu radīšanai Eiropā; tālab uzsver, ka zināšanu un inovāciju kopienām būtu jānostiprina uzņēmējdarbība savās struktūrās un koncepcijās attiecībā uz pētniecību, inovāciju un apmācību; uzsver, ka zināšanu un inovāciju kopienās būtu jāiekļauj paraugprakse attiecībā uz inovatīvu izglītību un apmācības koncepcijām un tehnoloģijām un jāapmainās ar to; turklāt ierosina veikt novērtējumu par ilgāku laikposmu attiecībā uz zināšanu un inovāciju kopienām, kuras paredzētas, lai turpinātu attīstīt šādas inovatīvas izglītības un apmācības koncepcijas, īpaši koncentrējoties un izglītību uzņēmējdarbības jomā;

II.   
  Uzņēmējdarbības vide un apstākļi

| 23. | prasa, lai Komisija un EIB grupa sadarbībā ar MVU apvienībām pastiprinātu savus centienus informācijas sniegšanā šo uzņēmumu iepazīstināšanai ar finansēšanas iespējām; |
| --- | --- |

23.

prasa, lai Komisija un EIB grupa sadarbībā ar MVU apvienībām pastiprinātu savus centienus informācijas sniegšanā šo uzņēmumu iepazīstināšanai ar finansēšanas iespējām;

| 24. | uzsver, ka elastīgu finansēšanas alternatīvu veidošana ir būtiska jaunu uzņēmumu radīšanai; uzsver, ka ir jānovērš pašu kapitāla salīdzinājumā ar piesaistīto kapitālu diskriminēšana nodokļu ziņā un ir jānosaka līdzdalības apjoms, ko neapliek ar nodokļiem; uzsver — tā kā banku kredīti ir viens no svarīgākajiem MVU finansēšanas veidiem, ir jāpanāk droša kredītu piešķiršana un turklāt jācenšas nostiprināt dalības uzņēmumos finansēšana, paredzot labākus pamatnoteikumus privātajam pašu kapitālam un riska kapitālam, tostarp atbalstot vidusslāņa fondus un ieguldītāju un uzņēmēju sasaistīšanas fondus bez prospektu izmaksām; prasa noteikt ar nodokļiem neapliekamā ieguldījumu summu attiecībā uz dalību uzņēmumos; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka elastīgu finansēšanas alternatīvu veidošana ir būtiska jaunu uzņēmumu radīšanai; uzsver, ka ir jānovērš pašu kapitāla salīdzinājumā ar piesaistīto kapitālu diskriminēšana nodokļu ziņā un ir jānosaka līdzdalības apjoms, ko neapliek ar nodokļiem; uzsver — tā kā banku kredīti ir viens no svarīgākajiem MVU finansēšanas veidiem, ir jāpanāk droša kredītu piešķiršana un turklāt jācenšas nostiprināt dalības uzņēmumos finansēšana, paredzot labākus pamatnoteikumus privātajam pašu kapitālam un riska kapitālam, tostarp atbalstot vidusslāņa fondus un ieguldītāju un uzņēmēju sasaistīšanas fondus bez prospektu izmaksām; prasa noteikt ar nodokļiem neapliekamā ieguldījumu summu attiecībā uz dalību uzņēmumos;

| 25. | atgādina, ka administratīvās izmaksas vēl joprojām ir viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmuma dibināšanā vai tā darbības turpināšanā; uzstāj, ka nevajadzīgu administratīvo izmaksu samazināšana vēl joprojām ir viena no politiskās programmas tēmām un sagaida, ka Komisijas jaunais sastāvs politikas un pasākumu priekšlikumos laikposmam līdz 2020. gadam saistībā ar Mazās uzņēmējdarbības akta prioritātēm iekļaus konkrētus kvantitatīvus mērķus (piemēram, pieņemot ES regulējumu, samazināt administratīvās izmaksas par 25 %); |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka administratīvās izmaksas vēl joprojām ir viens no galvenajiem šķēršļiem uzņēmuma dibināšanā vai tā darbības turpināšanā; uzstāj, ka nevajadzīgu administratīvo izmaksu samazināšana vēl joprojām ir viena no politiskās programmas tēmām un sagaida, ka Komisijas jaunais sastāvs politikas un pasākumu priekšlikumos laikposmam līdz 2020. gadam saistībā ar Mazās uzņēmējdarbības akta prioritātēm iekļaus konkrētus kvantitatīvus mērķus (piemēram, pieņemot ES regulējumu, samazināt administratīvās izmaksas par 25 %);

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos pasākumus šā “pasākumu pīlāra” ietvaros un norāda uz attiecīgajiem jautājumiem, kurus Parlaments īpaši uzsvēris savās 2012. gada 23. oktobra rezolūcijās par maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un par konkurētspēju un uzņēmējdarbības iespējām (1) un 2013. gada 5. Februāra rezolūcijā par finanšu pieejamības uzlabošanu MVU (2); |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātos pasākumus šā “pasākumu pīlāra” ietvaros un norāda uz attiecīgajiem jautājumiem, kurus Parlaments īpaši uzsvēris savās 2012. gada 23. oktobra rezolūcijās par maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un par konkurētspēju un uzņēmējdarbības iespējām (1) un 2013. gada 5. Februāra rezolūcijā par finanšu pieejamības uzlabošanu MVU (2);

| 27. | atzinīgi vērtē atkārtoto Komisijas aicinājumu dalībvalstīm samazināt izmaksas un laiku, kas nepieciešams uzņēmuma dibināšanai; norāda, ka nav panākts pietiekams progress, kopš Mazās uzņēmējdarbības akta pieņemšanas, un aicina dalībvalstis pastiprināt centienus šajā sakarībā; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē atkārtoto Komisijas aicinājumu dalībvalstīm samazināt izmaksas un laiku, kas nepieciešams uzņēmuma dibināšanai; norāda, ka nav panākts pietiekams progress, kopš Mazās uzņēmējdarbības akta pieņemšanas, un aicina dalībvalstis pastiprināt centienus šajā sakarībā;

| 28. | uzsver, ka dažādie uzņēmējdarbības modeļi, piemēram, ģimenes uzņēmumi, kooperatīvi u.c. būtu jāņem vērā, kad tiek radīta uzņēmējdarbību veicinoša vide, paredzot piemērotus atbalsta pakalpojumus uzņēmumiem; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka dažādie uzņēmējdarbības modeļi, piemēram, ģimenes uzņēmumi, kooperatīvi u.c. būtu jāņem vērā, kad tiek radīta uzņēmējdarbību veicinoša vide, paredzot piemērotus atbalsta pakalpojumus uzņēmumiem;

| 29. | uzsver, ka ES atbalsta pasākumi, kas paredzēti MVU vēl joprojām nav sabalansēti un ka daudzas dalībvalstis vēl arvien, izstrādājot tiesisko regulējumu, neņem vērā mazo uzņēmumu īpatnības; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ES atbalsta pasākumi, kas paredzēti MVU vēl joprojām nav sabalansēti un ka daudzas dalībvalstis vēl arvien, izstrādājot tiesisko regulējumu, neņem vērā mazo uzņēmumu īpatnības;

| 30. | uzsver, ka finanšu līdzekļu nepieejamība ir viens no galvenajiem šķēršļiem MVU attīstībai; aicina Komisiju visaptveroši pārbaudīt, vai MVU paredzētie finansēšanas instrumenti, piemēram, mikrofinansēšanas instruments PROGRESS, patiešām atvieglo MVU piekļuvi finanšu līdzekļiem, īpaši ņemot vērā to, ka dažu dalībvalstu finanšu iestādes paredz ļoti stingrus nosacījumus aizdevumu piešķiršanai MVU; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka finanšu līdzekļu nepieejamība ir viens no galvenajiem šķēršļiem MVU attīstībai; aicina Komisiju visaptveroši pārbaudīt, vai MVU paredzētie finansēšanas instrumenti, piemēram, mikrofinansēšanas instruments PROGRESS, patiešām atvieglo MVU piekļuvi finanšu līdzekļiem, īpaši ņemot vērā to, ka dažu dalībvalstu finanšu iestādes paredz ļoti stingrus nosacījumus aizdevumu piešķiršanai MVU;

| 31. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus palīdzēt dalībvalstīm uzlabot nodokļu un administratīvos noteikumus uzņēmumu pārņemšanas gadījumos; uzskata, ka ir jāuzlabo nodokļu noteikumi attiecībā uz tādām inovatīvām finansēšanas formām kā grupu, riska kapitāla un uzņēmējdarbības mecenātu finansējums; aicina dalībvalstis palielināt atbalstu uzņēmumu pārņemšanai, izmantojot īpašus instrumentus dalībvalstu līmenī, kas paredz aizdevuma galvojumu, kā arī citus finansēšanas veidus, piemēram, grupu finansējumu vai uzņēmējdarbības mecenātu sniegto finansējumu, kā arī atzinīgi vērtē to, ka Komisija īpašu uzmanību pievērš kolektīvās finansēšanas veidiem; uzskata, ka uzņēmumu pārņemšana arī būtu jāveicina, izmantojot atbilstošas apmācību iniciatīvas attiecībā uz vadības prasmēm, piemēram, gadījumos, kad uzņēmumu pārņem nodarbinātie; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus palīdzēt dalībvalstīm uzlabot nodokļu un administratīvos noteikumus uzņēmumu pārņemšanas gadījumos; uzskata, ka ir jāuzlabo nodokļu noteikumi attiecībā uz tādām inovatīvām finansēšanas formām kā grupu, riska kapitāla un uzņēmējdarbības mecenātu finansējums; aicina dalībvalstis palielināt atbalstu uzņēmumu pārņemšanai, izmantojot īpašus instrumentus dalībvalstu līmenī, kas paredz aizdevuma galvojumu, kā arī citus finansēšanas veidus, piemēram, grupu finansējumu vai uzņēmējdarbības mecenātu sniegto finansējumu, kā arī atzinīgi vērtē to, ka Komisija īpašu uzmanību pievērš kolektīvās finansēšanas veidiem; uzskata, ka uzņēmumu pārņemšana arī būtu jāveicina, izmantojot atbilstošas apmācību iniciatīvas attiecībā uz vadības prasmēm, piemēram, gadījumos, kad uzņēmumu pārņem nodarbinātie;

| 32. | norāda, ka sarežģītie noteikumi attiecībā uz PVN ilgu laiku ir bijuši viens no galvenajiem šķēršļiem, kas atturēja uzņēmējus izmantot vienotā tirgus potenciālu; aicina Komisiju cik vien drīz iespējams iesniegt plānotos priekšlikumus noteikumu pievienotās vērtības nodokļa jomā pielāgošanai un ar šā nodokļa pārbaudi saistīto izmaksu samazināšanai, ieviešot vienu vienīgu pievienotās vērtības nodokļa deklarāciju, lai šos priekšlikumus varētu pieņemt jau pašreizējā pilnvaru laikā; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka sarežģītie noteikumi attiecībā uz PVN ilgu laiku ir bijuši viens no galvenajiem šķēršļiem, kas atturēja uzņēmējus izmantot vienotā tirgus potenciālu; aicina Komisiju cik vien drīz iespējams iesniegt plānotos priekšlikumus noteikumu pievienotās vērtības nodokļa jomā pielāgošanai un ar šā nodokļa pārbaudi saistīto izmaksu samazināšanai, ieviešot vienu vienīgu pievienotās vērtības nodokļa deklarāciju, lai šos priekšlikumus varētu pieņemt jau pašreizējā pilnvaru laikā;

| 33. | uzskata, ka ierosinātie pasākumi administratīvā sloga (tas var ietvert arī nevajadzīgu vai nesamērīgu slogu, kuru rada regulējums), kā arī birokrātijas sloga samazināšanai ir papildinājums Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktā noteiktajiem principiem; pauž nožēlu par to, ka rīcības plānā nav iekļautas tādas svarīgas iniciatīvas kā pasākumi MVU testa īstenošanai dalībvalstu līmenī vai augsta līmeņa grupas administratīvā sloga mazināšanai turpmākā loma, vai arī ikgadēja rezultātu apkopojuma sagatavošana par izdevumiem ES un dalībvalstīs, ko rada regulatīvais slogs; aicina Komisiju pilnvarotā MVU jautājumos vadībā sagatavot grafiku par to desmit ES pasākumu pārstrādāšanu, kuri rada vislielāko administratīvo slogu, lai tādējādi samazinātu pārmērīgo apgrūtinājumu; apliecina, ka šāds samazinājums nekādā gadījumā nedrīkst kaitēt sociālajiem un vides standartiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ierosinātie pasākumi administratīvā sloga (tas var ietvert arī nevajadzīgu vai nesamērīgu slogu, kuru rada regulējums), kā arī birokrātijas sloga samazināšanai ir papildinājums Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktā noteiktajiem principiem; pauž nožēlu par to, ka rīcības plānā nav iekļautas tādas svarīgas iniciatīvas kā pasākumi MVU testa īstenošanai dalībvalstu līmenī vai augsta līmeņa grupas administratīvā sloga mazināšanai turpmākā loma, vai arī ikgadēja rezultātu apkopojuma sagatavošana par izdevumiem ES un dalībvalstīs, ko rada regulatīvais slogs; aicina Komisiju pilnvarotā MVU jautājumos vadībā sagatavot grafiku par to desmit ES pasākumu pārstrādāšanu, kuri rada vislielāko administratīvo slogu, lai tādējādi samazinātu pārmērīgo apgrūtinājumu; apliecina, ka šāds samazinājums nekādā gadījumā nedrīkst kaitēt sociālajiem un vides standartiem;

| 34. | aicina dalībvalstis noteikt no jauna nodibinātiem uzņēmumiem labvēlības režīmu attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām un labvēlības režīmu visiem nodokļiem, kas saistīti ar iemaksām kontā, kas nozīmētu, ka pirmos darbības gadus uzņēmumi maksātu nodokļus tikai par faktisko peļņu; turklāt šai sistēmai jābūt pilnīgi pārredzamai, lai to nevarētu izmantot ļaunprātīgi; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis noteikt no jauna nodibinātiem uzņēmumiem labvēlības režīmu attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām un labvēlības režīmu visiem nodokļiem, kas saistīti ar iemaksām kontā, kas nozīmētu, ka pirmos darbības gadus uzņēmumi maksātu nodokļus tikai par faktisko peļņu; turklāt šai sistēmai jābūt pilnīgi pārredzamai, lai to nevarētu izmantot ļaunprātīgi;

| 35. | uzsver zināšanu nodošanas nozīmi atsevišķu zināšanu centru, piemēram, pētniecības iestāžu un izcilības centru, un MVU starpā, kas nodrošina MVU panākumus; uzsver, ka ir nepieciešams precīzi definēt zināšanu ieviešanas procesu praksē, norādot uz šādas ieviešanas priekšrocībām veiksmīgai uzņēmumu kopu veidošanai; |
| --- | --- |

35.

uzsver zināšanu nodošanas nozīmi atsevišķu zināšanu centru, piemēram, pētniecības iestāžu un izcilības centru, un MVU starpā, kas nodrošina MVU panākumus; uzsver, ka ir nepieciešams precīzi definēt zināšanu ieviešanas procesu praksē, norādot uz šādas ieviešanas priekšrocībām veiksmīgai uzņēmumu kopu veidošanai;

| 36. | atbalsta Komisijas nodomu dot vēl vienu iespēju godīgas maksātnespējas gadījumā un samazināt uzņēmumiem nospiedošo administratīvo slogu; |
| --- | --- |

36.

atbalsta Komisijas nodomu dot vēl vienu iespēju godīgas maksātnespējas gadījumā un samazināt uzņēmumiem nospiedošo administratīvo slogu;

| 37. | uzsver brīvo profesiju nozīmi Eiropas uzņēmējdarbībā; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tiks veidota darba grupa ar mērķi izpazīties ar brīvo profesiju īpatnībām un vajadzībām; lūdz Komisiju ņemt vērā šīs darba grupas secinājumus, gatavojot likumdošanas priekšlikumu ietekmes novērtējumus, kā arī pasākumu uzraudzībai saistībā ar Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu; mudina, lai šis darbs varētu būt par pamatu Eiropas brīvo profesiju hartas izstrādāšanai; |
| --- | --- |

37.

uzsver brīvo profesiju nozīmi Eiropas uzņēmējdarbībā; atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka tiks veidota darba grupa ar mērķi izpazīties ar brīvo profesiju īpatnībām un vajadzībām; lūdz Komisiju ņemt vērā šīs darba grupas secinājumus, gatavojot likumdošanas priekšlikumu ietekmes novērtējumus, kā arī pasākumu uzraudzībai saistībā ar Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu; mudina, lai šis darbs varētu būt par pamatu Eiropas brīvo profesiju hartas izstrādāšanai;

| 38. | uzsver, ka ir svarīgi attīstīt inovatīvas kompetences vispār un turklāt gan jaunos, gan jau esošos uzņēmumos veicināt inovācijas, kuras ierosina darba ņēmēji; uzsver arī, ka bieži vien uzņēmumi veiksmīgi tiek dibināti, sadalot esošos uzņēmumus, kuros darbiniekiem ir iespēja attīstīt savas idejas drošā un resursiem bagāta vidē; uzsver turklāt, ka daudzi uzņēmumu dibinātāji ir gan kvalificēti strādnieki, gan strādnieki bez kvalifikācijas, kas nozīmē, ka ne tikai akadēmiskas mācību iestādes beigušajiem ir iespējas iesaistīties uzņēmējdarbībā; norāda, ka uz praksi orientētai profesionālai izglītībai ir nozīmīga loma uzņēmējdarbībā un inovatīvā darbībā; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka ir svarīgi attīstīt inovatīvas kompetences vispār un turklāt gan jaunos, gan jau esošos uzņēmumos veicināt inovācijas, kuras ierosina darba ņēmēji; uzsver arī, ka bieži vien uzņēmumi veiksmīgi tiek dibināti, sadalot esošos uzņēmumus, kuros darbiniekiem ir iespēja attīstīt savas idejas drošā un resursiem bagāta vidē; uzsver turklāt, ka daudzi uzņēmumu dibinātāji ir gan kvalificēti strādnieki, gan strādnieki bez kvalifikācijas, kas nozīmē, ka ne tikai akadēmiskas mācību iestādes beigušajiem ir iespējas iesaistīties uzņēmējdarbībā; norāda, ka uz praksi orientētai profesionālai izglītībai ir nozīmīga loma uzņēmējdarbībā un inovatīvā darbībā;

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi radīt stimulus nepilnu slodzi nodarbinātajiem pašiem veikt uzņēmējdarbību, dibinot savu uzņēmumu; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ir svarīgi radīt stimulus nepilnu slodzi nodarbinātajiem pašiem veikt uzņēmējdarbību, dibinot savu uzņēmumu;

| 40. | aicina izmantot pielāgošanas noteikumus saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS), kas paredzēti Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu (COSME) programmai, jo īpaši attiecībā uz tās finanšu instrumentiem; uzstāj, ka DFS būtu jāturpina paredzēt mikrofinansēšanas programmas, piemēram, Eiropas mikrofinansēšanas instrumentu “Progress” un JASMINE iniciatīvu (Vienotā rīcība mikrofinansēšanas iestāžu atbalstam); |
| --- | --- |

40.

aicina izmantot pielāgošanas noteikumus saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS), kas paredzēti Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu (COSME) programmai, jo īpaši attiecībā uz tās finanšu instrumentiem; uzstāj, ka DFS būtu jāturpina paredzēt mikrofinansēšanas programmas, piemēram, Eiropas mikrofinansēšanas instrumentu “Progress” un JASMINE iniciatīvu (Vienotā rīcība mikrofinansēšanas iestāžu atbalstam);

| 41. | uzsver, ka elastīgu finansēšanas alternatīvu veidošana ir būtiska jaunu uzņēmumu un MVU radīšanai, veicinot to piekļuvi finansējumam; norāda, ka attiecībā uz dažādiem uzņēmējdarbības veidiem var būt lietderīgs atšķirīgs sadalījums pašu un piesaistītajā kapitālā, kā arī jaukts finansējums, un aicina dalībvalstis novērst atšķirīgu attieksmi starp pašu kapitālu un piesaistīto kapitālu un noteikt ieguldījumu apjomu reālajā ekonomikā, ko neapliek ar nodokli, lai stimulētu noturīgu izaugsmi un radītu darbvietas; aicina Komisiju pārbaudīt, kādas priekšrocības nodrošina mikrokredītu pārvēršana vērtspapīros; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka elastīgu finansēšanas alternatīvu veidošana ir būtiska jaunu uzņēmumu un MVU radīšanai, veicinot to piekļuvi finansējumam; norāda, ka attiecībā uz dažādiem uzņēmējdarbības veidiem var būt lietderīgs atšķirīgs sadalījums pašu un piesaistītajā kapitālā, kā arī jaukts finansējums, un aicina dalībvalstis novērst atšķirīgu attieksmi starp pašu kapitālu un piesaistīto kapitālu un noteikt ieguldījumu apjomu reālajā ekonomikā, ko neapliek ar nodokli, lai stimulētu noturīgu izaugsmi un radītu darbvietas; aicina Komisiju pārbaudīt, kādas priekšrocības nodrošina mikrokredītu pārvēršana vērtspapīros;

| 42. | aicina dalībvalstis sadalīt publiskā iepirkuma līgumus atsevišķās daļās, lai atvieglotu MVU dalību aicinājumos iesniegt priekšlikumus, piemēram, iekļaujot principu “piemērot vai pamatot nepiemērošanu” savās publiskā iepirkuma procedūras regulējošās tiesību normās; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis sadalīt publiskā iepirkuma līgumus atsevišķās daļās, lai atvieglotu MVU dalību aicinājumos iesniegt priekšlikumus, piemēram, iekļaujot principu “piemērot vai pamatot nepiemērošanu” savās publiskā iepirkuma procedūras regulējošās tiesību normās;

| 43. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstīs joprojām tiek izvirzītas augstas prasības, lai nodibinātu uzņēmumu; aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis samazina līdz vienam mēnesim laikposmu, kas nepieciešams koncesiju un citu atļauju izsniegšanai, kas nepieciešamas uzņēmējdarbības uzsākšanai; |
| --- | --- |

43.

pauž nožēlu par to, ka dalībvalstīs joprojām tiek izvirzītas augstas prasības, lai nodibinātu uzņēmumu; aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis samazina līdz vienam mēnesim laikposmu, kas nepieciešams koncesiju un citu atļauju izsniegšanai, kas nepieciešamas uzņēmējdarbības uzsākšanai;

| 44. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt uzņēmējdarbības uzsākšanas pakalpojumus tiem absolventiem, kuri apmācību laikā piedalījušies kursos, kas īpaši paredzēti personām, kuras vēlas dibināt uzņēmumu; |
| --- | --- |

44.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt uzņēmējdarbības uzsākšanas pakalpojumus tiem absolventiem, kuri apmācību laikā piedalījušies kursos, kas īpaši paredzēti personām, kuras vēlas dibināt uzņēmumu;

| 45. | aicina dalībvalstis izveidot centralizētus kontaktpunktus, kuros tiktu apvienoti visi uzņēmumiem paredzētie atbalsta dienesti, cita starpā piekļuves jomā finanšu līdzekļiem no dažādiem avotiem, uzņēmumu dibināšanas konsultatīvie centri un informācija par darījumu iespējām ES un ārpus tās; |
| --- | --- |

45.

aicina dalībvalstis izveidot centralizētus kontaktpunktus, kuros tiktu apvienoti visi uzņēmumiem paredzētie atbalsta dienesti, cita starpā piekļuves jomā finanšu līdzekļiem no dažādiem avotiem, uzņēmumu dibināšanas konsultatīvie centri un informācija par darījumu iespējām ES un ārpus tās;

| 46. | aicina dalībvalstis iekļaut valsts tiesību aktos līdzsvarotu pieeju attiecībā uz parādu dzēšanas termiņiem un parādu regulējumu, lai uzņēmējiem pēc godīgas maksātnespējas būtu iespēja atjaunot uzņēmumu un tiktu samazināts kreditoru risks; |
| --- | --- |

46.

aicina dalībvalstis iekļaut valsts tiesību aktos līdzsvarotu pieeju attiecībā uz parādu dzēšanas termiņiem un parādu regulējumu, lai uzņēmējiem pēc godīgas maksātnespējas būtu iespēja atjaunot uzņēmumu un tiktu samazināts kreditoru risks;

III.   
  Uzņēmēji kā paraugs un īpašu mērķgrupu sasniegšana

| 47. | atbalsta “ES uzņēmējdarbības dienas” ieviešanu, lai uzsvērtu uzņēmējdarbības veiksmes stāstus un, kas ir īpaši svarīgi, pievērstu plašsaziņas līdzekļu uzmanību tiem; uzskata, ka galvenokārt uzmanība būtu jāpievērš piemēriem par uzņēmējiem, kuri spēj radīt ekonomikas pievienoto vērtību un turklāt ievērot arī ES galvenos principus par noturīgumu un sociālo atbildību; vēlas, lai skolas un apmācību iestādes iesaistītos šajā pasākumā, rīkojot tikšanās ar uzņēmējiem un apmeklējot uzņēmumus; |
| --- | --- |

47.

atbalsta “ES uzņēmējdarbības dienas” ieviešanu, lai uzsvērtu uzņēmējdarbības veiksmes stāstus un, kas ir īpaši svarīgi, pievērstu plašsaziņas līdzekļu uzmanību tiem; uzskata, ka galvenokārt uzmanība būtu jāpievērš piemēriem par uzņēmējiem, kuri spēj radīt ekonomikas pievienoto vērtību un turklāt ievērot arī ES galvenos principus par noturīgumu un sociālo atbildību; vēlas, lai skolas un apmācību iestādes iesaistītos šajā pasākumā, rīkojot tikšanās ar uzņēmējiem un apmeklējot uzņēmumus;

| 48. | uzsver uzņēmēju sieviešu lielo potenciālu un prasa Komisijai sagatavot ticamus datus, lai varētu labāk izvērtēt regulējumu un novērst iespējamos šķēršļus uzņēmēju sieviešu darbībai; |
| --- | --- |

48.

uzsver uzņēmēju sieviešu lielo potenciālu un prasa Komisijai sagatavot ticamus datus, lai varētu labāk izvērtēt regulējumu un novērst iespējamos šķēršļus uzņēmēju sieviešu darbībai;

| 49. | uzsver, cik liels ir kooperatīvu un sociāli ekonomisko uzņēmumu potenciāls darbvietu radīšanā, jo īpaši jauniešiem paredzēto darbvietu radīšanā, jo šiem uzņēmumiem ir svarīga loma gan noturīgā attīstībā vietējā līmenī ne tikai ekonomikas, bet arī sociālajā un nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

49.

uzsver, cik liels ir kooperatīvu un sociāli ekonomisko uzņēmumu potenciāls darbvietu radīšanā, jo īpaši jauniešiem paredzēto darbvietu radīšanā, jo šiem uzņēmumiem ir svarīga loma gan noturīgā attīstībā vietējā līmenī ne tikai ekonomikas, bet arī sociālajā un nodarbinātības jomā;

| 50. | uzsver, ka būtiska loma uzņēmējdarbībā ir informācijas un sakaru tehnoloģijām, un aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un atbalstīt programmas, it īpaši jauniešiem un sievietēm paredzētas, kvalifikāciju uzlabošanai informācijas un sakaru tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka būtiska loma uzņēmējdarbībā ir informācijas un sakaru tehnoloģijām, un aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un atbalstīt programmas, it īpaši jauniešiem un sievietēm paredzētas, kvalifikāciju uzlabošanai informācijas un sakaru tehnoloģiju jomā;

| 51. | uzskata, ka ir nepieciešams īpašu uzmanību pievērst citām uzņēmējdarbībā maz pārstāvētām iedzīvotāju grupām, piemēram, jauniešiem, gados vecākām personām, invalīdiem un imigrantiem; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka ir nepieciešams īpašu uzmanību pievērst citām uzņēmējdarbībā maz pārstāvētām iedzīvotāju grupām, piemēram, jauniešiem, gados vecākām personām, invalīdiem un imigrantiem;

| 52. | uzskata, ka, ņemot vērā demogrāfiskās problēmas, ir nepieciešama plašāk orientēta stratēģija, kura apvieno darbvietu radīšanu ar jaunām Eiropas darba tirgus vajadzībām, kas strauji attīstās; šajā sakarībā uzskata, ka ir nepieciešams uzlabot darba ņēmēju, tostarp pētnieku un citu speciālistu, mobilitāti ES, lai ar šīs stratēģijas starpniecību iekšējā tirgū patiešām varētu īstenot Eiropu bez robežām; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka, ņemot vērā demogrāfiskās problēmas, ir nepieciešama plašāk orientēta stratēģija, kura apvieno darbvietu radīšanu ar jaunām Eiropas darba tirgus vajadzībām, kas strauji attīstās; šajā sakarībā uzskata, ka ir nepieciešams uzlabot darba ņēmēju, tostarp pētnieku un citu speciālistu, mobilitāti ES, lai ar šīs stratēģijas starpniecību iekšējā tirgū patiešām varētu īstenot Eiropu bez robežām;

| 53. | uzsver, ka nepietiekami tiek atzīta ārzemēs iegūtā vispārēja un profesionāla kvalifikācija, kas būtiski apgrūtina migrantu iespējas dibināt uzņēmumus; tādēļ prasa steidzami vienoties par profesionālo kvalifikāciju direktīvu; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka nepietiekami tiek atzīta ārzemēs iegūtā vispārēja un profesionāla kvalifikācija, kas būtiski apgrūtina migrantu iespējas dibināt uzņēmumus; tādēļ prasa steidzami vienoties par profesionālo kvalifikāciju direktīvu;

o

o o

| 54. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

54.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti P7_TA(2012)0387.

(2)  Pieņemtie teksti P7_TA(2013)0036.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/17

---

P7_TA(2013)0513

Kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošana

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo drošības un aizsardzības politiku) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

(2016/C 436/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārlietu un drošības politiku un jo īpaši ziņojuma daļu, kas attiecas uz Eiropas kopējo drošības un aizsardzības politiku (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārlietu un drošības politiku un jo īpaši ziņojuma daļu, kas attiecas uz Eiropas kopējo drošības un aizsardzības politiku (14605/1/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2.,3., 21., 24. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2.,3., 21., 24. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā LES V sadaļu un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES V sadaļu un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 14. decembra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 14. decembra secinājumus,

| — | ņemot vērā 2013. gada 6. septembra parlamentu konferences kopējās ārpolitikas un drošības politikas un kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 6. septembra parlamentu konferences kopējās ārpolitikas un drošības politikas un kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas drošības stratēģiju “Droša Eiropa labākā pasaulē”, ko Eiropadome pieņēma 2003. gada 12. decembrī, un ziņojumu par tās īstenošanu “Sniegt drošību mainīgā pasaulē”, ko Eiropadome apstiprināja 2008. gada 11. un 12. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas drošības stratēģiju “Droša Eiropa labākā pasaulē”, ko Eiropadome pieņēma 2003. gada 12. decembrī, un ziņojumu par tās īstenošanu “Sniegt drošību mainīgā pasaulē”, ko Eiropadome apstiprināja 2008. gada 11. un 12. decembrī,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 1. decembra un 2012. gada 23. jūlija secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, kā arī Padomes 2012. gada 23. marta secinājumus par militāro spēju apvienošanu un kopīgu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 1. decembra un 2012. gada 23. jūlija secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, kā arī Padomes 2012. gada 23. marta secinājumus par militāro spēju apvienošanu un kopīgu izmantošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. aprīļa secinājumus par jūras vides drošības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. aprīļa secinājumus par jūras vides drošības stratēģiju,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 27. maija secinājumus par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību un iepriekšējos Padomes secinājumus par kiberdrošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 27. maija secinājumus par informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību un iepriekšējos Padomes secinājumus par kiberdrošību,

| — | ņemot vērā ES aizsardzības ministru 2012. gada 19. novembrī pieņemto brīvprātīgo rīcības kodeksu resursu apvienošanai un kopīgai izmantošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES aizsardzības ministru 2012. gada 19. novembrī pieņemto brīvprātīgo rīcības kodeksu resursu apvienošanai un kopīgai izmantošanai,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” (COM(2013)0542),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības, un ar kuru groza Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas jūrlietu aspektiem (3), rezolūciju par ES militārajām struktūrām — pašreizējais stāvoklis un turpmākās perspektīvas (4), 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (5), par ES savstarpējās aizsardzības un solidaritātes noteikumiem — politiskie un darbības aspekti (6), par kopējās drošības un aizsardzības politikas lomu saistībā ar klimata krīzēm un dabas katastrofām (7), par kiberdrošību un kiberaizsardzību (8), 2011. gada 14. decembra rezolūciju par finanšu krīzes ietekmi uz aizsardzības nozari ES dalībvalstīs (9), 2011. gada 11. maija rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas attīstību pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā (10) un 2010. gada 23. novembra rezolūciju par civilmilitāro sadarbību un civilo un militāro spēju attīstīšanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas jūrlietu aspektiem (3), rezolūciju par ES militārajām struktūrām — pašreizējais stāvoklis un turpmākās perspektīvas (4), 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (5), par ES savstarpējās aizsardzības un solidaritātes noteikumiem — politiskie un darbības aspekti (6), par kopējās drošības un aizsardzības politikas lomu saistībā ar klimata krīzēm un dabas katastrofām (7), par kiberdrošību un kiberaizsardzību (8), 2011. gada 14. decembra rezolūciju par finanšu krīzes ietekmi uz aizsardzības nozari ES dalībvalstīs (9), 2011. gada 11. maija rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas attīstību pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā (10) un 2010. gada 23. novembra rezolūciju par civilmilitāro sadarbību un civilo un militāro spēju attīstīšanu (11),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. jūnija ieteikumu Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un Komisijai par EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu 2013. gadā (12) un EĀDD 2013. gada darbības pārskatu, ar ko Augstā pārstāve iepazīstināja 2013. gada jūlijā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. jūnija ieteikumu Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei un Komisijai par EĀDD organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu 2013. gadā (12) un EĀDD 2013. gada darbības pārskatu, ar ko Augstā pārstāve iepazīstināja 2013. gada jūlijā (13),

| — | ņemot vērā Augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces 2013. gada 15. oktobra starpposma ziņojumu par kopējo drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces 2013. gada 15. oktobra starpposma ziņojumu par kopējo drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā Politikas un drošības komitejas (PSC) 2013. gada 18. jūnijā pieņemto EĀDD ziņojumu par KDAP krīzes pārvarēšanas procedūru pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas un drošības komitejas (PSC) 2013. gada 18. jūnijā pieņemto EĀDD ziņojumu par KDAP krīzes pārvarēšanas procedūru pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 119. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 119. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0360/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0360/2013),

Eiropas drošība un aizsardzība mainīgā pasaulē

| 1. | atzīmē ievērojamās un pastāvīgās izmaiņas ģeopolitiskajā vidē, kuras raksturo daudzdimensiju un asimetriski draudi, starptautiskais terorisms, jaunietekmes valstu darbība un ASV uzmanības stratēģiska novirze uz Klusā okeāna reģionu, arvien lielāka nabadzība, bads un nestabilitāte ES dienvidu kaimiņvalstīs, aizvien pieaugošas ar jūras satiksmes drošību saistītas problēmas, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana un pieaugoša nelikumīga kājnieku ieroču un vieglo ieroču tirdzniecība, energoapgādes problēmas, kā arī nopietnas sistēmiskas finanšu sistēmas darbības problēmas un smaga un ilgstoša finanšu un ekonomikas krīze, kura būtiski ietekmē daudzu ES dalībvalstu IKP un līdz ar to valstu aizsardzības budžetus abās Atlantijas okeāna pusēs; |
| --- | --- |

1.

atzīmē ievērojamās un pastāvīgās izmaiņas ģeopolitiskajā vidē, kuras raksturo daudzdimensiju un asimetriski draudi, starptautiskais terorisms, jaunietekmes valstu darbība un ASV uzmanības stratēģiska novirze uz Klusā okeāna reģionu, arvien lielāka nabadzība, bads un nestabilitāte ES dienvidu kaimiņvalstīs, aizvien pieaugošas ar jūras satiksmes drošību saistītas problēmas, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana un pieaugoša nelikumīga kājnieku ieroču un vieglo ieroču tirdzniecība, energoapgādes problēmas, kā arī nopietnas sistēmiskas finanšu sistēmas darbības problēmas un smaga un ilgstoša finanšu un ekonomikas krīze, kura būtiski ietekmē daudzu ES dalībvalstu IKP un līdz ar to valstu aizsardzības budžetus abās Atlantijas okeāna pusēs;

| 2. | uzskata, ka Eiropas lomas pasaulē pārvērtēšana un stiprināšana ir viens no lielākajiem 21. gadsimta izaicinājumiem un ka ir pienācis laiks Savienības dalībvalstīm izrādīt politisko gribu, kas nepieciešama, lai ES varētu uzņemties būtisku lomu pasaulē un būt stratēģiski neatkarīgs drošības nodrošinātājs; uzskata — lai nostiprinātu Eiropas nostāju saskaņotas un efektīvas drošības un aizsardzības politikas jomā, ir vajadzīga dalībvalstu domāšanas maiņa; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Eiropas lomas pasaulē pārvērtēšana un stiprināšana ir viens no lielākajiem 21. gadsimta izaicinājumiem un ka ir pienācis laiks Savienības dalībvalstīm izrādīt politisko gribu, kas nepieciešama, lai ES varētu uzņemties būtisku lomu pasaulē un būt stratēģiski neatkarīgs drošības nodrošinātājs; uzskata — lai nostiprinātu Eiropas nostāju saskaņotas un efektīvas drošības un aizsardzības politikas jomā, ir vajadzīga dalībvalstu domāšanas maiņa;

| 3. | tādēļ atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu 2013. gada decembra augstākā līmeņa sanāksmē rīkot drošībai un aizsardzībai veltītu diskusiju; uzskata, ka tas nodrošina savlaicīgu izdevību augstākajā politiskajā līmenī paziņot Eiropas sabiedrībai, ka drošības un aizsardzības jautājumi joprojām ir svarīgi un Eiropas dimensija ir tik būtiska kā vēl nekad iepriekš; pauž stingru pārliecību, ka ES ir jāspēj nodrošināt drošību tās iedzīvotājiem, sekmēt un aizsargāt tās pamatvērtības, uzņemties daļu atbildības par mieru pasaulē un efektīvi rīkoties, lai novērstu un pārvaldītu reģionālas krīzes plašākā kaimiņvalstu lokā, veicinot to risinājumu un aizsargājot sevi no šo krīžu negatīvās ietekmes; |
| --- | --- |

3.

tādēļ atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu 2013. gada decembra augstākā līmeņa sanāksmē rīkot drošībai un aizsardzībai veltītu diskusiju; uzskata, ka tas nodrošina savlaicīgu izdevību augstākajā politiskajā līmenī paziņot Eiropas sabiedrībai, ka drošības un aizsardzības jautājumi joprojām ir svarīgi un Eiropas dimensija ir tik būtiska kā vēl nekad iepriekš; pauž stingru pārliecību, ka ES ir jāspēj nodrošināt drošību tās iedzīvotājiem, sekmēt un aizsargāt tās pamatvērtības, uzņemties daļu atbildības par mieru pasaulē un efektīvi rīkoties, lai novērstu un pārvaldītu reģionālas krīzes plašākā kaimiņvalstu lokā, veicinot to risinājumu un aizsargājot sevi no šo krīžu negatīvās ietekmes;

| 4. | atzinīgi vērtē Augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces ziņojumu par KDAP, kurā norādīti vairāki šķēršļi, ar ko KDAP saskaras; tomēr pauž nožēlu par to, ka šajā ziņojumā nav piedāvāts vairāk konkrētu darbību, kuru mērķis būtu novērst KDAP nepilnības; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces ziņojumu par KDAP, kurā norādīti vairāki šķēršļi, ar ko KDAP saskaras; tomēr pauž nožēlu par to, ka šajā ziņojumā nav piedāvāts vairāk konkrētu darbību, kuru mērķis būtu novērst KDAP nepilnības;

| 5. | sagaida, ka augstākā līmeņa sanāksmē decembrī tiks pieņemti būtiski lēmumi, un šajā ziņojumā izvirza ieteikumus, balstoties uz attiecīgajām nostājām, ko Parlaments paudis nesenā pagātnē, pievēršot ciešu uzmanību pašreizējai diskusijai par trim galvenajiem jautājumiem (jautājumu kopām), ko Eiropadome izvirzīja 2012. gada decembrī; |
| --- | --- |

5.

sagaida, ka augstākā līmeņa sanāksmē decembrī tiks pieņemti būtiski lēmumi, un šajā ziņojumā izvirza ieteikumus, balstoties uz attiecīgajām nostājām, ko Parlaments paudis nesenā pagātnē, pievēršot ciešu uzmanību pašreizējai diskusijai par trim galvenajiem jautājumiem (jautājumu kopām), ko Eiropadome izvirzīja 2012. gada decembrī;

Līgumu potenciāla izmantošana

| 6. | atzīmē, ka ar Lisabonas līgumu kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā (KDAP) tika ieviesti vairāki jauni instrumenti, kas vēl nav ieviesti praksē; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka ar Lisabonas līgumu kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā (KDAP) tika ieviesti vairāki jauni instrumenti, kas vēl nav ieviesti praksē;

| 7. | šajā sakarībā uzsver, ka dalībvalstīm ir iespēja izveidot pastāvīgu strukturētu sadarbību (LES 46. panta 6. punkts), uzticēt šai dalībvalstu grupai jo īpaši KDAP instrumentus un militārās plānošanas un rīcības spējas (LES 42. panta 5. punkts un 44. panta 1. pants) un izveidot sākumfondu misiju sagatavošanas darbībām, kuru izdevumus nesedz no Savienības budžeta (LES 41. panta 3. punkts) un kuras nav iekļautas ATHENA mehānismā; tāpēc aicina Eiropadomes priekšsēdētāju un Augsto pārstāvi/priekšsēdētāja vietnieci izveidot sākumfondu; šajā kontekstā uzsver, ka ir svarīgi KDAP jautājumus iestrādāt tajās ES politikas jomās, kuras daudzpusīgi ietekmē drošību un aizsardzību vai veicina KDAP, piemēram, attīstība un cilvēktiesības, rūpnieciskā pētniecība un inovācija, iekšējais tirgus, starptautiskā tirdzniecības un kosmosa politika, kā arī citas, nolūkā sniegt atbalstu tām dalībvalstīm, kuras ir iesaistītas KDAP turpmākā nostiprināšanā; |
| --- | --- |

7.

šajā sakarībā uzsver, ka dalībvalstīm ir iespēja izveidot pastāvīgu strukturētu sadarbību (LES 46. panta 6. punkts), uzticēt šai dalībvalstu grupai jo īpaši KDAP instrumentus un militārās plānošanas un rīcības spējas (LES 42. panta 5. punkts un 44. panta 1. pants) un izveidot sākumfondu misiju sagatavošanas darbībām, kuru izdevumus nesedz no Savienības budžeta (LES 41. panta 3. punkts) un kuras nav iekļautas ATHENA mehānismā; tāpēc aicina Eiropadomes priekšsēdētāju un Augsto pārstāvi/priekšsēdētāja vietnieci izveidot sākumfondu; šajā kontekstā uzsver, ka ir svarīgi KDAP jautājumus iestrādāt tajās ES politikas jomās, kuras daudzpusīgi ietekmē drošību un aizsardzību vai veicina KDAP, piemēram, attīstība un cilvēktiesības, rūpnieciskā pētniecība un inovācija, iekšējais tirgus, starptautiskā tirdzniecības un kosmosa politika, kā arī citas, nolūkā sniegt atbalstu tām dalībvalstīm, kuras ir iesaistītas KDAP turpmākā nostiprināšanā;

| 8. | uzsver, ka šiem kopīgi pieņemtajiem noteikumiem ir svarīga nozīme KDAP pilnveidē, un aicina Eiropadomi rīkot nopietnu diskusiju par to saskaņotu īstenošanu; aicina Eiropadomes priekšsēdētāju, Komisijas priekšsēdētāju un Augsto pārstāvi/Komisijas priekšsēdētāja vietnieci (AP/PV) aktīvi iesaistīties šajā procesā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka šiem kopīgi pieņemtajiem noteikumiem ir svarīga nozīme KDAP pilnveidē, un aicina Eiropadomi rīkot nopietnu diskusiju par to saskaņotu īstenošanu; aicina Eiropadomes priekšsēdētāju, Komisijas priekšsēdētāju un Augsto pārstāvi/Komisijas priekšsēdētāja vietnieci (AP/PV) aktīvi iesaistīties šajā procesā;

Pirmā jautājumu kopa — KDAP efektivitātes, pamanāmības un ietekmes palielināšana

| 9. | norāda, ka saskaņā ar Līgumiem ES mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību (LES 3. pants) un ka tā tiecas visā pasaulē veicināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības, kā arī novērst konfliktus un stiprināt starptautisko drošību saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu mērķiem un principiem, Helsinku Nobeiguma akta principiem un Parīzes Hartas mērķiem, tostarp attiecībā uz ārējām robežām (LES 21. pants); pauž pārliecību, ka KDAP kalpo šiem mērķiem, un uzsver nepieciešamību to pilnveidot; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka saskaņā ar Līgumiem ES mērķis ir veicināt mieru, stiprināt savas vērtības un savu tautu labklājību (LES 3. pants) un ka tā tiecas visā pasaulē veicināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības, kā arī novērst konfliktus un stiprināt starptautisko drošību saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu mērķiem un principiem, Helsinku Nobeiguma akta principiem un Parīzes Hartas mērķiem, tostarp attiecībā uz ārējām robežām (LES 21. pants); pauž pārliecību, ka KDAP kalpo šiem mērķiem, un uzsver nepieciešamību to pilnveidot;

| 10. | uzsver, ka galvenā Eiropas Savienības priekšrocība ir dažādu politikas jomu un instrumentu pieejamība, kuri apvienoti, izmantojot “visaptverošo pieeju”, un ka ir iespējams sasniegt labākus rezultātus visos līmeņos, labāk integrējot KDĀP šajā pieejā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē AP/PV 2013. gada jūlijā publiskoto EĀDD darbības pārskatu attiecībā uz tā organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu, kurā apzinātas koordinācijas problēmas un problēmas saistībā ar lēmumu pieņemšanas KDAP jomā ātrumu un efektivitāti; sagaida, ka decembra augstākā līmeņa sanāksmē tiks pieņemti īpaši lēmumi un ka KDĀP turpmāka integrācija tiks rūpīgi analizēta gaidāmajā AP/PV un Komisijas kopīgajā paziņojumā par visaptverošas pieejas īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka galvenā Eiropas Savienības priekšrocība ir dažādu politikas jomu un instrumentu pieejamība, kuri apvienoti, izmantojot “visaptverošo pieeju”, un ka ir iespējams sasniegt labākus rezultātus visos līmeņos, labāk integrējot KDĀP šajā pieejā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē AP/PV 2013. gada jūlijā publiskoto EĀDD darbības pārskatu attiecībā uz tā organizatoriskās struktūras un darbības pārskatīšanu, kurā apzinātas koordinācijas problēmas un problēmas saistībā ar lēmumu pieņemšanas KDAP jomā ātrumu un efektivitāti; sagaida, ka decembra augstākā līmeņa sanāksmē tiks pieņemti īpaši lēmumi un ka KDĀP turpmāka integrācija tiks rūpīgi analizēta gaidāmajā AP/PV un Komisijas kopīgajā paziņojumā par visaptverošas pieejas īstenošanu;

| 11. | atkārtoti pauž pārliecību, ka, lai gan 2003. gada Eiropas Drošības stratēģija, kuru papildināja 2008. gadā, un tās pamatelementi joprojām ir spēkā, ES ir jāpārskata un jāpapildina minētā stratēģija, ņemot vērā nesenos notikumus un jaunās drošības problēmas un riskus, no jauna definējot savas stratēģiskās intereses, mērķus un prioritātes, lielāku uzmanību pievēršot savu iedzīvotāju aizsardzībai, svarīgo infrastruktūru aizsardzībai un kaimiņvalstīm, kā arī saskaņojot dažādās reģionālās un tematiskās apakšstratēģijas; uzskata, ka šāda rīcība nodrošinās skaidrāku ES ārējās darbības stratēģisko satvaru, uzlabos saskaņotību un vienlaikus ļaus labāk informēt iedzīvotājus par problēmām un riskiem, ar ko var nākties saskarties nākotnē; tādēļ prasa, lai Eiropadome sāktu debates par atbilstošu Savienības stratēģisko satvaru, pilnvarotu AP/PV līdz 2014. gada beigām nākt klajā ar priekšlikumiem šajā sakarā un nodrošinātu pastāvīgu šā jautājuma uzraudzību, regulāri informējot par notiekošo, kā noteikts Eiropas drošības stratēģijā; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti pauž pārliecību, ka, lai gan 2003. gada Eiropas Drošības stratēģija, kuru papildināja 2008. gadā, un tās pamatelementi joprojām ir spēkā, ES ir jāpārskata un jāpapildina minētā stratēģija, ņemot vērā nesenos notikumus un jaunās drošības problēmas un riskus, no jauna definējot savas stratēģiskās intereses, mērķus un prioritātes, lielāku uzmanību pievēršot savu iedzīvotāju aizsardzībai, svarīgo infrastruktūru aizsardzībai un kaimiņvalstīm, kā arī saskaņojot dažādās reģionālās un tematiskās apakšstratēģijas; uzskata, ka šāda rīcība nodrošinās skaidrāku ES ārējās darbības stratēģisko satvaru, uzlabos saskaņotību un vienlaikus ļaus labāk informēt iedzīvotājus par problēmām un riskiem, ar ko var nākties saskarties nākotnē; tādēļ prasa, lai Eiropadome sāktu debates par atbilstošu Savienības stratēģisko satvaru, pilnvarotu AP/PV līdz 2014. gada beigām nākt klajā ar priekšlikumiem šajā sakarā un nodrošinātu pastāvīgu šā jautājuma uzraudzību, regulāri informējot par notiekošo, kā noteikts Eiropas drošības stratēģijā;

| 12. | prasa Eiropas Savienības stratēģiskā satvara pārskatīšanas rezultātā izstrādāt balto grāmatu ES drošības un aizsardzības politikas jomā un ierosina Eiropadomei sākt šo procesu; turklāt mudina ES dalībvalstis to valsts drošības stratēģijās, baltajās grāmatās un lēmumu pieņemšanā aizsardzības jomā nopietni izvērtēt Eiropas dimensiju; aicina PV/AP izstrādāt vienotu paraugu valstu pārskatu sagatavošanai; |
| --- | --- |

12.

prasa Eiropas Savienības stratēģiskā satvara pārskatīšanas rezultātā izstrādāt balto grāmatu ES drošības un aizsardzības politikas jomā un ierosina Eiropadomei sākt šo procesu; turklāt mudina ES dalībvalstis to valsts drošības stratēģijās, baltajās grāmatās un lēmumu pieņemšanā aizsardzības jomā nopietni izvērtēt Eiropas dimensiju; aicina PV/AP izstrādāt vienotu paraugu valstu pārskatu sagatavošanai;

| 13. | uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai ES ar krīzes pārvarēšanas operācijām veicinātu konfliktu novēršanu, stabilizēšanu un risināšanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai ES ar krīzes pārvarēšanas operācijām veicinātu konfliktu novēršanu, stabilizēšanu un risināšanu;

| 14. | uzskata, ka savstarpējas aizsardzības klauzulas un solidaritātes klauzulas ieviešana Līgumos (LES 42. panta 7. punkts un LESD 222. pants) nostiprina Eiropas iedzīvotāju vidū izjūtu par kopīgu nākotni; atgādina dalībvalstīm, ka tikai, ievērojot saistības, savstarpēju sapratni un patiesu solidaritāti, Savienība spēs īstenot savu lomu, sekmējot Eiropas un tās iedzīvotāju drošību; tāpēc izsaka atzinību Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) par kopīgo priekšlikumu pasākumiem, kas paredzēti solidaritātes klauzulas īstenošanai Savienībā, un aicina valstu un valdību vadītājus atkārtoti apstiprināt apņemšanos īstenot savstarpēju solidaritāti un nodrošināt minēto divu klauzulu darbības skaidru interpretāciju; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka savstarpējas aizsardzības klauzulas un solidaritātes klauzulas ieviešana Līgumos (LES 42. panta 7. punkts un LESD 222. pants) nostiprina Eiropas iedzīvotāju vidū izjūtu par kopīgu nākotni; atgādina dalībvalstīm, ka tikai, ievērojot saistības, savstarpēju sapratni un patiesu solidaritāti, Savienība spēs īstenot savu lomu, sekmējot Eiropas un tās iedzīvotāju drošību; tāpēc izsaka atzinību Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) par kopīgo priekšlikumu pasākumiem, kas paredzēti solidaritātes klauzulas īstenošanai Savienībā, un aicina valstu un valdību vadītājus atkārtoti apstiprināt apņemšanos īstenot savstarpēju solidaritāti un nodrošināt minēto divu klauzulu darbības skaidru interpretāciju;

| 15. | ar bažām konstatē, ka KDAP misiju un operāciju skaits un savlaicīgums, kā arī civilo un jo īpaši militāro instrumentu un spēju attīstība KDAP vajadzībām nav pietiekama, ņemot vērā to, ka situācija ES kaimiņvalstīs kļūst aizvien nedrošāka un nestabilāka; jo īpaši pauž nožēlu par to, ka ar krīzi Lībijā un Mali saistīto KDAP misiju darbības apjoms ir ierobežots, un pauž nožēlu par elastības trūkumu tajās Savienības lēmumu pieņemšanas procedūrās, kuras kavē efektīvu reaģēšanu krīzes situācijās, kā to pierāda abi iepriekš minētie piemēri; aicina uzraudzīt situāciju un uzturēt operatīvo līdzdalību, kas sniedz pozitīvus rezultātus, Austrumeiropā un Dienvidkaukāzā; aicina īstenot vērienīgākus un nopietnākus centienus, lai turpmāk saskaņā ar gūto pieredzi labāk izstrādātu KDAP misijas un operācijas, kā arī atbilstošu risinājumu stratēģijas; aicina PV/AP virzīt šo procesu un šajā sakarībā atzinīgi vērtē PV/AP 2013. gada 15. oktobrī publicēto ziņojumu kā būtisku soli, lai padarītu KDAP efektīvāku un aktīvāku; |
| --- | --- |

15.

ar bažām konstatē, ka KDAP misiju un operāciju skaits un savlaicīgums, kā arī civilo un jo īpaši militāro instrumentu un spēju attīstība KDAP vajadzībām nav pietiekama, ņemot vērā to, ka situācija ES kaimiņvalstīs kļūst aizvien nedrošāka un nestabilāka; jo īpaši pauž nožēlu par to, ka ar krīzi Lībijā un Mali saistīto KDAP misiju darbības apjoms ir ierobežots, un pauž nožēlu par elastības trūkumu tajās Savienības lēmumu pieņemšanas procedūrās, kuras kavē efektīvu reaģēšanu krīzes situācijās, kā to pierāda abi iepriekš minētie piemēri; aicina uzraudzīt situāciju un uzturēt operatīvo līdzdalību, kas sniedz pozitīvus rezultātus, Austrumeiropā un Dienvidkaukāzā; aicina īstenot vērienīgākus un nopietnākus centienus, lai turpmāk saskaņā ar gūto pieredzi labāk izstrādātu KDAP misijas un operācijas, kā arī atbilstošu risinājumu stratēģijas; aicina PV/AP virzīt šo procesu un šajā sakarībā atzinīgi vērtē PV/AP 2013. gada 15. oktobrī publicēto ziņojumu kā būtisku soli, lai padarītu KDAP efektīvāku un aktīvāku;

| 16. | uzsver, ka ir jāuzlabo Eiropas krīžu pārvaldības redzamība un visi ar to saistītie centieni jāīsteno saskaņā ar KDAP, attiecīgā gadījumā izmantojot LES 44. pantā paredzēto normu, kurai atbilstīgi Padome var uzticēt kādu uzdevumu to dalībvalstu grupai, kurām ir vēlme un nepieciešamās spējas uzdevuma veikšanai; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ir jāuzlabo Eiropas krīžu pārvaldības redzamība un visi ar to saistītie centieni jāīsteno saskaņā ar KDAP, attiecīgā gadījumā izmantojot LES 44. pantā paredzēto normu, kurai atbilstīgi Padome var uzticēt kādu uzdevumu to dalībvalstu grupai, kurām ir vēlme un nepieciešamās spējas uzdevuma veikšanai;

| 17. | ņemot vērā nesen gūto pieredzi, pauž bažas, ka visaptverošā pieeja krīžu pārvarēšanai nav vēl pilnībā īstenota; uzskata, ka veiktajām misijām un operācijām ir lielāka atdeve, ja tās tiek īstenotas saskaņā ar reģionālu stratēģiju, kā liecina pozitīvā pieredze attiecībā uz Āfrikas ragu; ņem vērā dalībvalstu 2013. gada 18. jūnijā apstiprinātos ieteikumus krīžu pārvarēšanas kārtībai KDAP krīžu pārvarēšanas operācijās; |
| --- | --- |

17.

ņemot vērā nesen gūto pieredzi, pauž bažas, ka visaptverošā pieeja krīžu pārvarēšanai nav vēl pilnībā īstenota; uzskata, ka veiktajām misijām un operācijām ir lielāka atdeve, ja tās tiek īstenotas saskaņā ar reģionālu stratēģiju, kā liecina pozitīvā pieredze attiecībā uz Āfrikas ragu; ņem vērā dalībvalstu 2013. gada 18. jūnijā apstiprinātos ieteikumus krīžu pārvarēšanas kārtībai KDAP krīžu pārvarēšanas operācijās;

| 18. | aicina funkcionālās problēmas saistībā ar civilajām KDAP misijām, jo īpaši attiecībā uz to izvēršanas ātrumu un personālu, risināt, pārskatot to tiesisko un finansiālo regulējumu, kas bieži vien sarežģī lēmumu pieņemšanas procesu un rada kavēšanos; aicina palielināt kvalificētu un politiski neatkarīgu stratēģisko plānotāju skaitu, kas ir pārāk mazs, salīdzinot ar misiju skaitu; turklāt aicina dalībvalstis izveidot “civilos rezerves spēkus”, kurus vajadzības gadījumā varētu ātri izmantot; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pastāvīgas KDAP noliktavas neseno izveidi; |
| --- | --- |

18.

aicina funkcionālās problēmas saistībā ar civilajām KDAP misijām, jo īpaši attiecībā uz to izvēršanas ātrumu un personālu, risināt, pārskatot to tiesisko un finansiālo regulējumu, kas bieži vien sarežģī lēmumu pieņemšanas procesu un rada kavēšanos; aicina palielināt kvalificētu un politiski neatkarīgu stratēģisko plānotāju skaitu, kas ir pārāk mazs, salīdzinot ar misiju skaitu; turklāt aicina dalībvalstis izveidot “civilos rezerves spēkus”, kurus vajadzības gadījumā varētu ātri izmantot; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pastāvīgas KDAP noliktavas neseno izveidi;

| 19. | atgādina par 2001. gada rezolūciju, kurā tika pausts aicinājums izveidot Eiropas Civilo miera korpusu; atzinīgi vērtē nesenos centienus radīt Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu Komisijā un ekspertu grupu starpniecības, dialoga uzturēšanas un samierināšanas jomā Ārējās darbības dienestā; atzinīgi vērtē arī Ārējās darbības dienesta un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu partnerības izveidi miera atjaunošanai un šīs partnerības pasākumu turpināšanu; |
| --- | --- |

19.

atgādina par 2001. gada rezolūciju, kurā tika pausts aicinājums izveidot Eiropas Civilo miera korpusu; atzinīgi vērtē nesenos centienus radīt Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu Komisijā un ekspertu grupu starpniecības, dialoga uzturēšanas un samierināšanas jomā Ārējās darbības dienestā; atzinīgi vērtē arī Ārējās darbības dienesta un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu partnerības izveidi miera atjaunošanai un šīs partnerības pasākumu turpināšanu;

| 20. | uzsver svarīgo starpniecības un dialoga nozīmi konfliktu miermīlīgā novēršanā un atrisināšanā; izsaka atzinību EĀDD panākumiem tā starpniecības spēju stiprināšanā un atkārtoti pauž atbalstu turpmākai Eiropas spēju uzlabošanai šajā jomā; uzskata, ka Parlamenta sekmīgā iesaistīšanās starpniecības procesā ir pierādījusi, ka deputātiem var būt nozīmīga loma starpniecības un dialoga procesa atbalstīšanā, un plāno turpināt pasākumus šajā jomā; |
| --- | --- |

20.

uzsver svarīgo starpniecības un dialoga nozīmi konfliktu miermīlīgā novēršanā un atrisināšanā; izsaka atzinību EĀDD panākumiem tā starpniecības spēju stiprināšanā un atkārtoti pauž atbalstu turpmākai Eiropas spēju uzlabošanai šajā jomā; uzskata, ka Parlamenta sekmīgā iesaistīšanās starpniecības procesā ir pierādījusi, ka deputātiem var būt nozīmīga loma starpniecības un dialoga procesa atbalstīšanā, un plāno turpināt pasākumus šajā jomā;

| 21. | ierosina visās KDAP misijās iesaistīt konsultantus cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības jautājumos un mudina apmainīties ar paraugpraksi KDAP misiju starpā, lai tādējādi pilnībā ņemtu vērā apsvērumus cilvēktiesību jomā un pilnībā aizsargātu un iesaistītu sievietes konfliktu un pēckonfliktu problēmu risināšanā; aicina Padomi un EĀDD veikt turpmākus pasākumus, lai iekļautu dzimumu aspektus KDAP misiju personāla plānošanā; |
| --- | --- |

21.

ierosina visās KDAP misijās iesaistīt konsultantus cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības jautājumos un mudina apmainīties ar paraugpraksi KDAP misiju starpā, lai tādējādi pilnībā ņemtu vērā apsvērumus cilvēktiesību jomā un pilnībā aizsargātu un iesaistītu sievietes konfliktu un pēckonfliktu problēmu risināšanā; aicina Padomi un EĀDD veikt turpmākus pasākumus, lai iekļautu dzimumu aspektus KDAP misiju personāla plānošanā;

| 22. | uzsver, ka veiksmīgu militāro operāciju veikšanai ir vajadzīgas skaidras vadības un kontroles funkcijas; tādēļ atkārtoti aicina izveidot pastāvīgu militāro operāciju vadības centru; ar nožēlu norāda uz to, ka šis jautājums nav atrisināts, un norāda uz dažu dalībvalstu spēcīgo pretestību; turklāt uzsver, ka efektīvas KDAP īstenošanai ir vajadzīgas atbilstošas agrīnās brīdināšanas un izlūkošanas sistēmas; tādēļ uzskata, ka minētajā vadības centrā būtu jāiekļauj izlūkdatu vākšanas un agrīnās brīdināšanas/situācijas apzināšanas vienības; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka veiksmīgu militāro operāciju veikšanai ir vajadzīgas skaidras vadības un kontroles funkcijas; tādēļ atkārtoti aicina izveidot pastāvīgu militāro operāciju vadības centru; ar nožēlu norāda uz to, ka šis jautājums nav atrisināts, un norāda uz dažu dalībvalstu spēcīgo pretestību; turklāt uzsver, ka efektīvas KDAP īstenošanai ir vajadzīgas atbilstošas agrīnās brīdināšanas un izlūkošanas sistēmas; tādēļ uzskata, ka minētajā vadības centrā būtu jāiekļauj izlūkdatu vākšanas un agrīnās brīdināšanas/situācijas apzināšanas vienības;

| 23. | atkārtoti pauž atbalstu pagaidu risinājumam un vērš uzmanību uz savu priekšlikumu uzlabot patlaban aktīvā Āfrikas raga operāciju centra statusu un sniegt atbalstu militārajā plānošanā un vietējo dalībnieku rīcības koordinēšanā; prasa AP/PV izstrādāt šādu iespēju, ņemot vērā ierobežojumus saistībā ar minētā operāciju vadības centra pašreizējo lielumu un infrastruktūru, lai optimāli izmantotu pieejamos resursus, un izvērtēt iespēju tā ģeogrāfiskajā darbības zonā ietvert arī citus svarīgus reģionus; uzskata, ka minētajai struktūrai vajadzētu piešķirt tiesībspēju un pilnvaras no Briseles koordinēt atsevišķu misiju vadības centru iepirkumus, izmantojot apjomradītus ietaupījumus ar mērķi palielināt vispārējos ietaupījumus; |
| --- | --- |

23.

atkārtoti pauž atbalstu pagaidu risinājumam un vērš uzmanību uz savu priekšlikumu uzlabot patlaban aktīvā Āfrikas raga operāciju centra statusu un sniegt atbalstu militārajā plānošanā un vietējo dalībnieku rīcības koordinēšanā; prasa AP/PV izstrādāt šādu iespēju, ņemot vērā ierobežojumus saistībā ar minētā operāciju vadības centra pašreizējo lielumu un infrastruktūru, lai optimāli izmantotu pieejamos resursus, un izvērtēt iespēju tā ģeogrāfiskajā darbības zonā ietvert arī citus svarīgus reģionus; uzskata, ka minētajai struktūrai vajadzētu piešķirt tiesībspēju un pilnvaras no Briseles koordinēt atsevišķu misiju vadības centru iepirkumus, izmantojot apjomradītus ietaupījumus ar mērķi palielināt vispārējos ietaupījumus;

| 24. | norāda, ka ES kaujas vienības nekad vēl nav izmantotas, un uzskata, ka to pastāvēšanu pēc kāda laika būs grūti pamatot; uzsver, ka tās ir svarīgs instruments savlaicīgai spēku apkopošanai, apmācību vajadzībām un ātrai reaģēšanai; atzinīgi vērtē lēmumu šo jautājumu apspriest decembra augstākā līmeņa sanāksmē; pauž pārliecību, ka ES rīcībā vajadzētu būt pastāvīgiem augstas gatavības kaujas spēkiem, kuros ir sauszemes, gaisa, jūras, kibernoziegumu un speciālo spēku daļas un kuriem ir vērienīgi mērķi; uzsver, ka ES kaujas vienībām vajadzētu būt izmantojamām visu veidu krīžu risināšanai, tostarp klimata apstākļu izraisītas humanitāras krīzes pārvarēšanai; atbalsta elastīgāku un mērķtiecīgāku pieeju, kas varētu sekmēt reaģēšanas spējas un spēju pielāgoties dažādām krīzes situācijām un uzlabot modularitāti, lai novērstu nepilnības KDAP operāciju sākumposmā, neapdraudot kopējo kaujas vienības darbības spēju; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka ES kaujas vienības nekad vēl nav izmantotas, un uzskata, ka to pastāvēšanu pēc kāda laika būs grūti pamatot; uzsver, ka tās ir svarīgs instruments savlaicīgai spēku apkopošanai, apmācību vajadzībām un ātrai reaģēšanai; atzinīgi vērtē lēmumu šo jautājumu apspriest decembra augstākā līmeņa sanāksmē; pauž pārliecību, ka ES rīcībā vajadzētu būt pastāvīgiem augstas gatavības kaujas spēkiem, kuros ir sauszemes, gaisa, jūras, kibernoziegumu un speciālo spēku daļas un kuriem ir vērienīgi mērķi; uzsver, ka ES kaujas vienībām vajadzētu būt izmantojamām visu veidu krīžu risināšanai, tostarp klimata apstākļu izraisītas humanitāras krīzes pārvarēšanai; atbalsta elastīgāku un mērķtiecīgāku pieeju, kas varētu sekmēt reaģēšanas spējas un spēju pielāgoties dažādām krīzes situācijām un uzlabot modularitāti, lai novērstu nepilnības KDAP operāciju sākumposmā, neapdraudot kopējo kaujas vienības darbības spēju;

| 25. | uzsver, ka būtu jāvelta lielāki centieni tādu ES mēroga iniciatīvu saskaņošanai kā Eirokorpuss un Eiropas gaisa grupa; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka būtu jāvelta lielāki centieni tādu ES mēroga iniciatīvu saskaņošanai kā Eirokorpuss un Eiropas gaisa grupa;

| 26. | apstiprina, ka pašreizējā finanšu sistēma, kurā “izmaksas sedz tur, kur tās rodas”, ir nopietna KDAP problēma, kas izraisa kavēšanos lēmumu pieņemšanā vai tās pilnīgu bloķēšanu, jo īpaši attiecībā uz kaujas vienību ātru izvietošanu; iesaka dalībvalstīm vienoties par ES mēroga finansēšanas mehānismu, kura pamatā ir ES kaujas vienību izmaksu sadale, ar mērķi nodrošināt tām reālistisku nākotni; saskaņotības un efektivitātes labad aicina paredzēt, ka EĀDD kontrolē finanšu instrumentus, kas saistīti ar krīžu pārvarēšanas darbībām, kuras tas plāno un vada; sagaida, ka AP/PV un ieinteresētās dalībvalstis nāks klajā ar konkrētiem priekšlikumiem šajā sakarībā; |
| --- | --- |

26.

apstiprina, ka pašreizējā finanšu sistēma, kurā “izmaksas sedz tur, kur tās rodas”, ir nopietna KDAP problēma, kas izraisa kavēšanos lēmumu pieņemšanā vai tās pilnīgu bloķēšanu, jo īpaši attiecībā uz kaujas vienību ātru izvietošanu; iesaka dalībvalstīm vienoties par ES mēroga finansēšanas mehānismu, kura pamatā ir ES kaujas vienību izmaksu sadale, ar mērķi nodrošināt tām reālistisku nākotni; saskaņotības un efektivitātes labad aicina paredzēt, ka EĀDD kontrolē finanšu instrumentus, kas saistīti ar krīžu pārvarēšanas darbībām, kuras tas plāno un vada; sagaida, ka AP/PV un ieinteresētās dalībvalstis nāks klajā ar konkrētiem priekšlikumiem šajā sakarībā;

| 27. | turklāt pauž bažas, ka ekonomikas un parādu krīze var ietekmēt ES dalībvalstu vēlmi sniegt ieguldījumu KDAP misijās un operācijās, jo īpaši misijās un operācijās ar militārām un aizsardzības iezīmēm; tādēļ aicina paplašināt ATHENA mehānisma darbības jomu un sākumfonda (LES 41. panta 3. punkts) izmantošanu, lai nodrošinātu ātru finansējumu steidzamiem uzdevumiem; tomēr uzsver, ka pat tad, ja KDAP būtu atkārtoti jāaktivizē, tas būtu jāveic, ņemot vērā budžeta ierobežojumus; |
| --- | --- |

27.

turklāt pauž bažas, ka ekonomikas un parādu krīze var ietekmēt ES dalībvalstu vēlmi sniegt ieguldījumu KDAP misijās un operācijās, jo īpaši misijās un operācijās ar militārām un aizsardzības iezīmēm; tādēļ aicina paplašināt ATHENA mehānisma darbības jomu un sākumfonda (LES 41. panta 3. punkts) izmantošanu, lai nodrošinātu ātru finansējumu steidzamiem uzdevumiem; tomēr uzsver, ka pat tad, ja KDAP būtu atkārtoti jāaktivizē, tas būtu jāveic, ņemot vērā budžeta ierobežojumus;

| 28. | aicina dalībvalstis izmantot pastāvīgās strukturētās sadarbības (PESCO) iespējas un sākt piemērot šo Līguma normu, lai novērstu valdošo “KDAP nogurumu” un padziļinātu militāro sadarbību un integrāciju; aicina Eiropadomi nodrošināt skaidras pamatnostādnes tās īstenošanai un aicina dalībvalstis, kas nav ieinteresētas, rīkoties konstruktīvi; uzsver, ka būtu jāatstāj iespēja iesaistīties vēlākā posmā, lai nodrošinātu elastīgumu un novērstu divu ātrumu Eiropu; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis izmantot pastāvīgās strukturētās sadarbības (PESCO) iespējas un sākt piemērot šo Līguma normu, lai novērstu valdošo “KDAP nogurumu” un padziļinātu militāro sadarbību un integrāciju; aicina Eiropadomi nodrošināt skaidras pamatnostādnes tās īstenošanai un aicina dalībvalstis, kas nav ieinteresētas, rīkoties konstruktīvi; uzsver, ka būtu jāatstāj iespēja iesaistīties vēlākā posmā, lai nodrošinātu elastīgumu un novērstu divu ātrumu Eiropu;

| 29. | norāda, ka ES ir būtiski ieinteresēta drošas un atklātas jūras vides nodrošināšanā, kas ļauj īstenot brīvu tirdzniecību un miermīlīgi, tiesiski un ilgtspējīgi izmantot okeānu bagātības; uzsver nepieciešamību izstrādāt ES jūrniecības ārējo politiku, kuras mērķis ir aizsargāt un saglabāt kritisko infrastruktūru, atklātus jūras maršrutus un dabas resursus, un kurā par prioritāti izvirzīta konfliktu mierīga atrisināšana, ievērojot starptautiskās tiesības un ANO Konvencijas par jūras tiesībām noteikumus; gaida ES jūrniecības drošības stratēģijas pieņemšanu saskaņā ar Padomes 2010. gada aprīļa secinājumiem un aicina izstrādāt īpašu īstenošanas plānu; norāda, ka kuģošanas uzraudzības integrācija dažādās nozarēs un pārrobežu mērogā jau ir ES integrētās jūrniecības politikas (IJP) starpnozaru instruments; uzsver, ka ir svarīgi ātri īstenot vienotas informācijas apmaiņas vides projektu un veidot IJP un KDAP saikni, lai uzlabotu informācijas apmaiņu starp tām; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka ES ir būtiski ieinteresēta drošas un atklātas jūras vides nodrošināšanā, kas ļauj īstenot brīvu tirdzniecību un miermīlīgi, tiesiski un ilgtspējīgi izmantot okeānu bagātības; uzsver nepieciešamību izstrādāt ES jūrniecības ārējo politiku, kuras mērķis ir aizsargāt un saglabāt kritisko infrastruktūru, atklātus jūras maršrutus un dabas resursus, un kurā par prioritāti izvirzīta konfliktu mierīga atrisināšana, ievērojot starptautiskās tiesības un ANO Konvencijas par jūras tiesībām noteikumus; gaida ES jūrniecības drošības stratēģijas pieņemšanu saskaņā ar Padomes 2010. gada aprīļa secinājumiem un aicina izstrādāt īpašu īstenošanas plānu; norāda, ka kuģošanas uzraudzības integrācija dažādās nozarēs un pārrobežu mērogā jau ir ES integrētās jūrniecības politikas (IJP) starpnozaru instruments; uzsver, ka ir svarīgi ātri īstenot vienotas informācijas apmaiņas vides projektu un veidot IJP un KDAP saikni, lai uzlabotu informācijas apmaiņu starp tām;

| 30. | uzsver nepieciešamību novērst reģionu, piemēram, Arktikas, militarizāciju un uzsver, ka konfliktu atrisināšanai ir jāizmanto miermīlīgi līdzekļi, tostarp tirdzniecības instrumenti; |
| --- | --- |

30.

uzsver nepieciešamību novērst reģionu, piemēram, Arktikas, militarizāciju un uzsver, ka konfliktu atrisināšanai ir jāizmanto miermīlīgi līdzekļi, tostarp tirdzniecības instrumenti;

| 31. | prasa, lai Eiropadome vēlreiz apstiprina kosmosa nozīmi, atbalstot ES un tās dalībvalstu stratēģisko neatkarību un iespēju iegūt autonomu piekļuvi kosmosam, izstrādājot palaidējiekārtas un satelītus; atgādina, ka ir svarīgi apkopot precīzus izlūkdatus gan civilo, gan militāro KDAP misiju un operāciju vajadzībām; jo īpaši uzsver ar kosmosu saistītu aktīvu nozīmi konfliktu novēršanas un krīžu pārvarēšanas jomā pirms un pēc krīzes saasināšanās; aicina Komisiju izstrādāt īpašu politiku, ar ko sekmē daudzkārtējas izmantošanas kosmosa aktīvu attīstību; |
| --- | --- |

31.

prasa, lai Eiropadome vēlreiz apstiprina kosmosa nozīmi, atbalstot ES un tās dalībvalstu stratēģisko neatkarību un iespēju iegūt autonomu piekļuvi kosmosam, izstrādājot palaidējiekārtas un satelītus; atgādina, ka ir svarīgi apkopot precīzus izlūkdatus gan civilo, gan militāro KDAP misiju un operāciju vajadzībām; jo īpaši uzsver ar kosmosu saistītu aktīvu nozīmi konfliktu novēršanas un krīžu pārvarēšanas jomā pirms un pēc krīzes saasināšanās; aicina Komisiju izstrādāt īpašu politiku, ar ko sekmē daudzkārtējas izmantošanas kosmosa aktīvu attīstību;

| 32. | atkārtoti norāda, ka aizvien pieaug kiberdrošības draudu novēršanas nozīme; aicina Eiropadomi izstrādāt pamatnostādnes ES kiberdrošības stratēģijas īstenošanai un veikt konkrētus pasākumus attiecībā uz kiberdrošības infrastruktūras aizsardzību, kā arī ieguldījumiem plašākā ES mēroga sadarbībā krīžu pārvarēšanas procesā, mācībām kiberdrošības jomā, apmācībā un izglītībā; aicina Komisiju un PV/AP nodrošināt, ka kiberdrošības politika tiek īstenota starpnozaru veidā, lai nodrošinātu pienācīgus ES iekšējās un ārējās drošības politikas saskaņošanas pasākumus, un aicina visas dalībvalstis attīstīt vai pabeigt to attiecīgās valsts kiberdrošības stratēģijas un tiekties uz lielāku rīcības saskaņošanu Savienības mērogā; |
| --- | --- |

32.

atkārtoti norāda, ka aizvien pieaug kiberdrošības draudu novēršanas nozīme; aicina Eiropadomi izstrādāt pamatnostādnes ES kiberdrošības stratēģijas īstenošanai un veikt konkrētus pasākumus attiecībā uz kiberdrošības infrastruktūras aizsardzību, kā arī ieguldījumiem plašākā ES mēroga sadarbībā krīžu pārvarēšanas procesā, mācībām kiberdrošības jomā, apmācībā un izglītībā; aicina Komisiju un PV/AP nodrošināt, ka kiberdrošības politika tiek īstenota starpnozaru veidā, lai nodrošinātu pienācīgus ES iekšējās un ārējās drošības politikas saskaņošanas pasākumus, un aicina visas dalībvalstis attīstīt vai pabeigt to attiecīgās valsts kiberdrošības stratēģijas un tiekties uz lielāku rīcības saskaņošanu Savienības mērogā;

| 33. | aicina Eiropadomi atkārtoti apstiprināt Eiropas energoapgādes nozīmību, kā arī daudzveidīgu un ilgtspējīgu piekļuvi enerģijas resursiem; norāda, ka dažas dalībvalstis nespēj dažādot to energoapgādi, tāpēc tās ir īpaši neaizsargātas; šajā sakarībā pauž spēcīgu atbalstu dalībvalstu sadarbības centieniem krīzes situācijās; uzsver — lai nodrošinātu kritiskās infrastruktūras aizsardzību Eiropā, ir jāaktivizē savstarpējās aizsardzības un/vai solidaritātes klauzulas izmantošana; norāda arī, ka ATALANTA operācijai, apkarojot pirātus, kuri kopš 2008. gada ir nolaupījuši vairākus naftas tankkuģus, jau tagad ir energoapgādes drošības nozīme; tādēļ uzskata, ka šiem aspektiem ir jābūt daļai no nepieciešamās stratēģiskās pieejas; šajā sakarībā uzsver, ka energoapgāde ir izšķirošs faktors veiksmīgai KDAP misiju un operāciju īstenošanai; |
| --- | --- |

33.

aicina Eiropadomi atkārtoti apstiprināt Eiropas energoapgādes nozīmību, kā arī daudzveidīgu un ilgtspējīgu piekļuvi enerģijas resursiem; norāda, ka dažas dalībvalstis nespēj dažādot to energoapgādi, tāpēc tās ir īpaši neaizsargātas; šajā sakarībā pauž spēcīgu atbalstu dalībvalstu sadarbības centieniem krīzes situācijās; uzsver — lai nodrošinātu kritiskās infrastruktūras aizsardzību Eiropā, ir jāaktivizē savstarpējās aizsardzības un/vai solidaritātes klauzulas izmantošana; norāda arī, ka ATALANTA operācijai, apkarojot pirātus, kuri kopš 2008. gada ir nolaupījuši vairākus naftas tankkuģus, jau tagad ir energoapgādes drošības nozīme; tādēļ uzskata, ka šiem aspektiem ir jābūt daļai no nepieciešamās stratēģiskās pieejas; šajā sakarībā uzsver, ka energoapgāde ir izšķirošs faktors veiksmīgai KDAP misiju un operāciju īstenošanai;

| 34. | uzsver energoefektivitātes nozīmi aizsardzības jomā, īpaši akcentējot nepieciešamību novērtēt enerģijas patēriņa ietekmi uz aizsardzības budžetu un militāro efektivitāti, kā arī izstrādāt visaptverošu energoefektivitātes stratēģiju bruņotajiem spēkiem; |
| --- | --- |

34.

uzsver energoefektivitātes nozīmi aizsardzības jomā, īpaši akcentējot nepieciešamību novērtēt enerģijas patēriņa ietekmi uz aizsardzības budžetu un militāro efektivitāti, kā arī izstrādāt visaptverošu energoefektivitātes stratēģiju bruņotajiem spēkiem;

| 35. | uzsver, ka ES ir svarīgi turpināt attīstīt partnerattiecības un padziļināt drošības dialogu ar ANO, reģionālajām organizācijām un attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp ar Austrumu partnerības un Dienvidu partnerības valstīm; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka ES ir svarīgi turpināt attīstīt partnerattiecības un padziļināt drošības dialogu ar ANO, reģionālajām organizācijām un attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp ar Austrumu partnerības un Dienvidu partnerības valstīm;

| 36. | norāda, ka ES vajadzētu turpināt strādāt kopā ar ANO, Āfrikas Savienību, EDSO un ASEAN, lai veiktu kopīgu analīzi un sadarbotos, risinot problēmas saistībā ar vides aizsardzības politiku un klimata pārmaiņām, tostarp to drošības aspektiem; uzsver, ka ir jāveic preventīvi pasākumi, un mudina ES attīstīt un pilnveidot agrīnās brīdināšanas spējas; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka ES vajadzētu turpināt strādāt kopā ar ANO, Āfrikas Savienību, EDSO un ASEAN, lai veiktu kopīgu analīzi un sadarbotos, risinot problēmas saistībā ar vides aizsardzības politiku un klimata pārmaiņām, tostarp to drošības aspektiem; uzsver, ka ir jāveic preventīvi pasākumi, un mudina ES attīstīt un pilnveidot agrīnās brīdināšanas spējas;

| 37. | aicina veidot ciešāku ES un NATO struktūru sadarbību, izmantojot papildināmības pieeju un ciešāku koordināciju, lai palīdzētu novērst dublēšanos abu partneru darbībā un efektīvi novērstu jaunos apdraudējumus; pauž pārliecību, ka KDAP stiprināšana nerada kaitējumu kolektīvajai drošībai un transatlantiskajām saiknēm, bet tikai pastiprina tās; pauž nostāju, ka no ES aizsardzības spēju attīstības iegūst arī NATO; atzīmē konstruktīvo sadarbību saistībā ar ES resursu apvienošanas un kopīgas izmantošanas iniciatīvu un NATO gudrās aizsardzības iniciatīvu; atzinīgi vērtē Kipras Republikas nodomu iestāties NATO Partnerattiecību mieram programmā, kas var mainīt situāciju, un mudina Turciju sākt īstenot vienlīdz konstruktīvu attieksmi; mudina izstrādāt visaptverošu ES un NATO sadarbības sistēmu un padziļināt politisko dialogu, pilnībā ievērojot katras puses lēmumu pieņemšanas pieeju; |
| --- | --- |

37.

aicina veidot ciešāku ES un NATO struktūru sadarbību, izmantojot papildināmības pieeju un ciešāku koordināciju, lai palīdzētu novērst dublēšanos abu partneru darbībā un efektīvi novērstu jaunos apdraudējumus; pauž pārliecību, ka KDAP stiprināšana nerada kaitējumu kolektīvajai drošībai un transatlantiskajām saiknēm, bet tikai pastiprina tās; pauž nostāju, ka no ES aizsardzības spēju attīstības iegūst arī NATO; atzīmē konstruktīvo sadarbību saistībā ar ES resursu apvienošanas un kopīgas izmantošanas iniciatīvu un NATO gudrās aizsardzības iniciatīvu; atzinīgi vērtē Kipras Republikas nodomu iestāties NATO Partnerattiecību mieram programmā, kas var mainīt situāciju, un mudina Turciju sākt īstenot vienlīdz konstruktīvu attieksmi; mudina izstrādāt visaptverošu ES un NATO sadarbības sistēmu un padziļināt politisko dialogu, pilnībā ievērojot katras puses lēmumu pieņemšanas pieeju;

| 38. | uzskata, ka ES ir jāspēj rīkoties autonomi, jo īpaši attiecībā uz tās kaimiņreģioniem, taču vienmēr saskaņā ar ANO Statūtiem un pilnībā ievērojot starptautisko humanitāro tiesību normas; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka ES ir jāspēj rīkoties autonomi, jo īpaši attiecībā uz tās kaimiņreģioniem, taču vienmēr saskaņā ar ANO Statūtiem un pilnībā ievērojot starptautisko humanitāro tiesību normas;

Otrā jautājumu kopa — aizsardzības spēju attīstības sekmēšana

| 39. | atkārto bažas, ka turpmāki valsts aizsardzības budžetu samazinājumi radīs situāciju, kad nebūs vairs iespējams uzturēt kritiskas militārās spējas, un radīs neatgriezeniskus zaudējumus zinātības un tehnoloģiju jomā; atzīmē, ka nepilnības dalībvalstu militārajās spējās kļuva redzamas Lībijā un Mali veikto operāciju laikā un ka ekonomikas krīze ir saasinājusi pašreizējās strukturālās problēmas; tomēr atkārtoti pauž viedokli, ka šī problēma ne tik daudz attiecas uz budžeta resursiem kā uz politisko apņēmību; |
| --- | --- |

39.

atkārto bažas, ka turpmāki valsts aizsardzības budžetu samazinājumi radīs situāciju, kad nebūs vairs iespējams uzturēt kritiskas militārās spējas, un radīs neatgriezeniskus zaudējumus zinātības un tehnoloģiju jomā; atzīmē, ka nepilnības dalībvalstu militārajās spējās kļuva redzamas Lībijā un Mali veikto operāciju laikā un ka ekonomikas krīze ir saasinājusi pašreizējās strukturālās problēmas; tomēr atkārtoti pauž viedokli, ka šī problēma ne tik daudz attiecas uz budžeta resursiem kā uz politisko apņēmību;

| 40. | ņem vērā AP/PV priekšlikumu 2013. gada oktobra ziņojumā par KDAP, jo īpaši par stimulu radīšanu, tostarp izmantojot nodokļu politiku, sadarbības veicināšanai aizsardzības spēju jomā; uzsver, ka dalībvalstīm ir iespēja baudīt visas priekšrocības saistībā ar ciešāku kopdarbību militārās efektivitātes vairošanā un izlemt, kā labāk un lietderīgāk optimizēt un tērēt ierobežotos resursus, sekmējot sinerģiju un saskaņoti samazinot nevajadzīgu dublēšanos, par liekām kļuvušas un novecojušas spējas; |
| --- | --- |

40.

ņem vērā AP/PV priekšlikumu 2013. gada oktobra ziņojumā par KDAP, jo īpaši par stimulu radīšanu, tostarp izmantojot nodokļu politiku, sadarbības veicināšanai aizsardzības spēju jomā; uzsver, ka dalībvalstīm ir iespēja baudīt visas priekšrocības saistībā ar ciešāku kopdarbību militārās efektivitātes vairošanā un izlemt, kā labāk un lietderīgāk optimizēt un tērēt ierobežotos resursus, sekmējot sinerģiju un saskaņoti samazinot nevajadzīgu dublēšanos, par liekām kļuvušas un novecojušas spējas;

| 41. | atzinīgi vērtē pašreizējo Spēju attīstības plāna pārskatīšanu, kas būs pamats spēju palielināšanas kopīgas ilgtermiņa pārveides koncepcijai; uzskata, ka šī pārveides koncepcija būtu regulāri jāapspriež un tās īstenošana būtu jāracionalizē un attiecīgā gadījumā jāpārskata; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē pašreizējo Spēju attīstības plāna pārskatīšanu, kas būs pamats spēju palielināšanas kopīgas ilgtermiņa pārveides koncepcijai; uzskata, ka šī pārveides koncepcija būtu regulāri jāapspriež un tās īstenošana būtu jāracionalizē un attiecīgā gadījumā jāpārskata;

| 42. | vērš uzmanību uz Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) misiju, kas paredzēta LES 42. panta 3. punktā un 45. pantā, ar kuru saskaņā aģentūrai ir uzticēti svarīgi uzdevumi attiecībā uz pastāvīgās strukturētās sadarbības ieviešanu, formulējot Eiropas spēju un bruņojuma politiku, pilnveidojot dalībvalstu militārās spējas un stiprinot aizsardzības nozares rūpniecisko un tehnoloģisko bāzi, tomēr finansiāli neietekmējot ES budžetu; |
| --- | --- |

42.

vērš uzmanību uz Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) misiju, kas paredzēta LES 42. panta 3. punktā un 45. pantā, ar kuru saskaņā aģentūrai ir uzticēti svarīgi uzdevumi attiecībā uz pastāvīgās strukturētās sadarbības ieviešanu, formulējot Eiropas spēju un bruņojuma politiku, pilnveidojot dalībvalstu militārās spējas un stiprinot aizsardzības nozares rūpniecisko un tehnoloģisko bāzi, tomēr finansiāli neietekmējot ES budžetu;

| 43. | uzskata, ka militāro spēju apvienošana un kopīga izmantošana, lai gan tā nav panaceja, ir būtiski svarīgs risinājums Eiropas spēju nepilnību novēršanai; atzinīgi vērtē Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) lomas sekmēšanu un līdz šim sasniegto; uzskata, ka spēju apvienošana un kopīga izmantošana būtu jāapsver ne tikai saistībā ar kopīgu iegādi, bet arī integrāciju, un tai būtu jāattiecas uz spēju kopīgu uzturēšanu un lietošanu; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka militāro spēju apvienošana un kopīga izmantošana, lai gan tā nav panaceja, ir būtiski svarīgs risinājums Eiropas spēju nepilnību novēršanai; atzinīgi vērtē Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) lomas sekmēšanu un līdz šim sasniegto; uzskata, ka spēju apvienošana un kopīga izmantošana būtu jāapsver ne tikai saistībā ar kopīgu iegādi, bet arī integrāciju, un tai būtu jāattiecas uz spēju kopīgu uzturēšanu un lietošanu;

| 44. | prasa stiprināt EAA lomu spēju koordinēšanā, lai apturētu dublēšanos un paralēlas programmas dalībvalstu starpā, kas rada papildu izdevumus ieguldītājiem; |
| --- | --- |

44.

prasa stiprināt EAA lomu spēju koordinēšanā, lai apturētu dublēšanos un paralēlas programmas dalībvalstu starpā, kas rada papildu izdevumus ieguldītājiem;

| 45. | aicina ES dalībvalstis uzlabot informācijas apmaiņu par aizsardzības plānošanu un saskaņā ar Rīcības kodeksu par resursu apvienošanu un kopīgu izmantošanu iekļaut apvienošanas un kopīgas izmantošanas risinājumus valsts aizsardzības plānošanas ciklā un lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

45.

aicina ES dalībvalstis uzlabot informācijas apmaiņu par aizsardzības plānošanu un saskaņā ar Rīcības kodeksu par resursu apvienošanu un kopīgu izmantošanu iekļaut apvienošanas un kopīgas izmantošanas risinājumus valsts aizsardzības plānošanas ciklā un lēmumu pieņemšanas procesos;

| 46. | uzsver, ka savstarpēja uzticēšanās, pārredzamība un uzticamība ir galvenie faktori jebkuru kopīgu centienu sekmīgai īstenošanai drošības un aizsardzības jomā; pauž pārliecību, ka aizsardzības spēju attīstība ir jāiekļauj stratēģiskā pieejā, ar ko nosaka tādu spēju un mērķu atbilstošu kombināciju, kuriem minētās spējas būtu jāizmanto; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka savstarpēja uzticēšanās, pārredzamība un uzticamība ir galvenie faktori jebkuru kopīgu centienu sekmīgai īstenošanai drošības un aizsardzības jomā; pauž pārliecību, ka aizsardzības spēju attīstība ir jāiekļauj stratēģiskā pieejā, ar ko nosaka tādu spēju un mērķu atbilstošu kombināciju, kuriem minētās spējas būtu jāizmanto;

| 47. | ņemot vērā iepriekš minēto, sagaida, ka nākamajā augstākā līmeņa sanāksmē aizsardzības jomā:






  a) | paredzēs politiskas un stratēģiskas pamatnostādnes, atkārtoti apstiprinot dalībvalstu apņemšanos pilnveidot spējas un mērķus, kas izklāstīti 2008. gada deklarācijā par spēju stiprināšanu; |
| --- | --- | --- |

47.

ņemot vērā iepriekš minēto, sagaida, ka nākamajā augstākā līmeņa sanāksmē aizsardzības jomā:

a)

paredzēs politiskas un stratēģiskas pamatnostādnes, atkārtoti apstiprinot dalībvalstu apņemšanos pilnveidot spējas un mērķus, kas izklāstīti 2008. gada deklarācijā par spēju stiprināšanu;

| b) | noteiks pamatu patiesi kolektīvai plānošanai, sākot no stratēģiskas plānošanas līdz iepirkumiem un tehnoloģiju attīstībai, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot jautājumiem par finanšu pasākumiem un stimuliem; |
| --- | --- |

b)

noteiks pamatu patiesi kolektīvai plānošanai, sākot no stratēģiskas plānošanas līdz iepirkumiem un tehnoloģiju attīstībai, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot jautājumiem par finanšu pasākumiem un stimuliem;

| c) | sekmēs pašreizējo projektu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz projektiem, kas saistīti ar stratēģiskiem instrumentiem, un sniegs politisku atbalstu EAA svarīgākajiem projektiem, t. i., degvielas uzpildei lidojuma laikā, satelītu sakariem, gaisa kuģu sistēmām ar distances vadību, kiberaizsardzībai un Eiropas vienotajai gaisa telpai; |
| --- | --- |

c)

sekmēs pašreizējo projektu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz projektiem, kas saistīti ar stratēģiskiem instrumentiem, un sniegs politisku atbalstu EAA svarīgākajiem projektiem, t. i., degvielas uzpildei lidojuma laikā, satelītu sakariem, gaisa kuģu sistēmām ar distances vadību, kiberaizsardzībai un Eiropas vienotajai gaisa telpai;

| d) | uzticēs AP/PV un EAA sadarbībā ar Komisiju līdz 2014. gada beigām nākt klajā ar jauniem praktiskiem priekšlikumiem par aizsardzības spēju pilnveidi; |
| --- | --- |

d)

uzticēs AP/PV un EAA sadarbībā ar Komisiju līdz 2014. gada beigām nākt klajā ar jauniem praktiskiem priekšlikumiem par aizsardzības spēju pilnveidi;

| e) | izveidos uzraudzības procesu, kurā regulāri izvērtē sasniegto; |
| --- | --- |

e)

izveidos uzraudzības procesu, kurā regulāri izvērtē sasniegto;

| f) | atkārtoti pievērsīs uzmanību ciešākai sadarbībai ar NATO un stratēģiskajiem partneriem spēju attīstības jomā; |
| --- | --- |

f)

atkārtoti pievērsīs uzmanību ciešākai sadarbībai ar NATO un stratēģiskajiem partneriem spēju attīstības jomā;

| g) | izskatīs iespēju sākt darbu pie 2025. gada militārā pamatmērķa sasniegšanas, iespējams, to papildinot ar rūpniecības pamatmērķi; |
| --- | --- |

g)

izskatīs iespēju sākt darbu pie 2025. gada militārā pamatmērķa sasniegšanas, iespējams, to papildinot ar rūpniecības pamatmērķi;

Trešā jautājumu kopa — Eiropas aizsardzības jomas stiprināšana

| 48. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari”, kurā izvirzītas dažas svaigas idejas un priekšlikumi; pilnībā atbalsta Komisijas centienus padziļināt iekšējo aizsardzības un drošības tirgu un izstrādāt aizsardzības rūpniecības politiku, nodrošinot atbilstošu atbalstu MVU, kuriem ir ļoti svarīga nozīme inovācijā, izpētē un attīstībā, darbvietu radīšanā un ekonomikas izaugsmē, saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari”, kurā izvirzītas dažas svaigas idejas un priekšlikumi; pilnībā atbalsta Komisijas centienus padziļināt iekšējo aizsardzības un drošības tirgu un izstrādāt aizsardzības rūpniecības politiku, nodrošinot atbilstošu atbalstu MVU, kuriem ir ļoti svarīga nozīme inovācijā, izpētē un attīstībā, darbvietu radīšanā un ekonomikas izaugsmē, saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”;

| 49. | uzsver, ka aizsardzības nozares tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes stiprināšana ir Savienības mērķis, kas minēts LES 42. panta 3. punktā un 45. pantā; uzsver, ka efektīvai Eiropas aizsardzībai ārkārtīgi nepieciešams ir spēcīgs Eiropas aizsardzības tehniskais un rūpnieciskais pamats (EDTIB), kas spēj uzturēt KDAP un turpināt uzlabot Eiropas militārās spējas, vienlaikus saglabājot ES stratēģisko neatkarību; uzsver saikni starp pētniecību, nozari un spēju pilnveidi, jo visi šie elementi ir nepieciešami ekonomikas izaugsmei, darbvietu radīšanai un konkurētspējai, kā arī spēcīgākai KDAP; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka aizsardzības nozares tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes stiprināšana ir Savienības mērķis, kas minēts LES 42. panta 3. punktā un 45. pantā; uzsver, ka efektīvai Eiropas aizsardzībai ārkārtīgi nepieciešams ir spēcīgs Eiropas aizsardzības tehniskais un rūpnieciskais pamats (EDTIB), kas spēj uzturēt KDAP un turpināt uzlabot Eiropas militārās spējas, vienlaikus saglabājot ES stratēģisko neatkarību; uzsver saikni starp pētniecību, nozari un spēju pilnveidi, jo visi šie elementi ir nepieciešami ekonomikas izaugsmei, darbvietu radīšanai un konkurētspējai, kā arī spēcīgākai KDAP;

| 50. | atkārtoti uzsver to, ka ir vajadzīga spēcīga un mazāk sadrumstalota Eiropas aizsardzības nozare, kas spēj balstīt KDAP un uzlabot ES stratēģisko autonomiju; uzsver, ka bruņoto spēku sadarbspējas uzlabošanā svarīga nozīme ir sertifikācijai un standartizācijai; aicina Eiropadomi pilnvarot EAA sagatavot rīcības plānu aizsardzības rūpniecības standartu izstrādei un aicina dalībvalstis racionalizēt Eiropas sertifikācijas procedūras, paredzot sertifikātu savstarpēju atzīšanu, un saskaņot to sertifikācijas procedūras; |
| --- | --- |

50.

atkārtoti uzsver to, ka ir vajadzīga spēcīga un mazāk sadrumstalota Eiropas aizsardzības nozare, kas spēj balstīt KDAP un uzlabot ES stratēģisko autonomiju; uzsver, ka bruņoto spēku sadarbspējas uzlabošanā svarīga nozīme ir sertifikācijai un standartizācijai; aicina Eiropadomi pilnvarot EAA sagatavot rīcības plānu aizsardzības rūpniecības standartu izstrādei un aicina dalībvalstis racionalizēt Eiropas sertifikācijas procedūras, paredzot sertifikātu savstarpēju atzīšanu, un saskaņot to sertifikācijas procedūras;

| 51. | uzsver, ka pārmaiņu prognozēšana un pārvaldība, kā arī pārstrukturēšana ir rūpniecības politikas neatņemama daļa; tādēļ uzskata, ka turpmākai tirgus integrācijai aizsardzības jomā ir jānotiek ciešā saistībā ar aktīvu sociālo dialogu un tās negatīvās ietekmes mazināšanu uz reģionālo un vietējo ekonomiku, pilnībā izmantojot ES finanšu instrumentus, piemēram, Eiropas sociālo fondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka pārmaiņu prognozēšana un pārvaldība, kā arī pārstrukturēšana ir rūpniecības politikas neatņemama daļa; tādēļ uzskata, ka turpmākai tirgus integrācijai aizsardzības jomā ir jānotiek ciešā saistībā ar aktīvu sociālo dialogu un tās negatīvās ietekmes mazināšanu uz reģionālo un vietējo ekonomiku, pilnībā izmantojot ES finanšu instrumentus, piemēram, Eiropas sociālo fondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu;

| 52. | aicina Eiropadomi veikt pasākumus šajās jomās, nodrošinot pienācīgu izpētes un attīstības finansējumu, tostarp Savienības līmenī; atbalsta efektīvas un izmaksu ziņā lietderīgas sadarbības attīstību starp civilās drošības un aizsardzības pētniecības darbībām; tomēr uzsver, ka joprojām ir nepieciešams īstenot efektīvu divējāda lietojuma eksporta režīmu; |
| --- | --- |

52.

aicina Eiropadomi veikt pasākumus šajās jomās, nodrošinot pienācīgu izpētes un attīstības finansējumu, tostarp Savienības līmenī; atbalsta efektīvas un izmaksu ziņā lietderīgas sadarbības attīstību starp civilās drošības un aizsardzības pētniecības darbībām; tomēr uzsver, ka joprojām ir nepieciešams īstenot efektīvu divējāda lietojuma eksporta režīmu;

| 53. | uzsver nepieciešamību nodrošināt jaunus finansējuma avotus pētniecībai un inovācijai aizsardzības jomā, piemēram, izmantojot programmu “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

53.

uzsver nepieciešamību nodrošināt jaunus finansējuma avotus pētniecībai un inovācijai aizsardzības jomā, piemēram, izmantojot programmu “Apvārsnis 2020”;

Noslēguma piezīmes

| 54. | pilnībā atbalsta debašu sarīkošanu par minētajām trijām jautājumu kopām decembrī paredzētajā aizsardzības jomas augstākā līmeņa sanāksmē; uzsver, ka tās visas ir vienlīdz nozīmīgas un tās savstarpēji saista to pašu stratēģisko mērķu īstenošana; |
| --- | --- |

54.

pilnībā atbalsta debašu sarīkošanu par minētajām trijām jautājumu kopām decembrī paredzētajā aizsardzības jomas augstākā līmeņa sanāksmē; uzsver, ka tās visas ir vienlīdz nozīmīgas un tās savstarpēji saista to pašu stratēģisko mērķu īstenošana;

| 55. | aicina Eiropadomi un visu līmeņu politikas veidotājus Eiropas Savienības dalībvalstīs parādīt lielāku apņēmību un drosmi sākt publiskas debates, kas ir jo īpaši svarīgi ekonomiskās taupības laikā; uzsver, ka ir jāiegulda vairāk un jāpastiprina sadarbība drošības un aizsardzības jomā, kā arī jāskaidro cēloniskā saikne starp drošību un aizsardzību, no vienas puses, un brīvību, demokrātiju, tiesiskumu un labklājību, no otras puses; |
| --- | --- |

55.

aicina Eiropadomi un visu līmeņu politikas veidotājus Eiropas Savienības dalībvalstīs parādīt lielāku apņēmību un drosmi sākt publiskas debates, kas ir jo īpaši svarīgi ekonomiskās taupības laikā; uzsver, ka ir jāiegulda vairāk un jāpastiprina sadarbība drošības un aizsardzības jomā, kā arī jāskaidro cēloniskā saikne starp drošību un aizsardzību, no vienas puses, un brīvību, demokrātiju, tiesiskumu un labklājību, no otras puses;

| 56. | uzsver, ka starp iekšējo un ārējo drošību pastāv nedalāma saikne un ka mierīga, droša un stabila vide ir priekšnosacījums Eiropas politiskā, ekonomiskā un sociālā modeļa saglabāšanai; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka starp iekšējo un ārējo drošību pastāv nedalāma saikne un ka mierīga, droša un stabila vide ir priekšnosacījums Eiropas politiskā, ekonomiskā un sociālā modeļa saglabāšanai;

| 57. | pauž lielas cerības, ka šī Eiropadome nebūs atsevišķs notikums, bet sākumpunkts nepārtrauktā procesā, kurā drošības un aizsardzības jautājumi Eiropadomes līmenī tiek apspriesti regulāri; kā turpmāko rīcību pēc Eiropadomes atbalsta rīcības plāna izveidi, kurā būtu noteikti konkrēti kritēriji un termiņi, kā arī ziņošanas mehānisms; atbalsta aizsardzības ministru padomes izveidi vidējā termiņā, lai nodrošinātu drošības un aizsardzības jautājumiem nozīmi, ko tie ir pelnījuši; |
| --- | --- |

57.

pauž lielas cerības, ka šī Eiropadome nebūs atsevišķs notikums, bet sākumpunkts nepārtrauktā procesā, kurā drošības un aizsardzības jautājumi Eiropadomes līmenī tiek apspriesti regulāri; kā turpmāko rīcību pēc Eiropadomes atbalsta rīcības plāna izveidi, kurā būtu noteikti konkrēti kritēriji un termiņi, kā arī ziņošanas mehānisms; atbalsta aizsardzības ministru padomes izveidi vidējā termiņā, lai nodrošinātu drošības un aizsardzības jautājumiem nozīmi, ko tie ir pelnījuši;

| 58. | nolemj uzturēt un stiprināt ciešu saikni ar dalībvalstu parlamentiem, rīkojot regulāras sanāksmes, lai veicinātu dialogu un apmainītos viedokļiem par jautājumiem drošības un aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

58.

nolemj uzturēt un stiprināt ciešu saikni ar dalībvalstu parlamentiem, rīkojot regulāras sanāksmes, lai veicinātu dialogu un apmainītos viedokļiem par jautājumiem drošības un aizsardzības jomā;

| 59. | uzskata, ka KDAP ir Eiropas integrācijas procesa pamatpīlārs; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka KDAP ir Eiropas integrācijas procesa pamatpīlārs;

o

o o

| 60. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, AP/PV, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, NATO ģenerālsekretāram, NATO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, ANO ģenerālsekretāram, EDSO priekšsēdētājam, EDSO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, Āfrikas Savienības asamblejas priekšsēdētājam un ASEAN ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

60.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, AP/PV, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, NATO ģenerālsekretāram, NATO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, ANO ģenerālsekretāram, EDSO priekšsēdētājam, EDSO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, Āfrikas Savienības asamblejas priekšsēdētājam un ASEAN ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV L 146, 10.6.2009., 1. lpp.

(2)  OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0380.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0381.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0455.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0456.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0458.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0457.

(9)  OV C 168 E, 14.6.2013., 9. lpp.

(10)  OV C 377 E, 7.12.2012., 51. lpp.

(11)  OV C 99 E, 3.4.2012., 7. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0278.

(13)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/26

---

P7_TA(2013)0514

Eiropas aizsardzības tehnoloģiskā un rūpnieciskā bāze

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi (2013/2125(INI))

(2016/C 436/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu un jo īpaši tā 21., 42., 45. un 46. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 173., 179.–190. un 352. pantu un tā 10. protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu un jo īpaši tā 21., 42., 45. un 46. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 173., 179.–190. un 352. pantu un tā 10. protokolu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 13.–14. decembra Eiropadomes secinājumus un procesu, kura rezultātā Eiropadome nolēma 2013. gada 19.–20. decembrī rīkot aizsardzībai veltītu sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13.–14. decembra Eiropadomes secinājumus un procesu, kura rezultātā Eiropadome nolēma 2013. gada 19.–20. decembrī rīkot aizsardzībai veltītu sanāksmi,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu “Ceļā uz konkurētspējīgāku un efektīvāku aizsardzības un drošības nozari” (COM(2013)0542),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. decembra paziņojumu “Stratēģija spēcīgākai un konkurētspējīgākai Eiropas aizsardzības nozarei” (COM(2007)0764), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 5. decembra paziņojumu “Stratēģija spēcīgākai un konkurētspējīgākai Eiropas aizsardzības nozarei” (COM(2007)0764),

| — | ņemot vērā Eiropas drošības stratēģiju, kuru Eiropadome pieņēma 2003. gada 12. decembrī, un ziņojumu par tās īstenošanu, ko Eiropadome apstiprināja 2008. gada 11. un 12. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas drošības stratēģiju, kuru Eiropadome pieņēma 2003. gada 12. decembrī, un ziņojumu par tās īstenošanu, ko Eiropadome apstiprināja 2008. gada 11. un 12. decembrī,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 12. decembrī pieņemto deklarāciju par Eiropas drošības un aizsardzības politikas pastiprināšanu un Padomes 2008. gada 11. decembrī pieņemto deklarāciju par spēju stiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2008. gada 12. decembrī pieņemto deklarāciju par Eiropas drošības un aizsardzības politikas pastiprināšanu un Padomes 2008. gada 11. decembrī pieņemto deklarāciju par spēju stiprināšanu,

| — | ņemot vērā stratēģiju attiecībā uz Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi, ko Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) valde pieņēma 2007. gada 14. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģiju attiecībā uz Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi, ko Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) valde pieņēma 2007. gada 14. maijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 12. jūlija Lēmumu 2011/411/KĀDP, ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus un atceļ Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 12. jūlija Lēmumu 2011/411/KĀDP, ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus un atceļ Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP (1),

| — | ņemot vērā Direktīvu 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2009/81/EK, ar kuru koordinē procedūras attiecībā uz to, kā līgumslēdzējas iestādes vai subjekti, kas darbojas drošības un aizsardzības jomā, piešķir noteiktu būvdarbu, piegādes un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesības (2),

| — | ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (3) un 2011. gada 14. decembra rezolūciju par finanšu krīzes ietekmi uz aizsardzības nozari ES dalībvalstīs (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 22. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (3) un 2011. gada 14. decembra rezolūciju par finanšu krīzes ietekmi uz aizsardzības nozari ES dalībvalstīs (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A7–0358/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A7–0358/2013),

Kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanai ir vajadzīga spēcīga Eiropas aizsardzības tehnoloģiskā un rūpnieciskā bāze

| 1. | atgādina, ka kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanai ir vajadzīga spēcīga Eiropas aizsardzības tehnoloģiskā un rūpnieciskā bāze (EDTIB), kas ir svarīgs elements, lai Eiropa varētu garantēt drošību saviem iedzīvotājiem, aizsargāt savas vērtības un panākt savu interešu ievērošanu; norāda, ka Eiropas aizsardzības nozare sniedz lielu ieguldījumu izaugsmes un inovāciju veicināšanā, kas ir svarīgs pamats stabilitātei un drošībai; uzskata, ka konkurētspējīgas EDTIB izveidei un attīstīšanai vajadzētu kļūt par vienu no ES stratēģiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanai ir vajadzīga spēcīga Eiropas aizsardzības tehnoloģiskā un rūpnieciskā bāze (EDTIB), kas ir svarīgs elements, lai Eiropa varētu garantēt drošību saviem iedzīvotājiem, aizsargāt savas vērtības un panākt savu interešu ievērošanu; norāda, ka Eiropas aizsardzības nozare sniedz lielu ieguldījumu izaugsmes un inovāciju veicināšanā, kas ir svarīgs pamats stabilitātei un drošībai; uzskata, ka konkurētspējīgas EDTIB izveidei un attīstīšanai vajadzētu kļūt par vienu no ES stratēģiskajām prioritātēm;

| 2. | atgādina par operatīvo spēju līmeņa mērķiem, kas uzsvērti Padomes 2008. gada 11. decembra deklarācijā par spēju stiprināšanu, un par civilajiem un militārajiem uzdevumiem, kas izklāstīti LES 43. panta 1. punktā; atgādina par dalībvalstu apņemšanos uzlabot savas militārās spējas; šajā nolūkā aicina Eiropadomi uzsākt Eiropas spēju un bruņojuma politikas (ECAP) izstrādi, kā paredzēts LES 42. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

2.

atgādina par operatīvo spēju līmeņa mērķiem, kas uzsvērti Padomes 2008. gada 11. decembra deklarācijā par spēju stiprināšanu, un par civilajiem un militārajiem uzdevumiem, kas izklāstīti LES 43. panta 1. punktā; atgādina par dalībvalstu apņemšanos uzlabot savas militārās spējas; šajā nolūkā aicina Eiropadomi uzsākt Eiropas spēju un bruņojuma politikas (ECAP) izstrādi, kā paredzēts LES 42. panta 3. punktā;

| 3. | atzīmē, ka ES valstu aizsardzības budžeti tiek samazināti laikā, kad vairākas citas valstis, piemēram, Ķīna, Indija, Brazīlija un Krievija, palielina savus aizsardzības izdevumus; vērš uzmanību uz mainīgo stratēģisko situāciju pasaulē, aizsardzības budžetu samazināšanu, ko jo īpaši izraisa ekonomikas un finanšu krīze, arvien straujāko tehnoloģisko attīstību un to, ka Eiropas aizsardzības uzņēmumi pielāgojas šai situācijai, vairāk pievēršoties eksportam uz trešām valstīm, turklāt notiek gan jutīgu tehnoloģiju, gan intelektuālā īpašuma tiesību nodošana, un ražošana tiek pārvietota ārpus ES; |
| --- | --- |

3.

atzīmē, ka ES valstu aizsardzības budžeti tiek samazināti laikā, kad vairākas citas valstis, piemēram, Ķīna, Indija, Brazīlija un Krievija, palielina savus aizsardzības izdevumus; vērš uzmanību uz mainīgo stratēģisko situāciju pasaulē, aizsardzības budžetu samazināšanu, ko jo īpaši izraisa ekonomikas un finanšu krīze, arvien straujāko tehnoloģisko attīstību un to, ka Eiropas aizsardzības uzņēmumi pielāgojas šai situācijai, vairāk pievēršoties eksportam uz trešām valstīm, turklāt notiek gan jutīgu tehnoloģiju, gan intelektuālā īpašuma tiesību nodošana, un ražošana tiek pārvietota ārpus ES;

| 4. | pauž bažas par aizsardzības ieguldījumu samazināšanos un aicina dalībvalstis, EAA un Komisiju veikt pretpasākumus, lai nepieļautu, ka EDTIB nākotnē arvien vairāk tiek pakļauta riskam, ka to var kontrolēt un darbībā ierobežot trešās valstis, kuru stratēģiskās intereses atšķiras; mudina dalībvalstis pastiprināt Eiropas rūpniecisko sadarbību nolūkā nodrošināt pēc iespējas lielāku stratēģisko autonomiju, ar vismodernāko tehnoloģiju palīdzību izstrādājot un veidojot efektīvas militāras un drošības spējas; |
| --- | --- |

4.

pauž bažas par aizsardzības ieguldījumu samazināšanos un aicina dalībvalstis, EAA un Komisiju veikt pretpasākumus, lai nepieļautu, ka EDTIB nākotnē arvien vairāk tiek pakļauta riskam, ka to var kontrolēt un darbībā ierobežot trešās valstis, kuru stratēģiskās intereses atšķiras; mudina dalībvalstis pastiprināt Eiropas rūpniecisko sadarbību nolūkā nodrošināt pēc iespējas lielāku stratēģisko autonomiju, ar vismodernāko tehnoloģiju palīdzību izstrādājot un veidojot efektīvas militāras un drošības spējas;

| 5. | uzsver, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā ES rūpniecības, kosmosa un pētniecības politika attiecināma arī uz aizsardzības jomu; norāda, ka Savienības programmas citās jomās, piemēram, saistībā ar iekšējo un robežu drošību un katastrofu pārvaldību un attīstību, rada ievērojamas iespējas kopīgi attīstīt spējas attiecībā uz šīm politikas jomām un KDAP misiju īstenošanu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā ES rūpniecības, kosmosa un pētniecības politika attiecināma arī uz aizsardzības jomu; norāda, ka Savienības programmas citās jomās, piemēram, saistībā ar iekšējo un robežu drošību un katastrofu pārvaldību un attīstību, rada ievērojamas iespējas kopīgi attīstīt spējas attiecībā uz šīm politikas jomām un KDAP misiju īstenošanu;

| 6. | atgādina par nepieciešamību panākt progresu EDTIB konsolidēšanā un atzīmē, ka arvien sarežģītāko un dārgāko tehnoloģiju, pieaugošās starptautiskās konkurences un aizsardzības budžetu un ražošanas apjomu samazināšanās dēļ ir iespējas turpināt īstenot vairāku valstu kopīgus aizsardzības projektus un nevienā dalībvalstī aizsardzības nozare vairs nevar būt ilgtspējīga tikai valsts mērogā vien; pauž nožēlu par to, ka sauszemes un jūras aprīkojuma nozare joprojām ir ārkārtīgi sadrumstalota valstu līmenī, kaut ir izdevies panākt zināmu koncentrācijas līmeni Eiropas aerokosmiskajās nozarēs; |
| --- | --- |

6.

atgādina par nepieciešamību panākt progresu EDTIB konsolidēšanā un atzīmē, ka arvien sarežģītāko un dārgāko tehnoloģiju, pieaugošās starptautiskās konkurences un aizsardzības budžetu un ražošanas apjomu samazināšanās dēļ ir iespējas turpināt īstenot vairāku valstu kopīgus aizsardzības projektus un nevienā dalībvalstī aizsardzības nozare vairs nevar būt ilgtspējīga tikai valsts mērogā vien; pauž nožēlu par to, ka sauszemes un jūras aprīkojuma nozare joprojām ir ārkārtīgi sadrumstalota valstu līmenī, kaut ir izdevies panākt zināmu koncentrācijas līmeni Eiropas aerokosmiskajās nozarēs;

| 7. | uzsver, ka Eiropas aizsardzības nozares attīstībai nebūtu jānorit vienīgi saskaņā ar brīvas konkurences principu, bet tai vajadzētu būt ilgtspējīgai, notikt visās dalībvalstīs un pamatoties uz esošo rūpniecisko infrastruktūru, ievērojot LESD 173. pantā minētos mērķus Eiropas rūpniecības politikas jomā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka Eiropas aizsardzības nozares attīstībai nebūtu jānorit vienīgi saskaņā ar brīvas konkurences principu, bet tai vajadzētu būt ilgtspējīgai, notikt visās dalībvalstīs un pamatoties uz esošo rūpniecisko infrastruktūru, ievērojot LESD 173. pantā minētos mērķus Eiropas rūpniecības politikas jomā;

| 8. | atgādina ES dalībvalstīm, priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei, Eiropas Komisijai un Eiropas Aizsardzības aģentūrai, ka vairāk nekā divas desmitgades pēc aukstā kara beigām un pēc tam, kad ES dalībvalstis guva labumu no relatīvi lielajiem valstu aizsardzības budžetiem, tās nespēj izpildīt ne Helsinku militāros pamatmērķus, ne arī citus kopējo militāro spēju attīstības mērķus; |
| --- | --- |

8.

atgādina ES dalībvalstīm, priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei, Eiropas Komisijai un Eiropas Aizsardzības aģentūrai, ka vairāk nekā divas desmitgades pēc aukstā kara beigām un pēc tam, kad ES dalībvalstis guva labumu no relatīvi lielajiem valstu aizsardzības budžetiem, tās nespēj izpildīt ne Helsinku militāros pamatmērķus, ne arī citus kopējo militāro spēju attīstības mērķus;

| 9. | atgādina — gadījumā, ja Eiropa vēlas saglabāt stabilu drošības un aizsardzības rūpniecību, tās dalībvalstīm jākoordinē savi aizsardzības budžeti, lai izvairītos no dublēšanās un stiprinātu kopīgās pētniecības programmas; |
| --- | --- |

9.

atgādina — gadījumā, ja Eiropa vēlas saglabāt stabilu drošības un aizsardzības rūpniecību, tās dalībvalstīm jākoordinē savi aizsardzības budžeti, lai izvairītos no dublēšanās un stiprinātu kopīgās pētniecības programmas;

| 10. | konstatē, ka neskatoties uz krīzi un budžeta samazinājumiem, Eiropas iedzīvotāji joprojām prasa nodrošināt Eiropas mēroga aizsardzību un rūpniecības jomā īstenot koordināciju un sadarbību, kuras viņi uztver kā drošības, efektivitātes un taupības veicināšanas faktoru; |
| --- | --- |

10.

konstatē, ka neskatoties uz krīzi un budžeta samazinājumiem, Eiropas iedzīvotāji joprojām prasa nodrošināt Eiropas mēroga aizsardzību un rūpniecības jomā īstenot koordināciju un sadarbību, kuras viņi uztver kā drošības, efektivitātes un taupības veicināšanas faktoru;

| 11. | norāda uz Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu un priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves 2013. gada 15. oktobra paziņojumu par kopējo drošības un aizsardzības politiku; pauž nožēlu, ka Komisija un EĀDD nav nākuši klajā ar kopīgu Eiropas deklarāciju, gatavojoties aizsardzības jautājumiem veltītajai Eiropadomes sanāksmei šā gada decembrī; sagaida konkrētus Komisijas likumdošanas priekšlikumus par to, kā izmantot Eiropas struktūrfondus, Eiropas Biznesa atbalsta tīklu (EEN), Eiropas Sociālo fondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai nodrošinātu aizsardzības nozares līdzvērtīgu attīstību visās Eiropas Savienības daļās; |
| --- | --- |

11.

norāda uz Komisijas 2013. gada 24. jūlija paziņojumu un priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves 2013. gada 15. oktobra paziņojumu par kopējo drošības un aizsardzības politiku; pauž nožēlu, ka Komisija un EĀDD nav nākuši klajā ar kopīgu Eiropas deklarāciju, gatavojoties aizsardzības jautājumiem veltītajai Eiropadomes sanāksmei šā gada decembrī; sagaida konkrētus Komisijas likumdošanas priekšlikumus par to, kā izmantot Eiropas struktūrfondus, Eiropas Biznesa atbalsta tīklu (EEN), Eiropas Sociālo fondu un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai nodrošinātu aizsardzības nozares līdzvērtīgu attīstību visās Eiropas Savienības daļās;

| 12. | atgādina, ka Komisija un ES valstu aizsardzības ministri jau 2007. gadā ar īpašu Komisijas paziņojumu un EAA EDTIB stratēģiju uzsvēra, ka šajā jomā nepieciešama steidzama rīcība; pauž nožēlu par neizmantoto iespēju regulāri iesniegt ziņojumus par īstenošanas gaitu un atjaunināšanas stratēģijām pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā; pauž nožēlu, ka jaunajā paziņojumā nav izvērtētas iepriekšējās stratēģijas; aicina Komisiju un EAA nākotnē izstrādāt kopīgu EDTIB stratēģiju, balstoties uz iepriekš gūto pieredzi; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka Komisija un ES valstu aizsardzības ministri jau 2007. gadā ar īpašu Komisijas paziņojumu un EAA EDTIB stratēģiju uzsvēra, ka šajā jomā nepieciešama steidzama rīcība; pauž nožēlu par neizmantoto iespēju regulāri iesniegt ziņojumus par īstenošanas gaitu un atjaunināšanas stratēģijām pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā; pauž nožēlu, ka jaunajā paziņojumā nav izvērtētas iepriekšējās stratēģijas; aicina Komisiju un EAA nākotnē izstrādāt kopīgu EDTIB stratēģiju, balstoties uz iepriekš gūto pieredzi;

| 13. | paša sagatavotā plašā novērtējumā secina, ka abas stratēģijas ir īstenotas nepietiekami, jo trūkst vienotas izpratnes par EDTIB, ko sekmē atšķirīgās valstu un nozares intereses un bruņojuma nozarēs izveidojušos valstu paradumu noturība; ņem vērā to, ka ir dalībvalstis, kurām nav savas valsts aizsardzības nozares un/vai ir tikai nišas nozares, un kuras pasaules mērogā cenšas panākt vislabāko izmaksu lietderību, dalībvalstis ar mazāk konkurētspējīgu aizsardzības rūpniecību, kuras dod priekšroku vietējām piegādes ķēdēm, kā arī dalībvalstis ar spēcīgāku aizsardzības nozari, kuras gatavas konkurēt pasaules mērogā; |
| --- | --- |

13.

paša sagatavotā plašā novērtējumā secina, ka abas stratēģijas ir īstenotas nepietiekami, jo trūkst vienotas izpratnes par EDTIB, ko sekmē atšķirīgās valstu un nozares intereses un bruņojuma nozarēs izveidojušos valstu paradumu noturība; ņem vērā to, ka ir dalībvalstis, kurām nav savas valsts aizsardzības nozares un/vai ir tikai nišas nozares, un kuras pasaules mērogā cenšas panākt vislabāko izmaksu lietderību, dalībvalstis ar mazāk konkurētspējīgu aizsardzības rūpniecību, kuras dod priekšroku vietējām piegādes ķēdēm, kā arī dalībvalstis ar spēcīgāku aizsardzības nozari, kuras gatavas konkurēt pasaules mērogā;

| 14. | atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu decembra sanāksmē apspriest jautājumu par Eiropas aizsardzības nostiprināšanu; aicina Eiropadomi dot nepieciešamo jauno un vērienīgo impulsu un noteikt vadlīnijas, vispārējas politiskas prioritātes un termiņus, lai atbalstītu patiesu Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi, kuras pamatā būtu atbilstoši integritātes nostiprināšanas un uzticības veidošanas pasākumi, un kas būtu vērsta uz spēju nostiprināšanu un veicinātu sinerģijas, nodrošinātu efektīvu resursu izmantošanu, izvairītos no dublēšanās un būtu integrēta un konkurētspējīga pasaules tirgū; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Eiropadomes lēmumu decembra sanāksmē apspriest jautājumu par Eiropas aizsardzības nostiprināšanu; aicina Eiropadomi dot nepieciešamo jauno un vērienīgo impulsu un noteikt vadlīnijas, vispārējas politiskas prioritātes un termiņus, lai atbalstītu patiesu Eiropas aizsardzības tehnoloģisko un rūpniecisko bāzi, kuras pamatā būtu atbilstoši integritātes nostiprināšanas un uzticības veidošanas pasākumi, un kas būtu vērsta uz spēju nostiprināšanu un veicinātu sinerģijas, nodrošinātu efektīvu resursu izmantošanu, izvairītos no dublēšanās un būtu integrēta un konkurētspējīga pasaules tirgū;

Prasību saskaņošana un pieprasījuma konsolidēšana

| 15. | pauž nožēlu, ka agrākie centieni konsolidēt pieprasījumu nav mazinājuši tā sadrumstalotību Eiropas Savienībā, kurā aizsardzības nozarei ir klienti no 28 dažādām valstīm un vēl lielāks skaits klientu produktiem, ko var lietot gan civilām, gan militārām vajadzībām; pauž nožēlu par EAA Spēju attīstības plāna ierobežotajiem rezultātiem; tāpēc aicina Eiropadomi sākt Eiropas aizsardzības jomas pārskatīšanas procesu un reāli īstenot valstu aizsardzības plānošanas procesu koordinēšanu ES līmenī; pamatojoties uz šo novērtējumu, aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos uzsākt plaša mēroga procesu, lai izstrādātu Balto grāmatu par Eiropas drošību un aizsardzību un racionalizētu ES stratēģiskos mērķus un spēju attīstības procesus; |
| --- | --- |

15.

pauž nožēlu, ka agrākie centieni konsolidēt pieprasījumu nav mazinājuši tā sadrumstalotību Eiropas Savienībā, kurā aizsardzības nozarei ir klienti no 28 dažādām valstīm un vēl lielāks skaits klientu produktiem, ko var lietot gan civilām, gan militārām vajadzībām; pauž nožēlu par EAA Spēju attīstības plāna ierobežotajiem rezultātiem; tāpēc aicina Eiropadomi sākt Eiropas aizsardzības jomas pārskatīšanas procesu un reāli īstenot valstu aizsardzības plānošanas procesu koordinēšanu ES līmenī; pamatojoties uz šo novērtējumu, aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos uzsākt plaša mēroga procesu, lai izstrādātu Balto grāmatu par Eiropas drošību un aizsardzību un racionalizētu ES stratēģiskos mērķus un spēju attīstības procesus;

| 16. | aicina dalībvalstis sadarbībā ar EAA turpināt izpētīt iespējas savu aizsardzības spēju aprites cikla pārvaldības saskaņošanai un kopīgai plānošanai; uzskata, ka plašākas sinerģijas rezultātā tapusi kopēja Eiropas spēju un bruņojuma politika (kā minēts LES 42. pantā) būtu priekšnoteikums, lai militāro prasību saskaņošanu pārvērstu par tādu aprīkojuma iegādes procesu, kas saskaņots starp dalībvalstīm, tādējādi radot priekšnoteikumus veiksmīgai pieprasījuma vadītai starptautiskai pārstrukturēšanai aizsardzības nozarē visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis sadarbībā ar EAA turpināt izpētīt iespējas savu aizsardzības spēju aprites cikla pārvaldības saskaņošanai un kopīgai plānošanai; uzskata, ka plašākas sinerģijas rezultātā tapusi kopēja Eiropas spēju un bruņojuma politika (kā minēts LES 42. pantā) būtu priekšnoteikums, lai militāro prasību saskaņošanu pārvērstu par tādu aprīkojuma iegādes procesu, kas saskaņots starp dalībvalstīm, tādējādi radot priekšnoteikumus veiksmīgai pieprasījuma vadītai starptautiskai pārstrukturēšanai aizsardzības nozarē visā Eiropas Savienībā;

| 17. | atzīmē paveikto NATO aizsardzības plānošanas procesā, ar kura starpniecību alianses dalībvalstis, ieskaitot 26 Eiropas sabiedrotos, vajadzības gadījumā veic saskaņošanu, lai nodrošinātu pienācīgu aizsardzības spēju attīstību un uzturēšanu turpmāko uzdevumu risināšanai; atzīmē, ka NATO jau sen ir atzinis nepieciešamību cieši sadarboties ar nozari, jo īpaši, lai palīdzētu izstrādāt militāro spēju prasības, sevišķi attiecībā uz standartizāciju un savstarpēju savietojamību, vienlaikus veicinot transatlantisko tehnoloģisko un rūpniecisko sadarbību aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

17.

atzīmē paveikto NATO aizsardzības plānošanas procesā, ar kura starpniecību alianses dalībvalstis, ieskaitot 26 Eiropas sabiedrotos, vajadzības gadījumā veic saskaņošanu, lai nodrošinātu pienācīgu aizsardzības spēju attīstību un uzturēšanu turpmāko uzdevumu risināšanai; atzīmē, ka NATO jau sen ir atzinis nepieciešamību cieši sadarboties ar nozari, jo īpaši, lai palīdzētu izstrādāt militāro spēju prasības, sevišķi attiecībā uz standartizāciju un savstarpēju savietojamību, vienlaikus veicinot transatlantisko tehnoloģisko un rūpniecisko sadarbību aizsardzības jomā;

Rūpniecības politika

| 18. | uzskata, ka Eiropas aizsardzības rūpniecības politikas mērķim vajadzētu būt dalībvalstu spēju optimizācijai, koordinējot to spēju, iekārtu, aprīkojuma un pakalpojumu attīstīšanu, izvēršanu un uzturēšanu, lai būtu iespējams veikt visu veidu misijas, tostarp pašas sarežģītākās, un tas panākams, nostiprinot Eiropas aizsardzības rūpniecību, sekmējot sadarbību pētniecības un tehnoloģiju jomā un veidojot sadarbības programmas aprīkojuma izstrādei; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka Eiropas aizsardzības rūpniecības politikas mērķim vajadzētu būt dalībvalstu spēju optimizācijai, koordinējot to spēju, iekārtu, aprīkojuma un pakalpojumu attīstīšanu, izvēršanu un uzturēšanu, lai būtu iespējams veikt visu veidu misijas, tostarp pašas sarežģītākās, un tas panākams, nostiprinot Eiropas aizsardzības rūpniecību, sekmējot sadarbību pētniecības un tehnoloģiju jomā un veidojot sadarbības programmas aprīkojuma izstrādei;

| 19. | atzīst Eiropas aizsardzības rūpniecības nozīmi inovācijām un izaugsmei, jo ar to tieši vai netieši Savienībā ir saistītas aptuveni 400 000 darbavietas; uzsver — kaut arī Eiropas aizsardzības nozare saskaras ar vairākām problēmām, ir nepieciešama jauna pieeja, lai izvairītos no dublēšanās un panāktu gan lielākus apjomradītus ietaupījumus, gan uzlabotu rūpniecisko konkurenci; |
| --- | --- |

19.

atzīst Eiropas aizsardzības rūpniecības nozīmi inovācijām un izaugsmei, jo ar to tieši vai netieši Savienībā ir saistītas aptuveni 400 000 darbavietas; uzsver — kaut arī Eiropas aizsardzības nozare saskaras ar vairākām problēmām, ir nepieciešama jauna pieeja, lai izvairītos no dublēšanās un panāktu gan lielākus apjomradītus ietaupījumus, gan uzlabotu rūpniecisko konkurenci;

| 20. | uzskata — reaģējot uz Eiropas aizsardzības rūpniecības tirgus sadrumstalotību, ir pienācis laiks sekmēt labprātīgu pieeju, lai šo tirgu konsolidētu (un sāktu tā saskaņošanu) attiecībā uz pieprasījumu un piedāvājumu un noteikumiem un standartiem, un ka ir pienācis laiks arī investēt integrētā ilgtspējīgā rūpniecības politikā, kuras pamatā būtu pētniecība, inovācijas, efektīvāka resursu izmantošana, izejvielu stratēģija, MVU nostiprināšana un reģionālo tīklu attīstība; pilnībā atbalsta Komisijas centienus sekmēt aizsardzības un drošības iekšējo tirgu, sniedzot pienācīgu palīdzību maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” ir liela nozīme no inovāciju, īpašu spēju attīstīšanas, mūsdienīgāko tehnoloģiju, un darbavietu radīšanas viedokļa; |
| --- | --- |

20.

uzskata — reaģējot uz Eiropas aizsardzības rūpniecības tirgus sadrumstalotību, ir pienācis laiks sekmēt labprātīgu pieeju, lai šo tirgu konsolidētu (un sāktu tā saskaņošanu) attiecībā uz pieprasījumu un piedāvājumu un noteikumiem un standartiem, un ka ir pienācis laiks arī investēt integrētā ilgtspējīgā rūpniecības politikā, kuras pamatā būtu pētniecība, inovācijas, efektīvāka resursu izmantošana, izejvielu stratēģija, MVU nostiprināšana un reģionālo tīklu attīstība; pilnībā atbalsta Komisijas centienus sekmēt aizsardzības un drošības iekšējo tirgu, sniedzot pienācīgu palīdzību maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” ir liela nozīme no inovāciju, īpašu spēju attīstīšanas, mūsdienīgāko tehnoloģiju, un darbavietu radīšanas viedokļa;

| 21. | uzskata, ka rūpniecības problēmu pārvarēšanai dalībvalstīm ir jāpastiprina sadarbība, un konstatē, ka budžeta ierobežojumu un pieaugošās starptautiskās konkurences dēļ ES ir nepieciešama iekšēja partnerība un citi sadarbības veidi, kā arī uzdevumu dalīšana; atbalsta EAA tās centienos veicināt reģionālo kopu veidošanos; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka rūpniecības problēmu pārvarēšanai dalībvalstīm ir jāpastiprina sadarbība, un konstatē, ka budžeta ierobežojumu un pieaugošās starptautiskās konkurences dēļ ES ir nepieciešama iekšēja partnerība un citi sadarbības veidi, kā arī uzdevumu dalīšana; atbalsta EAA tās centienos veicināt reģionālo kopu veidošanos;

| 22. | uzskata, ka būtu jāatzīst aizsardzības tirgu ļoti īpašais raksturs, jo uz tiem attiecas gan eksporta kontroles pasākumi un neizplatīšanas saistības, gan arī konfidencialitātes prasības, turklāt ražojumus šajā tirgū piedāvā neliels uzņēmumu skaits un gandrīz vienīgais pasūtītājs tajā ir valstu valdības; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka būtu jāatzīst aizsardzības tirgu ļoti īpašais raksturs, jo uz tiem attiecas gan eksporta kontroles pasākumi un neizplatīšanas saistības, gan arī konfidencialitātes prasības, turklāt ražojumus šajā tirgū piedāvā neliels uzņēmumu skaits un gandrīz vienīgais pasūtītājs tajā ir valstu valdības;

| 23. | uzskata, ka aizsardzības nozarei ir ļoti īpašs raksturs, jo ražojumu izstrāde ir lēna un sistēmu darbība ir jānodrošina vairākus gadu desmitus, programmu izmaksas ir ļoti lielas un turpina palielināties, un, visbeidzot, ražojumu pārdošana ir ļoti atkarīga no dalībvalstu valdībām; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka aizsardzības nozarei ir ļoti īpašs raksturs, jo ražojumu izstrāde ir lēna un sistēmu darbība ir jānodrošina vairākus gadu desmitus, programmu izmaksas ir ļoti lielas un turpina palielināties, un, visbeidzot, ražojumu pārdošana ir ļoti atkarīga no dalībvalstu valdībām;

| 24. | atbalsta drošības un aizsardzības nozares ražojumu iespējamu divējādu lietojumu, jo īpaši kosmosa, jūras, aviācijas un sakaru jomā; uzsver, ka aizsardzības nozare ir svarīgs to moderno tehnoloģiju attīstības dzinējspēks, kuras vēlāk var izmantot komerciāliem mērķiem; |
| --- | --- |

24.

atbalsta drošības un aizsardzības nozares ražojumu iespējamu divējādu lietojumu, jo īpaši kosmosa, jūras, aviācijas un sakaru jomā; uzsver, ka aizsardzības nozare ir svarīgs to moderno tehnoloģiju attīstības dzinējspēks, kuras vēlāk var izmantot komerciāliem mērķiem;

| 25. | mudina Eiropadomi visādos veidos atbalstīt EDTIB un šajā nolūkā vispirms precīzāk definēt mērķi, jo īpaši attiecībā uz iesaistītajām pusēm, nosakot tām īpašu statusu, proti, Eiropas aizsardzības nozares dalībnieka (EDOE) statusu; |
| --- | --- |

25.

mudina Eiropadomi visādos veidos atbalstīt EDTIB un šajā nolūkā vispirms precīzāk definēt mērķi, jo īpaši attiecībā uz iesaistītajām pusēm, nosakot tām īpašu statusu, proti, Eiropas aizsardzības nozares dalībnieka (EDOE) statusu;

| 26. | prasa šo EDOE statusu noteikt, pamatojoties uz patiesu pievienoto vērtību, ko šādi uzņēmumi dotu Eiropai gan tehnoloģiskā, gan sociāli ekonomiskā aspektā; tāpēc uzskata, ka tikai šādi aizsardzības nozares dalībnieki Eiropā drīkstētu saņemt atbalstu no Eiropas programmām; |
| --- | --- |

26.

prasa šo EDOE statusu noteikt, pamatojoties uz patiesu pievienoto vērtību, ko šādi uzņēmumi dotu Eiropai gan tehnoloģiskā, gan sociāli ekonomiskā aspektā; tāpēc uzskata, ka tikai šādi aizsardzības nozares dalībnieki Eiropā drīkstētu saņemt atbalstu no Eiropas programmām;

| 27. | uzskata, ka Eiropas aizsardzības nozares dalībnieka koncepcija būtu jāatzīst un ka šo uzņēmumu aizsardzībai būtu jānodrošina saprātīgu prasību izpilde attiecībā uz darbavietām, zinātnisko un tehnoloģisko pieredzi, lēmumu pieņemšanu un ražošanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka Eiropas aizsardzības nozares dalībnieka koncepcija būtu jāatzīst un ka šo uzņēmumu aizsardzībai būtu jānodrošina saprātīgu prasību izpilde attiecībā uz darbavietām, zinātnisko un tehnoloģisko pieredzi, lēmumu pieņemšanu un ražošanu Eiropas Savienībā;

| 28. | aicina dalībvalstis attīstīt savas aizsardzības rūpniecības un tehnoloģijas bāzes un izcilības centrus, par pamatu ņemot galvenās tehnoloģijas, un Eiropas Savienībā tiem nodrošināt efektīvus korporatīvās pārvaldības mehānismus, tādējādi palielinot šo vietu savstarpējo atkarību; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis attīstīt savas aizsardzības rūpniecības un tehnoloģijas bāzes un izcilības centrus, par pamatu ņemot galvenās tehnoloģijas, un Eiropas Savienībā tiem nodrošināt efektīvus korporatīvās pārvaldības mehānismus, tādējādi palielinot šo vietu savstarpējo atkarību;

| 29. | mudina dalībvalstis sekmēt lielāko aizsardzības uzņēmumu un augstskolu sadarbību; uzsver, ka ar šādu sadarbību iespējams paplašināt augstskolu zināšanu bāzi; |
| --- | --- |

29.

mudina dalībvalstis sekmēt lielāko aizsardzības uzņēmumu un augstskolu sadarbību; uzsver, ka ar šādu sadarbību iespējams paplašināt augstskolu zināšanu bāzi;

| 30. | aicina dalībvalstis un Komisiju samazināt nevajadzīgos regulatīvos šķēršļus, lai uzlabotu aizsardzības uzņēmumu savstarpējo dialogu un sekmēt šo uzņēmumu racionalizāciju, lai tie varētu iegādāties savām vajadzībām vispiemērotākās iekārtas, ņemot vērā uzdevumus un izmaksas; aicina steidzami pārstrukturēt Eiropas uzņēmumus, lai pārvarētu starp valstīm pastāvošās barjeras un sniegtu tiem pasaules mēroga attīstības perspektīvu; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis un Komisiju samazināt nevajadzīgos regulatīvos šķēršļus, lai uzlabotu aizsardzības uzņēmumu savstarpējo dialogu un sekmēt šo uzņēmumu racionalizāciju, lai tie varētu iegādāties savām vajadzībām vispiemērotākās iekārtas, ņemot vērā uzdevumus un izmaksas; aicina steidzami pārstrukturēt Eiropas uzņēmumus, lai pārvarētu starp valstīm pastāvošās barjeras un sniegtu tiem pasaules mēroga attīstības perspektīvu;

| 31. | uzskata, ka būtiska nozīme EDTIB saglabāšanā un nostiprināšanā ir mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuri projektē un ražo daudzus inovatīvus produktus; norāda, ka Eiropas aizsardzības tirgus sadrumstalotība kavē mazos un vidējos uzņēmumus laist tirgū savus produktus; aicina dalībvalstis, EAA un Komisiju sadarboties, lai attīstītu veidus un līdzekļus tam, kā ilgtspējīgi konsolidēt mazos un vidējos uzņēmumus un sekmēt to piekļuvi iepirkumiem aizsardzības jomā; uzsver to, ka vienota standartizācijas un sertifikācijas sistēma būtu izdevīga Eiropas uzņēmumiem, tostarp MVU, jo uzlabotu to piekļuvi Eiropas un starptautiskajiem tirgiem, veicinot nodarbinātību un uzlabojot to piekļuvi ES finansējumam; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka būtiska nozīme EDTIB saglabāšanā un nostiprināšanā ir mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuri projektē un ražo daudzus inovatīvus produktus; norāda, ka Eiropas aizsardzības tirgus sadrumstalotība kavē mazos un vidējos uzņēmumus laist tirgū savus produktus; aicina dalībvalstis, EAA un Komisiju sadarboties, lai attīstītu veidus un līdzekļus tam, kā ilgtspējīgi konsolidēt mazos un vidējos uzņēmumus un sekmēt to piekļuvi iepirkumiem aizsardzības jomā; uzsver to, ka vienota standartizācijas un sertifikācijas sistēma būtu izdevīga Eiropas uzņēmumiem, tostarp MVU, jo uzlabotu to piekļuvi Eiropas un starptautiskajiem tirgiem, veicinot nodarbinātību un uzlabojot to piekļuvi ES finansējumam;

Nepieciešamība pēc vienotas pieejas standartizācijas un sertifikācijas jomā

| 32. | atkārtoti uzsver, cik ļoti svarīgi ir standartizēt aizsardzības aprīkojumu, lai izveidotu konkurētspējīgu vienotu Eiropas aizsardzības tirgu, nodrošinātu bruņojuma programmu savietojamību un veicinātu sadarbību šajā jomā, apvienotu un kopīgi īstenotu projektus, kā arī īstenotu ilgtspējīgu sadarbspēju starp dalībvalstu bruņotajiem spēkiem, tādējādi samazinot uzturēšanas un operāciju izmaksas un nodrošinot, ka dalībvalstu aizsardzības spējas var izmantot lietderīgi, veicot kopīgas darbības; |
| --- | --- |

32.

atkārtoti uzsver, cik ļoti svarīgi ir standartizēt aizsardzības aprīkojumu, lai izveidotu konkurētspējīgu vienotu Eiropas aizsardzības tirgu, nodrošinātu bruņojuma programmu savietojamību un veicinātu sadarbību šajā jomā, apvienotu un kopīgi īstenotu projektus, kā arī īstenotu ilgtspējīgu sadarbspēju starp dalībvalstu bruņotajiem spēkiem, tādējādi samazinot uzturēšanas un operāciju izmaksas un nodrošinot, ka dalībvalstu aizsardzības spējas var izmantot lietderīgi, veicot kopīgas darbības;

| 33. | atgādina, ka attiecībā uz civilām un militārām vajadzībām paredzētiem produktiem izplatās arvien vairāk konkurējošu ražošanas standartu; pauž nožēlu, ka vien ierobežotā apjomā ir izdevies īstenot NATO standartizācijas līgumus (STANAG) un ieteikumus (STANREC); aicina Komisiju un EAA veicināt saskaņota vienotu standartu kopuma izmantošanu aizsardzības jomā, un izstrādāt t. s. hibrīdstandartus divējāda lietojuma jomās; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to turpmākie pasākumi aizsardzības standartu noteikšanā ir balstīti uz civilajiem ierosinājumiem, ko sniedz Komisija un Eiropas standartizācijas organizācijas; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka attiecībā uz civilām un militārām vajadzībām paredzētiem produktiem izplatās arvien vairāk konkurējošu ražošanas standartu; pauž nožēlu, ka vien ierobežotā apjomā ir izdevies īstenot NATO standartizācijas līgumus (STANAG) un ieteikumus (STANREC); aicina Komisiju un EAA veicināt saskaņota vienotu standartu kopuma izmantošanu aizsardzības jomā, un izstrādāt t. s. hibrīdstandartus divējāda lietojuma jomās; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to turpmākie pasākumi aizsardzības standartu noteikšanā ir balstīti uz civilajiem ierosinājumiem, ko sniedz Komisija un Eiropas standartizācijas organizācijas;

| 34. | mudina dalībvalstis noskaidrot iespējas, ko Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA) piedāvā saistībā ar militāru preču un lietojumu Eiropas standartu izstrādi, piemēram, hospitāļkuģu būvē vai tālvadības aviācijas sistēmu jomā; |
| --- | --- |

34.

mudina dalībvalstis noskaidrot iespējas, ko Eiropas Aizsardzības aģentūra (EAA) piedāvā saistībā ar militāru preču un lietojumu Eiropas standartu izstrādi, piemēram, hospitāļkuģu būvē vai tālvadības aviācijas sistēmu jomā;

| 35. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumus standartizācijas jomā, aicina Eiropadomi tos ņemt vērā un izteikt konkrētus priekšlikumus šajā jomā; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumus standartizācijas jomā, aicina Eiropadomi tos ņemt vērā un izteikt konkrētus priekšlikumus šajā jomā;

| 36. | aicina dalībvalstis vienkāršot Eiropas sertifikācijas procedūras ar savstarpēju sertifikātu atzīšanu un civilo un militāro Eiropas sertifikācijas procedūru kopēju izstrādi; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis vienkāršot Eiropas sertifikācijas procedūras ar savstarpēju sertifikātu atzīšanu un civilo un militāro Eiropas sertifikācijas procedūru kopēju izstrādi;

Piegādes drošības nodrošināšana

| 37. | saistībā ar nozares pārstrukturēšanu uzsver to, ka ir svarīgi nodrošināt, lai netiktu apdraudēta piegādes drošība; aicina dalībvalstis, EAA un Komisiju steidzami izstrādāt visaptverošu un vērienīgu ES mēroga piegādes drošības režīmu, jo īpaši attiecībā uz stratēģiskiem materiāliem un kritiski svarīgām tehnoloģijām, kas balstās uz savstarpējo garantiju sistēmu un risku un vajadzību analīzi, iespējams, izmantojot pastāvīgās strukturētās sadarbības juridisko pamatu; |
| --- | --- |

37.

saistībā ar nozares pārstrukturēšanu uzsver to, ka ir svarīgi nodrošināt, lai netiktu apdraudēta piegādes drošība; aicina dalībvalstis, EAA un Komisiju steidzami izstrādāt visaptverošu un vērienīgu ES mēroga piegādes drošības režīmu, jo īpaši attiecībā uz stratēģiskiem materiāliem un kritiski svarīgām tehnoloģijām, kas balstās uz savstarpējo garantiju sistēmu un risku un vajadzību analīzi, iespējams, izmantojot pastāvīgās strukturētās sadarbības juridisko pamatu;

| 38. | mudina dalībvalstis veikt pirmos soļus šā mērķa sasniegšanai un aizsardzības mērķiem paredzētu ražojumu sūtījumiem ES pilnībā izmantot vispārīgo un globālo licenču iespējas, kuras paredzētas Direktīvā 2009/43/EK, kā arī paātrināt darbu, lai sāktu piemērot 2006. gada Pamatnolīgumu par piegādes drošību ārkārtas operatīvajos apstākļos; |
| --- | --- |

38.

mudina dalībvalstis veikt pirmos soļus šā mērķa sasniegšanai un aizsardzības mērķiem paredzētu ražojumu sūtījumiem ES pilnībā izmantot vispārīgo un globālo licenču iespējas, kuras paredzētas Direktīvā 2009/43/EK, kā arī paātrināt darbu, lai sāktu piemērot 2006. gada Pamatnolīgumu par piegādes drošību ārkārtas operatīvajos apstākļos;

| 39. | aicina EAA un Komisiju sagatavot kopīgu neatkarību nodrošinošu stratēģiju kritiski svarīgu tehnoloģiju jomā, jo īpaši attiecībā uz neierobežotu piekļuvi civilām un militārām (divējāda lietojuma) jaunām un svarīgām pamattehnoloģijām un to pieejamību, piemēram, mūsdienīgajām mikro/nanoelektronikas, mākslīgā intelekta un fotonikas tehnoloģijām, kas jāuzskata par kritiski svarīgām KDAP misijām; aicina dalībvalstis izmantot EDTIB, lai nostiprinātu ES pašpietiekamību šajās svarīgajās nozarēs; |
| --- | --- |

39.

aicina EAA un Komisiju sagatavot kopīgu neatkarību nodrošinošu stratēģiju kritiski svarīgu tehnoloģiju jomā, jo īpaši attiecībā uz neierobežotu piekļuvi civilām un militārām (divējāda lietojuma) jaunām un svarīgām pamattehnoloģijām un to pieejamību, piemēram, mūsdienīgajām mikro/nanoelektronikas, mākslīgā intelekta un fotonikas tehnoloģijām, kas jāuzskata par kritiski svarīgām KDAP misijām; aicina dalībvalstis izmantot EDTIB, lai nostiprinātu ES pašpietiekamību šajās svarīgajās nozarēs;

Piešķirt jaunu impulsu sadarbībai bruņojuma jomā

| 40. | mudina dalībvalstis uzsākt jaunus kopīgus projektus, lai risinātu rūpniecības jaudas pārpalikuma problēmu, kas rodas pieprasījuma krituma rezultātā, lielākā mērā izmantojot nepietiekami iesaistīto un nepietiekami finansēto Eiropas Aizsardzības aģentūru un ņemot vērā pieredzi, kas gūta nesenajās kopīgajās operācijās, kurās tika konstatētas nepilnības, piemēram, stratēģiskā un taktiskā transporta jomā un novērošanā no gaisa un kosmosa; jo īpaši iesaka attīstīt svarīgākos projektus ar civilmilitāru lietojumu, kuru ļoti trūkst lielākajā daļā ES dalībvalstu, piemēram, attālināti pilotējamas gaisa kuģu sistēmas (RPAS), tādējādi veicinot augsto tehnoloģiju attīstību un palīdzot Eiropā uzturēt pamatkompetences; atbalsta ES dalību kopīgos projektos, nomājot un/vai iegūstot divējāda lietojuma spējas un, iespējams, iepērkot prototipus; |
| --- | --- |

40.

mudina dalībvalstis uzsākt jaunus kopīgus projektus, lai risinātu rūpniecības jaudas pārpalikuma problēmu, kas rodas pieprasījuma krituma rezultātā, lielākā mērā izmantojot nepietiekami iesaistīto un nepietiekami finansēto Eiropas Aizsardzības aģentūru un ņemot vērā pieredzi, kas gūta nesenajās kopīgajās operācijās, kurās tika konstatētas nepilnības, piemēram, stratēģiskā un taktiskā transporta jomā un novērošanā no gaisa un kosmosa; jo īpaši iesaka attīstīt svarīgākos projektus ar civilmilitāru lietojumu, kuru ļoti trūkst lielākajā daļā ES dalībvalstu, piemēram, attālināti pilotējamas gaisa kuģu sistēmas (RPAS), tādējādi veicinot augsto tehnoloģiju attīstību un palīdzot Eiropā uzturēt pamatkompetences; atbalsta ES dalību kopīgos projektos, nomājot un/vai iegūstot divējāda lietojuma spējas un, iespējams, iepērkot prototipus;

| 41. | ņemot vērā pagātnes pieredzi, uzskata, ka izstrādes un ražošanas pasākumu kopīga veikšana kopīgo bruņojuma programmu ietvaros būtu jāorganizē tikai saskaņā ar rūpnieciskās efektivitātes un ekonomikas veikuma principu, lai novērstu pārklāšanos un izmaksu nesamērīgu pieaugšanu; |
| --- | --- |

41.

ņemot vērā pagātnes pieredzi, uzskata, ka izstrādes un ražošanas pasākumu kopīga veikšana kopīgo bruņojuma programmu ietvaros būtu jāorganizē tikai saskaņā ar rūpnieciskās efektivitātes un ekonomikas veikuma principu, lai novērstu pārklāšanos un izmaksu nesamērīgu pieaugšanu;

| 42. | aicina dalībvalstis dot priekšroku ES iekšienē īstenotiem projektiem, kopīgiem projektiem vai Eiropā balstītām jaunām tehnoloģijām, kad tās izskata iespēju veikt liela mēroga aizsardzības tehnoloģiju iegādi, jo tas veicinātu gan tirdzniecības paplašināšanos Eiropā un uzlabotu sadarbību, gan arī veicinātu kvalitātes un cenas konkurenci pasaules aizsardzības ražojumu tirgū; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstis dot priekšroku ES iekšienē īstenotiem projektiem, kopīgiem projektiem vai Eiropā balstītām jaunām tehnoloģijām, kad tās izskata iespēju veikt liela mēroga aizsardzības tehnoloģiju iegādi, jo tas veicinātu gan tirdzniecības paplašināšanos Eiropā un uzlabotu sadarbību, gan arī veicinātu kvalitātes un cenas konkurenci pasaules aizsardzības ražojumu tirgū;

| 43. | ņemot vērā spēkā esošo administratīvo vienošanos starp EAA un Kopīgā bruņojuma sadarbības organizāciju (OCCAR), aicina Eiropadomi nodrošināt kopēju projektu sekmīgu īstenošanu un veicināt ciešākas saites starp abām organizācijām; |
| --- | --- |

43.

ņemot vērā spēkā esošo administratīvo vienošanos starp EAA un Kopīgā bruņojuma sadarbības organizāciju (OCCAR), aicina Eiropadomi nodrošināt kopēju projektu sekmīgu īstenošanu un veicināt ciešākas saites starp abām organizācijām;

| 44. | aicina Eiropadomi nodrošināt to, ka EAA var pilnībā uzņemties savu institucionālo lomu, kā uzsvērts LES 42. panta 3. punktā un 45. pantā, piešķirot tai nepieciešamos līdzekļus; atgādina par steidzamo nepieciešamību dalībvalstīm piešķirt EAA pienācīgu finansējumu visu tās misiju un uzdevumu izpildei; uzskata, ka to vislabāk var paveikt, finansējot aģentūras nodrošināšanu ar darbiniekiem un sedzot darbības izdevumus no Savienības budžeta, sākot ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

44.

aicina Eiropadomi nodrošināt to, ka EAA var pilnībā uzņemties savu institucionālo lomu, kā uzsvērts LES 42. panta 3. punktā un 45. pantā, piešķirot tai nepieciešamos līdzekļus; atgādina par steidzamo nepieciešamību dalībvalstīm piešķirt EAA pienācīgu finansējumu visu tās misiju un uzdevumu izpildei; uzskata, ka to vislabāk var paveikt, finansējot aģentūras nodrošināšanu ar darbiniekiem un sedzot darbības izdevumus no Savienības budžeta, sākot ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu;

Eiropas pētniecības un attīstības atbalsts KDAP misijām

| 45. | konstatē, ka ekonomikas un finanšu krīze un aizsardzības budžeta samazināšana lielākajā daļā dalībvalstu var ievērojami samazināt, traucēt vai aizkavēt gandrīz visu valstu pētniecības un tehnoloģisko inovāciju programmas, kas, iespējams, arī turpmāk ietekmēs Eiropas aizsardzības rūpniecību un Savienības zinātnisko virzību šajā jomā; uzsver, ka šī situācija var radīt darbavietu zaudējumu vidējā termiņā un ilgtermiņā, kā arī rūpnieciskās jaudas un zinātības zudumu; |
| --- | --- |

45.

konstatē, ka ekonomikas un finanšu krīze un aizsardzības budžeta samazināšana lielākajā daļā dalībvalstu var ievērojami samazināt, traucēt vai aizkavēt gandrīz visu valstu pētniecības un tehnoloģisko inovāciju programmas, kas, iespējams, arī turpmāk ietekmēs Eiropas aizsardzības rūpniecību un Savienības zinātnisko virzību šajā jomā; uzsver, ka šī situācija var radīt darbavietu zaudējumu vidējā termiņā un ilgtermiņā, kā arī rūpnieciskās jaudas un zinātības zudumu;

| 46. | norāda uz pētniecības un inovāciju nozīmi drošības un aizsardzības nozarē un uzsver to, cik svarīga ir pētniecības programma “Apvārsnis 2020”; īpaši norāda uz tās septītās sabiedrības problēmas nozīmību, kuras temats ir “Drošas sabiedrības — Eiropas un tās iedzīvotāju brīvības un drošības aizsardzība”; uzsver, cik svarīgi šajā jomā ir sekmēt daudzpusēju sadarbību starp dalībvalstīm un to attiecīgajām aģentūrām; ņemot vērā inovatīviem pētījumiem aizsardzības nozarē raksturīgo augsto konfidencialitātes līmeni, uzskata, ka šāda pētniecība ir jāfinansē veidā, kas cieši saistīts ar vajadzībām; uzskata, ka šajā sakarībā vajadzētu apsvērt iespēju Kopīgā pētniecības centra ietvaros izveidot Eiropas Aizsardzības un drošības institūtu; |
| --- | --- |

46.

norāda uz pētniecības un inovāciju nozīmi drošības un aizsardzības nozarē un uzsver to, cik svarīga ir pētniecības programma “Apvārsnis 2020”; īpaši norāda uz tās septītās sabiedrības problēmas nozīmību, kuras temats ir “Drošas sabiedrības — Eiropas un tās iedzīvotāju brīvības un drošības aizsardzība”; uzsver, cik svarīgi šajā jomā ir sekmēt daudzpusēju sadarbību starp dalībvalstīm un to attiecīgajām aģentūrām; ņemot vērā inovatīviem pētījumiem aizsardzības nozarē raksturīgo augsto konfidencialitātes līmeni, uzskata, ka šāda pētniecība ir jāfinansē veidā, kas cieši saistīts ar vajadzībām; uzskata, ka šajā sakarībā vajadzētu apsvērt iespēju Kopīgā pētniecības centra ietvaros izveidot Eiropas Aizsardzības un drošības institūtu;

| 47. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri uzsākt sagatavošanas darbību ES finansētai pētniecībai KDAP misiju atbalstam un aicina Komisiju nākamās daudzgadu finanšu shēmas sākuma posmā iesniegt konkrētu priekšlikumu kā priekšnosacījumu šādām programmām; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri uzsākt sagatavošanas darbību ES finansētai pētniecībai KDAP misiju atbalstam un aicina Komisiju nākamās daudzgadu finanšu shēmas sākuma posmā iesniegt konkrētu priekšlikumu kā priekšnosacījumu šādām programmām;

| 48. | uzskata, ka ar EDTIB saistītai pētniecībai un izstrādei aizsardzības jomā joprojām ir pienācīgs ētisks pamats; norāda, ka vesela nodaļa Lisabonas līgumā ir veltīta kopējai drošības un aizsardzības politikai, kas ietver arī pētniecību aizsardzības tehnoloģiju jomā un Savienības kopēju aizsardzības struktūru veidošanu; aicina dalībvalstis un EAA ievērojami palielināt kopīgu pētniecības un izstrādes projektu kvantitāti un kvalitāti; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka ar EDTIB saistītai pētniecībai un izstrādei aizsardzības jomā joprojām ir pienācīgs ētisks pamats; norāda, ka vesela nodaļa Lisabonas līgumā ir veltīta kopējai drošības un aizsardzības politikai, kas ietver arī pētniecību aizsardzības tehnoloģiju jomā un Savienības kopēju aizsardzības struktūru veidošanu; aicina dalībvalstis un EAA ievērojami palielināt kopīgu pētniecības un izstrādes projektu kvantitāti un kvalitāti;

| 49. | atgādina, ka LESD 179. pantā ir noteikts, ka Savienībai ir jāatbalsta visas pētniecības darbības, kas atzītas par vajadzīgām Līgumos; |
| --- | --- |

49.

atgādina, ka LESD 179. pantā ir noteikts, ka Savienībai ir jāatbalsta visas pētniecības darbības, kas atzītas par vajadzīgām Līgumos;

| 50. | atgādina, ka Eiropas aizsardzības ministri 2007. gada novembrī vienojās par kopīgiem kritērijiem, lai palielinātu pētniecībai un tehnoloģijām paredzētos aizsardzības izdevumus līdz 2 % no visiem aizsardzības izdevumiem un Eiropas izdevumus, īstenojot sadarbību aizsardzības pētniecības un tehnoloģiju jomā, — līdz 20 %; |
| --- | --- |

50.

atgādina, ka Eiropas aizsardzības ministri 2007. gada novembrī vienojās par kopīgiem kritērijiem, lai palielinātu pētniecībai un tehnoloģijām paredzētos aizsardzības izdevumus līdz 2 % no visiem aizsardzības izdevumiem un Eiropas izdevumus, īstenojot sadarbību aizsardzības pētniecības un tehnoloģiju jomā, — līdz 20 %;

| 51. | pauž atbalstu Eiropas Komisijas, Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) pārstāvju veidotās aizsardzības darba grupas centieniem panākt, lai programmas “Apvārsnis 2020” īstenošanā gūtos pētniecības rezultātus varētu izmantot arī inovatīvos pētījumos aizsardzības jomā, kā arī panākt labāku sinerģiju starp civiliem un militāriem lietojumiem; turklāt aicina noskaidrot veidus, kā varētu izmantot publiskā un privātā sektora finansējumu, veidojot kopuzņēmumus, kās tas paredzēts LESD 187. pantā; |
| --- | --- |

51.

pauž atbalstu Eiropas Komisijas, Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) pārstāvju veidotās aizsardzības darba grupas centieniem panākt, lai programmas “Apvārsnis 2020” īstenošanā gūtos pētniecības rezultātus varētu izmantot arī inovatīvos pētījumos aizsardzības jomā, kā arī panākt labāku sinerģiju starp civiliem un militāriem lietojumiem; turklāt aicina noskaidrot veidus, kā varētu izmantot publiskā un privātā sektora finansējumu, veidojot kopuzņēmumus, kās tas paredzēts LESD 187. pantā;

| 52. | mudina EAA izmantot jau iegūto pieredzi kopīgu investīciju programmu veiksmīgā īstenošanā un strādāt sadarbībā ar Komisiju, lai uzsāktu pētniecības un attīstības programmas, pamatojoties uz LESD 185. pantu; |
| --- | --- |

52.

mudina EAA izmantot jau iegūto pieredzi kopīgu investīciju programmu veiksmīgā īstenošanā un strādāt sadarbībā ar Komisiju, lai uzsāktu pētniecības un attīstības programmas, pamatojoties uz LESD 185. pantu;

| 53. | pievērš uzmanību tam, cik svarīga ir sinerģija starp civilo pētniecību un militāro pētniecību jomās, kurās tiek radīta augsta pievienotā vērtība; uzsver — ņemot vērā dažu projektu galvenokārt civilo pielietojumu vai pārējo pielietojumu pēc valstu ieskatiem, varētu tikt izpētīta to efektīvāka divējādā lietojuma iespēja, lai savstarpēji dalītu izmaksas, jo šīs ir nozares, kuras rada izaugsmi un nodarbinātību; turklāt uzsver, ka šādas sinerģijas varētu izpausties arī kā konsolidētas piegādes no privātiem Eiropas avotiem uz noieta tirgiem; |
| --- | --- |

53.

pievērš uzmanību tam, cik svarīga ir sinerģija starp civilo pētniecību un militāro pētniecību jomās, kurās tiek radīta augsta pievienotā vērtība; uzsver — ņemot vērā dažu projektu galvenokārt civilo pielietojumu vai pārējo pielietojumu pēc valstu ieskatiem, varētu tikt izpētīta to efektīvāka divējādā lietojuma iespēja, lai savstarpēji dalītu izmaksas, jo šīs ir nozares, kuras rada izaugsmi un nodarbinātību; turklāt uzsver, ka šādas sinerģijas varētu izpausties arī kā konsolidētas piegādes no privātiem Eiropas avotiem uz noieta tirgiem;

| 54. | aicina dalībvalstis izveidot piemērotu platformu, lai sekmētu aizsardzības jomas pētniecības rezultātu izmantošanu civilajā jomā, galveno uzmanību pievēršot mūsdienīgakajiem tehnoloģiskajiem lietojumiem; aicina dalībvalstis aizsardzības jomas pētniecībā pievērsties arī dabas katastrofu pārvarēšanai (pēdējo 40 gadu laikā dabas katastrofu skaits Eiropā ir palielinājies četras reizes); |
| --- | --- |

54.

aicina dalībvalstis izveidot piemērotu platformu, lai sekmētu aizsardzības jomas pētniecības rezultātu izmantošanu civilajā jomā, galveno uzmanību pievēršot mūsdienīgakajiem tehnoloģiskajiem lietojumiem; aicina dalībvalstis aizsardzības jomas pētniecībā pievērsties arī dabas katastrofu pārvarēšanai (pēdējo 40 gadu laikā dabas katastrofu skaits Eiropā ir palielinājies četras reizes);

| 55. | uzskata, ka ES aizsardzības nozarē ir jāsaglabā augsts inovācijas līmenis, turklāt gan militārā, gan civilā ziņā, lai reaģētu uz visiem apdraudējumiem un problēmām, ar ko tuvākajos gados būs jāsaskaras dalībvalstīm un ES, šajā saistībā par pamatu izmantojot visdaudzsološākos tehnoloģiskos jauninājumus neatkarīgi no tā, vai tie ir īpaši izstrādāti aizsardzības jomai vai civilam lietojumam; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka ES aizsardzības nozarē ir jāsaglabā augsts inovācijas līmenis, turklāt gan militārā, gan civilā ziņā, lai reaģētu uz visiem apdraudējumiem un problēmām, ar ko tuvākajos gados būs jāsaskaras dalībvalstīm un ES, šajā saistībā par pamatu izmantojot visdaudzsološākos tehnoloģiskos jauninājumus neatkarīgi no tā, vai tie ir īpaši izstrādāti aizsardzības jomai vai civilam lietojumam;

| 56. | uzsver nepieciešamību nodrošināt pētniecības rezultātu efektīvu aizsardzību kopīgas intelektuālās īpašuma aizsardzības politikas ietvaros un uzskata, ka ir jānostiprina EAA loma šajā jomā, lai jau agrīnā stadijā varētu sekmēt turpmāko sadarbību tehnoloģiju un rūpniecības jomā starp ES partneriem; |
| --- | --- |

56.

uzsver nepieciešamību nodrošināt pētniecības rezultātu efektīvu aizsardzību kopīgas intelektuālās īpašuma aizsardzības politikas ietvaros un uzskata, ka ir jānostiprina EAA loma šajā jomā, lai jau agrīnā stadijā varētu sekmēt turpmāko sadarbību tehnoloģiju un rūpniecības jomā starp ES partneriem;

Kosmoss

| 57. | pauž pārliecību, ka kosmosa nozare sekmē ES stratēģisko autonomiju un ka dalībvalstu neatkarīgas iespējas izmantot kosmosa infrastruktūru ir ļoti nozīmīgas aizsardzības un drošības jomā; uzsver to, cik svarīgi ir saglabāt izcilību šajā tehnoloģiski inovatīvajā un efektīvajā nozarē, lai nodrošinātu Eiropas Savienības tehnoloģisko neatkarību; |
| --- | --- |

57.

pauž pārliecību, ka kosmosa nozare sekmē ES stratēģisko autonomiju un ka dalībvalstu neatkarīgas iespējas izmantot kosmosa infrastruktūru ir ļoti nozīmīgas aizsardzības un drošības jomā; uzsver to, cik svarīgi ir saglabāt izcilību šajā tehnoloģiski inovatīvajā un efektīvajā nozarē, lai nodrošinātu Eiropas Savienības tehnoloģisko neatkarību;

| 58. | atzinīgi vērtē Eiropas satelītu sistēmas (Galileo, Copernicus un EGNOS) izveidi un attīstību; uzsver, ka šādas sistēmas attīstīšana būs spēcīgs impulss gan kosmosa nozarei, gan arī Eiropas autonomijai, un tā ir iespēja veidot vienu no Eiropas aizsardzības tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes svarīgākajām sastāvdaļām; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē Eiropas satelītu sistēmas (Galileo, Copernicus un EGNOS) izveidi un attīstību; uzsver, ka šādas sistēmas attīstīšana būs spēcīgs impulss gan kosmosa nozarei, gan arī Eiropas autonomijai, un tā ir iespēja veidot vienu no Eiropas aizsardzības tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes svarīgākajām sastāvdaļām;

| 59. | uzsver nepieciešamību aizsargāt Eiropas kosmosa infrastruktūru, attīstot tās Zemei tuvo kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības spēju (SST); |
| --- | --- |

59.

uzsver nepieciešamību aizsargāt Eiropas kosmosa infrastruktūru, attīstot tās Zemei tuvo kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības spēju (SST);

IKT un datu aizsardzība

| 60. | norāda, ka digitālais laikmets rada arvien lielākas problēmas attiecībā uz infrastruktūras un tehnoloģiju drošumu un drošību, tādējādi iezīmējot vajadzību pēc lielākas sadarbības un zinātības apmaiņas gan starp dalībvalstīm, gan starp Eiropas Savienību un tās galvenajiem partneriem; |
| --- | --- |

60.

norāda, ka digitālais laikmets rada arvien lielākas problēmas attiecībā uz infrastruktūras un tehnoloģiju drošumu un drošību, tādējādi iezīmējot vajadzību pēc lielākas sadarbības un zinātības apmaiņas gan starp dalībvalstīm, gan starp Eiropas Savienību un tās galvenajiem partneriem;

| 61. | uzsver to, cik svarīgi ir attīstīt Eiropas IKT un kiberdrošības standartus un integrēt tos ar starptautiskiem standartiem; |
| --- | --- |

61.

uzsver to, cik svarīgi ir attīstīt Eiropas IKT un kiberdrošības standartus un integrēt tos ar starptautiskiem standartiem;

| 62. | aicina Komisiju un dalībvalstis savstarpēji sadarboties, lai nodrošinātu, ka kiberdrošība kļūst par vienu no svarīgākajiem aspektiem, un tāpēc to īpaši vajadzētu veicināt ar pētniecību un inovācijām drošības un aizsardzības nozarē, un tai vajadzētu kļūt par svarīgu sastāvdaļu īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģijās; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju un dalībvalstis savstarpēji sadarboties, lai nodrošinātu, ka kiberdrošība kļūst par vienu no svarīgākajiem aspektiem, un tāpēc to īpaši vajadzētu veicināt ar pētniecību un inovācijām drošības un aizsardzības nozarē, un tai vajadzētu kļūt par svarīgu sastāvdaļu īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģijās;

| 63. | prasa Komisijai un dalībvalstīm Eiropas esošajās vai nākotnes civilajās un militārajās programmās (Galileo, COPERNICUS, Eiropas vienotā gaisa telpa/SESAR u. c.) obligāti pievērst uzmanību kiberdrošības jautājumiem; |
| --- | --- |

63.

prasa Komisijai un dalībvalstīm Eiropas esošajās vai nākotnes civilajās un militārajās programmās (Galileo, COPERNICUS, Eiropas vienotā gaisa telpa/SESAR u. c.) obligāti pievērst uzmanību kiberdrošības jautājumiem;

Aizsardzības aprīkojuma iekšējā tirgus nostiprināšana

| 64. | atgādina, ka dalībvalstīm steidzami jāuzlabo aizsardzības tirgu pārredzamība un jānodrošina lielāka atvērtība, vienlaikus uzsverot aizsardzības jomas iepirkumu īpašo raksturu un norādot, ka tas skar svarīgas valsts drošības intereses, un tādēļ to nevar pielīdzināt citām nozarēm; aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka 2009. gada direktīvas par iepirkumu aizsardzības jomā un par nodošanu tiek pareizi un konsekventi piemērotas, jo īpaši attiecībā uz jebkādiem atbrīvojumiem no ES noteikumu ievērošanas atbilstoši LESD 346. pantam, lai stiprinātu vienoto tirgu, attiecīgā gadījumā mazinot aizsardzības nozares publisko iepirkumu noteikumu sarežģītību; |
| --- | --- |

64.

atgādina, ka dalībvalstīm steidzami jāuzlabo aizsardzības tirgu pārredzamība un jānodrošina lielāka atvērtība, vienlaikus uzsverot aizsardzības jomas iepirkumu īpašo raksturu un norādot, ka tas skar svarīgas valsts drošības intereses, un tādēļ to nevar pielīdzināt citām nozarēm; aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka 2009. gada direktīvas par iepirkumu aizsardzības jomā un par nodošanu tiek pareizi un konsekventi piemērotas, jo īpaši attiecībā uz jebkādiem atbrīvojumiem no ES noteikumu ievērošanas atbilstoši LESD 346. pantam, lai stiprinātu vienoto tirgu, attiecīgā gadījumā mazinot aizsardzības nozares publisko iepirkumu noteikumu sarežģītību;

| 65. | mudina Komisiju aktīvāk rīkoties, lai panāktu līdzvērtīgus konkurences apstākļus aizsardzības tirgū, ierobežojot tirgus kropļojošu praksi līdz minimumam, ko nosaka pienācīgi pamatoti izņēmumi; jo īpaši norāda uz nepieciešamību stiprināt kontroli attiecībā uz valsts atbalstu un mudina dalībvalstis gan Eiropas iestādēm un aģentūrām, gan sabiedrībai kopumā nodrošināt labāku pārredzamību attiecībā uz valsts atbalstu un iepirkuma praksi aizsardzības nozarē; |
| --- | --- |

65.

mudina Komisiju aktīvāk rīkoties, lai panāktu līdzvērtīgus konkurences apstākļus aizsardzības tirgū, ierobežojot tirgus kropļojošu praksi līdz minimumam, ko nosaka pienācīgi pamatoti izņēmumi; jo īpaši norāda uz nepieciešamību stiprināt kontroli attiecībā uz valsts atbalstu un mudina dalībvalstis gan Eiropas iestādēm un aģentūrām, gan sabiedrībai kopumā nodrošināt labāku pārredzamību attiecībā uz valsts atbalstu un iepirkuma praksi aizsardzības nozarē;

| 66. | pauž bažas par to, ka vairākas dalībvalstis gatavojas iegādāties lietotas kaujas lidmašīnas F-16, nedodot Eiropas uzņēmumiem godīgu iespēju konkurēt; uzskata, ka šāda rīcība ir pretrunā ar Eiropadomes mērķi stiprināt Eiropas aizsardzības rūpniecisko bāzi; atgādina šīm dalībvalstīm par nepieciešamību darījumos starp valdībām ievērot Lisabonas līgumā paredzētos nediskriminācijas un pārredzamības principus; |
| --- | --- |

66.

pauž bažas par to, ka vairākas dalībvalstis gatavojas iegādāties lietotas kaujas lidmašīnas F-16, nedodot Eiropas uzņēmumiem godīgu iespēju konkurēt; uzskata, ka šāda rīcība ir pretrunā ar Eiropadomes mērķi stiprināt Eiropas aizsardzības rūpniecisko bāzi; atgādina šīm dalībvalstīm par nepieciešamību darījumos starp valdībām ievērot Lisabonas līgumā paredzētos nediskriminācijas un pārredzamības principus;

| 67. | aicina dalībvalstis, EAA un Komisiju sadarboties, lai pakāpeniski atteiktos no kompensācijas prasībām, vienlaikus veicinot mazāku dalībvalstu nozaru integrāciju Eiropas aizsardzības tehnoloģiskajā un rūpnieciskajā bāzē, izmantojot citus līdzekļus, nevis kompensācijas; lai sasniegtu šo mērķi, mudina dalībvalstis jo īpaši pilnībā izmantot direktīvas noteikumus par apakšuzņēmējiem un vispārīgām licencēm; |
| --- | --- |

67.

aicina dalībvalstis, EAA un Komisiju sadarboties, lai pakāpeniski atteiktos no kompensācijas prasībām, vienlaikus veicinot mazāku dalībvalstu nozaru integrāciju Eiropas aizsardzības tehnoloģiskajā un rūpnieciskajā bāzē, izmantojot citus līdzekļus, nevis kompensācijas; lai sasniegtu šo mērķi, mudina dalībvalstis jo īpaši pilnībā izmantot direktīvas noteikumus par apakšuzņēmējiem un vispārīgām licencēm;

| 68. | uzsver, ka aizsardzības iepirkumu jomā būtu jāveicina plašāka novatorisku iepirkuma paņēmienu izmantošana, jo sevišķi e-iepirkuma un iepirkuma pirmskomercializācijas posmā izmantošana, kā arī stimulu noteikšana pētniecībai un izstrādei, jo tie var būt īpaši piemēroti šai jomai un tiem var būt liela nozīme administratīvā sloga un ar iepirkuma procedūrām saistīto izmaksu samazināšanā; uzskata, ka vienlaikus ir jānodrošina intelektuālā īpašuma tiesību un zinātības aizsardzība; mudina dalībvalstis stratēģiski izmantot iepirkumu aizsardzības nozarē un īstenot novatoriskus līguma piešķiršanas principus, kuru pamatā ir ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma koncepcija; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka aizsardzības iepirkumu jomā būtu jāveicina plašāka novatorisku iepirkuma paņēmienu izmantošana, jo sevišķi e-iepirkuma un iepirkuma pirmskomercializācijas posmā izmantošana, kā arī stimulu noteikšana pētniecībai un izstrādei, jo tie var būt īpaši piemēroti šai jomai un tiem var būt liela nozīme administratīvā sloga un ar iepirkuma procedūrām saistīto izmaksu samazināšanā; uzskata, ka vienlaikus ir jānodrošina intelektuālā īpašuma tiesību un zinātības aizsardzība; mudina dalībvalstis stratēģiski izmantot iepirkumu aizsardzības nozarē un īstenot novatoriskus līguma piešķiršanas principus, kuru pamatā ir ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma koncepcija;

| 69. | uzskata, ka visām līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem drošības un aizsardzības jomā vajadzētu nodrošināt pieeju īpašai iepirkuma procedūrai attiecībā uz līgumiem, ja vajadzību saistībā ar novatorisku preču vai pakalpojumu vai novatorisku darbu izstrādi un tādējādi iegūtu preču, pakalpojumu vai darbu secīgu iegādi nevar nodrošināt ar risinājumiem, kas tirgū jau ir pieejami; |
| --- | --- |

69.

uzskata, ka visām līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem subjektiem drošības un aizsardzības jomā vajadzētu nodrošināt pieeju īpašai iepirkuma procedūrai attiecībā uz līgumiem, ja vajadzību saistībā ar novatorisku preču vai pakalpojumu vai novatorisku darbu izstrādi un tādējādi iegūtu preču, pakalpojumu vai darbu secīgu iegādi nevar nodrošināt ar risinājumiem, kas tirgū jau ir pieejami;

| 70. | turklāt uzskata, ka šāda procedūra uzlabotu iekšējā tirgus darbību un Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus un Eiropas aizsardzības tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes attīstību un veicinātu novatorisku MVU izaugsmi; uzsver, ka par šādu procedūru jau tika panākta vienošanās pārskatītajā direktīvā par iepirkumu un direktīvā par iepirkumu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām, dodot līgumslēdzējām iestādēm iespēju izveidot ilgtermiņa inovācijas partnerību jaunu, novatorisku produktu, pakalpojumu vai darbu izstrādei un secīgai iegādei, nodrošinot nepieciešamo tirgus pieprasījumu un veicinot novatoriska risinājuma izstrādi, neizraisot tirgus noslēgšanu; |
| --- | --- |

70.

turklāt uzskata, ka šāda procedūra uzlabotu iekšējā tirgus darbību un Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus un Eiropas aizsardzības tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes attīstību un veicinātu novatorisku MVU izaugsmi; uzsver, ka par šādu procedūru jau tika panākta vienošanās pārskatītajā direktīvā par iepirkumu un direktīvā par iepirkumu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju vajadzībām, dodot līgumslēdzējām iestādēm iespēju izveidot ilgtermiņa inovācijas partnerību jaunu, novatorisku produktu, pakalpojumu vai darbu izstrādei un secīgai iegādei, nodrošinot nepieciešamo tirgus pieprasījumu un veicinot novatoriska risinājuma izstrādi, neizraisot tirgus noslēgšanu;

| 71. | tāpēc aicina Komisiju ņemt vērā šos pasākumus īstenošanas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Aizsardzības jomas iepirkumu direktīvu (Direktīva 2009/81/EK), kurš jāiesniedz līdz 2016. gada 21. augustam, un ziņojumam pievienot tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza Direktīvu 2009/81/EK, ieviešot inovācijas partnerību procedūru attiecībā uz minētajiem līgumiem; |
| --- | --- |

71.

tāpēc aicina Komisiju ņemt vērā šos pasākumus īstenošanas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Aizsardzības jomas iepirkumu direktīvu (Direktīva 2009/81/EK), kurš jāiesniedz līdz 2016. gada 21. augustam, un ziņojumam pievienot tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza Direktīvu 2009/81/EK, ieviešot inovācijas partnerību procedūru attiecībā uz minētajiem līgumiem;

| 72. | mudina dalībvalstis arī veikt pasākumus, lai novērstu dublēšanos un jaudas pārpalikumu aizsardzības nozarē, veicinot sadarbību iekšējā tirgū; uzsver kopīgā iepirkuma iespējamās priekšrocības attiecībā uz apjomradītiem ietaupījumiem un sadarbspēju; norāda, ka kopīgi projekti samazinās izmaksas un ļaus veikt ilgtermiņa ieguldījumus; |
| --- | --- |

72.

mudina dalībvalstis arī veikt pasākumus, lai novērstu dublēšanos un jaudas pārpalikumu aizsardzības nozarē, veicinot sadarbību iekšējā tirgū; uzsver kopīgā iepirkuma iespējamās priekšrocības attiecībā uz apjomradītiem ietaupījumiem un sadarbspēju; norāda, ka kopīgi projekti samazinās izmaksas un ļaus veikt ilgtermiņa ieguldījumus;

| 73. | atgādina, ka līgumi, kurus piešķir aizsardzības un drošības jomā, bieži ir tehniski sarežģīti; uzsver — lai veicinātu pārrobežu piedāvājumu konkursus, vajadzības gadījumā ir jāpārskata nevajadzīgas, neatbilstīgas vai nesamērīgas tehniskās prasības nolūkā samazināt un, ja iespējams, novērst šķēršļus piekļuvei iekšējam tirgum; |
| --- | --- |

73.

atgādina, ka līgumi, kurus piešķir aizsardzības un drošības jomā, bieži ir tehniski sarežģīti; uzsver — lai veicinātu pārrobežu piedāvājumu konkursus, vajadzības gadījumā ir jāpārskata nevajadzīgas, neatbilstīgas vai nesamērīgas tehniskās prasības nolūkā samazināt un, ja iespējams, novērst šķēršļus piekļuvei iekšējam tirgum;

EDTIB globālā kontekstā

| 74. | atzīmē, ka dzīvotspējīgas EDTIB attīstība var notikt tikai tad, ja tā ir daļa no pasaules tirgus, un mudina Komisiju un Eiropadomi izskatīt šo jautājumu globālā perspektīvā; uzskata, ka protekcionisma pasākumi būtu pretrunā mērķim uzlabot Eiropas aizsardzības nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

74.

atzīmē, ka dzīvotspējīgas EDTIB attīstība var notikt tikai tad, ja tā ir daļa no pasaules tirgus, un mudina Komisiju un Eiropadomi izskatīt šo jautājumu globālā perspektīvā; uzskata, ka protekcionisma pasākumi būtu pretrunā mērķim uzlabot Eiropas aizsardzības nozares konkurētspēju;

| 75. | pauž nožēlu par pastāvošo nevienlīdzību attiecībā uz savstarpēju piekļuvi tirgum starp ASV un Eiropu un tās rezultātā izveidojušos nelīdzsvarotību tirdzniecībā ar aizsardzības jomas precēm; aicina rīkoties, lai panāktu patiesu savstarpīgumu attiecībā uz piekļuvi gan ASV, gan Eiropas publiskajiem iepirkumiem aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

75.

pauž nožēlu par pastāvošo nevienlīdzību attiecībā uz savstarpēju piekļuvi tirgum starp ASV un Eiropu un tās rezultātā izveidojušos nelīdzsvarotību tirdzniecībā ar aizsardzības jomas precēm; aicina rīkoties, lai panāktu patiesu savstarpīgumu attiecībā uz piekļuvi gan ASV, gan Eiropas publiskajiem iepirkumiem aizsardzības jomā;

| 76. | aicina dalībvalstis stingri ievērot pienākumus, kas noteikti Padomes Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un nodrošināt visu licences pieteikumu stingru novērtējumu, pamatojoties uz noteiktajiem astoņiem kritērijiem; mudina dalībvalstis un ES starptautiskos forumos atbalstīt starptautiskās aizsardzības iepirkuma tirgu pārredzamības uzlabošanu nolūkā palielināt globālo bruņojuma tirdzniecības plūsmu kontrolējamību, jo īpaši paužot atbalstu ieroču tirdzniecības līgumam; aicina dalībvalstis pēc Parlamenta dotās piekrišanas steidzami ratificēt šo līgumu, lai tas varētu stāties spēkā; |
| --- | --- |

76.

aicina dalībvalstis stingri ievērot pienākumus, kas noteikti Padomes Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un nodrošināt visu licences pieteikumu stingru novērtējumu, pamatojoties uz noteiktajiem astoņiem kritērijiem; mudina dalībvalstis un ES starptautiskos forumos atbalstīt starptautiskās aizsardzības iepirkuma tirgu pārredzamības uzlabošanu nolūkā palielināt globālo bruņojuma tirdzniecības plūsmu kontrolējamību, jo īpaši paužot atbalstu ieroču tirdzniecības līgumam; aicina dalībvalstis pēc Parlamenta dotās piekrišanas steidzami ratificēt šo līgumu, lai tas varētu stāties spēkā;

o

o o

| 77. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, NATO Parlamentārajai asamblejai un NATO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

77.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, NATO Parlamentārajai asamblejai un NATO ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV L 183, 13.7.2011., 16. lpp.

(2)  OV L 216, 20.8.2009., 76. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0455.

(4)  OV C 168 E, 14.6.2013., 9. lpp.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/35

---

P7_TA(2013)0515

EMS sociālā dimensija

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Komisijas paziņojumu par ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālās dimensijas pastiprināšanu (2013/2841(RSP))

(2016/C 436/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 2. oktobra paziņojumu “Par ekonomikas un monetārās savienības sociālās dimensijas pastiprināšanu” (COM(2013)0690 final), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 2. oktobra paziņojumu “Par ekonomikas un monetārās savienības sociālās dimensijas pastiprināšanu” (COM(2013)0690 final),

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy2012. gada 26. jūnija ziņojumu Eiropadomei “Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja Herman Van Rompuy2012. gada 26. jūnija ziņojumu Eiropadomei “Ceļā uz patiesu ekonomikas un monetāro savienību” (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 30. novembra paziņojumu “Plāns padziļinātas un patiesas EMS izveidei: Eiropas debašu sākums” (COM(2012)0777), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 30. novembra paziņojumu “Plāns padziļinātas un patiesas EMS izveidei: Eiropas debašu sākums” (COM(2012)0777),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 14. decembra secinājumus par ceļvedi ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 14. decembra secinājumus par ceļvedi ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanai (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. marta paziņojumu “Ceļā uz padziļinātu un patiesu ekonomisko un monetāro savienību: Konverģences un konkurētspējas instrumenta ieviešana” (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. marta paziņojumu “Ceļā uz padziļinātu un patiesu ekonomisko un monetāro savienību: Konverģences un konkurētspējas instrumenta ieviešana” (COM(2013)0165),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. marta paziņojumu “Ceļā uz padziļinātu un patiesu ekonomisko un monetāro savienību: Svarīgāko ekonomikas politikas reformu plānu iepriekšēja koordinēšana” (COM(2013)0166), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. marta paziņojumu “Ceļā uz padziļinātu un patiesu ekonomisko un monetāro savienību: Svarīgāko ekonomikas politikas reformu plānu iepriekšēja koordinēšana” (COM(2013)0166),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 14. marta (3), 2013. gada 28. jūnija (4) un 2013. gada 25. oktobra (5) secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 14. marta (3), 2013. gada 28. jūnija (4) un 2013. gada 25. oktobra (5) secinājumus,

| — | ņemot vērā 2012. gada 20. novembra rezolūciju “Ceļā uz patiesu ekonomisko un monetāro savienību” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 20. novembra rezolūciju “Ceļā uz patiesu ekonomisko un monetāro savienību” (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (COM(2013)0083) un attiecīgo 2013. gada 12. jūnija rezolūciju par šo jautājumu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (COM(2013)0083) un attiecīgo 2013. gada 12. jūnija rezolūciju par šo jautājumu (7),

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju “Ekonomikas politikas koordinēšanas “Eiropas pusgads” — 2013. gada prioritāšu īstenošana” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju “Ekonomikas politikas koordinēšanas “Eiropas pusgads” — 2013. gada prioritāšu īstenošana” (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 20. oktobra paziņojumu “Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES” (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 20. oktobra paziņojumu “Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES” (COM(2009)0567),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja (EMPL) rīkoto 2013. gada 9. jūlija atklāto uzklausīšanu “Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālā dimensija — bezdarbnieku pabalstu sistēma Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja (EMPL) rīkoto 2013. gada 9. jūlija atklāto uzklausīšanu “Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālā dimensija — bezdarbnieku pabalstu sistēma Eiropā”,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta darba grupas 2013. gada 4. oktobra dokumentu par automātiskiem stabilizētājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta darba grupas 2013. gada 4. oktobra dokumentu par automātiskiem stabilizētājiem,

| — | ņemot vērā Eiropas politikas centra (EPC) 2013. gada 13. septembra pārskatu “Sociālās dimensijas attīstīšana padziļinātā un patiesā ekonomikas un monetārajā savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas politikas centra (EPC) 2013. gada 13. septembra pārskatu “Sociālās dimensijas attīstīšana padziļinātā un patiesā ekonomikas un monetārajā savienībā”,

| — | ņemot vērā Notre Europe 2013. gada septembra plānu “Euro zonas apdrošināšanas sistēma ciklisko triecienu gadījumā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Notre Europe 2013. gada septembra plānu “Euro zonas apdrošināšanas sistēma ciklisko triecienu gadījumā”,

| — | ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) 2013. gada septembra darba apspriežu dokumentu “Ceļā uz euro zonas fiskālo savienību” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) 2013. gada septembra darba apspriežu dokumentu “Ceļā uz euro zonas fiskālo savienību” (9),

| — | ņemot vērā tā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par krīzes ietekmi uz aprūpes pieejamību mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par krīzes ietekmi uz aprūpes pieejamību mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada oktobrī publicēto ceturkšņa pārskatu par nodarbinātību un sociālo situāciju ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada oktobrī publicēto ceturkšņa pārskatu par nodarbinātību un sociālo situāciju ES,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par EMS sociālo dimensiju (O-000122/2013 – B7-0524/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par EMS sociālo dimensiju (O-000122/2013 – B7-0524/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā bezdarbnieku skaits ES ir sasniedzis draudošus apmērus — 26,6 miljoni cilvēku (11), |
| --- | --- |

A.

tā kā bezdarbnieku skaits ES ir sasniedzis draudošus apmērus — 26,6 miljoni cilvēku (11),

| B. | tā kā jaunatnes bezdarba līmenis ir sasniedzis nepieredzētus apjomus — vidēji 23 % visā ES kopumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā jaunatnes bezdarba līmenis ir sasniedzis nepieredzētus apjomus — vidēji 23 % visā ES kopumā;

| C. | tā kā ilgtermiņa bezdarbs ir pieaudzis lielākajā daļā dalībvalstu un ES kopumā sasniedzis visaugstāko līmeni, kāds jebkad pieredzēts; |
| --- | --- |

C.

tā kā ilgtermiņa bezdarbs ir pieaudzis lielākajā daļā dalībvalstu un ES kopumā sasniedzis visaugstāko līmeni, kāds jebkad pieredzēts;

| D. | tā kā aizvien pieaug strukturālais bezdarbs un arvien pieaug neatbilstība starp darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā aizvien pieaug strukturālais bezdarbs un arvien pieaug neatbilstība starp darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu;

| E. | tā kā ES kopš 2007. gada aizvien pieaug nabadzības rādītāji un mājsaimniecību ienākumi samazinās, kā rezultātā 24,2 % ES iedzīvotāju patlaban apdraud nabadzība un sociālā atstumtība; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES kopš 2007. gada aizvien pieaug nabadzības rādītāji un mājsaimniecību ienākumi samazinās, kā rezultātā 24,2 % ES iedzīvotāju patlaban apdraud nabadzība un sociālā atstumtība;

| F. | tā kā kopš krīzes sākuma vērojams strādājošo nabadzības vienmērīgs pieaugums, |
| --- | --- |

F.

tā kā kopš krīzes sākuma vērojams strādājošo nabadzības vienmērīgs pieaugums,

| G. | tā kā pieaugot strādājošo nabadzībai un bez darba palikušu mājsaimniecību skaitam, aizvien straujāk vēršas plašumā bērnu nabadzība; |
| --- | --- |

G.

tā kā pieaugot strādājošo nabadzībai un bez darba palikušu mājsaimniecību skaitam, aizvien straujāk vēršas plašumā bērnu nabadzība;

| H. | tā kā pieaug nevienlīdzība gan dalībvalstu iekšienē, gan starp dalībvalstīm — jo īpaši euro zonā; |
| --- | --- |

H.

tā kā pieaug nevienlīdzība gan dalībvalstu iekšienē, gan starp dalībvalstīm — jo īpaši euro zonā;

| I. | tā kā starp dalībvalstīm ir pastāvīgas atšķirības, kā rezultāta strauji polarizējas nodarbinātības rādītāji, un tā kā šīs atšķirības pieaug arī starp reģioniem un sociālajām grupām dažu valstu iekšienē; |
| --- | --- |

I.

tā kā starp dalībvalstīm ir pastāvīgas atšķirības, kā rezultāta strauji polarizējas nodarbinātības rādītāji, un tā kā šīs atšķirības pieaug arī starp reģioniem un sociālajām grupām dažu valstu iekšienē;

| J. | tā kā sociālie kontrasti euro zonas iekšienē ir saasinājušies straujāk nekā ES kopumā; |
| --- | --- |

J.

tā kā sociālie kontrasti euro zonas iekšienē ir saasinājušies straujāk nekā ES kopumā;

| K. | tā kā Sociālās aizsardzības pārraudzības instruments atklāj galvenās sociālās tendences, kas būtu jāuzrauga; |
| --- | --- |

K.

tā kā Sociālās aizsardzības pārraudzības instruments atklāj galvenās sociālās tendences, kas būtu jāuzrauga;

| L. | tā kā bezdarba rādītāji euro zonas perifērijā 2012. gadā bija vidēji 17,3 %, salīdzinājumā ar 7,1 % euro zonas kodola valstīs; |
| --- | --- |

L.

tā kā bezdarba rādītāji euro zonas perifērijā 2012. gadā bija vidēji 17,3 %, salīdzinājumā ar 7,1 % euro zonas kodola valstīs;

| M. | tā kā jaunu cilvēku, kuri nav iesaistīti darbā, izglītībā un apmācībā, bezdarba rādītāji euro zonas perifērijā 2012. gadā bija vidēji 22,4 %, salīdzinājumā ar 11,4 % euro zonas kodola valstīs; |
| --- | --- |

M.

tā kā jaunu cilvēku, kuri nav iesaistīti darbā, izglītībā un apmācībā, bezdarba rādītāji euro zonas perifērijā 2012. gadā bija vidēji 22,4 %, salīdzinājumā ar 11,4 % euro zonas kodola valstīs;

| N. | tā kā nabadzības līmenis ir pieaudzis divās trešdaļās dalībvalstu, bet stabilizējies atlikušajā trešdaļā; |
| --- | --- |

N.

tā kā nabadzības līmenis ir pieaudzis divās trešdaļās dalībvalstu, bet stabilizējies atlikušajā trešdaļā;

| O. | tā kā ir veikti būtiski pasākumi, ar kuriem nostiprināt ES ekonomisko pārvaldību; tomēr patlaban ir apdraudētas iespējas, ka varētu tikt sasniegti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir veikti būtiski pasākumi, ar kuriem nostiprināt ES ekonomisko pārvaldību; tomēr patlaban ir apdraudētas iespējas, ka varētu tikt sasniegti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi;

| P. | tā kā diskusijām par sociālo nelīdzsvarotību vajadzētu būt tikpat nozīmīgām, kā diskusijām par makroekonomisko nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

P.

tā kā diskusijām par sociālo nelīdzsvarotību vajadzētu būt tikpat nozīmīgām, kā diskusijām par makroekonomisko nelīdzsvarotību;

| Q. | tā kā Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja 2013. gada 9. jūlijā rīkoja atklāto uzklausīšanu “Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālā dimensija — bezdarbnieku pabalstu sistēma Eiropā”, kurā tika apspriesta un analizēta automātisko stabilizētāju ideja euro zonas līmenī, kā arī iespējamie šo stabilizētāju ieviešanas veidi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja 2013. gada 9. jūlijā rīkoja atklāto uzklausīšanu “Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālā dimensija — bezdarbnieku pabalstu sistēma Eiropā”, kurā tika apspriesta un analizēta automātisko stabilizētāju ideja euro zonas līmenī, kā arī iespējamie šo stabilizētāju ieviešanas veidi;

| R. | tā kā trijotne ir apstiprinājusi, ka pilnvērtīga sociālo partneru līdzdalība un izvērsts sociālais dialogs arī valstu līmenī, ir nepieciešams, un tas var palīdzēt nodrošināt, lai būtu veiksmīgas jebkādas reformas, bet jo īpaši EMS reformas; |
| --- | --- |

R.

tā kā trijotne ir apstiprinājusi, ka pilnvērtīga sociālo partneru līdzdalība un izvērsts sociālais dialogs arī valstu līmenī, ir nepieciešams, un tas var palīdzēt nodrošināt, lai būtu veiksmīgas jebkādas reformas, bet jo īpaši EMS reformas;

| S. | tā kā ekonomiskā situācija dažās dalībvalstīs ir apdraudējusi nodarbinātības kvalitāti, sociālās aizsardzības un veselības aprūpes un drošības standartus; |
| --- | --- |

S.

tā kā ekonomiskā situācija dažās dalībvalstīs ir apdraudējusi nodarbinātības kvalitāti, sociālās aizsardzības un veselības aprūpes un drošības standartus;

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālās dimensijas pastiprināšanu un uzskata, ka tas ir pirmais solis patiesas sociālās dimensijas veidošanā EMS; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālās dimensijas pastiprināšanu un uzskata, ka tas ir pirmais solis patiesas sociālās dimensijas veidošanā EMS;

| 2. | skaidri atzīst, ka EMS sociālās dimensijas īstenošanā ir jāievēro subsidiaritātes princips un to vislabāk var panākt, izmantojot paraugprakses un salīdzinošā izvērtējuma metodes Eiropas līmenī |
| --- | --- |

2.

skaidri atzīst, ka EMS sociālās dimensijas īstenošanā ir jāievēro subsidiaritātes princips un to vislabāk var panākt, izmantojot paraugprakses un salīdzinošā izvērtējuma metodes Eiropas līmenī

| 3. | tomēr uzskata, ka ir nepieciešami konkrētāki priekšlikumi, lai nodrošinātu, ka ekonomiskajā pārvaldībā tiek ievērota sociālā dimensija; |
| --- | --- |

3.

tomēr uzskata, ka ir nepieciešami konkrētāki priekšlikumi, lai nodrošinātu, ka ekonomiskajā pārvaldībā tiek ievērota sociālā dimensija;

| 4. | mudina nodrošināt, ka sociālie apsvērumi ir Eiropas integrācijas pamatā un tie caurauž visus ES politikas virzienus un iniciatīvas; |
| --- | --- |

4.

mudina nodrošināt, ka sociālie apsvērumi ir Eiropas integrācijas pamatā un tie caurauž visus ES politikas virzienus un iniciatīvas;

| 5. | uzskata, ka sociālajai dimensijai vajadzētu būt samierināšanas un kompromisa faktoram, ņemot vērā salīdzinošās mācīšanās pieredzi; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka sociālajai dimensijai vajadzētu būt samierināšanas un kompromisa faktoram, ņemot vērā salīdzinošās mācīšanās pieredzi;

| 6. | atzīmē, ka EMS sociālās dimensijas mērķis ir sniegt sociālo drošību un pienācīgu dzīves līmeni pašreizējām un nākamām paaudzēm; uzskata, ka ir svarīgi, lai ES iedzīvotāji redzētu, ka viņu Savienība ir spējīga veicināt sociālo progresu; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka EMS sociālās dimensijas mērķis ir sniegt sociālo drošību un pienācīgu dzīves līmeni pašreizējām un nākamām paaudzēm; uzskata, ka ir svarīgi, lai ES iedzīvotāji redzētu, ka viņu Savienība ir spējīga veicināt sociālo progresu;

| 7. | uzskata, ka sociālas Eiropas izveide, kuras mērķis ir sociāla savienība, ir Eiropas integrācijas rezultāts; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka sociālas Eiropas izveide, kuras mērķis ir sociāla savienība, ir Eiropas integrācijas rezultāts;

| 8. | atbalsta ierosināto rezultātu pārskata izstrādāšanu, kurā tiktu uzrādīti galvenie nodarbinātības un sociālie rādītāji, kas papildinātu makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru (MIP) ar mērķi padarīt ekonomisko un citu politikas virzienu sociālās sekas pārredzamākas, veicot ex ante un ex post ietekmes novērtējumus vai monitoringu, un to varētu izmantot, izstrādājot Komisijas kopīgo nodarbinātības ziņojumu (JER); |
| --- | --- |

8.

atbalsta ierosināto rezultātu pārskata izstrādāšanu, kurā tiktu uzrādīti galvenie nodarbinātības un sociālie rādītāji, kas papildinātu makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru (MIP) ar mērķi padarīt ekonomisko un citu politikas virzienu sociālās sekas pārredzamākas, veicot ex ante un ex post ietekmes novērtējumus vai monitoringu, un to varētu izmantot, izstrādājot Komisijas kopīgo nodarbinātības ziņojumu (JER);

| 9. | noraida jebkādu saskaņošanu vai pielīdzināšanu, ja tās rezultātā tiek pazemināti sociālie standarti dalībvalstīs; |
| --- | --- |

9.

noraida jebkādu saskaņošanu vai pielīdzināšanu, ja tās rezultātā tiek pazemināti sociālie standarti dalībvalstīs;

| 10. | atzīmē, ka ierosinātie rādītāji ir viena no iespējām kā nodrošināt visaptverošu pārskatu par dalībvalsts nodarbinātības un sociālo situāciju; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka ierosinātie rādītāji ir viena no iespējām kā nodrošināt visaptverošu pārskatu par dalībvalsts nodarbinātības un sociālo situāciju;

| 11. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visos attiecīgajos rādītājos tiek ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju nodrošināt, ka visos attiecīgajos rādītājos tiek ņemts vērā dzimumu līdztiesības aspekts;

| 12. | prasa ierosināto jaunatnes bezdarba rādītāju attiecināt uz cilvēkiem līdz 30 gadu vecumam, kā noteikts brīvprātīgajā Eiropas jauniešu nodarbinātības garantijas iniciatīvā; |
| --- | --- |

12.

prasa ierosināto jaunatnes bezdarba rādītāju attiecināt uz cilvēkiem līdz 30 gadu vecumam, kā noteikts brīvprātīgajā Eiropas jauniešu nodarbinātības garantijas iniciatīvā;

| 13. | prasa rezultātu pārskatā iekļaut rādītājus attiecībā uz bērnu nabadzības līmeni, veselības aprūpes pieejamības, bezpajumtniecības un pienācīga darba rādītājus, lai būtu iespējams pienācīgi novērtēt sociālo situāciju Eiropā; |
| --- | --- |

13.

prasa rezultātu pārskatā iekļaut rādītājus attiecībā uz bērnu nabadzības līmeni, veselības aprūpes pieejamības, bezpajumtniecības un pienācīga darba rādītājus, lai būtu iespējams pienācīgi novērtēt sociālo situāciju Eiropā;

| 14. | aicina Padomi un Komisiju veikt konkrētus pasākumus, lai padarītu politikas virzienu un reformu sociālo ietekmi pārredzamāku, izmantojot ex ante un ex post ietekmes novērtējumus, un uzraugot politikas jomu reformas; |
| --- | --- |

14.

aicina Padomi un Komisiju veikt konkrētus pasākumus, lai padarītu politikas virzienu un reformu sociālo ietekmi pārredzamāku, izmantojot ex ante un ex post ietekmes novērtējumus, un uzraugot politikas jomu reformas;

| 15. | aicina Padomi noteikt konkrētus kritērijus attiecībā uz nodarbinātības un sociālajiem rādītājiem, nosakot ES sociālās aizsardzības minimumu, lai tādējādi veicinātu augšupēju sociālo konverģenci un sociālo progresu; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi noteikt konkrētus kritērijus attiecībā uz nodarbinātības un sociālajiem rādītājiem, nosakot ES sociālās aizsardzības minimumu, lai tādējādi veicinātu augšupēju sociālo konverģenci un sociālo progresu;

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis dot iespēju Parlamentam un sociālajiem partneriem pilnībā iesaistīties nodarbinātības un sociālo rādītāju izstrādāšanā; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju un dalībvalstis dot iespēju Parlamentam un sociālajiem partneriem pilnībā iesaistīties nodarbinātības un sociālo rādītāju izstrādāšanā;

| 17. | uzsver nepieciešamību atbalstīt lielo sociālās uzņēmējdarbības potenciālu saistībā ar visiem sociālās inovācijas aspektiem Eiropas mērogā, lai veicinātu valstu sociālo sistēmu attīstību un izaugsmi, kā arī radītu jaunas darbavietas baltajā un zaļajā ekonomikā, jo īpaši — jauniešiem, visās dalībvalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

17.

uzsver nepieciešamību atbalstīt lielo sociālās uzņēmējdarbības potenciālu saistībā ar visiem sociālās inovācijas aspektiem Eiropas mērogā, lai veicinātu valstu sociālo sistēmu attīstību un izaugsmi, kā arī radītu jaunas darbavietas baltajā un zaļajā ekonomikā, jo īpaši — jauniešiem, visās dalībvalstīs un reģionos;

| 18. | uzsver, ka jānodrošina, lai nodarbinātības un sociālo tendenču uzraudzība palīdzētu labāk izprast situāciju, un tās mērķis būtu samazināt sociālās atšķirības starp dalībvalstīm un novērst sociālo dempingu; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka jānodrošina, lai nodarbinātības un sociālo tendenču uzraudzība palīdzētu labāk izprast situāciju, un tās mērķis būtu samazināt sociālās atšķirības starp dalībvalstīm un novērst sociālo dempingu;

| 19. | aicina Komisiju uzraudzīt visu dalībvalstu ziņojumu atbilstību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, īpaši nabadzības mazināšanas un nodarbinātības sfērā, kā arī rūpīgi pārbaudīt politikas jomu savstarpējo saistību un savstarpējo ietekmi; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju uzraudzīt visu dalībvalstu ziņojumu atbilstību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, īpaši nabadzības mazināšanas un nodarbinātības sfērā, kā arī rūpīgi pārbaudīt politikas jomu savstarpējo saistību un savstarpējo ietekmi;

| 20. | nožēlo to, ka Komisija 2013. gada 2. oktobra paziņojumā nav pievērsusi pietiekamu uzmanību stabilizētāju nozīmei un veidiem; |
| --- | --- |

20.

nožēlo to, ka Komisija 2013. gada 2. oktobra paziņojumā nav pievērsusi pietiekamu uzmanību stabilizētāju nozīmei un veidiem;

| 21. | atzinīgi vērtē ierosinājumu Eiropas pusgada procesā ciešāk iesaistīt sociālos partnerus, tostarp saistībā ar Sociālā dialoga komiteju katru gadu pirms gada izaugsmes pētījuma (GIP) pieņemšanas; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē ierosinājumu Eiropas pusgada procesā ciešāk iesaistīt sociālos partnerus, tostarp saistībā ar Sociālā dialoga komiteju katru gadu pirms gada izaugsmes pētījuma (GIP) pieņemšanas;

| 22. | atzinīgi vērtē prasību optimāli izmantot ES budžetu, lai attīstītu EMS sociālo dimensiju un vēl vairāk atbalstītu brīvprātīgu darbaspēka mobilitāti, tādējādi gūstot maksimālu labumu no ES nodarbinātības potenciāla; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē prasību optimāli izmantot ES budžetu, lai attīstītu EMS sociālo dimensiju un vēl vairāk atbalstītu brīvprātīgu darbaspēka mobilitāti, tādējādi gūstot maksimālu labumu no ES nodarbinātības potenciāla;

| 23. | aicina sociālos partnerus vēl aktīvāk iesaistīties Eiropas pusgadā; pauž nožēlu par makroekonomiskā dialoga pārmērīgo formalitāti; |
| --- | --- |

23.

aicina sociālos partnerus vēl aktīvāk iesaistīties Eiropas pusgadā; pauž nožēlu par makroekonomiskā dialoga pārmērīgo formalitāti;

| 24. | aicina Komisiju pilnvērtīgāk integrēt Parlamenta iepriekšminēto 2013. gada 23. oktobra rezolūciju, Komisijas 2013. gada 2. oktobra paziņojumu un Parlamenta rezolūciju par šo paziņojumu 2014. gada GIP; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju pilnvērtīgāk integrēt Parlamenta iepriekšminēto 2013. gada 23. oktobra rezolūciju, Komisijas 2013. gada 2. oktobra paziņojumu un Parlamenta rezolūciju par šo paziņojumu 2014. gada GIP;

| 25. | atgādina, ka laba EMS pārvaldība un tās ietekme ir efektīva tikai tad, ja tiek iesaistītas visas ieinteresētās personas, tostarp sociālie partneri; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visas ieinteresētās personas, tostarp sociālie partneri, ir iesaistītas ekonomiskajā pārvaldībā, jo īpaši Eiropas pusgada procesā; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka laba EMS pārvaldība un tās ietekme ir efektīva tikai tad, ja tiek iesaistītas visas ieinteresētās personas, tostarp sociālie partneri; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka visas ieinteresētās personas, tostarp sociālie partneri, ir iesaistītas ekonomiskajā pārvaldībā, jo īpaši Eiropas pusgada procesā;

| 26. | aicina Eiropadomi decembrī noteikt pasākumus ceļā uz to, lai nostiprinātu EMS sociālo aspektu; |
| --- | --- |

26.

aicina Eiropadomi decembrī noteikt pasākumus ceļā uz to, lai nostiprinātu EMS sociālo aspektu;

| 27. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un Eiropadomei. |
| --- | --- |

27.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei un Eiropadomei.

---

(1)  EUCO 00120/2012.

(2)  EUCO 00205/2012.

(3)  EUCO 00023/2013.

(4)  EUCO 00104/2/2013.

(5)  EUCO 00169/2013.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0430.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0266.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0447.

(9)  SDN/13/09.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0328.

(11)  EU Employment and Social Situation: Quarterly Review, October 2013

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/39

---

P7_TA(2013)0516

Bangladeša — cilvēktiesības un gaidāmās vēlēšanas

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Bangladešu — cilvēktiesības un gaidāmās vēlēšanas (2013/2951(RSP))

(2016/C 436/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bangladešu, jo īpaši 2013. gada 23. maija rezolūciju (1), 2013. gada 14. marta rezolūciju (2), 2013. gada 17. janvāra rezolūciju (3), 2008. gada 10. jūlija rezolūciju (4), un 2007. gada 6. septembra rezolūciju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bangladešu, jo īpaši 2013. gada 23. maija rezolūciju (1), 2013. gada 14. marta rezolūciju (2), 2013. gada 17. janvāra rezolūciju (3), 2008. gada 10. jūlija rezolūciju (4), un 2007. gada 6. septembra rezolūciju (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības misiju vadītāju vēstuli saistībā ar Eiropas dienu pret nāves sodu 2013. gada 10. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības misiju vadītāju vēstuli saistībā ar Eiropas dienu pret nāves sodu 2013. gada 10. oktobrī,

| — | ņemot vērā ES delegācijas Bangladešā 2013. gada 12. augusta paziņojumu par Adilur Rahman Khan ieslodzīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES delegācijas Bangladešā 2013. gada 12. augusta paziņojumu par Adilur Rahman Khan ieslodzīšanu,

| — | ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Navi Pillay2013. gada 6. novembra paziņojumu par to, ka Bangladeša 2009. gadā par asiņaino sacelšanos piesprieda nāves sodu 152 karavīriem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Navi Pillay2013. gada 6. novembra paziņojumu par to, ka Bangladeša 2009. gadā par asiņaino sacelšanos piesprieda nāves sodu 152 karavīriem,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 1998. gada 9. decembrī pieņemto deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 1998. gada 9. decembrī pieņemto deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2013. gada Vispārējo regulāro pārskatu par Bangladešu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2013. gada Vispārējo regulāro pārskatu par Bangladešu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ES un Bangladešai jau sen ir labas attiecības, kas izveidojušās, pamatojoties arī uz Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Bangladešai jau sen ir labas attiecības, kas izveidojušās, pamatojoties arī uz Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību;

| B. | tā kā parlamenta vēlēšanas Bangladešā ir paredzētas pirms 2014. gada 25. janvāra pēc piecu gadu ilga vēlētas un pilsoniskas valdības laikposma; tā kā brīvas, godīgas un pārredzamas vēlēšanas ir būtisks nosacījums, lai nostiprinātu salīdzinoši stabilo demokrātisko pārvaldi, kas pēdējo piecu gadu laikā valsti veda pa attīstības ceļu; |
| --- | --- |

B.

tā kā parlamenta vēlēšanas Bangladešā ir paredzētas pirms 2014. gada 25. janvāra pēc piecu gadu ilga vēlētas un pilsoniskas valdības laikposma; tā kā brīvas, godīgas un pārredzamas vēlēšanas ir būtisks nosacījums, lai nostiprinātu salīdzinoši stabilo demokrātisko pārvaldi, kas pēdējo piecu gadu laikā valsti veda pa attīstības ceļu;

| C. | tā kā vispārējo streiku (“hartals”) laikā, uz kuriem kopā ar savu sabiedroto, proti, Jamaat-e-Islami partiju, aicināja Bangladešas nacionālistu partija (BNP), kuru vada bijušais premjerministrs Begum Khaleda Zia, un kuros tika pieprasīts, lai sagaidāmās vēlēšanas uzraudzītu bezpartejiska pārejas laika valdība un lai atkāptos premjerministre Sheikh Hasina, politiskās vardarbības rezultātā dzīvību zaudēja aptuveni 30 Bangladešas iedzīvotāji un simtiem tika ievainoti; |
| --- | --- |

C.

tā kā vispārējo streiku (“hartals”) laikā, uz kuriem kopā ar savu sabiedroto, proti, Jamaat-e-Islami partiju, aicināja Bangladešas nacionālistu partija (BNP), kuru vada bijušais premjerministrs Begum Khaleda Zia, un kuros tika pieprasīts, lai sagaidāmās vēlēšanas uzraudzītu bezpartejiska pārejas laika valdība un lai atkāptos premjerministre Sheikh Hasina, politiskās vardarbības rezultātā dzīvību zaudēja aptuveni 30 Bangladešas iedzīvotāji un simtiem tika ievainoti;

| D. | tā kā saistībā ar šiem streikiem kopš 2013. gada 8 novembra ir arestēti pieci augsta ranga opozīcijas vadītāji, kā arī — saskaņā ar BNP avotiem — aptuveni 1 000 BNP atbalstītāju lauku apvidos; |
| --- | --- |

D.

tā kā saistībā ar šiem streikiem kopš 2013. gada 8 novembra ir arestēti pieci augsta ranga opozīcijas vadītāji, kā arī — saskaņā ar BNP avotiem — aptuveni 1 000 BNP atbalstītāju lauku apvidos;

| E. | tā kā ministri ir atkāpušies un Awami līga premjerministrei Hasina piedāvā izveidot valdību, kurā būtu pārstāvētas visas partijas, bet tā kā galvenā opozīcijas partija pagaidām uz šo aicinājumu nav atsaukusies; |
| --- | --- |

E.

tā kā ministri ir atkāpušies un Awami līga premjerministrei Hasina piedāvā izveidot valdību, kurā būtu pārstāvētas visas partijas, bet tā kā galvenā opozīcijas partija pagaidām uz šo aicinājumu nav atsaukusies;

| F. | tā kā vairāku gadu garumā gan BNP, gan Awami līga ir pauduši pretrunīgus un mainīgus uzskatus par pārejas laika valdības izdevīgumu, kaut gan 2011. gada maijā Augstākā tiesa pasludināja par nelikumīgu 15 gadus Konstitūcijā pastāvējušu noteikumu, ar kuru noteikts, ka ievēlētai valdībai termiņa beigās savas pilnvaras ir jānodod ieceltajai bezpartejiskai pārejas laika valdībai, kas pārraudzītu jaunā parlamenta vēlēšanas; tā kā Augstākā tiesa tomēr konstatēja, ka par spēkā neesošu atzīto sistēmu “valsts un tās iedzīvotāju drošības” labā varētu pagarināt uz vēl diviem sasaukuma periodiem; tā kā sistēmu2007.–2008. gadā diskreditēja iepriekšējā militāristu atbalstītā pārejas laika valdība, kad tā gandrīz divus gadus atteicās rīkot vēlēšanas un divu galveno partiju līderus Sheikh Hasina un Begum Khaleda Zia (kā arī viņas dēlu Tarique Rahman) ieslodzīja cietumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāku gadu garumā gan BNP, gan Awami līga ir pauduši pretrunīgus un mainīgus uzskatus par pārejas laika valdības izdevīgumu, kaut gan 2011. gada maijā Augstākā tiesa pasludināja par nelikumīgu 15 gadus Konstitūcijā pastāvējušu noteikumu, ar kuru noteikts, ka ievēlētai valdībai termiņa beigās savas pilnvaras ir jānodod ieceltajai bezpartejiskai pārejas laika valdībai, kas pārraudzītu jaunā parlamenta vēlēšanas; tā kā Augstākā tiesa tomēr konstatēja, ka par spēkā neesošu atzīto sistēmu “valsts un tās iedzīvotāju drošības” labā varētu pagarināt uz vēl diviem sasaukuma periodiem; tā kā sistēmu2007.–2008. gadā diskreditēja iepriekšējā militāristu atbalstītā pārejas laika valdība, kad tā gandrīz divus gadus atteicās rīkot vēlēšanas un divu galveno partiju līderus Sheikh Hasina un Begum Khaleda Zia (kā arī viņas dēlu Tarique Rahman) ieslodzīja cietumā;

| G. | tā kā pēc šī sprieduma apsludināšanas Awami līga ieviesa 15. likumprojektu par konstitucionālajiem grozījumiem un pārejas laika valdību sistēmu likvidēja, kaut gan BNP opozīcijas atteicās sadarboties reformu sagatavošanā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc šī sprieduma apsludināšanas Awami līga ieviesa 15. likumprojektu par konstitucionālajiem grozījumiem un pārejas laika valdību sistēmu likvidēja, kaut gan BNP opozīcijas atteicās sadarboties reformu sagatavošanā;

| H. | tā kā kopš Sheikh Hasina nākšanas pie varas Bangladešā ir notikušas piecas reģionālās vēlēšanas, kurās Awami līga ir zaudējusi un par kurām nav izvirzītas nekādas sūdzības par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopš Sheikh Hasina nākšanas pie varas Bangladešā ir notikušas piecas reģionālās vēlēšanas, kurās Awami līga ir zaudējusi un par kurām nav izvirzītas nekādas sūdzības par pārkāpumiem;

| I. | tā kā streiki smagi ietekmē Bangladešas nabadzīgos iedzīvotājus, kuru izdzīvošana ir atkarīga no dienas darba samaksas, un tā kā trauslā ekonomika, kurai jau tā nākas tikt galā ar nesen notikušajiem traumējošajiem nelaimes gadījumiem tekstilrūpniecības nozarē, visticamāk, cietīs arī turpmāk; |
| --- | --- |

I.

tā kā streiki smagi ietekmē Bangladešas nabadzīgos iedzīvotājus, kuru izdzīvošana ir atkarīga no dienas darba samaksas, un tā kā trauslā ekonomika, kurai jau tā nākas tikt galā ar nesen notikušajiem traumējošajiem nelaimes gadījumiem tekstilrūpniecības nozarē, visticamāk, cietīs arī turpmāk;

| J. | tā kā pastāv pieņēmumi, ka Jamaat-e-Islami streikus veicina, lai kavētu krimināllietas, kas ir uzsāktas pret to līderiem saistībā ar kara noziegumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā pastāv pieņēmumi, ka Jamaat-e-Islami streikus veicina, lai kavētu krimināllietas, kas ir uzsāktas pret to līderiem saistībā ar kara noziegumiem;

| K. | tā kā 2013. gada 5. novembrī īpašā tiesa, kas tika izveidota, lai uzsāktu kriminālvajāšanu par kriminālnoziegumiem, kas pastrādāti 2009. gadā notikušās sacelšanās laikā, nežēlīgi nogalinot 74 cilvēkus, tostarp 57 armijas oficierus, vienā no lielākajiem procesiem vēsturē uz nāvi notiesāja 152 karavīrus; tā kā ANO augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos Navi Pillay pauda satraukumu par šiem nāves sodiem un par to, ka saskaņā ar ziņojumiem apsūdzētie ir spīdzināti un masveida tiesā nav ievēroti cilvēktiesību standarti; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2013. gada 5. novembrī īpašā tiesa, kas tika izveidota, lai uzsāktu kriminālvajāšanu par kriminālnoziegumiem, kas pastrādāti 2009. gadā notikušās sacelšanās laikā, nežēlīgi nogalinot 74 cilvēkus, tostarp 57 armijas oficierus, vienā no lielākajiem procesiem vēsturē uz nāvi notiesāja 152 karavīrus; tā kā ANO augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos Navi Pillay pauda satraukumu par šiem nāves sodiem un par to, ka saskaņā ar ziņojumiem apsūdzētie ir spīdzināti un masveida tiesā nav ievēroti cilvēktiesību standarti;

| L. | tā kā NVO aktīvisti, juristi, žurnālisti un arodbiedrību darbinieki, kas aizstāv civiltiesības, joprojām tiek pakļauti spiedienam un tā kā varas iestādes nav uzsākušas efektīvu izmeklēšanu par nāves sodu izpildīšanu bez tiesas sprieduma, spīdzināšanu un cilvēku pazušanas gadījumiem, kā tas ir noticis darba kustības līdera un cilvēktiesību aizstāvja Aminul Islam gadījumā, |
| --- | --- |

L.

tā kā NVO aktīvisti, juristi, žurnālisti un arodbiedrību darbinieki, kas aizstāv civiltiesības, joprojām tiek pakļauti spiedienam un tā kā varas iestādes nav uzsākušas efektīvu izmeklēšanu par nāves sodu izpildīšanu bez tiesas sprieduma, spīdzināšanu un cilvēku pazušanas gadījumiem, kā tas ir noticis darba kustības līdera un cilvēktiesību aizstāvja Aminul Islam gadījumā,

| 1. | pauž nopietnas bažas par to, ka Bangladešā joprojām ir bloķēta ikdienas dzīve saistībā ar BNP un Jamaat-e-Islami opozīcijas organizēto vispārējo streiku un abu politisko nometņu – Awami League un opozīcijas – savstarpējām sadursmēm saistībā pirms gaidāmajām parlamenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par to, ka Bangladešā joprojām ir bloķēta ikdienas dzīve saistībā ar BNP un Jamaat-e-Islami opozīcijas organizēto vispārējo streiku un abu politisko nometņu – Awami League un opozīcijas – savstarpējām sadursmēm saistībā pirms gaidāmajām parlamenta vēlēšanām;

| 2. | pauž nožēlu par to, ka Bangladešas parlamentam neizdevās panākt visu pušu vienošanos attiecībā uz valdības pilnvaru īstenošanu pirmsvēlēšanu periodā, ņemot vērā, ka lielākajai daļai demokrātiju šajā posmā izdodas iztikt bez pārejas laika valdības, un steidzami aicina Bangladešas valdību un opozīciju Bangladešas intereses ievērot vispirms un rast kompromisu, kas Bangladešas tautai dotu iespēju paust savu demokrātisko gribu; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par to, ka Bangladešas parlamentam neizdevās panākt visu pušu vienošanos attiecībā uz valdības pilnvaru īstenošanu pirmsvēlēšanu periodā, ņemot vērā, ka lielākajai daļai demokrātiju šajā posmā izdodas iztikt bez pārejas laika valdības, un steidzami aicina Bangladešas valdību un opozīciju Bangladešas intereses ievērot vispirms un rast kompromisu, kas Bangladešas tautai dotu iespēju paust savu demokrātisko gribu;

| 3. | atzīst, ka Bangladešai ir tolerantas un daudzkonfesionālas sabiedrības tēls, un nosoda grupas un frakcijas, kas savtīgos nolūkos cenšas uzkurināt starpkopienu spriedzi; aicina visas grupas un personas būt iecietīgiem un atturīgiem, it īpaši tuvojoties vēlēšanām, to laikā un pēc tām; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka Bangladešai ir tolerantas un daudzkonfesionālas sabiedrības tēls, un nosoda grupas un frakcijas, kas savtīgos nolūkos cenšas uzkurināt starpkopienu spriedzi; aicina visas grupas un personas būt iecietīgiem un atturīgiem, it īpaši tuvojoties vēlēšanām, to laikā un pēc tām;

| 4. | aicina visas puses piedalīties vēlēšanās, jo pretējā gadījumā iedzīvotājiem tiktu liegta politiskā izvēle un tiktu grauta Bangladešas sociālā un ekonomiskā stabilitāte un tās iespaidīgā attīstības virzība, jo īpaši, sasniedzot Tūkstošgades attīstības mērķus, pārvarot katastrofas, ievērojot darba tiesības un emancipējot sievietes; |
| --- | --- |

4.

aicina visas puses piedalīties vēlēšanās, jo pretējā gadījumā iedzīvotājiem tiktu liegta politiskā izvēle un tiktu grauta Bangladešas sociālā un ekonomiskā stabilitāte un tās iespaidīgā attīstības virzība, jo īpaši, sasniedzot Tūkstošgades attīstības mērķus, pārvarot katastrofas, ievērojot darba tiesības un emancipējot sievietes;

| 5. | aicina Bangladešas Vēlēšanu komisiju organizēt un uzraudzīt nākamās vispārējās vēlēšanas, pilnībā nodrošinot pārredzamību; atbalsta tādu jaunu politisko partiju atzīšanu, kuras vēlas piedalīties nākamajās vispārējās vēlēšanās un atbilst politiskās dalības un pārstāvības saprātīgiem kritērijiem; |
| --- | --- |

5.

aicina Bangladešas Vēlēšanu komisiju organizēt un uzraudzīt nākamās vispārējās vēlēšanas, pilnībā nodrošinot pārredzamību; atbalsta tādu jaunu politisko partiju atzīšanu, kuras vēlas piedalīties nākamajās vispārējās vēlēšanās un atbilst politiskās dalības un pārstāvības saprātīgiem kritērijiem;

| 6. | aicina politiskās partijas atturēties no jebkādas vardarbības vai vardarbības musināšanas vēlēšanu procesa laikā un novērst uz politiska pamata izraisītu vardarbīgu sadursmju atkārtošanos, kas notika 2013. gada pirmajā pusē; šajā kontekstā pauž nopietnas bažas par neseno politiski motivētas vardarbības uzliesmojumu, kura dēļ 2013. gada beigās desmitiem cilvēku zaudēja dzīvību; |
| --- | --- |

6.

aicina politiskās partijas atturēties no jebkādas vardarbības vai vardarbības musināšanas vēlēšanu procesa laikā un novērst uz politiska pamata izraisītu vardarbīgu sadursmju atkārtošanos, kas notika 2013. gada pirmajā pusē; šajā kontekstā pauž nopietnas bažas par neseno politiski motivētas vardarbības uzliesmojumu, kura dēļ 2013. gada beigās desmitiem cilvēku zaudēja dzīvību;

| 7. | atzīst to, ka ir vajadzīga samierināšana, tiesiskums un atbildības uzņemšanās par noziegumiem, kas izdarīti kopš 1971. gadā notikušā kara par neatkarību; šajā sakarībā uzsver Starptautiskās Krimināltiesas nozīmību un atbalsta to; |
| --- | --- |

7.

atzīst to, ka ir vajadzīga samierināšana, tiesiskums un atbildības uzņemšanās par noziegumiem, kas izdarīti kopš 1971. gadā notikušā kara par neatkarību; šajā sakarībā uzsver Starptautiskās Krimināltiesas nozīmību un atbalsta to;

| 8. | tomēr nožēlo, ka pieaug Bangladešā izpildīto nāves sodu skaits un ka, tiesājot 2009. gada robežapsardzes nemieros iesaistītās personas, tiek pieņemti spriedumi, paredzot masveida nāves sodus; uzstāj uz nepieciešamību piemērot valstu un starptautiskos standartus par taisnīgu tiesu un taisnīgu tiesvedību; |
| --- | --- |

8.

tomēr nožēlo, ka pieaug Bangladešā izpildīto nāves sodu skaits un ka, tiesājot 2009. gada robežapsardzes nemieros iesaistītās personas, tiek pieņemti spriedumi, paredzot masveida nāves sodus; uzstāj uz nepieciešamību piemērot valstu un starptautiskos standartus par taisnīgu tiesu un taisnīgu tiesvedību;

| 9. | atkārtoti pauž iebildumus pret nāves sodu izmantošanu visos gadījumos un visos apstākļos un aicina Bangladešas kompetentās iestādes attiecībā uz nāves sodu noteikt oficiālu moratoriju, kas būtu pirmais solis virzībā uz pilnīgu tā atcelšanu; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti pauž iebildumus pret nāves sodu izmantošanu visos gadījumos un visos apstākļos un aicina Bangladešas kompetentās iestādes attiecībā uz nāves sodu noteikt oficiālu moratoriju, kas būtu pirmais solis virzībā uz pilnīgu tā atcelšanu;

| 10. | aicina Bangladešas valdību no jauna nodrošināt vidi, kas būtu labvēlīga pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri ir devuši lielu ieguldījumu Bangladešas attīstībā, — lai viņi varētu brīvi darboties; |
| --- | --- |

10.

aicina Bangladešas valdību no jauna nodrošināt vidi, kas būtu labvēlīga pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri ir devuši lielu ieguldījumu Bangladešas attīstībā, — lai viņi varētu brīvi darboties;

| 11. | mudina Bangladešas iestādes veikt ātras, neatkarīgas un pārredzamas izmeklēšanas lietās, kurās ir pārkāptas cilvēktiesību aizstāvju tiesības, tostarp viņiem izteikti draudi, viņiem ir uzbrukts, viņi ir spīdzināti un piedzīvojuši sliktu izturēšanos, lai identificētu visas atbildīgās personas un tās tiesātu; jo īpaši uzsver darba kustības līdera Aminul Islam un arī žurnālistu Sagar Sarowar un Meherun Runi lietas; |
| --- | --- |

11.

mudina Bangladešas iestādes veikt ātras, neatkarīgas un pārredzamas izmeklēšanas lietās, kurās ir pārkāptas cilvēktiesību aizstāvju tiesības, tostarp viņiem izteikti draudi, viņiem ir uzbrukts, viņi ir spīdzināti un piedzīvojuši sliktu izturēšanos, lai identificētu visas atbildīgās personas un tās tiesātu; jo īpaši uzsver darba kustības līdera Aminul Islam un arī žurnālistu Sagar Sarowar un Meherun Runi lietas;

| 12. | atzinīgi vērtē Bangladešas valdības un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) kopīgo iniciatīvu, kas īstenota sadarbībā ar valdību, darba devēju un strādājošo pārstāvjiem, “Darba apstākļu uzlabošana gatavo apģērbu sektorā”; mudina Eiropas un citus starptautiskos apģērbu zīmolus izpildīt solījumus un apņemšanās, kas izdarītas pēc Rana Plaza rūpnīcas sabrukšanas, tostarp tās, kas veiktas saskaņā ar nolīgumu par uguns un ēku drošību Bangladešā. |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Bangladešas valdības un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) kopīgo iniciatīvu, kas īstenota sadarbībā ar valdību, darba devēju un strādājošo pārstāvjiem, “Darba apstākļu uzlabošana gatavo apģērbu sektorā”; mudina Eiropas un citus starptautiskos apģērbu zīmolus izpildīt solījumus un apņemšanās, kas izdarītas pēc Rana Plaza rūpnīcas sabrukšanas, tostarp tās, kas veiktas saskaņā ar nolīgumu par uguns un ēku drošību Bangladešā.

| 13. | aicina Bangladešas valdību atteikties no 30 % pārstāvības prasības attiecībā uz arodbiedrībām, paplašināt Darba tiesību likuma tvērumu, lai tajā iekļautu patlaban nereglamentētos strādājošos, noteikt aizliegumu darba devējiem ietekmēt arodbiedrību lēmumus, paplašināt Darba tiesību likuma tvērumu, lai to piemērotu eksporta pārstrādes zonām, un koplīguma slēgšanas tiesības paredzēt arī Darbinieku labklājības asociācijām (DLA), vienlaikus atvieglojot to reģistrāciju; |
| --- | --- |

13.

aicina Bangladešas valdību atteikties no 30 % pārstāvības prasības attiecībā uz arodbiedrībām, paplašināt Darba tiesību likuma tvērumu, lai tajā iekļautu patlaban nereglamentētos strādājošos, noteikt aizliegumu darba devējiem ietekmēt arodbiedrību lēmumus, paplašināt Darba tiesību likuma tvērumu, lai to piemērotu eksporta pārstrādes zonām, un koplīguma slēgšanas tiesības paredzēt arī Darbinieku labklājības asociācijām (DLA), vienlaikus atvieglojot to reģistrāciju;

| 14. | cer uz Bangladešas pilnīgu sadarbību ar ANO Līguma struktūrām un izsaka pastāvīgu aicinājumu piedalīties ANO Cilvēktiesību padomes īpašajās procedūrās; |
| --- | --- |

14.

cer uz Bangladešas pilnīgu sadarbību ar ANO Līguma struktūrām un izsaka pastāvīgu aicinājumu piedalīties ANO Cilvēktiesību padomes īpašajās procedūrās;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei un Bangladešas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei un Bangladešas valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0230.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0100.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0027.

(4)  OV C 294 E, 3.12.2009., 77. lpp.

(5)  OV C 187 E, 24.7.2008., 240. lpp.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/42

---

P7_TA(2013)0517

Katara — viesstrādnieku stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par Kataru — viesstrādnieku stāvoklis (2013/2952(RSP))

(2016/C 436/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi (1),

| — | ņemot vērā ES un Persijas līča valstu sadarbības padomes un ministru sanāksmi Manamā, Bahreinā 2013. gada 30. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Persijas līča valstu sadarbības padomes un ministru sanāksmi Manamā, Bahreinā 2013. gada 30. jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO 1990. gada 18. decembra Konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1990. gada 18. decembra Konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību,

| — | ņemot vērā Starptautiskā Futbola federāciju asociācijas (FIFA) 2010. gada 2. decembra paziņojumu attiecībā uz Kataras kā norises vietas izvēli 2022. gada Pasaules kausa izcīņai futbolā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Futbola federāciju asociācijas (FIFA) 2010. gada 2. decembra paziņojumu attiecībā uz Kataras kā norises vietas izvēli 2022. gada Pasaules kausa izcīņai futbolā,

| — | ņemot vērā, ka Katara 1998. gada 12. martā ratificēja Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju par piespiedu darbu (C029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka Katara 1998. gada 12. martā ratificēja Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju par piespiedu darbu (C029),

| — | ņemot vērā no Kataras civildienesta un mājokļu ministra 2005. gada 22. augusta lēmumu par to, kā piemērot Darba likumu Nr. 14/2004, ar ko reglamentē nosacījumus un procedūras licenču izsniegšanai Kataras pilsoņiem, kuri vēlas nodarbināt viesstrādniekus, un Kataras 2009. gada Sponsorēšanas likumu Nr. 4, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā no Kataras civildienesta un mājokļu ministra 2005. gada 22. augusta lēmumu par to, kā piemērot Darba likumu Nr. 14/2004, ar ko reglamentē nosacījumus un procedūras licenču izsniegšanai Kataras pilsoņiem, kuri vēlas nodarbināt viesstrādniekus, un Kataras 2009. gada Sponsorēšanas likumu Nr. 4,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par migrantu cilvēktiesībām François Crépeau2013. gada 10. novembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par migrantu cilvēktiesībām François Crépeau2013. gada 10. novembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā to Human Rights Watch un Amnesty International (AI) ziņojumus par Kataras būvstrādnieku situāciju pirms Pasaules kausa un Amnesty International ģenerālsekretāra neseno vizīti Katarā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to Human Rights Watch un Amnesty International (AI) ziņojumus par Kataras būvstrādnieku situāciju pirms Pasaules kausa un Amnesty International ģenerālsekretāra neseno vizīti Katarā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ir novērtēts, ka Katarā ir aptuveni 1,35 miljoni ārvalstu pilsoņu, kas veido gandrīz 90 % no valsts darbaspēka; tā kā viesstrādnieki galvenokārt tiek nodarbināti kā būvstrādnieki, pakalpojumu sniedzēji un mājkalpotāji; tā kā šie skaitļi liecina, ka viesstrādnieku attiecība pret vietējiem iedzīvotājiem Katarā ir visaugstākā pasaulē; tā kā paredzams, ka Katarā papildus ieradīsies vismaz 500 000 viesstrādnieku, lai paātrinātu būvdarbus pirms 2022. gada Pasaules kausa izcīņas futbolā; tā kā lielākā daļa viesstrādnieku nāk no Indijas un Nepālas, kā arī no Bangladešas, Pakistānas, Filipīnām un Šrilankas; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir novērtēts, ka Katarā ir aptuveni 1,35 miljoni ārvalstu pilsoņu, kas veido gandrīz 90 % no valsts darbaspēka; tā kā viesstrādnieki galvenokārt tiek nodarbināti kā būvstrādnieki, pakalpojumu sniedzēji un mājkalpotāji; tā kā šie skaitļi liecina, ka viesstrādnieku attiecība pret vietējiem iedzīvotājiem Katarā ir visaugstākā pasaulē; tā kā paredzams, ka Katarā papildus ieradīsies vismaz 500 000 viesstrādnieku, lai paātrinātu būvdarbus pirms 2022. gada Pasaules kausa izcīņas futbolā; tā kā lielākā daļa viesstrādnieku nāk no Indijas un Nepālas, kā arī no Bangladešas, Pakistānas, Filipīnām un Šrilankas;

| B. | tā kā Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC) dati, kas iegūti no Indijas un Nepālas vēstniecībām Katarā, liecina, ka vidēji 200 strādnieki no katras no šīm divām valstīm katru gadu nomirst Katarā, un šī situācija var vēl vairāk pasliktināties pirms 2022. gada Pasaules kausa; |
| --- | --- |

B.

tā kā Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC) dati, kas iegūti no Indijas un Nepālas vēstniecībām Katarā, liecina, ka vidēji 200 strādnieki no katras no šīm divām valstīm katru gadu nomirst Katarā, un šī situācija var vēl vairāk pasliktināties pirms 2022. gada Pasaules kausa;

| C. | tā kā Starptautiskā Darba organizācija (SDO) brīdināja, ka Katara vēl nav pilnībā īstenojusi starptautisko konvenciju, kura aizliedz izmantot piespiedu vai obligāto darbu un kuru tā ratificēja 1998. gadā; tā kā SDO izveidoja trīspusēju komiteju, lai izskatītu pierādījumus un sniegtu Kataras valdībai ieteikumus par to, kā izpildīt savas starptautiskās saistības; |
| --- | --- |

C.

tā kā Starptautiskā Darba organizācija (SDO) brīdināja, ka Katara vēl nav pilnībā īstenojusi starptautisko konvenciju, kura aizliedz izmantot piespiedu vai obligāto darbu un kuru tā ratificēja 1998. gadā; tā kā SDO izveidoja trīspusēju komiteju, lai izskatītu pierādījumus un sniegtu Kataras valdībai ieteikumus par to, kā izpildīt savas starptautiskās saistības;

| D. | tā Kataras Nacionālās Cilvēktiesību komitejas priekšsēdētājs atzina, ka “ir bijušas dažas problēmas”, un solīja, ka viņš un valdība darīs visu iespējamo, lai šīs problēmas novērstu; tā kā Kataras iestādes paziņoja, ka darba tiesību akti tiks grozīti un ka darba ņēmējiem tiek būvētas naktsmītnes; |
| --- | --- |

D.

tā Kataras Nacionālās Cilvēktiesību komitejas priekšsēdētājs atzina, ka “ir bijušas dažas problēmas”, un solīja, ka viņš un valdība darīs visu iespējamo, lai šīs problēmas novērstu; tā kā Kataras iestādes paziņoja, ka darba tiesību akti tiks grozīti un ka darba ņēmējiem tiek būvētas naktsmītnes;

| E. | tā kā vīzu sponsorēšanas noteikumi, kas pazīstami kā “kafalas” sistēma, nozīmē, ka darba ņēmēji nevar mainīt darbavietu bez darba devēja atļaujas un var pamest valsti tikai tad, ja darba devējs paraksta izbraukšanas atļauju; tā kā kafalas sistēma bieži vien tiek izmantota, jo darba devēji paņem strādnieku pases un ietur algas un darba ņēmējiem jāmaksā nodeva, kas sasniedz pat USD 3 500, lai saņemtu vīzu no “kafeel” jeb sponsora, tādējādi atstājot viesstrādniekus ar pārmērīgi lieliem parādiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā vīzu sponsorēšanas noteikumi, kas pazīstami kā “kafalas” sistēma, nozīmē, ka darba ņēmēji nevar mainīt darbavietu bez darba devēja atļaujas un var pamest valsti tikai tad, ja darba devējs paraksta izbraukšanas atļauju; tā kā kafalas sistēma bieži vien tiek izmantota, jo darba devēji paņem strādnieku pases un ietur algas un darba ņēmējiem jāmaksā nodeva, kas sasniedz pat USD 3 500, lai saņemtu vīzu no “kafeel” jeb sponsora, tādējādi atstājot viesstrādniekus ar pārmērīgi lieliem parādiem;

| F. | tā kā Starptautiskā Arodbiedrību konfederācija (ITUC) 2013. gada martā Kataras Darba ministrijā iesniedza sūdzību pret daudziem Kataras uzņēmumiem; tā kā Kataras Darba ministrijas Darba attiecību departaments 2012. gadā saņēma 6 000 darba ņēmēju sūdzības; tā kā ITUC un Būvniecības un kokapstrādes strādnieku starptautiskā organizācija (BWI) nosodīja šo situāciju un kopīgi iesniedza sūdzības SDO par darba apstākļiem un biedrošanās brīvību Katarā, |
| --- | --- |

F.

tā kā Starptautiskā Arodbiedrību konfederācija (ITUC) 2013. gada martā Kataras Darba ministrijā iesniedza sūdzību pret daudziem Kataras uzņēmumiem; tā kā Kataras Darba ministrijas Darba attiecību departaments 2012. gadā saņēma 6 000 darba ņēmēju sūdzības; tā kā ITUC un Būvniecības un kokapstrādes strādnieku starptautiskā organizācija (BWI) nosodīja šo situāciju un kopīgi iesniedza sūdzības SDO par darba apstākļiem un biedrošanās brīvību Katarā,

| 1. | pauž nožēlu par viesstrādnieku nāves gadījumiem Katarā un izsaka līdzjūtību viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par viesstrādnieku nāves gadījumiem Katarā un izsaka līdzjūtību viņu ģimenēm;

| 2. | pauž bažas par viesstrādnieku situāciju Katarā, tostarp par garām darba stundām, kaitīgiem darba apstākļiem, ilgiem bezalgas mēnešiem, kuru laikā viņu pases ir konfiscētas un viņi ir spiesti dzīvot pārpildītās nometnēs bez tiesībām veidot arodbiedrības un nesaņemot piekļuvi bezmaksas dzeramajam ūdenim pārmērīga karstuma apstākļos; |
| --- | --- |

2.

pauž bažas par viesstrādnieku situāciju Katarā, tostarp par garām darba stundām, kaitīgiem darba apstākļiem, ilgiem bezalgas mēnešiem, kuru laikā viņu pases ir konfiscētas un viņi ir spiesti dzīvot pārpildītās nometnēs bez tiesībām veidot arodbiedrības un nesaņemot piekļuvi bezmaksas dzeramajam ūdenim pārmērīga karstuma apstākļos;

| 3. | atzīst problēmas, ar kurām saskaras Kataras iestādes, pārvaldot valsts darbaspēku, kur gandrīz 90 % ir viesstrādnieki, kā arī praktiskās problēmas saistībā ar tiesību aktu ieviešanu šajā jomā; |
| --- | --- |

3.

atzīst problēmas, ar kurām saskaras Kataras iestādes, pārvaldot valsts darbaspēku, kur gandrīz 90 % ir viesstrādnieki, kā arī praktiskās problēmas saistībā ar tiesību aktu ieviešanu šajā jomā;

| 4. | atzinīgi vērtē Kataras valdības paziņojumu, ka tā iekļaus melnajā sarakstā uzņēmumus, kas ļaunprātīgi izmanto viesstrādniekus; atzinīgi vērtē valdības un jo īpaši Kataras Nacionālās cilvēktiesību padomes (NHCR) pūliņus paaugstināt viesstrādnieku informētību par viņu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē NHRC lēmumu izveidot jaunu centru viesstrādnieku sūdzību izskatīšanai un risināšanai; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Kataras valdības paziņojumu, ka tā iekļaus melnajā sarakstā uzņēmumus, kas ļaunprātīgi izmanto viesstrādniekus; atzinīgi vērtē valdības un jo īpaši Kataras Nacionālās cilvēktiesību padomes (NHCR) pūliņus paaugstināt viesstrādnieku informētību par viņu tiesībām un pienākumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē NHRC lēmumu izveidot jaunu centru viesstrādnieku sūdzību izskatīšanai un risināšanai;

| 5. | aicina Kataras iestādes efektīvi īstenot pašreizējos tiesību aktus šajā jomā, tostarp piemērojot aizliegumu atņemt pases, saucot pie atbildības par pārkāpumiem un piemērojot saprātīgas sankcijas uzņēmumiem un personām, kas pārkāp tiesību aktus viesstrādnieku tiesību aizsardzības jomā; atzinīgi vērtē Kataras iestāžu apņemšanos pieņemt tiesību aktus par vietējiem darba ņēmējiem, ietverot saprātīgu darba ņēmēju tiesību aizsardzību un efektīvus atbilstības nodrošināšanas mehānismus; šajā sakarībā prasa steidzami pieņemt tiesību akta projektu par vietējiem darba ņēmējiem, par kuru pašlaik notiek debates Ģimenes lietu augstākajā padomē; norāda, ka lielākā daļa vietējo darba ņēmēju ir sievietes; |
| --- | --- |

5.

aicina Kataras iestādes efektīvi īstenot pašreizējos tiesību aktus šajā jomā, tostarp piemērojot aizliegumu atņemt pases, saucot pie atbildības par pārkāpumiem un piemērojot saprātīgas sankcijas uzņēmumiem un personām, kas pārkāp tiesību aktus viesstrādnieku tiesību aizsardzības jomā; atzinīgi vērtē Kataras iestāžu apņemšanos pieņemt tiesību aktus par vietējiem darba ņēmējiem, ietverot saprātīgu darba ņēmēju tiesību aizsardzību un efektīvus atbilstības nodrošināšanas mehānismus; šajā sakarībā prasa steidzami pieņemt tiesību akta projektu par vietējiem darba ņēmējiem, par kuru pašlaik notiek debates Ģimenes lietu augstākajā padomē; norāda, ka lielākā daļa vietējo darba ņēmēju ir sievietes;

| 6. | atzinīgi vērtē attiecīgo valsts iestāžu priekšlikumu veikt izmeklēšanu visu iespējamo pārkāpumu gadījumos un Kataras valdības solījumu palielināt darba inspektoru skaitu, kuri atbild par darba tiesību pareizu piemērošanu; sagaida, ka darba inspektori tiks apmācīti cilvēktiesību standartu jomā un pauž cerību, ka viņu darbā palīdzēs tulki; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē attiecīgo valsts iestāžu priekšlikumu veikt izmeklēšanu visu iespējamo pārkāpumu gadījumos un Kataras valdības solījumu palielināt darba inspektoru skaitu, kuri atbild par darba tiesību pareizu piemērošanu; sagaida, ka darba inspektori tiks apmācīti cilvēktiesību standartu jomā un pauž cerību, ka viņu darbā palīdzēs tulki;

| 7. | pauž bažas par personu aizturēšanu tikai tāpēc, ka tās ir aizbēgušas no saviem darba devējiem, un aicina Kataras iestādes apturēt šādu praksi; turklāt prasa, lai visiem migrantiem, kuriem ir atņemta brīvība, būtu iespējas sazināties ar savām ģimenēm un konsulārajiem dienestiem, būtu pieejams advokāts un tulks, kā arī būtu tiesības nekavējoties apstrīdēt savu aizturēšanu; |
| --- | --- |

7.

pauž bažas par personu aizturēšanu tikai tāpēc, ka tās ir aizbēgušas no saviem darba devējiem, un aicina Kataras iestādes apturēt šādu praksi; turklāt prasa, lai visiem migrantiem, kuriem ir atņemta brīvība, būtu iespējas sazināties ar savām ģimenēm un konsulārajiem dienestiem, būtu pieejams advokāts un tulks, kā arī būtu tiesības nekavējoties apstrīdēt savu aizturēšanu;

| 8. | atzinīgi vērtē informāciju par virzību uz problēmu risināšanu, kas skar Francijas futbolistus Zahir Belounis un Stéphane Morello, kuri ir rīkojušies pretrunā sponsorēšanas sistēmai un kuriem līdz ar to ir liegts izceļot no valsts, un aicina Kataras iestādes un FIFA nodrošināt, lai šādi gadījumi neatkārtotos; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē informāciju par virzību uz problēmu risināšanu, kas skar Francijas futbolistus Zahir Belounis un Stéphane Morello, kuri ir rīkojušies pretrunā sponsorēšanas sistēmai un kuriem līdz ar to ir liegts izceļot no valsts, un aicina Kataras iestādes un FIFA nodrošināt, lai šādi gadījumi neatkārtotos;

| 9. | aicina Kataru ratificēt Starptautisko Konvenciju par visu viesstrādnieku un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām; |
| --- | --- |

9.

aicina Kataru ratificēt Starptautisko Konvenciju par visu viesstrādnieku un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām;

| 10. | aicina Kataru ratificēt SDO konvencijas, tostarp attiecībā uz viesstrādniekiem, pulcēšanās brīvību, tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus, vietējiem darba ņēmējiem un privātām nodarbinātības aģentūrām un apsvērt iespēju lūgt SDO tehnisku palīdzību, lai nodrošinātu Kataras tiesību aktu un prakses atbilsmi šīm konvencijām; |
| --- | --- |

10.

aicina Kataru ratificēt SDO konvencijas, tostarp attiecībā uz viesstrādniekiem, pulcēšanās brīvību, tiesībām apvienoties organizācijās un slēgt koplīgumus, vietējiem darba ņēmējiem un privātām nodarbinātības aģentūrām un apsvērt iespēju lūgt SDO tehnisku palīdzību, lai nodrošinātu Kataras tiesību aktu un prakses atbilsmi šīm konvencijām;

| 11. | prasa izveidot vairāk patversmju viesstrādniekiem, īpašu uzmanību pievēršot sieviešu un bērnu patversmēm, kas ir piemērotas viņu vajadzībām; atzinīgi vērtē 2013. gada 9. novembra paziņojumu par celtni 60 000 darba ņēmēju uzņemšanai, kura tiks atklāta 2013. gada decembrī; |
| --- | --- |

11.

prasa izveidot vairāk patversmju viesstrādniekiem, īpašu uzmanību pievēršot sieviešu un bērnu patversmēm, kas ir piemērotas viņu vajadzībām; atzinīgi vērtē 2013. gada 9. novembra paziņojumu par celtni 60 000 darba ņēmēju uzņemšanai, kura tiks atklāta 2013. gada decembrī;

| 12. | atgādina, ka tam, vai Persijas līča Sadarbības padomes (GCC) dalībvalstis, tostarp Katara, ratificēs un pilnībā īstenos Starptautisko Konvenciju par visu viesstrādnieku un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, vajadzētu būt galvenajam jautājumam ES un GCC valstu attiecībās; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka tam, vai Persijas līča Sadarbības padomes (GCC) dalībvalstis, tostarp Katara, ratificēs un pilnībā īstenos Starptautisko Konvenciju par visu viesstrādnieku un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību, vajadzētu būt galvenajam jautājumam ES un GCC valstu attiecībās;

| 13. | atgādina par Eiropas lielo uzņēmumu, kas ceļ stadionus vai ir iesaistīti citos infrastruktūras projektos Katarā, atbildību nodrošināt darba apstākļus, kas atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, un mudina ES dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka to inženierijas, būvniecības un konsultācijas uzņēmumi ievēro Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas vadlīnijas un Ruggie principus; |
| --- | --- |

13.

atgādina par Eiropas lielo uzņēmumu, kas ceļ stadionus vai ir iesaistīti citos infrastruktūras projektos Katarā, atbildību nodrošināt darba apstākļus, kas atbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, un mudina ES dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka to inženierijas, būvniecības un konsultācijas uzņēmumi ievēro Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas vadlīnijas un Ruggie principus;

| 14. | aicina Kataras iestādes cieši sadarboties ar attiecīgajām iestādēm viesstrādnieku izcelsmes valstīs, kurām būtu jāuzrauga darbā pieņemšanas aģentūru darbība, nodrošinot Katarai viesstrādniekus; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu palīdzēt nosūtošo valstu valdībām, jo īpaši Āzijā, nodrošināt labāku izturēšanos pret viesstrādniekiem; |
| --- | --- |

14.

aicina Kataras iestādes cieši sadarboties ar attiecīgajām iestādēm viesstrādnieku izcelsmes valstīs, kurām būtu jāuzrauga darbā pieņemšanas aģentūru darbība, nodrošinot Katarai viesstrādniekus; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu palīdzēt nosūtošo valstu valdībām, jo īpaši Āzijā, nodrošināt labāku izturēšanos pret viesstrādniekiem;

| 15. | atzinīgi vērtē starptautiskās futbolistu arodbiedrības FIFPro aicinājumu nodrošināt FIFA un SDO ieceltiem neatkarīgiem ekspertiem piekļuvi visiem objektiem un piešķirt pilnvaras ierosināt saistošus ieteikumus, lai garantētu, ka Katarā tiek ievēroti starptautiskie darba standarti; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē starptautiskās futbolistu arodbiedrības FIFPro aicinājumu nodrošināt FIFA un SDO ieceltiem neatkarīgiem ekspertiem piekļuvi visiem objektiem un piešķirt pilnvaras ierosināt saistošus ieteikumus, lai garantētu, ka Katarā tiek ievēroti starptautiskie darba standarti;

| 16. | atgādina FIFA, ka tās atbildība ir ne tikai futbola attīstība un sacensību rīkošana, un aicina to ar aktīvu tās Eiropas locekļu atbalstu sniegt skaidru un stingru vēstījumu Katarai, lai nepieļautu, ka sagatavošanos Pasaules kausa futbolā izcīņai 2022. gadā aizēno aizdomas par piespiedu darbu; |
| --- | --- |

16.

atgādina FIFA, ka tās atbildība ir ne tikai futbola attīstība un sacensību rīkošana, un aicina to ar aktīvu tās Eiropas locekļu atbalstu sniegt skaidru un stingru vēstījumu Katarai, lai nepieļautu, ka sagatavošanos Pasaules kausa futbolā izcīņai 2022. gadā aizēno aizdomas par piespiedu darbu;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētaja vietniecei un augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Kataras valdībai un parlamentam, Persijas līča Sadarbības padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Futbola Asociācijas starptautiskajai federācijai (FIFA), Eiropas Futbola asociāciju savienībai (UEFA), Starptautiskajai Darba organizācijai (SDO) un ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētaja vietniecei un augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Kataras valdībai un parlamentam, Persijas līča Sadarbības padomes dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Futbola Asociācijas starptautiskajai federācijai (FIFA), Eiropas Futbola asociāciju savienībai (UEFA), Starptautiskajai Darba organizācijai (SDO) un ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos.

---

(1)  OV C 247 E, 17.8.2012., 1. lpp.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/45

---

P7_TA(2013)0518

Taisnīga tiesas uzdevumu veikšana Bolīvijā, jo īpaši Előd Tóásó un Mario Tadic lietās

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra rezolūcija par taisnīgas tiesas uzdevumu veikšanu Bolīvijā, jo īpaši Előd Tóásó un Mario Tadić lietās (2013/2953(RSP))

(2016/C 436/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 9. un 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 9. un 10. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoņu un politiskajām tiesībām, kuru Bolīvija ir parakstījusi un ratificējusi, un jo īpaši tā 9., 10., 14., 15. un 16. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoņu un politiskajām tiesībām, kuru Bolīvija ir parakstījusi un ratificējusi, un jo īpaši tā 9., 10., 14., 15. un 16. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos vai sodīšanu, kuru Bolīvija ir parakstījusi un ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos vai sodīšanu, kuru Bolīvija ir parakstījusi un ratificējusi,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un jo īpaši tās 1., 2., 3., 5., 6. un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un jo īpaši tās 1., 2., 3., 5., 6. un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 47. un 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 47. un 48. pantu,

| — | ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību konvenciju, kuru Bolīvija ir parakstījusi un ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību konvenciju, kuru Bolīvija ir parakstījusi un ratificējusi,

| — | ņemot vērā Amerikas Konvenciju, lai novērstu spīdzināšanu un sodītu personas, kas par to atbildīgas, kuru Bolīvija ir parakstījusi un ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Konvenciju, lai novērstu spīdzināšanu un sodītu personas, kas par to atbildīgas, kuru Bolīvija ir parakstījusi un ratificējusi,

| — | ņemot vērā Bolīvijas Konstitūciju un Kriminālkodeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bolīvijas Konstitūciju un Kriminālkodeksu,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību, minoritāšu, pilsonisko un reliģisko lietu komitejas un Ungārijas Nacionālās asamblejas Ārlietu komitejas 2012. gada 23. maija rezolūciju; ņemot vērā Bolīvijas parlamenta Pārstāvju palātas 2012. gada 12. jūnija deklarāciju, atbildot uz Ungārijas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību, minoritāšu, pilsonisko un reliģisko lietu komitejas un Ungārijas Nacionālās asamblejas Ārlietu komitejas 2012. gada 23. maija rezolūciju; ņemot vērā Bolīvijas parlamenta Pārstāvju palātas 2012. gada 12. jūnija deklarāciju, atbildot uz Ungārijas deklarāciju,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Bolīvijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Bolīvijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2009. gada 16. aprīlī Bolīvijas pilsētā Santakrusa de la Sjerra Bolīvijas īpašie spēki arestēja Ungārijas pilsoni Előd Tóásó un Horvātijas pilsoni Mario Tadić; tā kā trīs citi cilvēki, konkrēti, Rumānijas pilsonis Árpád Magyarósi, Īrijas pilsonis Michael Martin Dwyer un Ungārijas pilsonis Rózsa Flores Eduardo ir gājuši bojā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2009. gada 16. aprīlī Bolīvijas pilsētā Santakrusa de la Sjerra Bolīvijas īpašie spēki arestēja Ungārijas pilsoni Előd Tóásó un Horvātijas pilsoni Mario Tadić; tā kā trīs citi cilvēki, konkrēti, Rumānijas pilsonis Árpád Magyarósi, Īrijas pilsonis Michael Martin Dwyer un Ungārijas pilsonis Rózsa Flores Eduardo ir gājuši bojā;

| B. | tā kā Előd Tóásó un Mario Tadić vēl joprojām bez apsūdzības tiek turēti pirmstiesas apcietinājumā, neņemot vērā Bolīvijas likumu, kurā noteiktais pirmstiesas apcietinājuma maksimālais ilgums ir 36 mēneši, tāpēc tam bija jābeidzas 2012. gada 16. aprīlī; |
| --- | --- |

B.

tā kā Előd Tóásó un Mario Tadić vēl joprojām bez apsūdzības tiek turēti pirmstiesas apcietinājumā, neņemot vērā Bolīvijas likumu, kurā noteiktais pirmstiesas apcietinājuma maksimālais ilgums ir 36 mēneši, tāpēc tam bija jābeidzas 2012. gada 16. aprīlī;

| C. | tā kā tiek apgalvots, ka tiek pārkāptas Előd Tóásó un Mario Tadić cilvēka pamattiesības gan viņu aresta, gan kriminālprocesa laikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiek apgalvots, ka tiek pārkāptas Előd Tóásó un Mario Tadić cilvēka pamattiesības gan viņu aresta, gan kriminālprocesa laikā;

| D. | tā kā 2010. gada 18. maijā, kad Előd Tóásó un Mario Tadić jau atradās apcietinājumā, tika izdarīti Bolīvijas Kriminālprocesa kodeksa 239. panta grozījumi, ar atpakaļejošu spēku pagarinot pirmstiesas apcietinājuma maksimālo ilgumu no 12 mēnešiem līdz 36 mēnešiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gada 18. maijā, kad Előd Tóásó un Mario Tadić jau atradās apcietinājumā, tika izdarīti Bolīvijas Kriminālprocesa kodeksa 239. panta grozījumi, ar atpakaļejošu spēku pagarinot pirmstiesas apcietinājuma maksimālo ilgumu no 12 mēnešiem līdz 36 mēnešiem;

| E. | tā kā 2010. gada 17. decembrī tika publiski formulētas apsūdzības terorismā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2010. gada 17. decembrī tika publiski formulētas apsūdzības terorismā;

| F. | tā kā ANO Darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos Atzinumā Nr. 63/2011 (Bolīvijas Daudznacionālā valsts) konstatēts, ka Bolīvija pārkāpj Vispārējo cilvēktiesību deklarācijas vairākus pantus, un atkārtoti pausta nostāja, ka Előd Tóásó arestēts bez ordera un nelikumīgi turēts cietumā; tā kā ANO Darba grupa tāpēc aicinājusi Bolīvijas valdību nekavējoties atbrīvot Előd Tóásó, |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO Darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos Atzinumā Nr. 63/2011 (Bolīvijas Daudznacionālā valsts) konstatēts, ka Bolīvija pārkāpj Vispārējo cilvēktiesību deklarācijas vairākus pantus, un atkārtoti pausta nostāja, ka Előd Tóásó arestēts bez ordera un nelikumīgi turēts cietumā; tā kā ANO Darba grupa tāpēc aicinājusi Bolīvijas valdību nekavējoties atbrīvot Előd Tóásó,

| 1. | aicina Bolīvijas iestādes Előd Tóásó un Mario Tadić lietās nodrošināt taisnīgu un neatkarīgu tiesu; |
| --- | --- |

1.

aicina Bolīvijas iestādes Előd Tóásó un Mario Tadić lietās nodrošināt taisnīgu un neatkarīgu tiesu;

| 2. | ņem vērā Bolīvijas Parlamenta pieņemto un pēc tam plaši izplatīto ziņojumu, kas pamatojas uz tā veikto politisko izmeklēšanu šajā lietā; |
| --- | --- |

2.

ņem vērā Bolīvijas Parlamenta pieņemto un pēc tam plaši izplatīto ziņojumu, kas pamatojas uz tā veikto politisko izmeklēšanu šajā lietā;

| 3. | prasa veikt Árpád Magyarósi, Michael Martin Dwyer un Rózsa Flores Eduardo nāves apstākļu neatkarīgu izmeklēšanu, iesaistot starptautiskos ekspertus; |
| --- | --- |

3.

prasa veikt Árpád Magyarósi, Michael Martin Dwyer un Rózsa Flores Eduardo nāves apstākļu neatkarīgu izmeklēšanu, iesaistot starptautiskos ekspertus;

| 4. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu kontaktos ar Bolīvijas valdību šo lietu saglabāt kā darba kārtības svarīgu jautājumu, un šajā jautājumā veikt konkrētus pasākumus un spert attiecīgus soļus; |
| --- | --- |

4.

aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu kontaktos ar Bolīvijas valdību šo lietu saglabāt kā darba kārtības svarīgu jautājumu, un šajā jautājumā veikt konkrētus pasākumus un spert attiecīgus soļus;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Bolīvijas Republikas valdībai un Kongresam, Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Bolīvijas Republikas valdībai un Kongresam, Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram un ANO Cilvēktiesību padomei.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2013. gada 19. novembra

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/47

---

P7_TA(2013)0456

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgums par sadarbību budžeta jomā un pareizu finanšu pārvaldību

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra lēmums par Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību noslēgšanu (2011/2152(ACI))

(2016/C 436/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību projektu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310., 311., 312. un 323. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310., 311., 312. un 323. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūciju labvēlīga iznākuma panākšanai 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas apstiprināšanas procedūrā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūciju labvēlīga iznākuma panākšanai 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas apstiprināšanas procedūrā (1),

| — | ņemot vērā 2013. gada 8. februārī pieņemtos Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 8. februārī pieņemtos Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā tā 2013. gada 13. marta rezolūciju par Eiropadomes 7. un 8. februāra secinājumiem attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2013. gada 13. marta rezolūciju par Eiropadomes 7. un 8. februāra secinājumiem attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 28. jūnijā pieņemtos Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 28. jūnijā pieņemtos Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par politisko vienošanos attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par politisko vienošanos attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 127. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 127. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0337/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0337/2013),

| A. | tā kā Eiropas Parlaments, Padomes Īrijas prezidentūra un Komisija 2013. gada 27. jūnijā augstākajā politiskajā līmenī panāca vienošanos par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam un jaunu Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlaments, Padomes Īrijas prezidentūra un Komisija 2013. gada 27. jūnijā augstākajā politiskajā līmenī panāca vienošanos par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam un jaunu Iestāžu nolīgumu;

| B. | tā kā pirmo reizi tika izmantoti Lisabonas līgumā ir paredzētie jaunie noteikumi, kas attiecas uz DFS, īpaši attiecībā uz lielāku Eiropas Parlamentam piešķirto lomu un prerogatīvām; |
| --- | --- |

B.

tā kā pirmo reizi tika izmantoti Lisabonas līgumā ir paredzētie jaunie noteikumi, kas attiecas uz DFS, īpaši attiecībā uz lielāku Eiropas Parlamentam piešķirto lomu un prerogatīvām;

| C. | tā kā saistībā ar DFS ir jāpieņem iestāžu nolīgums budžeta disciplīnas piemērošanai un ikgadējās budžeta disciplīnas darbības uzlabošanai, kā arī iestāžu sadarbības budžeta jautājumos uzlabošanai, |
| --- | --- |

C.

tā kā saistībā ar DFS ir jāpieņem iestāžu nolīgums budžeta disciplīnas piemērošanai un ikgadējās budžeta disciplīnas darbības uzlabošanai, kā arī iestāžu sadarbības budžeta jautājumos uzlabošanai,

| 1. | pieņem politisko vienošanos, kas panākta par DSF 2014.–2020. gadam un par jauno Iestāžu nolīgumu; pauž apņēmību turpmākajās budžeta procedūrās pilnībā izmantot jaunizveidotos instrumentus, it īpaši attiecībā uz elastību; |
| --- | --- |

1.

pieņem politisko vienošanos, kas panākta par DSF 2014.–2020. gadam un par jauno Iestāžu nolīgumu; pauž apņēmību turpmākajās budžeta procedūrās pilnībā izmantot jaunizveidotos instrumentus, it īpaši attiecībā uz elastību;

| 2. | uzsver, ka garais un smagais sarunu process kā Padomē, tā starp iestādēm un tā iznākums nav ļāvis apmierinoši piemērot jaunos DSF noteikumus, kas paredzēti Lisabonas līgumā, īpaši tos noteikumus, kas paredz piešķirt Eiropas Parlamentam lielāku lomu un prerogatīvas; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka garais un smagais sarunu process kā Padomē, tā starp iestādēm un tā iznākums nav ļāvis apmierinoši piemērot jaunos DSF noteikumus, kas paredzēti Lisabonas līgumā, īpaši tos noteikumus, kas paredz piešķirt Eiropas Parlamentam lielāku lomu un prerogatīvas;

| 3. | nosoda Padomes sarunu stratēģiju, proti, to, ka sarunās iesaistītās puses ierobežoja Eiropadomes 2013. gada 8. februāra secinājumi jautājumos, uz kuriem attiecās parastā likumdošanas procedūra, piemēram, detalizētiem līdzekļu piešķiršanas kritērijiem, līdzekļu sadalījumu pa programmām vai saņēmējiem, un diskrecionāriem finanšu piešķīrumiem, ar ko pielāgo summas, kuras dalībvalstis saņem no Savienības budžeta, tādējādi abas likumdevējas iestādes nevarēja pienācīgi veikt sarunas; |
| --- | --- |

3.

nosoda Padomes sarunu stratēģiju, proti, to, ka sarunās iesaistītās puses ierobežoja Eiropadomes 2013. gada 8. februāra secinājumi jautājumos, uz kuriem attiecās parastā likumdošanas procedūra, piemēram, detalizētiem līdzekļu piešķiršanas kritērijiem, līdzekļu sadalījumu pa programmām vai saņēmējiem, un diskrecionāriem finanšu piešķīrumiem, ar ko pielāgo summas, kuras dalībvalstis saņem no Savienības budžeta, tādējādi abas likumdevējas iestādes nevarēja pienācīgi veikt sarunas;

| 4. | turklāt pauž nožēlu, ka pāris pēdējos gados notikusī biežā saziņa starp tā delegāciju un secīgajām Padomes prezidentūrām un daudzās šajā sakarībā rīkotās sanāksmes nav ietekmējušas ne sarunu garu, grafiku vai saturu, ne Padomes nostāju, tostarp nepieciešamību nošķirt ar vienošanos par DFS saistītos likumdošanas aspektus no budžeta aspektiem; |
| --- | --- |

4.

turklāt pauž nožēlu, ka pāris pēdējos gados notikusī biežā saziņa starp tā delegāciju un secīgajām Padomes prezidentūrām un daudzās šajā sakarībā rīkotās sanāksmes nav ietekmējušas ne sarunu garu, grafiku vai saturu, ne Padomes nostāju, tostarp nepieciešamību nošķirt ar vienošanos par DFS saistītos likumdošanas aspektus no budžeta aspektiem;

| 5. | secina — lai atvieglotu DFS pieņemšanu, nākotnē saskaņā ar LESD 312. panta 5. punktu būtu jānosaka alternatīva darba procedūra, nodrošinot to, ka pilnībā tiek ievērotas LESD noteiktās Parlamenta likumdošanas un budžeta pilnvaras, ka Padome faktiski ved sarunas arī par jebkādām ar DFS saistītām programmu juridiskā pamata daļām un ka Eiropadome atturas no darbošanās likumdevēja statusā, tādējādi pārkāpjot LESD noteikumus; |
| --- | --- |

5.

secina — lai atvieglotu DFS pieņemšanu, nākotnē saskaņā ar LESD 312. panta 5. punktu būtu jānosaka alternatīva darba procedūra, nodrošinot to, ka pilnībā tiek ievērotas LESD noteiktās Parlamenta likumdošanas un budžeta pilnvaras, ka Padome faktiski ved sarunas arī par jebkādām ar DFS saistītām programmu juridiskā pamata daļām un ka Eiropadome atturas no darbošanās likumdevēja statusā, tādējādi pārkāpjot LESD noteikumus;

| 6. | prasa Budžeta komitejai sadarbībā ar Konstitucionālo jautājumu komiteju labu laiku pirms 2016. gada pēcvēlēšanu pārskatīšanas izdarīt nepieciešamos secinājumus un nākt klajā ar jauniem priekšlikumiem par šādu sarunu kārtību, lai nodrošinātu demokrātisku un pārredzamu visu budžeta sagatavošanas procesu. |
| --- | --- |

6.

prasa Budžeta komitejai sadarbībā ar Konstitucionālo jautājumu komiteju labu laiku pirms 2016. gada pēcvēlēšanu pārskatīšanas izdarīt nepieciešamos secinājumus un nākt klajā ar jauniem priekšlikumiem par šādu sarunu kārtību, lai nodrošinātu demokrātisku un pārredzamu visu budžeta sagatavošanas procesu.

| 7. | apstiprina pievienotā nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

7.

apstiprina pievienotā nolīguma slēgšanu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt nolīgumu kopā ar Padomes un Komisijas priekšsēdētājiem un organizēt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt nolīgumu kopā ar Padomes un Komisijas priekšsēdētājiem un organizēt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā šo lēmumu kopā ar pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā šo lēmumu kopā ar pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0360.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0078.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0304.

---

PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst Iestāžu nolīgumam kā tas, kas tika publicēts OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.)

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2013. gada 19. novembra

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/49

---

P7_TA(2013)0455

Daudzgadu finanšu shēma 2014.–2020. gadam ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

(Īpašā likumdošanas procedūra — piekrišana)

(2016/C 436/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (COM(2011)0398, kas grozīts ar COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (COM(2011)0398, kas grozīts ar COM(2012)0388),

| — | ņemot vērā projektu Padomes Regulai Nr. 11791/2013 un Padomes 2013. gada 14. novembrī izdarīto kļūdu labojumu tajā (11791/2013 COR 1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes Regulai Nr. 11791/2013 un Padomes 2013. gada 14. novembrī izdarīto kļūdu labojumu tajā (11791/2013 COR 1),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu (C7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu (C7-0238/2013),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūciju labvēlīga iznākuma panākšanai 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas apstiprināšanas procedūrā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūciju labvēlīga iznākuma panākšanai 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas apstiprināšanas procedūrā (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 13. marta rezolūciju par Eiropadomes 2013. gada 7. un 8. februāra secinājumiem attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 13. marta rezolūciju par Eiropadomes 2013. gada 7. un 8. februāra secinājumiem attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par politisko vienošanos attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par politisko vienošanos attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu un 81. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu un 81. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ieteikumu, Reģionālās attīstības komitejas atzinumu un Transporta un tūrisma komitejas vēstuli (A7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ieteikumu, Reģionālās attīstības komitejas atzinumu un Transporta un tūrisma komitejas vēstuli (A7-0389/2013),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes regulas, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, projektam, kurš pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Padomes regulas, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, projektam, kurš pievienots šai rezolūcijai;

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgās deklarācijas, kas pievienotas šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgās deklarācijas, kas pievienotas šai rezolūcijai;

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas deklarācijas, kas pievienotas šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

pieņem zināšanai Komisijas deklarācijas, kas pievienotas šai rezolūcijai;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0360.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0078.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0304.

---

1. pielikums

PROJEKTS PADOMES REGULAI, AR KO NOSAKA DAUDZGADU FINANŠU SHĒMU 2014.–2020. GADAM

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Padomes Regulai (ES, Euratom) Nr. 1311/2013.)

---

2. pielikums

DEKLARĀCIJAS

Kopīgs paziņojums par pašu resursiem

| 1. | Saskaņā ar LESD 311. pantu Savienība nodrošina līdzekļus, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku; minētajā pantā arī noteikts, ka, neskarot citus ieņēmumus, budžetu pilnībā finansē no pašu resursiem; LESD 311. panta trešajā ievilkumā ir paredzēts, ka Padome saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, vienprātīgi pieņem lēmumu attiecībā uz pašas resursu sistēmu un ka šajā kontekstā Padome var noteikt jaunas pašu resursu kategorijas vai likvidēt esošu kategoriju. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar LESD 311. pantu Savienība nodrošina līdzekļus, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku; minētajā pantā arī noteikts, ka, neskarot citus ieņēmumus, budžetu pilnībā finansē no pašu resursiem; LESD 311. panta trešajā ievilkumā ir paredzēts, ka Padome saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, vienprātīgi pieņem lēmumu attiecībā uz pašas resursu sistēmu un ka šajā kontekstā Padome var noteikt jaunas pašu resursu kategorijas vai likvidēt esošu kategoriju.

| 2. | Pamatojoties uz to, Komisija 2011. gada jūnijā nāca klajā ar priekšlikumu kopumu, lai reformētu Savienības pašu resursu sistēmu. Eiropadome 7. un 8. februāra sanāksmē vienojās, ka pašu resursu mehānisma pamatā vajadzētu būt vispārējiem mērķiem – vienkāršībai, pārredzamībai un vienlīdzībai. Turklāt Eiropadome arī aicināja Padomi turpināt darbu ar Komisijas priekšlikumu par jauniem pašu resursiem, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN). Tā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās ciešākā sadarbībā finanšu darījuma nodokļa jomā, izskatīt jautājumu, vai tas nevarētu kļūt par pamatu jauniem ES budžeta pašu resursiem. |
| --- | --- |

2.

Pamatojoties uz to, Komisija 2011. gada jūnijā nāca klajā ar priekšlikumu kopumu, lai reformētu Savienības pašu resursu sistēmu. Eiropadome 7. un 8. februāra sanāksmē vienojās, ka pašu resursu mehānisma pamatā vajadzētu būt vispārējiem mērķiem – vienkāršībai, pārredzamībai un vienlīdzībai. Turklāt Eiropadome arī aicināja Padomi turpināt darbu ar Komisijas priekšlikumu par jauniem pašu resursiem, kuru pamatā ir pievienotās vērtības nodoklis (PVN). Tā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās ciešākā sadarbībā finanšu darījuma nodokļa jomā, izskatīt jautājumu, vai tas nevarētu kļūt par pamatu jauniem ES budžeta pašu resursiem.

| 3. | Pašu resursu jautājumā ir jāveic turpmāks darbs. Šajā nolūkā tiks sasaukta augsta līmeņa grupa, kurā būs trīs iestāžu iecelti dalībnieki. Tā ņems vērā visu esošo vai turpmāko ieguldījumu, ko var dot trīs Eiropas iestādes un valstu parlamenti. Tai vajadzētu izmantot attiecīgas ekspertu zināšanas, tostarp valsts budžeta un fiskālo iestāžu, kā arī neatkarīgu ekspertu zināšanas. |
| --- | --- |

3.

Pašu resursu jautājumā ir jāveic turpmāks darbs. Šajā nolūkā tiks sasaukta augsta līmeņa grupa, kurā būs trīs iestāžu iecelti dalībnieki. Tā ņems vērā visu esošo vai turpmāko ieguldījumu, ko var dot trīs Eiropas iestādes un valstu parlamenti. Tai vajadzētu izmantot attiecīgas ekspertu zināšanas, tostarp valsts budžeta un fiskālo iestāžu, kā arī neatkarīgu ekspertu zināšanas.

| 4. | Šī grupa veiks pašu resursu sistēmas vispārēju pārskatīšanu, vadoties pēc vienkāršības, pārredzamības, vienlīdzības un demokrātiskās pārskatatbildības vispārējiem mērķiem. Pirmais novērtējums būs pieejams 2014. gada beigās. Šī darba virzību izvērtēs politiskā līmeņa sanāksmēs, ko regulāri rīkos vismaz reizi pusgadā. |
| --- | --- |

4.

Šī grupa veiks pašu resursu sistēmas vispārēju pārskatīšanu, vadoties pēc vienkāršības, pārredzamības, vienlīdzības un demokrātiskās pārskatatbildības vispārējiem mērķiem. Pirmais novērtējums būs pieejams 2014. gada beigās. Šī darba virzību izvērtēs politiskā līmeņa sanāksmēs, ko regulāri rīkos vismaz reizi pusgadā.

| 5. | Lai novērtētu šī darba iznākumu, valstu parlamentus 2016. gadā aicinās uz iestāžu konferenci. |
| --- | --- |

5.

Lai novērtētu šī darba iznākumu, valstu parlamentus 2016. gadā aicinās uz iestāžu konferenci.

| 6. | Pamatojoties uz minētā darba rezultātiem, Komisija izvērtēs, vai jaunas pašu resursu ierosmes ir piemērotas. Šo izvērtējumu veiks paralēli Daudzgadu finanšu shēmas (DFS) regulas 1.a pantā minētajai pārskatīšanai, ņemot vērā iespējamas reformas, ko varētu apsvērt attiecībā uz nākamo daudzgadu finanšu shēmas laikposmu. |
| --- | --- |

6.

Pamatojoties uz minētā darba rezultātiem, Komisija izvērtēs, vai jaunas pašu resursu ierosmes ir piemērotas. Šo izvērtējumu veiks paralēli Daudzgadu finanšu shēmas (DFS) regulas 1.a pantā minētajai pārskatīšanai, ņemot vērā iespējamas reformas, ko varētu apsvērt attiecībā uz nākamo daudzgadu finanšu shēmas laikposmu.

Kopīgs paziņojums par publisko izdevumu efektivitātes uzlabojumiem jautājumos, uz kuriem attiecas ES rīcība

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas sadarboties ar mērķi gūt izmaksu ietaupījumus un panākt labāku valsts un Eiropas līmeņu sinerģiju, lai jautājumos, uz kuriem attiecas ES rīcība, uzlabotu publisko izdevumu efektivitāti. Šajā nolūkā iestādes veidā, ko tās uzskata par vispiemērotāko, izmantos inter alia paraugprakses zināšanas, informācijas apmaiņu, kā arī pieejamu neatkarīgu novērtējumu. Pieejamos rezultātus vajadzētu izmantot par vienu no pamatiem Komisijas priekšlikumam par nākamo daudzgadu finanšu shēmu.

Kopīgs paziņojums

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas, ka ikgadējās budžeta procedūrās, ko piemēro 2014. –2020. gada daudzgadu finanšu shēmai, pienācīgi tiks iekļauti dzimumu līdztiesības elementi, ņemot vērā to, kā Savienības vispārējā finanšu shēma veicina dzimumu līdztiesības nostiprināšanu (un nodrošina integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai).

Kopīgs paziņojums par 15. pantu Padomes Regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. Gadam<BR>(iepriekšējā piezīme par 9.f pantu, kas izklāstīta dokumentā 11655/13)

Iestādes vienojas summu, kas minēta 15. pantā Padomes Regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, izmantot šādi: EUR 2 143 miljonus piešķirt Jaunatnes nodarbinātības ierosmei, EUR 200 miljonus – pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, EUR 150 miljonus – programmai Erasmus un EUR 50 miljonus – programmai COSME.

Eiropas Komisijas paziņojums par valstu pārvaldības deklarācijām

Savā 2013. gada 17. aprīļa rezolūcijā par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlaments lūdza izveidot veidlapu valsts pārvaldības deklarācijām, kuras izdod dalībvalstis attiecīgajā politiskajā līmenī. Komisija ir gatava izskatīt šo lūgumu un vēlas aicināt Eiropas Parlamentu un Padomi piedalīties darba grupā, lai līdz šā gada beigām sniegtu ieteikumus.

Eiropas Komisijas paziņojums par pārskatu/pārskatīšanu

Attiecībā uz DFS regulas 1.a panta noteikumiem, ņemot vērā pārskatīšanas rezultātu, Komisija apstiprina savu ieceri iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, lai pārskatītu DFS regulu. Šajā sakarā tā jo īpaši uzmanību pievērsīs maksājumu vispārējās rezerves darbībai, lai nodrošinātu, ka visa perioda laikā joprojām ir pieejams kopējais maksājumu maksimālais apjoms. Tā arī izskatīs, kādas ir saistību vispārējās rezerves attīstības tendences. Komisija arī ņems vērā programmas “Apvārsnis 2020” īpašās prasības. Komisija arī izskatīs iespēju saskaņot savus priekšlikumus nākamajai DFS ar iestāžu politiskajiem cikliem.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/52

---

P7_TA(2013)0457

Budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projekts — Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansējuma palielināšana, lai cīnītos pret jauniešu bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību Francijā, Itālijā un Spānijā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

(2016/C 436/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2012. gada 12. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2012. gada 12. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (4),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projektu, ko Komisija pieņēma 2013. gada 25. jūlijā (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projektu, ko Komisija pieņēma 2013. gada 25. jūlijā (COM(2013)0557),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projektu, ko Padome pieņēma 2013. gada 7. oktobrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2013. gada 14. oktobrī (14180/2013 – C7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projektu, ko Padome pieņēma 2013. gada 7. oktobrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2013. gada 14. oktobrī (14180/2013 – C7-0350/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0367/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0367/2013),

| A. | tā kā 2013. finanšu gada budžeta grozījuma projekts Nr. 7 2013. gadam (BGP 7/2013) paredz saistību apropriāciju palielināšanu par EUR 150 miljoniem daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 1.b izdevumu apakškategorijā, lai risinātu atsevišķus jautājumus saistībā ar rezultātiem, kas panākti sarunās par 2014.–2020. gada DFS, kuri skar Franciju, Itāliju un Spāniju; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. finanšu gada budžeta grozījuma projekts Nr. 7 2013. gadam (BGP 7/2013) paredz saistību apropriāciju palielināšanu par EUR 150 miljoniem daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 1.b izdevumu apakškategorijā, lai risinātu atsevišķus jautājumus saistībā ar rezultātiem, kas panākti sarunās par 2014.–2020. gada DFS, kuri skar Franciju, Itāliju un Spāniju;

| B. | tā kā šiem papildu piešķīrumiem būtu jāveicina konkrētu problēmu risināšana, kuras saistītas ar bezdarbu, it īpaši jauniešu bezdarbu, kā arī nabadzību un sociālo atstumtību minētajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

B.

tā kā šiem papildu piešķīrumiem būtu jāveicina konkrētu problēmu risināšana, kuras saistītas ar bezdarbu, it īpaši jauniešu bezdarbu, kā arī nabadzību un sociālo atstumtību minētajās dalībvalstīs;

| C. | tā kā Komisija uzskata, ka vispiemērotākais veids, kā palīdzēt minētajām dalībvalstīm, ir Eiropas Sociālā fonda (EFS) līdzekļu palielināšana; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija uzskata, ka vispiemērotākais veids, kā palīdzēt minētajām dalībvalstīm, ir Eiropas Sociālā fonda (EFS) līdzekļu palielināšana;

| D. | tā kā saistību apropriāciju palielinājums par EUR 150 miljoniem tiks segts no 1.b izdevumu apakškategorijas rezerves (EUR 16 miljonu apmērā) — nepārsniedzot šīs izdevumu kategorijas maksimālo apjomu — un izmantojot šim īpašajam nolūkam paredzēto elastības instrumentu (EUR 134 miljonu apmērā), |
| --- | --- |

D.

tā kā saistību apropriāciju palielinājums par EUR 150 miljoniem tiks segts no 1.b izdevumu apakškategorijas rezerves (EUR 16 miljonu apmērā) — nepārsniedzot šīs izdevumu kategorijas maksimālo apjomu — un izmantojot šim īpašajam nolūkam paredzēto elastības instrumentu (EUR 134 miljonu apmērā),

| 1. | pieņem zināšanai to, ka Komisijas 2013. gada 25. jūlijā iesniegtais BGP 7/2013 paredz saistību apropriāciju palielināšanu par EUR 150 miljoniem DFS 1.b izdevumu apakškategorijā, lai risinātu atsevišķus jautājumus saistībā ar rezultātiem, kas panākti Eiropadomes sarunās par 2014.–2020. gada DFS, kuri skar Franciju, Itāliju un Spāniju; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai to, ka Komisijas 2013. gada 25. jūlijā iesniegtais BGP 7/2013 paredz saistību apropriāciju palielināšanu par EUR 150 miljoniem DFS 1.b izdevumu apakškategorijā, lai risinātu atsevišķus jautājumus saistībā ar rezultātiem, kas panākti Eiropadomes sarunās par 2014.–2020. gada DFS, kuri skar Franciju, Itāliju un Spāniju;

| 2. | atbalsta Komisijas priekšlikumu šo papildu piešķīrumu izmantot jau apstiprinātajām ESF programmām attiecīgajās dalībvalstīs, lai risinātu konkrētās problēmas, kas saistītas ar bezdarbu, it īpaši jauniešu bezdarbu, un sociālo atstumtību; sagaida, ka Komisija Parlamentam savlaicīgi ziņos par konkrētajiem pasākumiem un darbībām, kas tiks finansētas ar šo piešķīruma palīdzību; |
| --- | --- |

2.

atbalsta Komisijas priekšlikumu šo papildu piešķīrumu izmantot jau apstiprinātajām ESF programmām attiecīgajās dalībvalstīs, lai risinātu konkrētās problēmas, kas saistītas ar bezdarbu, it īpaši jauniešu bezdarbu, un sociālo atstumtību; sagaida, ka Komisija Parlamentam savlaicīgi ziņos par konkrētajiem pasākumiem un darbībām, kas tiks finansētas ar šo piešķīruma palīdzību;

| 3. | turklāt atzīmē, ka tiks mobilizēti vēl EUR 150 miljoni, galvenokārt izmantojot elastības instrumentu; |
| --- | --- |

3.

turklāt atzīmē, ka tiks mobilizēti vēl EUR 150 miljoni, galvenokārt izmantojot elastības instrumentu;

| 4. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projektu; |
| --- | --- |

4.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projektu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 7/2013 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 7/2013 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 66, 8.3.2013.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/54

---

P7_TA(2013)0458

Budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projekts (BGP 2.a) — papildu maksājumi DFS izdevumu kategoriju dalījumā un maksājumu apropriāciju trūkums 2013. gada budžetā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

(2016/C 436/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2012. gada 12. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2012. gada 12. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (4),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projektu, ko Komisija pieņēma 2013. gada 25. septembrī (COM(2013)0669), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projektu, ko Komisija pieņēma 2013. gada 25. septembrī (COM(2013)0669),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projektu, ko Padome pieņēma 2013. gada 30. oktobrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2013. gada 31. oktobrī (14871/2013 – C7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projektu, ko Padome pieņēma 2013. gada 30. oktobrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam 2013. gada 31. oktobrī (14871/2013 – C7-0387/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0371/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0371/2013),

| A. | tā kā budžeta grozījuma projekts Nr. 8 2013. gadam (BGP 8/2013) paredz maksājumu apropriāciju palielināšanu par EUR 3,9 miljardiem daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 1.a, 1.b, 2., 3.a un 3.b un 4. izdevumu (apakš)kategorijā, lai līdz gada beigām apmierinātu vēl nenodrošinātās vajadzības tā, lai varētu izpildīt gan iepriekšējās, gan pašreizējās saistības un varētu izvairīties no soda naudas maksāšanas un lai saņēmēji varētu saņemt līdzekļus, kas tiem paredzēti saskaņā ar Savienības politikas virzieniem, kuriem Parlaments un Padome iepriekšējo gadu budžetos ir apstiprinājuši attiecīgās saistību apropriāciju summas; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma projekts Nr. 8 2013. gadam (BGP 8/2013) paredz maksājumu apropriāciju palielināšanu par EUR 3,9 miljardiem daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 1.a, 1.b, 2., 3.a un 3.b un 4. izdevumu (apakš)kategorijā, lai līdz gada beigām apmierinātu vēl nenodrošinātās vajadzības tā, lai varētu izpildīt gan iepriekšējās, gan pašreizējās saistības un varētu izvairīties no soda naudas maksāšanas un lai saņēmēji varētu saņemt līdzekļus, kas tiem paredzēti saskaņā ar Savienības politikas virzieniem, kuriem Parlaments un Padome iepriekšējo gadu budžetos ir apstiprinājuši attiecīgās saistību apropriāciju summas;

| B. | tā kā pieprasītās papildu apropriācijas samazinās nenokārtoto saistību apmēru, kā arī risku, ka uz 2014. gadu varētu tikt pārnesti nesamaksāti rēķini par neierasti lielām summām; |
| --- | --- |

B.

tā kā pieprasītās papildu apropriācijas samazinās nenokārtoto saistību apmēru, kā arī risku, ka uz 2014. gadu varētu tikt pārnesti nesamaksāti rēķini par neierasti lielām summām;

| C. | tā kā BGP 8/2013, ar ko atjaunina BGP 2/2013, tika iesniegts Komisijai 2013. gada martā par summu EUR 11,2 miljardu apmērā, un budžeta lēmējinstitūcija 2013. gada septembrī to apstiprināja tikai daļēji — par EUR 7,3 miljardiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā BGP 8/2013, ar ko atjaunina BGP 2/2013, tika iesniegts Komisijai 2013. gada martā par summu EUR 11,2 miljardu apmērā, un budžeta lēmējinstitūcija 2013. gada septembrī to apstiprināja tikai daļēji — par EUR 7,3 miljardiem;

| D. | tā kā kohēzijas politikai (2007–2013) paredzēto maksājumu pieprasījumi EUR 16,2 miljardu apmērā, kas nebija izpildīti 2012. gada beigās, bija jāpārnes uz 2013. gadu, tādējādi 2013. gada budžetā samazinot maksājumus, kas pieejami 2013. gada vajadzību segšanai; tā kā, pieņemot, ka BGP 8/2013 tiks pieņemts pilnībā, minētajai summai 2013. gada beigās būtu jāsasniedz EUR 20 miljardi; |
| --- | --- |

D.

tā kā kohēzijas politikai (2007–2013) paredzēto maksājumu pieprasījumi EUR 16,2 miljardu apmērā, kas nebija izpildīti 2012. gada beigās, bija jāpārnes uz 2013. gadu, tādējādi 2013. gada budžetā samazinot maksājumus, kas pieejami 2013. gada vajadzību segšanai; tā kā, pieņemot, ka BGP 8/2013 tiks pieņemts pilnībā, minētajai summai 2013. gada beigās būtu jāsasniedz EUR 20 miljardi;

| E. | tā kā 2013. gada 27. jūnijā augstākajā politiskajā līmenī panāktā vienošanās starp Parlamentu, Padomes prezidentūru un Komisiju par DFS 2014.–2020. gadam ietver Padomes politisku apņemšanos veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Savienības 2013. gada saistības tiek pilnībā izpildītas, oficiāli pieņemt BGP 2/2013 EUR 7,3 miljardu apmērā un nekavējoties pieņemt nākamo budžeta grozījumu, kuru Komisija ierosināja rudens sākumā, lai nepieļautu nekādu pamtoto maksājumu apropriāciju trūkumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2013. gada 27. jūnijā augstākajā politiskajā līmenī panāktā vienošanās starp Parlamentu, Padomes prezidentūru un Komisiju par DFS 2014.–2020. gadam ietver Padomes politisku apņemšanos veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Savienības 2013. gada saistības tiek pilnībā izpildītas, oficiāli pieņemt BGP 2/2013 EUR 7,3 miljardu apmērā un nekavējoties pieņemt nākamo budžeta grozījumu, kuru Komisija ierosināja rudens sākumā, lai nepieļautu nekādu pamtoto maksājumu apropriāciju trūkumu;

| F. | tā kā saskaņā ar Finanšu regulas 41. panta 2. punktu Komisija, pārskatot maksājumu vajadzības gada beigās, ir izskatījusi iekšējās pārdales iespējas un ierosinājusi pārdalīt EUR 509,8 miljonus, veicot t. s. “vispārējo pārvietošanu”; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Finanšu regulas 41. panta 2. punktu Komisija, pārskatot maksājumu vajadzības gada beigās, ir izskatījusi iekšējās pārdales iespējas un ierosinājusi pārdalīt EUR 509,8 miljonus, veicot t. s. “vispārējo pārvietošanu”;

| G. | tā kā Parlaments 2013. gada 3. jūlija rezolūcijā nākamā budžeta grozījuma projekta pieņemšanu, kas Padomei jāveic rudens sākumā, saista ar DFS regulas vai 2014. gada budžeta pieņemšanu, |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlaments 2013. gada 3. jūlija rezolūcijā nākamā budžeta grozījuma projekta pieņemšanu, kas Padomei jāveic rudens sākumā, saista ar DFS regulas vai 2014. gada budžeta pieņemšanu,

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2013. gada 25. septembrī iesniedza BGP 8/2013, kas paredz maksājumu apropriāciju palielināšanu par EUR 3,9 miljardiem DFS 1.a, 1.b, 2., 3.a, 3.b un 4. izdevumu (apakš)kategorijā, lai sasniegtu jau BGP 2/2013 ierosināto kopējo apmēru; uzsver, ka, pieņemot BGP 8/2013 pilnā apmērā, tiks sasniegts maksimālais maksājumu apjoms; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2013. gada 25. septembrī iesniedza BGP 8/2013, kas paredz maksājumu apropriāciju palielināšanu par EUR 3,9 miljardiem DFS 1.a, 1.b, 2., 3.a, 3.b un 4. izdevumu (apakš)kategorijā, lai sasniegtu jau BGP 2/2013 ierosināto kopējo apmēru; uzsver, ka, pieņemot BGP 8/2013 pilnā apmērā, tiks sasniegts maksimālais maksājumu apjoms;

| 2. | atgādina, ka BGP 8/2013 saskaņā ar saistībām, ko visas trīs iestādes uzņēmušās iepriekš, ir BGP 2/2013 summas otrā daļa, kura ir minimālā summa, kas nepieciešama, lai līdz 2013. gada beigām izpildītu Savienības juridiskās saistības un iepriekšējās saistības, lai izvairītos no nepieciešamības maksāt sodanaudu un samazinātu nenokārtoto saistību apmēru; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka BGP 8/2013 saskaņā ar saistībām, ko visas trīs iestādes uzņēmušās iepriekš, ir BGP 2/2013 summas otrā daļa, kura ir minimālā summa, kas nepieciešama, lai līdz 2013. gada beigām izpildītu Savienības juridiskās saistības un iepriekšējās saistības, lai izvairītos no nepieciešamības maksāt sodanaudu un samazinātu nenokārtoto saistību apmēru;

| 3. | uzskata — kā to atkārtoti norādījusi Komisija — ka BGP 8/2013 pieņemšana pilnā apmērā ļaus Savienībai pilnībā nokārtot savas saistības līdz 2013. gada beigām; tomēr pauž bažas par to, ka, neraugoties uz maksājumu vispārējo palielinājumu par EUR 11,2 miljardiem (BGP 2/2013 un BGP 8/2013), vēl joprojām tiek lēsts, ka uz nākamo gadu būs jāpārnes ar 2007.–2013. gada kohēzijas programmām saistītie maksājumu pieprasījumi lielā apmērā (EUR 20 miljardi), kā to atzina Komisija pēdējā iestāžu sanāksmē par maksājumiem, kas notika 2013. gada 26. septembrī; uzsver, ka stāvoklis ir kritisks arī attiecībā uz citām programmām, kas neietilpst 1.b izdevumu apakškategorijā; |
| --- | --- |

3.

uzskata — kā to atkārtoti norādījusi Komisija — ka BGP 8/2013 pieņemšana pilnā apmērā ļaus Savienībai pilnībā nokārtot savas saistības līdz 2013. gada beigām; tomēr pauž bažas par to, ka, neraugoties uz maksājumu vispārējo palielinājumu par EUR 11,2 miljardiem (BGP 2/2013 un BGP 8/2013), vēl joprojām tiek lēsts, ka uz nākamo gadu būs jāpārnes ar 2007.–2013. gada kohēzijas programmām saistītie maksājumu pieprasījumi lielā apmērā (EUR 20 miljardi), kā to atzina Komisija pēdējā iestāžu sanāksmē par maksājumiem, kas notika 2013. gada 26. septembrī; uzsver, ka stāvoklis ir kritisks arī attiecībā uz citām programmām, kas neietilpst 1.b izdevumu apakškategorijā;

| 4. | atgādina — tas, ka Padomei ir jāpieņem BGP 8/2013, ir daļa no politiskās vienošanās par 2014.–2020. gada DFS un tādēļ ir izpildīts tikai viens no trijiem nosacījumiem tam, lai Parlaments sniegtu piekrišanu attiecībā uz DFS regulu, kā izklāstīts tā 2013. gada 3. jūlija rezolūcijā; |
| --- | --- |

4.

atgādina — tas, ka Padomei ir jāpieņem BGP 8/2013, ir daļa no politiskās vienošanās par 2014.–2020. gada DFS un tādēļ ir izpildīts tikai viens no trijiem nosacījumiem tam, lai Parlaments sniegtu piekrišanu attiecībā uz DFS regulu, kā izklāstīts tā 2013. gada 3. jūlija rezolūcijā;

| 5. | piekrīt Padomes izdarītajam samazinājumam EUR 14,8 miljonu apmērā tikai tāpēc, ka šī summa papildinās BGP 2/2013 sākotnējo summu — EUR 11,2 miljardus; šajā sakarībā uzsver, ka tas saglabā savu principiālo nostāju, ka īpašie instrumenti, tādi kā ES Solidaritātes fonds, būtu jāfinansē, izmantojot jaunas apropriācijas — gan saistību, gan maksājumu apropriācijas, pārsniedzot DFS maksimālos apjomus; |
| --- | --- |

5.

piekrīt Padomes izdarītajam samazinājumam EUR 14,8 miljonu apmērā tikai tāpēc, ka šī summa papildinās BGP 2/2013 sākotnējo summu — EUR 11,2 miljardus; šajā sakarībā uzsver, ka tas saglabā savu principiālo nostāju, ka īpašie instrumenti, tādi kā ES Solidaritātes fonds, būtu jāfinansē, izmantojot jaunas apropriācijas — gan saistību, gan maksājumu apropriācijas, pārsniedzot DFS maksimālos apjomus;

| 6. | atgādina, ka Padomes nostāja, kas sagatavota saskaņā ar LESD 314. panta 3. punktu, ir provizorisks akts, kas ir spēkā no tā pieņemšanas dienas; dara zināmu, ka Parlaments Padomes nostāju attiecībā uz BGP 8/2013, kuru Padomes priekšsēdētājs tam iesniedza 2013. gada 31. oktobrī, uzskata par spēkā esošu LESD 314. panta 3. un 4. punkta piemērošanas nolūkā, sākot no tās pieņemšanas dienas, proti, 2013. gada 30. oktobra; noraida un neņem vērā pievienotajā “lēmumā” iekļauto klauzulu, ar ko Padome savas nostājas attiecībā uz BGP 8/2013 spēkā esamību saista ar nosacījumu, ka Parlamentam ir jāapstiprina vienošanās par 2014.–2020. gada DFS un Padomes nostāja attiecībā uz BGP 9/2013; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka Padomes nostāja, kas sagatavota saskaņā ar LESD 314. panta 3. punktu, ir provizorisks akts, kas ir spēkā no tā pieņemšanas dienas; dara zināmu, ka Parlaments Padomes nostāju attiecībā uz BGP 8/2013, kuru Padomes priekšsēdētājs tam iesniedza 2013. gada 31. oktobrī, uzskata par spēkā esošu LESD 314. panta 3. un 4. punkta piemērošanas nolūkā, sākot no tās pieņemšanas dienas, proti, 2013. gada 30. oktobra; noraida un neņem vērā pievienotajā “lēmumā” iekļauto klauzulu, ar ko Padome savas nostājas attiecībā uz BGP 8/2013 spēkā esamību saista ar nosacījumu, ka Parlamentam ir jāapstiprina vienošanās par 2014.–2020. gada DFS un Padomes nostāja attiecībā uz BGP 9/2013;

| 7. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projektu; |
| --- | --- |

7.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projektu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 8/2013 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 8/2013 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 66, 8.3.2013.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/56

---

P7_TA(2013)0459

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (Spānijas pieteikums EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana — būvmateriāli)

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana — būvmateriāli) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

(2016/C 436/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0635 – C7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0635 – C7-0269/2013),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trīspusēju sarunu procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā paredzēto trīspusēju sarunu procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0341/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0341/2013),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti no 2009. gada 1. maija līdz 2011. gada 31. decembrim, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) piemērošanas joma tika īslaicīgi paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti no 2009. gada 1. maija līdz 2011. gada 31. decembrim, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) piemērošanas joma tika īslaicīgi paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, lēmumu pieņemšanā par EGF izmantošanu pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, lēmumu pieņemšanā par EGF izmantošanu pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| D. | tā kā Spānija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, lai saņemtu EGF finansiālo ieguldījumu pēc 630 darbinieku atlaišanas 140 uzņēmumos, kuri darbojas NUTS II reģionā Valensijas apgabalā, pārskata periodā no 2012. gada 14. jūnija līdz 2013. gada 14. martam, prasot piemērot no EGF līdzfinansētos pasākumus 300 atlaistajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Spānija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana, lai saņemtu EGF finansiālo ieguldījumu pēc 630 darbinieku atlaišanas 140 uzņēmumos, kuri darbojas NUTS II reģionā Valensijas apgabalā, pārskata periodā no 2012. gada 14. jūnija līdz 2013. gada 14. martam, prasot piemērot no EGF līdzfinansētos pasākumus 300 atlaistajiem darbiniekiem;

| E. | tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 2. panta b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Spānija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 2. panta b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Spānija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu;

| 2. | norāda, ka Spānijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2013. gada 22. maijā un ka Komisija pieteikuma novērtējumu darīja pieejamu 2013. gada 16. septembrī; atzinīgi vērtē to, ka novērtēšana notikusi ātri — četru mēnešu laikā; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Spānijas iestādes pieteikumu EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai iesniedza 2013. gada 22. maijā un ka Komisija pieteikuma novērtējumu darīja pieejamu 2013. gada 16. septembrī; atzinīgi vērtē to, ka novērtēšana notikusi ātri — četru mēnešu laikā;

| 3. | norāda, ka krīze ir nopietni skārusi Valensijas apgabalu un ka 2013. gada 1. ceturksnī bezdarba līmenis tajā sasniedza 29,19 %; atzinīgi vērtē to, ka reģions kārtējo reizi izmanto EGF palīdzību, lai risinātu ar augsto bezdarba līmeni saistīto problēmu; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka krīze ir nopietni skārusi Valensijas apgabalu un ka 2013. gada 1. ceturksnī bezdarba līmenis tajā sasniedza 29,19 %; atzinīgi vērtē to, ka reģions kārtējo reizi izmanto EGF palīdzību, lai risinātu ar augsto bezdarba līmeni saistīto problēmu;

| 4. | atzinīgi vērtē Valensijas apgabala spēju iesniegt pieteikumu EGF un izmantot to, lai risinātu problēmas savā darba tirgū, kuram ir raksturīgs liels mazo un vidējo uzņēmumu īpatsvars; šajā sakarībā atgādina, ka Valensijas apgabals ir prasījis EGF palīdzību jau četras reizes saistībā ar stāvokli tekstilizstrādājumu, keramikas un dabīgā akmens, kā arī būvniecības nozarē (3), |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Valensijas apgabala spēju iesniegt pieteikumu EGF un izmantot to, lai risinātu problēmas savā darba tirgū, kuram ir raksturīgs liels mazo un vidējo uzņēmumu īpatsvars; šajā sakarībā atgādina, ka Valensijas apgabals ir prasījis EGF palīdzību jau četras reizes saistībā ar stāvokli tekstilizstrādājumu, keramikas un dabīgā akmens, kā arī būvniecības nozarē (3),

| 5. | uzskata, ka darbinieku atlaišana 140 uzņēmumos, kas nodarbojas ar ražošanu NUTS II reģionā Valensijas apgabalā (ES52), ir saistīta ar pasaules tirdzniecības modeļu lielām strukturālām izmaiņām, kuru rezultātā pieauga nemetālisko minerālu izstrādājumu imports Savienībā un samazinājās Savienības daļa šo nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošanā pasaules mērogā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka darbinieku atlaišana 140 uzņēmumos, kas nodarbojas ar ražošanu NUTS II reģionā Valensijas apgabalā (ES52), ir saistīta ar pasaules tirdzniecības modeļu lielām strukturālām izmaiņām, kuru rezultātā pieauga nemetālisko minerālu izstrādājumu imports Savienībā un samazinājās Savienības daļa šo nemetālisko minerālu izstrādājumu ražošanā pasaules mērogā;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka Spānijas iestādes, vēloties pēc iespējas ātrāk palīdzēt darbiniekiem, individualizēto pasākumu īstenošanu nolēma sākt 2013. gada 22. augustā — labu laiku pirms galīgā lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņotajam pasākumu kopumam; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka Spānijas iestādes, vēloties pēc iespējas ātrāk palīdzēt darbiniekiem, individualizēto pasākumu īstenošanu nolēma sākt 2013. gada 22. augustā — labu laiku pirms galīgā lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņotajam pasākumu kopumam;

| 7. | norāda uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, ka saskaņā ar to aplēsēm, kas pamatojas uz iepriekšējiem pieteikumiem EGF atbalsta saņemšanai, no visiem darba ņēmējiem, kuriem paredzēts EGF atbalsts, attiecīgajos pasākumos vēlēsies piedalīties tikai 300 personas; aicina Spānijas iestādes izmantot visu EGF sniegtās palīdzības potenciālu, jo īpaši, lai paaugstinātu kvalifikāciju darba ņēmējiem ar pamatizglītību, kas veido 74,4 % no darba ņēmējiem, kuriem paredzēti pasākumi; |
| --- | --- |

7.

norāda uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, ka saskaņā ar to aplēsēm, kas pamatojas uz iepriekšējiem pieteikumiem EGF atbalsta saņemšanai, no visiem darba ņēmējiem, kuriem paredzēts EGF atbalsts, attiecīgajos pasākumos vēlēsies piedalīties tikai 300 personas; aicina Spānijas iestādes izmantot visu EGF sniegtās palīdzības potenciālu, jo īpaši, lai paaugstinātu kvalifikāciju darba ņēmējiem ar pamatizglītību, kas veido 74,4 % no darba ņēmējiem, kuriem paredzēti pasākumi;

| 8. | norāda, ka līdzfinansējamo individualizēto pakalpojumu saskaņotajā kopumā ir ietverti pasākumi 300 darbinieku atkārtotai iekļaušanai darba tirgū, piemēram, profilu veidošana, profesionālā orientācija, konsultācijas, apmācība, palīdzība intensīvā darba meklēšanā, atbalsts uzņēmējdarbībai, kā arī tādus stimulus kā darba iespēju meklēšana, transporta izdevumu daļēja kompensācija, pārcelšana un atbalsts uzņēmuma izveidē; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka līdzfinansējamo individualizēto pakalpojumu saskaņotajā kopumā ir ietverti pasākumi 300 darbinieku atkārtotai iekļaušanai darba tirgū, piemēram, profilu veidošana, profesionālā orientācija, konsultācijas, apmācība, palīdzība intensīvā darba meklēšanā, atbalsts uzņēmējdarbībai, kā arī tādus stimulus kā darba iespēju meklēšana, transporta izdevumu daļēja kompensācija, pārcelšana un atbalsts uzņēmuma izveidē;

| 9. | norāda, ka saskaņotajā pasākumu kopumā ir iekļauti finansiāli stimuli darba meklēšanai (vienreizējs maksājums EUR 300 apmērā), ieguldījums ceļa izdevumos (līdz EUR 400), pārcelšanās stimuls (līdz EUR 700); atzinīgi vērtē to, ka kopējais finansiālo stimulu apmērs ir ierobežots un lielākā daļa līdzekļu ir paredzēta apmācībai, konsultācijām, palīdzībai darba meklēšanā un uzņēmējdarbības sākšanas atbalstam; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka saskaņotajā pasākumu kopumā ir iekļauti finansiāli stimuli darba meklēšanai (vienreizējs maksājums EUR 300 apmērā), ieguldījums ceļa izdevumos (līdz EUR 400), pārcelšanās stimuls (līdz EUR 700); atzinīgi vērtē to, ka kopējais finansiālo stimulu apmērs ir ierobežots un lielākā daļa līdzekļu ir paredzēta apmācībai, konsultācijām, palīdzībai darba meklēšanā un uzņēmējdarbības sākšanas atbalstam;

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka, izstrādājot saskaņoto EGF pasākumu kopumu, vietējā līmenī notika apspriešanās ar sociālajiem partneriem un jo īpaši arodbiedrībām (UGT-PV, CCOO-PV) un bezpeļņas organizāciju FESMAC, kā arī to, ka EGF izmantošanas dažādos posmos un attiecībā uz piekļuvi EGF līdzekļiem tiks piemērota dzimumu līdztiesības politika un nediskriminēšanas princips; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka, izstrādājot saskaņoto EGF pasākumu kopumu, vietējā līmenī notika apspriešanās ar sociālajiem partneriem un jo īpaši arodbiedrībām (UGT-PV, CCOO-PV) un bezpeļņas organizāciju FESMAC, kā arī to, ka EGF izmantošanas dažādos posmos un attiecībā uz piekļuvi EGF līdzekļiem tiks piemērota dzimumu līdztiesības politika un nediskriminēšanas princips;

| 11. | atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darbinieku nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot darbinieku profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; sagaida, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka ir svarīgi uzlabot visu darbinieku nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību un atzīstot darbinieku profesionālās darbības laikā gūtās prasmes un kompetences; sagaida, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība tiks pielāgota ne tikai atlaisto darbinieku vajadzībām, bet arī attiecīgā brīža uzņēmējdarbības videi;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņotajā pakalpojumu kopumā ir iekļauta arodapmācība, kas vērsta uz nozarēm, kurās jau pastāv vai var rasties darba iespējas, un kvalifikācijas paaugstināšana, kas izstrādāta atbilstīgi turpmākajām ražotāju vajadzībām nozarē, kurā pašlaik ir vērojama darbinieku skaita samazināšana; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņotajā pakalpojumu kopumā ir iekļauta arodapmācība, kas vērsta uz nozarēm, kurās jau pastāv vai var rasties darba iespējas, un kvalifikācijas paaugstināšana, kas izstrādāta atbilstīgi turpmākajām ražotāju vajadzībām nozarē, kurā pašlaik ir vērojama darbinieku skaita samazināšana;

| 13. | norāda, ka informācija, kas sniegta par individualizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu, kuru paredzēts finansēt no EGF, ietver informāciju par tā papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; uzsver — Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka darbības, kas tiesīgas saņemt atbalstu, netiek finansētas no citiem Savienības finanšu instrumentiem; atkārtoti aicina Komisiju gada pārskatos sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai pilnībā tiktu ievēroti spēkā esošie noteikumi un novērsta iespējamība, ka Savienības finansētus pakalpojumus sniedz divreiz; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka informācija, kas sniegta par individualizēto pakalpojumu saskaņoto kopumu, kuru paredzēts finansēt no EGF, ietver informāciju par tā papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; uzsver — Spānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka darbības, kas tiesīgas saņemt atbalstu, netiek finansētas no citiem Savienības finanšu instrumentiem; atkārtoti aicina Komisiju gada pārskatos sniegt šo datu salīdzinošu novērtējumu, lai pilnībā tiktu ievēroti spēkā esošie noteikumi un novērsta iespējamība, ka Savienības finansētus pakalpojumus sniedz divreiz;

| 14. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai pilnveidotu ar procedūru saistītos noteikumus, kas varētu nodrošināt ātrāku EGF izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai tā savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu EGF izmantošanai; pauž cerību, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) procedūra tiks vēl vairāk uzlabota un ka tiks palielināta EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība; |
| --- | --- |

14.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai pilnveidotu ar procedūru saistītos noteikumus, kas varētu nodrošināt ātrāku EGF izmantošanu; atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu, lai tā savu novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību budžeta lēmējinstitūcijai iesniegtu kopā ar priekšlikumu EGF izmantošanai; pauž cerību, ka jaunajā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda regulā (2014–2020) procedūra tiks vēl vairāk uzlabota un ka tiks palielināta EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība;

| 15. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF atbalsts palīdz atgriezties stabilā darbā konkrētiem no darba atlaistiem darbiniekiem; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai, lai līdzfinansētu aktīvus darba tirgus pasākumus, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF atbalsts palīdz atgriezties stabilā darbā konkrētiem no darba atlaistiem darbiniekiem; uzsver arī to, ka EGF atbalstu drīkst izmantot tikai, lai līdzfinansētu aktīvus darba tirgus pasākumus, ar kuriem var panākt stabilu ilgtermiņa nodarbinātību; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 16. | atzinīgi vērtē Padomē panākto vienošanos par to, ka EGF regulā 2014.–2020. gadam tiek no jauna iekļauts ar krīzi saistīts kritērijs, kas ļauj sniegt finansiālu atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri atlaisti saistībā ar izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišana ir pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes rezultāts; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Padomē panākto vienošanos par to, ka EGF regulā 2014.–2020. gadam tiek no jauna iekļauts ar krīzi saistīts kritērijs, kas ļauj sniegt finansiālu atbalstu ne vien tiem darbiniekiem, kuri atlaisti saistībā ar izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, bet arī tiem, kuru atlaišana ir pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes rezultāts;

| 17. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

17.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  Pieteikumi EGF/2009/0014 ES/Comunidad Valenciana; EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana un EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana — ēku būvniecība.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Spānijas pieteikums EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana — būvmateriāli)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2013/708/ES.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/59

---

P7_TA(2013)0460

Programma “Erasmus visiem” ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido “ERASMUS VISIEM”, Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 436/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0788),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0436/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0436/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 29. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 29. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 24. oktobra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 24. oktobra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A7–0405/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A7–0405/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 154. lpp.

(2)  OV C 225, 27.7.2012., 200. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0371

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā “Erasmus+” un atceļ Lēmumus Nr. 1719/2006/EK, Nr. 1720/2006/EK un Nr. 1298/2008/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1288/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/60 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/60

---

P7_TA(2013)0461

Programma “Radošā Eiropa” ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0785),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 166. panta 4. punktu, 167. panta 5. punktu un 173. panta 3.punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0435/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 166. panta 4. punktu, 167. panta 5. punktu un 173. panta 3.punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0435/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 18. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 18. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 16. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 16. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A7-0011/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam(-ai) nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam(-ai) nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 35. lpp.

(2)  OV C 277, 13.9.2012., 156. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0370

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1295/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/61

---

P7_TA(2013)0462

Programma “Eiropa pilsoņiem” ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem” (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

(Īpašā likumdošanas procedūra — piekrišana)

(2016/C 436/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (12557/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai (12557/2013),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C7-0307/2013),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. panta 1. punktu un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. panta 1. punktu un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A7-0424/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A7-0424/2012),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam;

| 2. | apstiprina paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā |
| --- | --- |

2.

apstiprina paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta paziņojums

Eiropas Parlaments atkārtoti pauž pārliecību par to, ka šajā regulā ietvertie mērķi attiecas arī uz kultūru un vēsturi atbilstīgi LESD 167. pantam. Tādēļ šim dokumentam vajadzēja piemērot divkāršu juridisku pamatu, paredzot parastās likumdošanas procedūras izmantošanu. Vēlme izvairīties no pilnīga procedurālā strupceļa, kas attiecīgi aizkavētu programmas stāšanos spēkā, bija vienīgais iemesls, kādēļ Eiropas Parlaments atteicās no savas nostājas par divkāršu juridisko pamatu un attiecīgi prasības par koplēmuma procedūras izmantošanu, akceptējot to, ka saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, kura pamatā ir LESD 352. pants, tiek izmantota piekrišanas procedūra. Eiropas Parlaments vērš uzmanību uz to, ka ir apņēmies nepieļaut šādas situācijas atkārtošanos.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/62

---

P7_TA(2013)0463

Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0665/3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0665/3),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0374/2011),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 10. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 10. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas kopīgās apspriedes atbilstīgi Reglamenta 51. pantam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas kopīgās apspriedes atbilstīgi Reglamenta 51. pantam,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0021/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0021/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 116. lpp.

(2)  OV C 277, 13.9.2012., 125. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0302

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1316/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/63

---

P7_TA(2013)0464

Eiropas transporta tīkls ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0650/3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0650/3),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0375/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Francijas Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0012/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0012/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 130. lpp.

(2)  OV C 225, 27.7.2012., 150. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0294

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1315/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/64

---

P7_TA(2013)0465

Lauksaimniecības un zivsaimniecības statistika ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza konkrētus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un zivsaimniecības statistikas jomā (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 436/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0724), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0724),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0397/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Spānijas Deputātu kongress un Spānijas Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Spānijas Deputātu kongress un Spānijas Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 6. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 6. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0148/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0148/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2012)0343

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 19. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza konkrētus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un zivsaimniecības statistikas jomā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1350/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/65

---

P7_TA(2013)0466

Nolīgums par publisko iepirkumu ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 436/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07917/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07917/2013),

| — | ņemot vērā protokola projektu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (07918/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokola projektu, ar ko groza Nolīgumu par publisko iepirkumu (07918/2013),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0180/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0339/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0339/2013),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/66

---

P7_TA(2013)0467

Robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzība un izmantošana***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu 25. un 26. panta grozījumu (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 436/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12713/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12713/2013),

| — | ņemot vērā Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu 25. un 26. panta grozījumu (12713/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu 25. un 26. panta grozījumu (12713/2013),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7–0304/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu, kā arī 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7–0304/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu (A7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu (A7-0356/2013),

| 1. | piekrīt ANO/EEK Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu 25. un 26. panta grozījuma pieņemšanai Eiropas Savienības vārdā; |
| --- | --- |

1.

piekrīt ANO/EEK Konvencijas par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu 25. un 26. panta grozījuma pieņemšanai Eiropas Savienības vārdā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/67

---

P7_TA(2013)0468

Papildu pētniecības programma ITER projektam (2014.–2018. gadam) *

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par papildu pētniecības programmas pieņemšanu ITER projektam (2014.–2018. gadam) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

(Apspriešanās)

(2016/C 436/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0931), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0931),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 7. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt atzinumu (C7-0032/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt atzinumu (C7-0032/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0211/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0211/2013),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu Eiropas Parlaments joprojām nav viens no likumdevējiem, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu Eiropas Parlaments joprojām nav viens no likumdevējiem,

| 1. | sniedz labvēlīgu atzinumu par grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

sniedz labvēlīgu atzinumu par grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

-1. apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-1) | No jauna tiek apstiprinātas Eiropas Savienības saistības, ko tā uzņēmusies Nolīgumā par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai

   (1)

  (“ITER nolīgums”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(-1)

No jauna tiek apstiprinātas Eiropas Savienības saistības, ko tā uzņēmusies Nolīgumā par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai

   (1)

  (“ITER nolīgums”).

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Eiropas Atomenerģijas kopiena (“Euratom”), Ķīnas Tautas Republika, Indijas Republika, Japāna, Korejas Republika, Krievijas Federācija un Amerikas Savienotās Valstis 2006. gada 21. novembrī parakstīja
  Nolīgumu par
  ITER
  Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai (turpmāk “ITER
  nolīgumu”). Ar ITER nolīgumu izveido ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizāciju (turpmāk “ITER organizācija”), kas ir pilnībā atbildīga par ITER iekārtu celtniecību, izmantošanu un darbības pārtraukšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Eiropas Atomenerģijas kopiena (“Euratom”), Ķīnas Tautas Republika, Indijas Republika, Japāna, Korejas Republika, Krievijas Federācija un Amerikas Savienotās Valstis 2006. gada 21. novembrī parakstīja
  Nolīgumu par
  ITER
  Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai (turpmāk “ITER
  nolīgumu”). Ar ITER nolīgumu izveido ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizāciju (turpmāk “ITER organizācija”), kas ir pilnībā atbildīga par ITER iekārtu celtniecību, izmantošanu un darbības pārtraukšanu.

| (1) | Eiropas Atomenerģijas kopiena (“Euratom”), Ķīnas Tautas Republika, Indijas Republika, Japāna, Korejas Republika, Krievijas Federācija un Amerikas Savienotās Valstis 2006. gada 21. novembrī parakstīja ITER nolīgumu. Ar ITER nolīgumu izveido ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizāciju (turpmāk “ITER organizācija”), kas ir pilnībā atbildīga par ITER iekārtu celtniecību, izmantošanu un darbības pārtraukšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Atomenerģijas kopiena (“Euratom”), Ķīnas Tautas Republika, Indijas Republika, Japāna, Korejas Republika, Krievijas Federācija un Amerikas Savienotās Valstis 2006. gada 21. novembrī parakstīja ITER nolīgumu. Ar ITER nolīgumu izveido ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizāciju (turpmāk “ITER organizācija”), kas ir pilnībā atbildīga par ITER iekārtu celtniecību, izmantošanu un darbības pārtraukšanu.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | To sarunu ietvaros, kuru mērķis bija panākt citu ITER iesaistīto personu atbalstu, lai ITER noteiktu atrašanās vietu Eiropā, 2007. gadā Eiropas Atomenerģijas kopiena un Japānas valdība noslēdza nolīgumu par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā, paredzot papildu kopīgus pētījumus kodoltermiskās sintēzes jomā Japānas teritorijā, lai nodrošinātu ātru ITER augstas veiktspējas darbības uzsākšanu. Plašākas pieejas pasākumus un citus ar ITER saistītus pasākumus veic ar Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām starpniecību. Plašākas pieejas pasākumu finansējumu galvenokārt nodrošina atsevišķu Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām locekļu ieguldījums “natūrā”, bet pārējo Euratom iemaksu daļu sedz no Euratom budžeta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

To sarunu ietvaros, kuru mērķis bija panākt citu ITER iesaistīto personu atbalstu, lai ITER noteiktu atrašanās vietu Eiropā, 2007. gadā Eiropas Atomenerģijas kopiena un Japānas valdība noslēdza nolīgumu par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā, paredzot papildu kopīgus pētījumus kodoltermiskās sintēzes jomā Japānas teritorijā, lai nodrošinātu ātru ITER augstas veiktspējas darbības uzsākšanu. Plašākas pieejas pasākumus un citus ar ITER saistītus pasākumus veic ar Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām starpniecību. Plašākas pieejas pasākumu finansējumu galvenokārt nodrošina atsevišķu Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām locekļu ieguldījums “natūrā”, bet pārējo Euratom iemaksu daļu sedz no Euratom budžeta.

| (3) | To sarunu ietvaros, kuru mērķis bija panākt citu ITER iesaistīto personu atbalstu, lai ITER noteiktu atrašanās vietu Eiropā, 2007. gadā Eiropas Atomenerģijas kopiena un Japānas valdība noslēdza nolīgumu par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā, paredzot papildu kopīgus pētījumus kodoltermiskās sintēzes jomā Japānas teritorijā, lai nodrošinātu ātru ITER augstas veiktspējas darbības uzsākšanu. Plašākas pieejas pasākumus un citus ar ITER saistītus pasākumus veic ar Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām starpniecību. Plašākas pieejas pasākumu finansējumu galvenokārt nodrošina atsevišķu Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām locekļu ieguldījums “natūrā”, bet pārējo Euratom iemaksu daļu sedz no Euratom budžeta.
  Eiropas Kodolsintēzes attīstības nolīgumā (EFDA) — kodolsintēzes enerģētikas īstenošanas plānā, ko noslēdza 2012. gadā, ir konstatēts, ka līdz ITER darbības sākuma dienai ir pastāvīgi finansiāli jāatbalsta galvenie projekti un pētniecības un izstrādes darbības galvenajās jomās, lai atrisinātu kodolsintēzes enerģētikas īstenošanas zinātniskās un tehnoloģiskās problēmas. |
| --- | --- |

(3)

To sarunu ietvaros, kuru mērķis bija panākt citu ITER iesaistīto personu atbalstu, lai ITER noteiktu atrašanās vietu Eiropā, 2007. gadā Eiropas Atomenerģijas kopiena un Japānas valdība noslēdza nolīgumu par kopīgu plašākas pieejas pasākumu īstenošanu kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā, paredzot papildu kopīgus pētījumus kodoltermiskās sintēzes jomā Japānas teritorijā, lai nodrošinātu ātru ITER augstas veiktspējas darbības uzsākšanu. Plašākas pieejas pasākumus un citus ar ITER saistītus pasākumus veic ar Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām starpniecību. Plašākas pieejas pasākumu finansējumu galvenokārt nodrošina atsevišķu Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām locekļu ieguldījums “natūrā”, bet pārējo Euratom iemaksu daļu sedz no Euratom budžeta.
  Eiropas Kodolsintēzes attīstības nolīgumā (EFDA) — kodolsintēzes enerģētikas īstenošanas plānā, ko noslēdza 2012. gadā, ir konstatēts, ka līdz ITER darbības sākuma dienai ir pastāvīgi finansiāli jāatbalsta galvenie projekti un pētniecības un izstrādes darbības galvenajās jomās, lai atrisinātu kodolsintēzes enerģētikas īstenošanas zinātniskās un tehnoloģiskās problēmas.

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Komisija paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”” ierosināja pēc 2013. gada finansēt
  ITER projektu
  ārpus daudzgadu finanšu shēmas
  .
  Tāpēc ITER papildu pētniecības programma būtu jāsagatavo laikposmam no 2014. līdz 2018. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Komisija paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”” ierosināja pēc 2013. gada finansēt
  ITER projektu
  ārpus daudzgadu finanšu shēmas
  .
  Tāpēc ITER papildu pētniecības programma būtu jāsagatavo laikposmam no 2014. līdz 2018. gadam.

| (5) | Ar
  ITER projektu
  būtu jānostiprina ES vadošā loma kodolsintēzes jomā, laikus sasniedzot plānotos būvniecības un ekspluatācijas mērķus
  . |
| --- | --- |

(5)

Ar
  ITER projektu
  būtu jānostiprina ES vadošā loma kodolsintēzes jomā, laikus sasniedzot plānotos būvniecības un ekspluatācijas mērķus
  .

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | ITER projekta
  papildu pētniecības programma būtu jāfinansē, izmantojot ES dalībvalstu iemaksas, balstoties uz katras dalībvalsts nacionālajam kopienākumam (NKI) piemēroto pieprasījuma likmi, kas noteikta NKI pašu resursu maksājuma aprēķināšanai Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Šīs iemaksas veic Eiropas Savienības vispārējā budžetā, un tās piešķir šai programmai.
  Trešām valstīm, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumu vadāmās kodolsintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētījumu programmas ar Euratom programmām, arī būtu jānodrošina iespēja ieguldīt programmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

ITER projekta
  papildu pētniecības programma būtu jāfinansē, izmantojot ES dalībvalstu iemaksas, balstoties uz katras dalībvalsts nacionālajam kopienākumam (NKI) piemēroto pieprasījuma likmi, kas noteikta NKI pašu resursu maksājuma aprēķināšanai Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Šīs iemaksas veic Eiropas Savienības vispārējā budžetā, un tās piešķir šai programmai.
  Trešām valstīm, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumu vadāmās kodolsintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētījumu programmas ar Euratom programmām, arī būtu jānodrošina iespēja ieguldīt programmā.

| (6) | Neraugoties uz izmaksu ierobežošanas pasākumiem, kurus būtu jāturpina īstenot, arī turpmāk
  ITER projekta
  izmaksas var pārniegt plānoto apjomu projekta zinātniskā rakstura, plašā mēroga un tehnoloģiskā riska dēļ. Izdevumiem, kas pārsniedz 2. pantā noteikto maksimālo apjomu, nevajadzētu ietekmēt pārējos projektus, kuri tiek finansēti no ES budžeta, jo īpaši tos, kas iekļauti pētniecības nozares budžeta 1.A kategorijā (“Apvārsnis 2020”), un atbilstīgā gadījumā maksimālā apjoma pārsnieguma finansēšanai būtu jāizmanto papildu resursi.
  Trešām valstīm, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumu vadāmās kodolsintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētījumu programmas ar Euratom programmām, arī būtu jānodrošina iespēja ieguldīt
  papildu pētniecības
  programmā. |
| --- | --- |

(6)

Neraugoties uz izmaksu ierobežošanas pasākumiem, kurus būtu jāturpina īstenot, arī turpmāk
  ITER projekta
  izmaksas var pārniegt plānoto apjomu projekta zinātniskā rakstura, plašā mēroga un tehnoloģiskā riska dēļ. Izdevumiem, kas pārsniedz 2. pantā noteikto maksimālo apjomu, nevajadzētu ietekmēt pārējos projektus, kuri tiek finansēti no ES budžeta, jo īpaši tos, kas iekļauti pētniecības nozares budžeta 1.A kategorijā (“Apvārsnis 2020”), un atbilstīgā gadījumā maksimālā apjoma pārsnieguma finansēšanai būtu jāizmanto papildu resursi.
  Trešām valstīm, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumu vadāmās kodolsintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētījumu programmas ar Euratom programmām, arī būtu jānodrošina iespēja ieguldīt
  papildu pētniecības
  programmā.

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Eiropas Parlamenta un Padomei būtu jāvienojas, ka ir jāizvairās no tādu neizpildītu maksājumu atlikšanas vai to saistību pārjaunošanas, kuri saistīti ar ITER projektu, un abām iestādēm būtu jāapņemas kopīgi darboties, lai izvairītos no šādas situācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Eiropas Parlamenta un Padomei būtu jāvienojas, ka ir jāizvairās no tādu neizpildītu maksājumu atlikšanas vai to saistību pārjaunošanas, kuri saistīti ar ITER projektu, un abām iestādēm būtu jāapņemas kopīgi darboties, lai izvairītos no šādas situācijas.

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Saskaņā ar 2012. gada EFDA kodolsintēzes plānā ierosinātajām prioritātēm enerģētikas pārejā lielākā nozīme būtu jāpiešķir Joint European Torus (JET) projektam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Saskaņā ar 2012. gada EFDA kodolsintēzes plānā ierosinātajām prioritātēm enerģētikas pārejā lielākā nozīme būtu jāpiešķir Joint European Torus (JET) projektam.

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar 3. pantu
  Programmu finansē ar iemaksu, kas nepārsniedz EUR 2,573  miljonus (pašreizējā vērtībā). | Programmu finansē ar iemaksu, kas nepārsniedz EUR 2 573  miljonus (pašreizējā vērtībā)
  un kas ir papildu finansējums daudzgadu finanšu shēmā (DFS) noteiktajam maksimālajam apjomam, proti, ārpus 1.a kategorijas un papildus programmas “Apvārsnis 2020”, Euratom pamatprogrammas vai cituES programmu budžetam, vienlaikus pilnībā saglabājot abu budžeta lēmējiestāžu pilnvaras
  .
  Tādā veidā programmas finansējumam pietiktu finanšu resursu, lai ES varētu īstenot programmu, vienlaikus arī DFS nosakot maksimālo apjomu ieguldījumiem no Savienības budžeta laikposmā no 2014. gada līdz 2018. gadam. Izdevumi, kas pārsniedz šo maksimālo apjomu, neietekmē budžeta piešķīrumus citiem projektiem, un atbilstīgā gadījumā maksimālā apjoma pārsnieguma finansēšanai izmanto papildu resursus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Saskaņā ar 3. pantu
  Programmu finansē ar iemaksu, kas nepārsniedz EUR 2,573  miljonus (pašreizējā vērtībā).

Programmu finansē ar iemaksu, kas nepārsniedz EUR 2 573  miljonus (pašreizējā vērtībā)
  un kas ir papildu finansējums daudzgadu finanšu shēmā (DFS) noteiktajam maksimālajam apjomam, proti, ārpus 1.a kategorijas un papildus programmas “Apvārsnis 2020”, Euratom pamatprogrammas vai cituES programmu budžetam, vienlaikus pilnībā saglabājot abu budžeta lēmējiestāžu pilnvaras
  .
  Tādā veidā programmas finansējumam pietiktu finanšu resursu, lai ES varētu īstenot programmu, vienlaikus arī DFS nosakot maksimālo apjomu ieguldījumiem no Savienības budžeta laikposmā no 2014. gada līdz 2018. gadam. Izdevumi, kas pārsniedz šo maksimālo apjomu, neietekmē budžeta piešķīrumus citiem projektiem, un atbilstīgā gadījumā maksimālā apjoma pārsnieguma finansēšanai izmanto papildu resursus.

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmu finansē ar
  dalībvalstu iemaksām, balstoties uz katras dalībvalsts nacionālajam kopienākumam (NKI) piemēroto pieprasījuma likmi, kas noteikta tā NKI
  pašu
  resursu maksājuma aprēķināšanai, kurš veicams Eiropas Savienības vispārējā budžetā
  .
  Šīs iemaksas uzskata par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem Programmai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XX/2012 [Jaunās finanšu regulas] XX. pantam. | Programmu finansē ar
  ES
  pašu r
  esursiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Programmu finansē ar
  dalībvalstu iemaksām, balstoties uz katras dalībvalsts nacionālajam kopienākumam (NKI) piemēroto pieprasījuma likmi, kas noteikta tā NKI
  pašu
  resursu maksājuma aprēķināšanai, kurš veicams Eiropas Savienības vispārējā budžetā
  .
  Šīs iemaksas uzskata par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem Programmai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XX/2012 [Jaunās finanšu regulas] XX. pantam.

Programmu finansē ar
  ES
  pašu r
  esursiem
  .

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

4. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Programmā drīkst dot ieguldījumu
  arī
  trešās valstis, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumu vadāmās kodolsintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētījumu programmas ar Euratom programmām (turpmāk “asociētās valstis”). | Programmā drīkst dot ieguldījumu trešās valstis, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumu vadāmās kodolsintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētījumu programmas ar Euratom programmām (turpmāk “asociētās valstis”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Programmā drīkst dot ieguldījumu
  arī
  trešās valstis, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumu vadāmās kodolsintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētījumu programmas ar Euratom programmām (turpmāk “asociētās valstis”).

Programmā drīkst dot ieguldījumu trešās valstis, kas ar Euratom ir noslēgušas sadarbības nolīgumu vadāmās kodolsintēzes jomā, saistot savas attiecīgās pētījumu programmas ar Euratom programmām (turpmāk “asociētās valstis”).

Grozījums Nr. 11

Lēmuma priekšlikums

5. pants – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija, lai saņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumu, līdz 2016. gada 30. jūnijam Padomei un Parlamentam iesniedz vidusposma ziņojumu par programmas virzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija, lai saņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumu, līdz 2016. gada 30. jūnijam Padomei un Parlamentam iesniedz vidusposma ziņojumu par programmas virzību.

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus. | 1.   Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi
  vai kļūdas
  , atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.
  Komisija arī īsteno atbilstīgus pasākumus, nodrošinot pienācīgu riska kontroli un novēršot izmaksu pārsniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.

1.   Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi
  vai kļūdas
  , atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.
  Komisija arī īsteno atbilstīgus pasākumus, nodrošinot pienācīgu riska kontroli un novēršot izmaksu pārsniegšanu.

Grozījums Nr. 13

Lēmuma priekšlikums

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri šā lēmuma ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus. | 2.   
  Eiropas Parlamentam,
  Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri šā lēmuma ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
  Ņemot vērā ITER projekta apjomu un iepriekš konstatētos būtiskos trūkumus, Eiropas Parlamentam kā budžeta lēmējiestādei un budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ir jāveic projekta rūpīga pārbaude, un Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par programmas norisi, jo īpaši attiecībā uz izmaksām un grafiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri šā lēmuma ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus.

2.   
  Eiropas Parlamentam,
  Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri šā lēmuma ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
  Ņemot vērā ITER projekta apjomu un iepriekš konstatētos būtiskos trūkumus, Eiropas Parlamentam kā budžeta lēmējiestādei un budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ir jāveic projekta rūpīga pārbaude, un Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par programmas norisi, jo īpaši attiecībā uz izmaksām un grafiku.

Grozījums Nr. 14

Lēmuma priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, un līgumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un pārbaudes un apskates uz vietas. | Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos, un līgumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un pārbaudes un apskates uz vietas.
  Revīziju, pārbaužu un klātienes apskašu rezultātus nosūta Eiropas Parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, un līgumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un pārbaudes un apskates uz vietas.

Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos, un līgumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un pārbaudes un apskates uz vietas.
  Revīziju, pārbaužu un klātienes apskašu rezultātus nosūta Eiropas Parlamentam.

Grozījums Nr. 15

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – Zinātniskais un tehnoloģiskais mērķis – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Stratēģijas galvenā prioritāte mērķa sasniegšanai ir ITER būvniecība (liela eksperimentāla iekārta, ar ko demonstrēs kodolsintēzes enerģijas zinātniski tehnisko iespējamību), kurai sekos demonstrējumu kodolsintēzes spēkstacijas demonstrējuma būvniecība. | Stratēģijas galvenā prioritāte mērķa sasniegšanai ir ITER būvniecība (liela eksperimentāla iekārta, ar ko demonstrēs kodolsintēzes enerģijas zinātniski tehnisko iespējamību), kurai sekos demonstrējumu kodolsintēzes spēkstacijas demonstrējuma būvniecība.
  Būtu jāņem vērā 2012. gada EFDA kodolsintēzes plānā ierosinātās prioritātes, lai nodrošinātu, ka ITER būs galvenā nozīme enerģētikas pārejā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Stratēģijas galvenā prioritāte mērķa sasniegšanai ir ITER būvniecība (liela eksperimentāla iekārta, ar ko demonstrēs kodolsintēzes enerģijas zinātniski tehnisko iespējamību), kurai sekos demonstrējumu kodolsintēzes spēkstacijas demonstrējuma būvniecība.

Stratēģijas galvenā prioritāte mērķa sasniegšanai ir ITER būvniecība (liela eksperimentāla iekārta, ar ko demonstrēs kodolsintēzes enerģijas zinātniski tehnisko iespējamību), kurai sekos demonstrējumu kodolsintēzes spēkstacijas demonstrējuma būvniecība.
  Būtu jāņem vērā 2012. gada EFDA kodolsintēzes plānā ierosinātās prioritātes, lai nodrošinātu, ka ITER būs galvenā nozīme enerģētikas pārejā.

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – Zinātniskais un tehnoloģiskais mērķis – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Jānodrošina apliecinājums par konkurētspējīgu elektrības ražošanu līdz 2050. gadam. Saistībā ar šo mērķi Komisija regulāri pārskata programmu un katru gadu sagatavo progresa ziņojumu par fizikāliem, tehnoloģiju, budžeta un drošības problēmjautājumiem. Ziņojumā Komisijai papildus darbnepārtrauces plānam, kurā nosaka prioritātes, ņemot vērā ar kodolsintēzes komerciālas izmantošanas mērķiem saistītos ieguvumus, riskus un izmaksas, ir jāsniedz analīze par iespējamo ietekmi uz trim galvenajiem posmiem. Komisijai ir jāapsver iespēja ieviest agrīnās brīdināšanas sistēmu, lai noteiktu riskus un paātrinātu to mazināšanas procesu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Jānodrošina apliecinājums par konkurētspējīgu elektrības ražošanu līdz 2050. gadam. Saistībā ar šo mērķi Komisija regulāri pārskata programmu un katru gadu sagatavo progresa ziņojumu par fizikāliem, tehnoloģiju, budžeta un drošības problēmjautājumiem. Ziņojumā Komisijai papildus darbnepārtrauces plānam, kurā nosaka prioritātes, ņemot vērā ar kodolsintēzes komerciālas izmantošanas mērķiem saistītos ieguvumus, riskus un izmaksas, ir jāsniedz analīze par iespējamo ietekmi uz trim galvenajiem posmiem. Komisijai ir jāapsver iespēja ieviest agrīnās brīdināšanas sistēmu, lai noteiktu riskus un paātrinātu to mazināšanas procesu.

Grozījums Nr. 17

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – Pamatojums – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kodolsintēze ir potenciāli nozīmīgs veids kā tuvākajās desmitgadēs Savienībā īstenot ilgtspējīgu un drošu energoapgādi. Veiksmīga kodolsintēzes pilnveide dotu iespēju izmantot drošu, ilgtspējīgu un videi nekaitīgu enerģiju. | Kodolsintēze ir potenciāli nozīmīgs veids kā tuvākajās desmitgadēs Savienībā īstenot ilgtspējīgu un drošu energoapgādi. Veiksmīga kodolsintēzes pilnveide dotu iespēju izmantot drošu, ilgtspējīgu un videi nekaitīgu enerģiju.
  Kodolsintēzes enerģijas izmantošana ir ne tikai ļoti daudzsološs, bet arī sarežģīti īstenojams mērķis, jo joprojām nav atrisināti fizikālie un inženiertehniskie jautājumi, kas kavē kodolsintēzes iespējamības pierādīšanu. Lai pēc iespējas labāk atrisinātu dažus no šiem sarežģījumiem, ir būtiski svarīgi, ka Savienība veic visu iespējamo, lai atbalstītu un izmantotu centienus saistībā ar (JET) iekārtu, nolūkā pārvarēt zināšanu vai pieredzes trūkumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Kodolsintēze ir potenciāli nozīmīgs veids kā tuvākajās desmitgadēs Savienībā īstenot ilgtspējīgu un drošu energoapgādi. Veiksmīga kodolsintēzes pilnveide dotu iespēju izmantot drošu, ilgtspējīgu un videi nekaitīgu enerģiju.

Kodolsintēze ir potenciāli nozīmīgs veids kā tuvākajās desmitgadēs Savienībā īstenot ilgtspējīgu un drošu energoapgādi. Veiksmīga kodolsintēzes pilnveide dotu iespēju izmantot drošu, ilgtspējīgu un videi nekaitīgu enerģiju.
  Kodolsintēzes enerģijas izmantošana ir ne tikai ļoti daudzsološs, bet arī sarežģīti īstenojams mērķis, jo joprojām nav atrisināti fizikālie un inženiertehniskie jautājumi, kas kavē kodolsintēzes iespējamības pierādīšanu. Lai pēc iespējas labāk atrisinātu dažus no šiem sarežģījumiem, ir būtiski svarīgi, ka Savienība veic visu iespējamo, lai atbalstītu un izmantotu centienus saistībā ar (JET) iekārtu, nolūkā pārvarēt zināšanu vai pieredzes trūkumu.

Grozījums Nr. 18

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – Darbības – 2. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nodrošināt Euratom ieguldījumu ITER Starptautiskajā Kodolsintēzes enerģētikas organizācijā, tostarp saistībā ar pētniecības un izstrādes pasākumiem, kas vajadzīgi, lai sagatavotos ITER elementu un ITER virsslāņa pārbaudes moduļu [Test Blanket Modules] iepirkumam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

nodrošināt Euratom ieguldījumu ITER Starptautiskajā Kodolsintēzes enerģētikas organizācijā, tostarp saistībā ar pētniecības un izstrādes pasākumiem, kas vajadzīgi, lai sagatavotos ITER elementu un ITER virsslāņa pārbaudes moduļu [Test Blanket Modules] iepirkumam;

| (a) | nodrošināt Euratom ieguldījumu ITER Starptautiskajā Kodolsintēzes enerģētikas organizācijā, tostarp saistībā ar pētniecības un izstrādes pasākumiem, kas vajadzīgi, lai sagatavotos ITER elementu un ITER virsslāņa pārbaudes moduļu [Test Blanket Modules] iepirkumam
  , un ieteikt iespējamus programmas pārvaldības uzlabojumus
  ; |
| --- | --- |

(a)

nodrošināt Euratom ieguldījumu ITER Starptautiskajā Kodolsintēzes enerģētikas organizācijā, tostarp saistībā ar pētniecības un izstrādes pasākumiem, kas vajadzīgi, lai sagatavotos ITER elementu un ITER virsslāņa pārbaudes moduļu [Test Blanket Modules] iepirkumam
  , un ieteikt iespējamus programmas pārvaldības uzlabojumus
  ;

Grozījums Nr. 19

Lēmuma priekšlikums

1. pielikums – Darbības – 2. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pēc vajadzības — veikt citus pasākumus, lai sagatavotos demonstrējumu reaktora un saistīto iekārtu projektēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

pēc vajadzības — veikt citus pasākumus, lai sagatavotos demonstrējumu reaktora un saistīto iekārtu projektēšanai.

| (c) | pēc vajadzības — veikt citus pasākumus, lai sagatavotos demonstrējumu reaktora un saistīto iekārtu projektēšanai
  , galvenokārt tos, kas nepieciešami atlikušo DEMO būvniecības un darbības jautājumu pienācīgai risināšanai; tostarp nodrošināt, ka līdz ITER pilnas darbības sākumam tiek turpināta JET ekspluatācija
  .
  Jāpopularizē standarta risinājumi, lai tos pēc iespējas atkārtoti izmantotu komerciālu spēkstaciju būvniecībā. |
| --- | --- |

(c)

pēc vajadzības — veikt citus pasākumus, lai sagatavotos demonstrējumu reaktora un saistīto iekārtu projektēšanai
  , galvenokārt tos, kas nepieciešami atlikušo DEMO būvniecības un darbības jautājumu pienācīgai risināšanai; tostarp nodrošināt, ka līdz ITER pilnas darbības sākumam tiek turpināta JET ekspluatācija
  .
  Jāpopularizē standarta risinājumi, lai tos pēc iespējas atkārtoti izmantotu komerciālu spēkstaciju būvniecībā.

Grozījums Nr. 20

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – Darbības – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | īstenot tādu rūpniecības politiku, kas ir piemērota rūpniecības nozares, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, līdzdalībai, lai veicinātu konkurenci un sagatavotu Eiropas sistēmu kodolsintēzes ērai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

īstenot tādu rūpniecības politiku, kas ir piemērota rūpniecības nozares, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, līdzdalībai, lai veicinātu konkurenci un sagatavotu Eiropas sistēmu kodolsintēzes ērai;

Grozījums Nr. 21

Lēmuma priekšlikums

1. pielikums – Darbības – 2. daļa – cb punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | pēc iespējas plašāk un drīzāk iesaistīt nozari, tostarp specializētos mazos un vidējos uzņēmumus, lai izstrādātu un apstiprinātu uzticamus standarta risinājumus un aprīkojumu; tas palīdzēs programmu īstenot budžeta robežās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(cb)

pēc iespējas plašāk un drīzāk iesaistīt nozari, tostarp specializētos mazos un vidējos uzņēmumus, lai izstrādātu un apstiprinātu uzticamus standarta risinājumus un aprīkojumu; tas palīdzēs programmu īstenot budžeta robežās;

Grozījums Nr. 22

Lēmuma priekšlikums

1. pielikums – Darbības – 2. daļa – cc punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cc) | veicināt prasmīga un pieredzējuša darbaspēka un zinātnieku pieejamību, jo tas ir būtiski, lai kodolsintēzes pasākumi būtu sekmīgi; ITER nostiprināšana būtu jāsaista ar konkrētiem pasākumiem apmācības un izglītības atbalstam kodolzinātnes un tehnoloģiju jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(cc)

veicināt prasmīga un pieredzējuša darbaspēka un zinātnieku pieejamību, jo tas ir būtiski, lai kodolsintēzes pasākumi būtu sekmīgi; ITER nostiprināšana būtu jāsaista ar konkrētiem pasākumiem apmācības un izglītības atbalstam kodolzinātnes un tehnoloģiju jomā;

Grozījums Nr. 23

Lēmuma priekšlikums

1. pielikums – Darbības – 2. daļa – cd punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cd) | izstrādāt programmu saziņai ar ES iedzīvotājiem, lai viņus pilnībā informētu par problēmām, riskiem un drošības jautājumiem saistībā ar kodolsintēzi, kā arī, lai šajā sakarā ar viņiem apspriestos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(cd)

izstrādāt programmu saziņai ar ES iedzīvotājiem, lai viņus pilnībā informētu par problēmām, riskiem un drošības jautājumiem saistībā ar kodolsintēzi, kā arī, lai šajā sakarā ar viņiem apspriestos.

Grozījums Nr. 24

Lēmuma priekšlikums

1. pielikums – Darbības – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Fusion for Energy valde katru gadu pieņems lēmumu par detalizētām darba programmām minēto pasākumu īstenošanai. | Fusion for Energy valde katru gadu pieņems lēmumu par detalizētām darba programmām minēto pasākumu īstenošanai
  un tās paziņos Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Fusion for Energy valde katru gadu pieņems lēmumu par detalizētām darba programmām minēto pasākumu īstenošanai.

Fusion for Energy valde katru gadu pieņems lēmumu par detalizētām darba programmām minēto pasākumu īstenošanai
  un tās paziņos Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai
  .

---

(1)  

  OV L 358, 16.12.2006., 62. lpp.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/76

---

P7_TA(2013)0469

Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programma*

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas programmu “Apvārsnis 2020” (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

(Apspriešanās)

(2016/C 436/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0812), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0812),

| — | ņemot vērā Euratom līguma 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euratom līguma 7. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt atzinumu (C7–0009/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pieprasījumu sniegt atzinumu (C7–0009/2012),

| — | ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, kā arī Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0407/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, kā arī Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0407/2012),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Euratom līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Euratom līguma 106.a pantu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Atbalstot kodolpētniecību, Kopienas pētniecības un mācību programma (turpmāk “Euratom programma”) sniegs ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kuri izvirzīti pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar [..] Regulu (ES) Nr. XX/XXXX (turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020”), un veicinās stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu, kā arī Eiropas Pētniecības telpas izveidi un darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Atbalstot kodolpētniecību, Kopienas pētniecības un mācību programma (turpmāk “Euratom programma”) sniegs ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kuri izvirzīti pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar [..] Regulu (ES) Nr. XX/XXXX (turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020”), un veicinās stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu, kā arī Eiropas Pētniecības telpas izveidi un darbību.

| (3) | Atbalstot kodolpētniecību
  un izcilību inovācijās
  , Kopienas pētniecības un mācību programma (turpmāk “Euratom programma”) sniegs ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kuri izvirzīti pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar [..] Regulu (ES) Nr. Nr. .../... (turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020”), un veicinās stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu, kā arī Eiropas Pētniecības telpas izveidi un darbību
  un palīdzēs īstenot Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko (SET) plānu
  .
  Turklāt Eiropas Parlamentam būtu jācenšas turpmāk izmantot struktūrfondu līdzekļus kodolpētniecībai un nodrošināt līdzekļu apjoma saskaņošanu ar Kopienas prioritātēm pētniecības jomā, nepārkāpjot izcilības principu. |
| --- | --- |

(3)

Atbalstot kodolpētniecību
  un izcilību inovācijās
  , Kopienas pētniecības un mācību programma (turpmāk “Euratom programma”) sniegs ieguldījumu to mērķu sasniegšanā, kuri izvirzīti pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar [..] Regulu (ES) Nr. Nr. .../... (turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020”), un veicinās stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu, kā arī Eiropas Pētniecības telpas izveidi un darbību
  un palīdzēs īstenot Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko (SET) plānu
  .
  Turklāt Eiropas Parlamentam būtu jācenšas turpmāk izmantot struktūrfondu līdzekļus kodolpētniecībai un nodrošināt līdzekļu apjoma saskaņošanu ar Kopienas prioritātēm pētniecības jomā, nepārkāpjot izcilības principu.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Trīs vērienīgas Eiropas iniciatīvas sadarbībai kodolzinātnes un kodoltehnoloģiju jomā tika uzsāktas Septītās Euratom pamatprogrammas ietvaros (2007.–2011. gads). Šīs iniciatīvas ir Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platforma (SNETP), Ģeoloģiskās apglabāšanas tehnoloģijas ieviešanas platforma (IGDTP) un Eiropas daudznozaru iniciatīva par nelielām jonizējošā starojuma devām (MELODI). Gan SNETP, gan IGDTP atbilst SET plānā noteiktajiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Trīs vērienīgas Eiropas iniciatīvas sadarbībai kodolzinātnes un kodoltehnoloģiju jomā tika uzsāktas Septītās Euratom pamatprogrammas ietvaros (2007.–2011. gads). Šīs iniciatīvas ir Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platforma (SNETP), Ģeoloģiskās apglabāšanas tehnoloģijas ieviešanas platforma (IGDTP) un Eiropas daudznozaru iniciatīva par nelielām jonizējošā starojuma devām (MELODI). Gan SNETP, gan IGDTP atbilst SET plānā noteiktajiem mērķiem.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Neatkarīgi no kodolenerģijas iespējamās ietekmes uz enerģijas piegādi un ekonomikas attīstību smagas kodolavārijas var apdraudēt cilvēku veselību. Tāpēc Euratom pētniecības un mācību programmā pēc iespējas lielāka uzmanība jāpievērš kodoldrošuma un — attiecīgā gadījumā — kodoldrošības aspektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Neatkarīgi no kodolenerģijas iespējamās ietekmes uz enerģijas piegādi un ekonomikas attīstību smagas kodolavārijas var apdraudēt cilvēku veselību. Tāpēc Euratom pētniecības un mācību programmā pēc iespējas lielāka uzmanība jāpievērš kodoldrošuma un — attiecīgā gadījumā — kodoldrošības aspektiem.

| (4) | Neatkarīgi no kodolenerģijas iespējamās ietekmes uz enerģijas piegādi un ekonomikas attīstību smagas kodolavārijas
  , kodolieroču izplatīšana un ļaunprātīgi nodarījumi, tostarp kodolterorisms,
  var apdraudēt cilvēku veselību. Tāpēc Euratom programmā pēc iespējas lielāka uzmanība jāpievērš kodoldrošuma un — attiecīgā gadījumā 
  kā daļai no Kopīgā pētniecības centra darbības (JRC)
   — kodoldrošības aspektiem.
  Uzmanība būtu jāpievērš arī trešām valstīm, kas robežojas ar Savienību, un kodoldrošuma pārrobežu aspektiem, ar kuriem uzsver Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(4)

Neatkarīgi no kodolenerģijas iespējamās ietekmes uz enerģijas piegādi un ekonomikas attīstību smagas kodolavārijas
  , kodolieroču izplatīšana un ļaunprātīgi nodarījumi, tostarp kodolterorisms,
  var apdraudēt cilvēku veselību. Tāpēc Euratom programmā pēc iespējas lielāka uzmanība jāpievērš kodoldrošuma un — attiecīgā gadījumā 
  kā daļai no Kopīgā pētniecības centra darbības (JRC)
   — kodoldrošības aspektiem.
  Uzmanība būtu jāpievērš arī trešām valstīm, kas robežojas ar Savienību, un kodoldrošuma pārrobežu aspektiem, ar kuriem uzsver Savienības pievienoto vērtību.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Eiropas Ilgtspējīgās kodolrūpniecības iniciatīvas (ESNII) mērķis ir līdz 2040. gadam ieviest ceturtās paaudzes ātro neitronu reaktorus ar slēgtu degvielas ciklu. Tā ietver trīs galvenos projektus: ASTRID prototipa izveide (ar nātriju dzesējams reaktors), ALLEGRO demonstrējuma reaktora izveide (ar gāzi dzesējams reaktors) un MYRRHA tehnoloģijas izmēģinājuma projekts (ar svinu dzesējams reaktors). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Eiropas Ilgtspējīgās kodolrūpniecības iniciatīvas (ESNII) mērķis ir līdz 2040. gadam ieviest ceturtās paaudzes ātro neitronu reaktorus ar slēgtu degvielas ciklu. Tā ietver trīs galvenos projektus: ASTRID prototipa izveide (ar nātriju dzesējams reaktors), ALLEGRO demonstrējuma reaktora izveide (ar gāzi dzesējams reaktors) un MYRRHA tehnoloģijas izmēģinājuma projekts (ar svinu dzesējams reaktors).

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Tā kā visās dalībvalstīs ir kodoliekārtas, vai arī tās izmanto radioaktīvus materiālus (jo īpaši medicīniskiem nolūkiem), Padome 2008. gada 2. decembra secinājumos ir atzinusi, ka pastāvīgi ir nepieciešams apgūt jaunas prasmes kodolenerģijas jomā, jo īpaši nodrošinot atbilstošu izglītību un apmācību, kas saistīta ar pētniecību
  un tiek koordinēta
  Eiropas līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Tā kā visās dalībvalstīs ir kodoliekārtas, vai arī tās izmanto radioaktīvus materiālus (jo īpaši medicīniskiem nolūkiem), Padome 2008. gada 2. decembra secinājumos ir atzinusi, ka pastāvīgi ir nepieciešams apgūt jaunas prasmes kodolenerģijas jomā, jo īpaši nodrošinot atbilstošu izglītību un apmācību, kas saistīta ar pētniecību
  un tiek koordinēta
  Eiropas līmenī.

| (5) | Tā kā visās dalībvalstīs ir kodoliekārtas, vai arī tās izmanto radioaktīvus materiālus (jo īpaši medicīniskiem nolūkiem), Padome 2008. gada 2. decembra secinājumos ir atzinusi, ka pastāvīgi ir nepieciešams apgūt jaunas prasmes kodolenerģijas jomā, jo īpaši nodrošinot atbilstošu izglītību un apmācību, kas saistīta ar pētniecību
  , kā arī uzlabojot darba apstākļus, ko koordinē
  Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā visās dalībvalstīs ir kodoliekārtas, vai arī tās izmanto radioaktīvus materiālus (jo īpaši medicīniskiem nolūkiem), Padome 2008. gada 2. decembra secinājumos ir atzinusi, ka pastāvīgi ir nepieciešams apgūt jaunas prasmes kodolenerģijas jomā, jo īpaši nodrošinot atbilstošu izglītību un apmācību, kas saistīta ar pētniecību
  , kā arī uzlabojot darba apstākļus, ko koordinē
  Eiropas līmenī.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Parakstot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai, Kopiena ir apņēmusies piedalīties ITER būvniecībā un tā turpmākā ekspluatācijā. Kopienas ieguldījumu pārvalda, izmantojot Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (turpmāk “kopuzņēmums “Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām””), kas izveidots ar Padomes 2007. gada 27. marta lēmumu. Kopuzņēmuma “Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām”, tostarp ITER, darbības jāreglamentē, pieņemto atsevišķu leģislatīvu aktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Parakstot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai, Kopiena ir apņēmusies piedalīties ITER būvniecībā un tā turpmākā ekspluatācijā. Kopienas ieguldījumu pārvalda, izmantojot Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (turpmāk “kopuzņēmums “Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām””), kas izveidots ar Padomes 2007. gada 27. marta lēmumu. Kopuzņēmuma “Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām”, tostarp ITER, darbības jāreglamentē, pieņemto atsevišķu leģislatīvu aktu.

| (6) | Parakstot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai, Kopiena ir apņēmusies piedalīties ITER būvniecībā un tā turpmākā ekspluatācijā. Kopienas ieguldījumu pārvalda, izmantojot Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (turpmāk “kopuzņēmums “Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām””), kas izveidots ar Padomes 2007. gada 27. marta lēmumu. Kopuzņēmuma “Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām”, tostarp ITER, darbības jāreglamentē, pieņemot atsevišķu leģislatīvu aktu
  , kas nodrošinās, ka ITER izmanto daudzgadu finanšu shēmas (DFS) finansējumu, vienlaikus paredzot stingri noteiktu maksimālo summu iemaksām no Savienības budžeta 2014.–2018. gadam
  . |
| --- | --- |

(6)

Parakstot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai, Kopiena ir apņēmusies piedalīties ITER būvniecībā un tā turpmākā ekspluatācijā. Kopienas ieguldījumu pārvalda, izmantojot Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (turpmāk “kopuzņēmums “Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām””), kas izveidots ar Padomes 2007. gada 27. marta lēmumu. Kopuzņēmuma “Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām”, tostarp ITER, darbības jāreglamentē, pieņemot atsevišķu leģislatīvu aktu
  , kas nodrošinās, ka ITER izmanto daudzgadu finanšu shēmas (DFS) finansējumu, vienlaikus paredzot stingri noteiktu maksimālo summu iemaksām no Savienības budžeta 2014.–2018. gadam
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Lai papildinātu citas Savienības prioritātes turpmākām desmitgadēm, kodolskaldīšanas pētniecības sistēmai ir jāatbalsta Savienības esošie mērķi un priekšlikumi, piemēram, SET plāns un “Enerģētikas ceļvedis 2050”. Šai pamatprogrammai būtu jāatbalsta arī ESNII. Šī sistēma ir jāizmanto arī papildus plašākiem Savienības priekšlikumiem, pēc iespējas sadarbojoties ar trešām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Lai papildinātu citas Savienības prioritātes turpmākām desmitgadēm, kodolskaldīšanas pētniecības sistēmai ir jāatbalsta Savienības esošie mērķi un priekšlikumi, piemēram, SET plāns un “Enerģētikas ceļvedis 2050”. Šai pamatprogrammai būtu jāatbalsta arī ESNII. Šī sistēma ir jāizmanto arī papildus plašākiem Savienības priekšlikumiem, pēc iespējas sadarbojoties ar trešām valstīm.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai kodolsintēze kļūtu par reālu iespēju komerciālai enerģijas ražošanai, pirmkārt, ir nepieciešams veiksmīgi un savlaicīgi pabeigt ITER būvniecību un sākt tā ekspluatāciju. Otrkārt, ir jāizstrādā vērienīgs un tajā pašā laikā reālistisks ceļvedis virzībai uz elektroenerģijas ražošanu līdz 2050. gadam. Šo mērķu sasniegšanai ir nepieciešams pārorientēt Eiropas kodolsintēzes programmu. Būtu vairāk jāpievēršas darbībām, kas atbalsta ITER.
  Šāda racionalizācija būtu jāveic, neapdraudot
  Eiropas vadošo lomu kodolsintēzes zinātniskajās aprindās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai kodolsintēze kļūtu par reālu iespēju komerciālai enerģijas ražošanai, pirmkārt, ir nepieciešams veiksmīgi un savlaicīgi pabeigt ITER būvniecību un sākt tā ekspluatāciju. Otrkārt, ir jāizstrādā vērienīgs un tajā pašā laikā reālistisks ceļvedis virzībai uz elektroenerģijas ražošanu līdz 2050. gadam. Šo mērķu sasniegšanai ir nepieciešams pārorientēt Eiropas kodolsintēzes programmu. Būtu vairāk jāpievēršas darbībām, kas atbalsta ITER.
  Šāda racionalizācija būtu jāveic, neapdraudot
  Eiropas vadošo lomu kodolsintēzes zinātniskajās aprindās.

| (7) | Lai kodolsintēze kļūtu par reālu iespēju komerciālai enerģijas ražošanai, pirmkārt, ir nepieciešams veiksmīgi un savlaicīgi pabeigt ITER būvniecību un sākt tā ekspluatāciju
  , un turpināt atbalstīt esošo saistīto projektu un palīgprojektu, piemēram, kopīgā Eiropas tora projekta (JET), pasākumus
  . Otrkārt, ir jāizstrādā vērienīgs un tajā pašā laikā reālistisks ceļvedis virzībai uz elektroenerģijas ražošanu līdz 2050. gadam. Šo mērķu sasniegšanai ir nepieciešams pārorientēt Eiropas kodolsintēzes programmu. Būtu vairāk jāpievēršas darbībām, kas atbalsta ITER
  , tostarp jānodrošina pilnīgs un pārredzams DFS finansējums
  .
  Garantējot DFS finansējumu, Kopiena uzņemsies saistības par projekta veiksmīgu darbību ilgtermiņā un nepieļaus projekta izmaksu strauju pieaugumu pēc tam. Saistībā ar šo sistēmu ir svarīgi saglabāt
  Eiropas vadošo lomu kodolsintēzes zinātniskajās aprindās. |
| --- | --- |

(7)

Lai kodolsintēze kļūtu par reālu iespēju komerciālai enerģijas ražošanai, pirmkārt, ir nepieciešams veiksmīgi un savlaicīgi pabeigt ITER būvniecību un sākt tā ekspluatāciju
  , un turpināt atbalstīt esošo saistīto projektu un palīgprojektu, piemēram, kopīgā Eiropas tora projekta (JET), pasākumus
  . Otrkārt, ir jāizstrādā vērienīgs un tajā pašā laikā reālistisks ceļvedis virzībai uz elektroenerģijas ražošanu līdz 2050. gadam. Šo mērķu sasniegšanai ir nepieciešams pārorientēt Eiropas kodolsintēzes programmu. Būtu vairāk jāpievēršas darbībām, kas atbalsta ITER
  , tostarp jānodrošina pilnīgs un pārredzams DFS finansējums
  .
  Garantējot DFS finansējumu, Kopiena uzņemsies saistības par projekta veiksmīgu darbību ilgtermiņā un nepieļaus projekta izmaksu strauju pieaugumu pēc tam. Saistībā ar šo sistēmu ir svarīgi saglabāt
  Eiropas vadošo lomu kodolsintēzes zinātniskajās aprindās.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Kopīgajam pētniecības centram (JRC) būtu jāturpina sniegt neatkarīgu, uz patērētājiem orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas politikas virzienu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, jo īpaši kodoldrošības un kodoldrošuma pētniecības un mācību jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Kopīgajam pētniecības centram (JRC) būtu jāturpina sniegt neatkarīgu, uz patērētājiem orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas politikas virzienu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, jo īpaši kodoldrošības un kodoldrošuma pētniecības un mācību jomā.

| (8) | Kopīgajam pētniecības centram (JRC) būtu jāturpina sniegt neatkarīgu, uz patērētājiem orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas politikas
  un vajadzības gadījumā starptautiskās politikas
  virzienu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, jo īpaši kodoldrošības un kodoldrošuma pētniecības un mācību jomā.
  Tam būtu jānodrošina šāda ieguldījuma atbilstība Savienības iestāžu pieņemtajām pamatnostādnēm, jo īpaši saistībā ar stresa testiem kodolspēkstacijās. |
| --- | --- |

(8)

Kopīgajam pētniecības centram (JRC) būtu jāturpina sniegt neatkarīgu, uz patērētājiem orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas politikas
  un vajadzības gadījumā starptautiskās politikas
  virzienu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, jo īpaši kodoldrošības un kodoldrošuma pētniecības un mācību jomā.
  Tam būtu jānodrošina šāda ieguldījuma atbilstība Savienības iestāžu pieņemtajām pamatnostādnēm, jo īpaši saistībā ar stresa testiem kodolspēkstacijās.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Lai gan katra dalībvalsts pati izvēlas, vai izmantot kodolenerģiju, Savienības loma ir visu tās dalībvalstu interesēs izstrādāt satvaru, kas balstītu kopīgus pirmrindas pētījumus, zināšanu radīšanu un zināšanu saglabāšanu saistībā ar kodolskaldīšanas tehnoloģijām, īpaši uzsverot drošumu, drošību, radiācijaizsardzību un neizplatīšanu. Tam vajadzīgas neatkarīgas zinātniskas liecības, un JRC tajā var dot būtisku ieguldījumu. Tas ir atzīts Komisijas Paziņojumā “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība””, kurā Komisija pauda nodomu stiprināt zinātniskos pierādījumus politikas izveidei ar JRC palīdzību. JRC ierosina risināt šo problēmu, koncentrējot savu kodoldrošuma un drošības pētniecību uz Savienības politiskajām prioritātēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Lai gan katra dalībvalsts pati izvēlas, vai izmantot kodolenerģiju, Savienības loma ir visu tās dalībvalstu interesēs izstrādāt satvaru, kas balstītu kopīgus pirmrindas pētījumus, zināšanu radīšanu un zināšanu saglabāšanu saistībā ar kodolskaldīšanas tehnoloģijām, īpaši uzsverot drošumu, drošību, radiācijaizsardzību un neizplatīšanu. Tam vajadzīgas neatkarīgas zinātniskas liecības, un JRC tajā var dot būtisku ieguldījumu. Tas ir atzīts Komisijas Paziņojumā “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība””, kurā Komisija pauda nodomu stiprināt zinātniskos pierādījumus politikas izveidei ar JRC palīdzību. JRC ierosina risināt šo problēmu, koncentrējot savu kodoldrošuma un drošības pētniecību uz Savienības politiskajām prioritātēm.

| (10) | Lai gan katra dalībvalsts pati izvēlas, vai izmantot kodolenerģiju, Savienības loma ir visu tās dalībvalstu interesēs izstrādāt satvaru, kas balstītu kopīgus pirmrindas pētījumus, zināšanu radīšanu un zināšanu saglabāšanu saistībā ar kodolskaldīšanas tehnoloģijām,
  jo īpaši jaunās paaudzes kodolskaldīšanas reaktoriem,
  īpaši uzsverot drošumu, drošību, radiācijaizsardzību
  , tostarp nodrošinot labākus darba apstākļus tiem, kas strādā tieši ar kodolmateriāliem, kodolmateriālu ekspluatācijas pārtraukšanu
  un neizplatīšanu. Tam vajadzīgas neatkarīgas zinātniskas liecības, un JRC tajā var dot būtisku ieguldījumu. Tas ir atzīts Komisijas Paziņojumā “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība””, kurā Komisija pauda nodomu stiprināt zinātniskos pierādījumus politikas izveidei ar JRC palīdzību. JRC ierosina risināt šo problēmu, koncentrējot savu kodoldrošuma un drošības pētniecību uz Savienības politiskajām prioritātēm.
  Šīs pētniecības precīzs saturs būtu jānosaka atbilstīgi pamatnostādnēm, ko pieņems Savienības iestādes, jo īpaši saistībā ar stresa testiem kodolspēkstacijās. |
| --- | --- |

(10)

Lai gan katra dalībvalsts pati izvēlas, vai izmantot kodolenerģiju, Savienības loma ir visu tās dalībvalstu interesēs izstrādāt satvaru, kas balstītu kopīgus pirmrindas pētījumus, zināšanu radīšanu un zināšanu saglabāšanu saistībā ar kodolskaldīšanas tehnoloģijām,
  jo īpaši jaunās paaudzes kodolskaldīšanas reaktoriem,
  īpaši uzsverot drošumu, drošību, radiācijaizsardzību
  , tostarp nodrošinot labākus darba apstākļus tiem, kas strādā tieši ar kodolmateriāliem, kodolmateriālu ekspluatācijas pārtraukšanu
  un neizplatīšanu. Tam vajadzīgas neatkarīgas zinātniskas liecības, un JRC tajā var dot būtisku ieguldījumu. Tas ir atzīts Komisijas Paziņojumā “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība””, kurā Komisija pauda nodomu stiprināt zinātniskos pierādījumus politikas izveidei ar JRC palīdzību. JRC ierosina risināt šo problēmu, koncentrējot savu kodoldrošuma un drošības pētniecību uz Savienības politiskajām prioritātēm.
  Šīs pētniecības precīzs saturs būtu jānosaka atbilstīgi pamatnostādnēm, ko pieņems Savienības iestādes, jo īpaši saistībā ar stresa testiem kodolspēkstacijās.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Tā kā Eiropas pilsoņu interesēm ir jābūt primārām Savienības līmeņa diskusijās, Eiropas Parlaments būtu plašāk jāiesaista apspriedēs un lēmumu pieņemšanā par Euratom programmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Tā kā Eiropas pilsoņu interesēm ir jābūt primārām Savienības līmeņa diskusijās, Eiropas Parlaments būtu plašāk jāiesaista apspriedēs un lēmumu pieņemšanā par Euratom programmu.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Lai nostiprinātu saikni starp zinātni un sabiedrību un palielinātu sabiedrības uzticēšanos zinātnei, Euratom programmai būtu jāveicina pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības apzināta iesaistīšanās pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā, veicinot izglītību zinātnē, padarot pieejamāku zinātnisko pieredzi, attīstot atbildīgas pētniecības un inovācijas programmas, kurās ņemtas vērā pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības bažas un cerības, un veicinot to iesaistīšanos Euratom programmas darbībās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Lai nostiprinātu saikni starp zinātni un sabiedrību un palielinātu sabiedrības uzticēšanos zinātnei, Euratom programmai būtu jāveicina pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības apzināta iesaistīšanās pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā, veicinot izglītību zinātnē, padarot pieejamāku zinātnisko pieredzi, attīstot atbildīgas pētniecības un inovācijas programmas, kurās ņemtas vērā pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības bažas un cerības, un veicinot to iesaistīšanos Euratom programmas darbībās.

| (11) | Lai nostiprinātu saikni starp zinātni un sabiedrību un palielinātu sabiedrības uzticēšanos zinātnei, Euratom programmai būtu jāveicina pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības apzināta iesaistīšanās pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā, veicinot izglītību zinātnē, padarot pieejamāku zinātnisko pieredzi, attīstot atbildīgas pētniecības un inovācijas programmas, kurās ņemtas vērā pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības bažas un cerības, un veicinot to iesaistīšanos Euratom programmas darbībās.
  Turklāt zinātnieka un pētnieka profesija būtu jāpadara pievilcīgāka nākamajai zinātnieku paaudzei, jo īpaši personām no pētniecības jomā nepietiekami pārstāvētām grupām. Šāda informēta pilsoņu piedalīšanās Euratom programmā ir saistīta ar Eiropas Parlamenta ciešāku līdzdalību, tam pārstāvot Eiropas pilsoņus
  . |
| --- | --- |

(11)

Lai nostiprinātu saikni starp zinātni un sabiedrību un palielinātu sabiedrības uzticēšanos zinātnei, Euratom programmai būtu jāveicina pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības apzināta iesaistīšanās pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā, veicinot izglītību zinātnē, padarot pieejamāku zinātnisko pieredzi, attīstot atbildīgas pētniecības un inovācijas programmas, kurās ņemtas vērā pilsoņu un pilsoniskās sabiedrības bažas un cerības, un veicinot to iesaistīšanos Euratom programmas darbībās.
  Turklāt zinātnieka un pētnieka profesija būtu jāpadara pievilcīgāka nākamajai zinātnieku paaudzei, jo īpaši personām no pētniecības jomā nepietiekami pārstāvētām grupām. Šāda informēta pilsoņu piedalīšanās Euratom programmā ir saistīta ar Eiropas Parlamenta ciešāku līdzdalību, tam pārstāvot Eiropas pilsoņus
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Euratom programmai būtu
  jāpalielina
  pētnieka profesijas
  pievilcīgums
  Savienībā. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta Eiropas Pētnieku hartai un Uzvedības kodeksam pētnieku pieņemšanai darbā, kā arī citiem atbilstīgiem atsauces pamatdokumentiem, kas noteikti saistībā ar Eiropas Pētniecības telpu, vienlaikus ņemot vērā, ka to ievērošana ir brīvprātīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Euratom programmai būtu
  jāpalielina
  pētnieka profesijas
  pievilcīgums
  Savienībā. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta Eiropas Pētnieku hartai un Uzvedības kodeksam pētnieku pieņemšanai darbā, kā arī citiem atbilstīgiem atsauces pamatdokumentiem, kas noteikti saistībā ar Eiropas Pētniecības telpu, vienlaikus ņemot vērā, ka to ievērošana ir brīvprātīga.

| (13) | Euratom programmai būtu
  jāmēģina veicināt
  pētnieka profesijas
  pievilcīgumu
  Savienībā
  , ņemot vērā vispārējo mērķi palielināt zinātnes popularitāti sabiedrībā un ņemot vērā arī mērķi risināt prasmju trūkuma problēmu Savienībā vai Savienības intelektuālā darbaspēka emigrācijas uz trešām valstīm problēmu
  .
  Pašlaik Savienībā ir daudz ekspertu, tomēr ir ļoti svarīgi visās kodolpētniecības jomās apmācīt kodolenerģijas pētnieku jauno paaudzi. Euratom programmai visos līmeņos būtu arī jācenšas nodrošināt Eiropas pievienoto vērtību visiem tiem, kas vēlas darboties kodolpētniecības jomā.
  Pienācīga uzmanība būtu jāvelta Eiropas Pētnieku hartai un Uzvedības kodeksam pētnieku pieņemšanai darbā, kā arī citiem atbilstīgiem atsauces pamatdokumentiem, kas noteikti saistībā ar Eiropas Pētniecības telpu, vienlaikus ņemot vērā, ka to ievērošana ir brīvprātīga. |
| --- | --- |

(13)

Euratom programmai būtu
  jāmēģina veicināt
  pētnieka profesijas
  pievilcīgumu
  Savienībā
  , ņemot vērā vispārējo mērķi palielināt zinātnes popularitāti sabiedrībā un ņemot vērā arī mērķi risināt prasmju trūkuma problēmu Savienībā vai Savienības intelektuālā darbaspēka emigrācijas uz trešām valstīm problēmu
  .
  Pašlaik Savienībā ir daudz ekspertu, tomēr ir ļoti svarīgi visās kodolpētniecības jomās apmācīt kodolenerģijas pētnieku jauno paaudzi. Euratom programmai visos līmeņos būtu arī jācenšas nodrošināt Eiropas pievienoto vērtību visiem tiem, kas vēlas darboties kodolpētniecības jomā.
  Pienācīga uzmanība būtu jāvelta Eiropas Pētnieku hartai un Uzvedības kodeksam pētnieku pieņemšanai darbā, kā arī citiem atbilstīgiem atsauces pamatdokumentiem, kas noteikti saistībā ar Eiropas Pētniecības telpu, vienlaikus ņemot vērā, ka to ievērošana ir brīvprātīga.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Euratom programmas atbalstītajās pētniecības un inovācijas darbībās
  būtu
  jāievēro ētikas pamatprincipi. Būtu jāņem vērā Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas atzinumi. Pētniecības darbībās būtu arī jāņem vērā LESD 13. pants, un būtu jāsamazina dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā
  , lai galu galā aizstātu to izmantošanu
  . Visas darbības būtu jāveic, nodrošinot augsta līmeņa cilvēku veselības aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Euratom programmas atbalstītajās pētniecības un inovācijas darbībās
  būtu
  jāievēro ētikas pamatprincipi. Būtu jāņem vērā Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas atzinumi. Pētniecības darbībās būtu arī jāņem vērā LESD 13. pants, un būtu jāsamazina dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā
  , lai galu galā aizstātu to izmantošanu
  . Visas darbības būtu jāveic, nodrošinot augsta līmeņa cilvēku veselības aizsardzību.

| (15) | Euratom programmas atbalstītajās pētniecības un inovācijas darbībās
  ir
  jāievēro ētikas pamatprincipi. Būtu jāņem vērā Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas atzinumi. Pētniecības darbībās būtu arī jāņem vērā LESD 13. pants, un būtu
  jāaizstāj,
  jāsamazina
  un jāuzlabo
  dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā. Visas darbības būtu jāveic, nodrošinot cilvēku veselības augsta līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

(15)

Euratom programmas atbalstītajās pētniecības un inovācijas darbībās
  ir
  jāievēro ētikas pamatprincipi. Būtu jāņem vērā Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupas atzinumi. Pētniecības darbībās būtu arī jāņem vērā LESD 13. pants, un būtu
  jāaizstāj,
  jāsamazina
  un jāuzlabo
  dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā. Visas darbības būtu jāveic, nodrošinot cilvēku veselības augsta līmeņa aizsardzību.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Būtu jāpanāk lielāka ietekme, kombinējot Euratom programmu ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās galvenajās jomās, kur pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu. Īpaša vērība būtu jāpiegriež mazo un vidējo uzņēmumu iesaistei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Būtu jāpanāk lielāka ietekme, kombinējot Euratom programmu ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās galvenajās jomās, kur pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu. Īpaša vērība būtu jāpiegriež mazo un vidējo uzņēmumu iesaistei.

| (16) | Būtu jāpanāk lielāka ietekme, kombinējot Euratom programmu ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās galvenajās jomās, kur pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu. Īpaša vērība būtu jāpiegriež mazo un vidējo uzņēmumu
  (MVU)
  iesaistei.
  Kopienas pieejamā finansējuma izmantošanas intensitātes palielināšanai maziem un vidējiem uzņēmumiem — tāpat kā citās jomās — būtu jāattiecas uz tiem uzņēmumiem, kas darbojas kodolpētniecības jomā. Euratom programmai būtu jāatbalsta MVU visos inovāciju ķēdes posmos, jo īpaši, īstenojot pasākumus, kas vairāk attiecas uz tirgu, cita starpā izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus. Šādos atbalsta pasākumos būtu jāiekļauj īpašs MVU paredzēts instruments un visi pārskatītie finanšu instrumenti, ar ko nodrošina atbilstīgus pasākumus, kuru mērķis ir pilnībā izmantot MVU inovāciju potenciālu, un kas būs pieejami, izmantojot finansējuma programmu “Apvārsnis 2020” un līdzīgas programmas, piemēram, Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu (2014.–2020. gadam) (COSME). |
| --- | --- |

(16)

Būtu jāpanāk lielāka ietekme, kombinējot Euratom programmu ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās galvenajās jomās, kur pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu. Īpaša vērība būtu jāpiegriež mazo un vidējo uzņēmumu
  (MVU)
  iesaistei.
  Kopienas pieejamā finansējuma izmantošanas intensitātes palielināšanai maziem un vidējiem uzņēmumiem — tāpat kā citās jomās — būtu jāattiecas uz tiem uzņēmumiem, kas darbojas kodolpētniecības jomā. Euratom programmai būtu jāatbalsta MVU visos inovāciju ķēdes posmos, jo īpaši, īstenojot pasākumus, kas vairāk attiecas uz tirgu, cita starpā izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus. Šādos atbalsta pasākumos būtu jāiekļauj īpašs MVU paredzēts instruments un visi pārskatītie finanšu instrumenti, ar ko nodrošina atbilstīgus pasākumus, kuru mērķis ir pilnībā izmantot MVU inovāciju potenciālu, un kas būs pieejami, izmantojot finansējuma programmu “Apvārsnis 2020” un līdzīgas programmas, piemēram, Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu (2014.–2020. gadam) (COSME).

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Euratom
  programmai
  būtu
  jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, jo īpaši drošības jomā, pamatojoties uz kopīgām interesēm un savstarpēju labumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Euratom
  programmai
  būtu
  jāveicina sadarbība ar trešām valstīm, jo īpaši drošības jomā, pamatojoties uz kopīgām interesēm un savstarpēju labumu
  .

| (17) | Euratom
  programmas ietvaros
  būtu
  jo īpaši jāņem vērā visas kodoliekārtas trešās valstīs, kas ir Savienības kaimiņvalstis, īpaši, ja tās atrodas vietās, kur ir iespējamas dabas katastrofas
  .
  Starptautiskās sadarbības nolūkā kodolenerģijas jomā izmanto attiecīgus instrumentus, lai nodrošinātu savstarpējas finansiālas saistības. Izmanto arī sadarbības līgumus un atbilstošas finansiālas saistības. |
| --- | --- |

(17)

Euratom
  programmas ietvaros
  būtu
  jo īpaši jāņem vērā visas kodoliekārtas trešās valstīs, kas ir Savienības kaimiņvalstis, īpaši, ja tās atrodas vietās, kur ir iespējamas dabas katastrofas
  .
  Starptautiskās sadarbības nolūkā kodolenerģijas jomā izmanto attiecīgus instrumentus, lai nodrošinātu savstarpējas finansiālas saistības. Izmanto arī sadarbības līgumus un atbilstošas finansiālas saistības.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Nepieciešamību pēc jaunas pieejas attiecībā uz kontroli un riska pārvaldību Savienības pētniecības finansēšanā atzina 2011. gada 4. februāra Eiropadome, prasot radīt jaunu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli un starp riska uzņemšanos un riska novēršanu. Eiropas Parlaments 2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu aicināja veikt pragmatisku pāreju uz administratīvu un finansiālu vienkāršošanu un norādīja, ka Savienības pētniecības finansēšanas pārvaldībā būtu vairāk jābalstās uz uzticēšanos un jāievēro lielāka iecietība pret risku attiecībā pret dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Nepieciešamību pēc jaunas pieejas attiecībā uz kontroli un riska pārvaldību Savienības pētniecības finansēšanā atzina 2011. gada 4. februāra Eiropadome, prasot radīt jaunu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli un starp riska uzņemšanos un riska novēršanu. Eiropas Parlaments 2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu aicināja veikt pragmatisku pāreju uz administratīvu un finansiālu vienkāršošanu un norādīja, ka Savienības pētniecības finansēšanas pārvaldībā būtu vairāk jābalstās uz uzticēšanos un jāievēro lielāka iecietība pret risku attiecībā pret dalībniekiem.

| (19) | Nepieciešamību pēc jaunas pieejas attiecībā uz kontroli un riska pārvaldību Savienības pētniecības finansēšanā atzina 2011. gada 4. februāra Eiropadome, prasot radīt jaunu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli un starp riska uzņemšanos un riska novēršanu. Eiropas Parlaments
  ir aicinājis būtiski vienkāršot Savienības pētniecības un inovācijas finansēšanu un ir vairākkārt mudinājis veikt pāreju uz vērienīgāku administratīvu un finansiālu vienkāršošanu. Tas savā
  2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (1) aicināja veikt pragmatisku pāreju uz administratīvu un finansiālu vienkāršošanu un norādīja, ka Savienības pētniecības finansēšanas pārvaldībā būtu vairāk jābalstās uz uzticēšanos un jāievēro lielāka iecietība pret risku attiecībā pret dalībniekiem.
  Eiropas Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā par ieguldījumu nākotnē: jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai

   (2)

  atkārtoti aicināja veikt pāreju uz administratīvu un finansiālu vienkāršošanu un arī uzsvēra, ka līdzekļu palielināšanai jābūt saistītai ar finansēšanas procedūru radikālu vienkāršošanu. Euratom programmā būtu arī atbilstoši jāņem vērā pētnieku bažas un ieteikumi, kas ir minēti ekspertu grupas 2010. gada 12. novembra galīgajā ziņojumā “Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējums” un Komisijas 2011. gada 9. februāra Zaļajā grāmatā “No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam”. |
| --- | --- |

(19)

Nepieciešamību pēc jaunas pieejas attiecībā uz kontroli un riska pārvaldību Savienības pētniecības finansēšanā atzina 2011. gada 4. februāra Eiropadome, prasot radīt jaunu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli un starp riska uzņemšanos un riska novēršanu. Eiropas Parlaments
  ir aicinājis būtiski vienkāršot Savienības pētniecības un inovācijas finansēšanu un ir vairākkārt mudinājis veikt pāreju uz vērienīgāku administratīvu un finansiālu vienkāršošanu. Tas savā
  2010. gada 11. novembra rezolūcijā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu (1) aicināja veikt pragmatisku pāreju uz administratīvu un finansiālu vienkāršošanu un norādīja, ka Savienības pētniecības finansēšanas pārvaldībā būtu vairāk jābalstās uz uzticēšanos un jāievēro lielāka iecietība pret risku attiecībā pret dalībniekiem.
  Eiropas Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā par ieguldījumu nākotnē: jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai

   (2)

  atkārtoti aicināja veikt pāreju uz administratīvu un finansiālu vienkāršošanu un arī uzsvēra, ka līdzekļu palielināšanai jābūt saistītai ar finansēšanas procedūru radikālu vienkāršošanu. Euratom programmā būtu arī atbilstoši jāņem vērā pētnieku bažas un ieteikumi, kas ir minēti ekspertu grupas 2010. gada 12. novembra galīgajā ziņojumā “Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējums” un Komisijas 2011. gada 9. februāra Zaļajā grāmatā “No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam”.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Būtu jāaizsargā Savienības finanšu intereses, veicot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini samaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu piedziņu un — attiecīgā gadījumā — sankciju piemērošanu. Pārskatītai kontroles stratēģijai, pārvirzot galveno uzmanību no kļūdu koeficientu samazināšanas uz kontroli, kas balstīta uz risku, un krāpšanas atklāšanu, būtu jāmazina kontroles slogs dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Būtu jāaizsargā Savienības finanšu intereses, veicot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini samaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu piedziņu un — attiecīgā gadījumā — sankciju piemērošanu. Pārskatītai kontroles stratēģijai, pārvirzot galveno uzmanību no kļūdu koeficientu samazināšanas uz kontroli, kas balstīta uz risku, un krāpšanas atklāšanu, būtu jāmazina kontroles slogs dalībniekiem.

| (20) | Būtu jāaizsargā Savienības finanšu intereses, veicot vajadzīgus, samērīgus
  un efektīvus
  pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini samaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu piedziņu un — attiecīgā gadījumā — sankciju piemērošanu. Pārskatītai kontroles stratēģijai, pārvirzot galveno uzmanību no kļūdu koeficientu samazināšanas uz kontroli, kas balstīta uz risku, un krāpšanas atklāšanu, būtu jāmazina kontroles slogs dalībniekiem. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jāaizsargā Savienības finanšu intereses, veicot vajadzīgus, samērīgus
  un efektīvus
  pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini samaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu piedziņu un — attiecīgā gadījumā — sankciju piemērošanu. Pārskatītai kontroles stratēģijai, pārvirzot galveno uzmanību no kļūdu koeficientu samazināšanas uz kontroli, kas balstīta uz risku, un krāpšanas atklāšanu, būtu jāmazina kontroles slogs dalībniekiem.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Ar Euratom līguma 7. pantu Komisijai ir uzticēts pienākums īstenot Euratom programmu. Euratom programmas īstenošanā, izņemot tās tiešo darbību īstenošanu, Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no dalībvalstu konsultatīvās komitejas, lai nodrošinātu atbilstošu saskaņošanu ar valstu politiku jomās, uz kurām attiecas šī pētniecības un mācību programma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Ar Euratom līguma 7. pantu Komisijai ir uzticēts pienākums īstenot Euratom programmu. Euratom programmas īstenošanā, izņemot tās tiešo darbību īstenošanu, Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no dalībvalstu konsultatīvās komitejas, lai nodrošinātu atbilstošu saskaņošanu ar valstu politiku jomās, uz kurām attiecas šī pētniecības un mācību programma.

| (25) | Ar Euratom līguma 7. pantu Komisijai ir uzticēts pienākums īstenot Euratom programmu. Euratom programmas īstenošanā, izņemot tās tiešo darbību īstenošanu, Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no dalībvalstu konsultatīvās komitejas, lai nodrošinātu atbilstošu saskaņošanu ar valstu politiku jomās, uz kurām attiecas šī pētniecības un mācību programma
  , un lai veicinātu spēcīgu sinerģiju un papildināmību starp Eiropas, dalībvalstu un reģionālajiem fondiem
  .
  Eiropas Parlamentam vajadzētu būt iesaistītam, Komisijai īstenojot Euratom programmu. |
| --- | --- |

(25)

Ar Euratom līguma 7. pantu Komisijai ir uzticēts pienākums īstenot Euratom programmu. Euratom programmas īstenošanā, izņemot tās tiešo darbību īstenošanu, Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no dalībvalstu konsultatīvās komitejas, lai nodrošinātu atbilstošu saskaņošanu ar valstu politiku jomās, uz kurām attiecas šī pētniecības un mācību programma
  , un lai veicinātu spēcīgu sinerģiju un papildināmību starp Eiropas, dalībvalstu un reģionālajiem fondiem
  .
  Eiropas Parlamentam vajadzētu būt iesaistītam, Komisijai īstenojot Euratom programmu.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Vajadzētu labāk koordinēt Savienības un dalībvalstu līdzekļu izlietojumu pētniecībai un inovācijām, lai nodrošinātu savstarpēju papildināmību, lielāku efektivitāti un pamanāmību, kā arī panāktu labāku budžeta sinerģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

29.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (29a) | Ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā un Eiropas Parlamenta nozīmes palielināšanos budžeta procedūras jomā, ir jāpārskata pašreizējais tiesiskais regulējums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29a)

Ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā un Eiropas Parlamenta nozīmes palielināšanos budžeta procedūras jomā, ir jāpārskata pašreizējais tiesiskais regulējums.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

2. pants – ea) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | “mazs un vidējs uzņēmums (MVU)” ir juridiska vienība, kas atbilst Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju

   (3)

  noteiktajiem kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ea)

“mazs un vidējs uzņēmums (MVU)” ir juridiska vienība, kas atbilst Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju

   (3)

  noteiktajiem kritērijiem.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Euratom programmas vispārējais mērķis ir uzlabot kodoldrošumu, kodoldrošību un radiācijaizsardzību un veicināt enerģētikas sistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā. Vispārējo mērķi īsteno, veicot I pielikumā norādītās darbības, kas izpaužas kā tiešas un netiešas darbības, kuras vērstas uz šā panta 2. un 3. punktā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu. | 1.   Euratom programmas vispārējais mērķis ir uzlabot kodoldrošumu, kodoldrošību un radiācijaizsardzību un veicināt enerģētikas sistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā
  , sniegt atbalstu citām ar kodolpētniecību saistītām pētniecības jomām, piemēram, medicīniskajiem pētījumiem, un garantēt Eiropas kodolpētniecības nākotni ilgtermiņā
  . Vispārējo mērķi īsteno, veicot I pielikumā norādītās darbības, kas izpaužas kā tiešas un netiešas darbības, kuras vērstas uz šā panta 2. un 3. punktā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Euratom programmas vispārējais mērķis ir uzlabot kodoldrošumu, kodoldrošību un radiācijaizsardzību un veicināt enerģētikas sistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā. Vispārējo mērķi īsteno, veicot I pielikumā norādītās darbības, kas izpaužas kā tiešas un netiešas darbības, kuras vērstas uz šā panta 2. un 3. punktā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu.

1.   Euratom programmas vispārējais mērķis ir uzlabot kodoldrošumu, kodoldrošību un radiācijaizsardzību un veicināt enerģētikas sistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā
  , sniegt atbalstu citām ar kodolpētniecību saistītām pētniecības jomām, piemēram, medicīniskajiem pētījumiem, un garantēt Eiropas kodolpētniecības nākotni ilgtermiņā
  . Vispārējo mērķi īsteno, veicot I pielikumā norādītās darbības, kas izpaužas kā tiešas un netiešas darbības, kuras vērstas uz šā panta 2. un 3. punktā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | atbalstīt kodolsistēmu drošu ekspluatāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

atbalstīt kodolsistēmu drošu ekspluatāciju;

| (a) | atbalstīt
  visu esošo un turpmāko civilo
  kodolsistēmu drošu ekspluatāciju; |
| --- | --- |

(a)

atbalstīt
  visu esošo un turpmāko civilo
  kodolsistēmu drošu ekspluatāciju;

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – c) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | attīstīt un saglabāt kompetenci kodolenerģijas jomā Savienības līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

attīstīt un saglabāt kompetenci kodolenerģijas jomā Savienības līmenī;

| (c) | atbalstīt pasākumus, kas nepieciešami pienācīgi apmācītu cilvēkresursu nodrošināšanai, kā arī
  attīstīt un saglabāt kompetenci kodolenerģijas jomā Savienības līmenī; |
| --- | --- |

(c)

atbalstīt pasākumus, kas nepieciešami pienācīgi apmācītu cilvēkresursu nodrošināšanai, kā arī
  attīstīt un saglabāt kompetenci kodolenerģijas jomā Savienības līmenī;

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – d) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | veicināt radiācijaizsardzību
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

veicināt radiācijaizsardzību
  ;

| (d) | atbalstīt pētniecību un attīstību radiācijaizsardzības jomā
  ;
  un censties nodrošināt visaugstākā līmeņa darba apstākļus personām, kas strādā tieši ar kodolmateriāliem; |
| --- | --- |

(d)

atbalstīt pētniecību un attīstību radiācijaizsardzības jomā
  ;
  un censties nodrošināt visaugstākā līmeņa darba apstākļus personām, kas strādā tieši ar kodolmateriāliem;

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – da) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | veicināt pētniecības un attīstības programmas izstrādi saskaņā ar ieteikumiem, kuri uzskaitīti Savienībā veikto stresa testu (piemēram, seismiskā modelēšana, kodola kušanas process u. tml.) secinājumos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(da)

veicināt pētniecības un attīstības programmas izstrādi saskaņā ar ieteikumiem, kuri uzskaitīti Savienībā veikto stresa testu (piemēram, seismiskā modelēšana, kodola kušanas process u. tml.) secinājumos;

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – db) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | atbalstīt kodolskaldīšanas ilgtermiņa ilgtspējību, veicot tādus uzlabojumus kā reaktora ekspluatācijas laika pagarināšana vai jaunu reaktoru tipu projektēšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(db)

atbalstīt kodolskaldīšanas ilgtermiņa ilgtspējību, veicot tādus uzlabojumus kā reaktora ekspluatācijas laika pagarināšana vai jaunu reaktoru tipu projektēšana;

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – f) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | veidot pamatu nākotnes kodolsintēzes spēkstacijām, izstrādājot materiālus, tehnoloģijas un skices projektu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(f)

veidot pamatu nākotnes kodolsintēzes spēkstacijām, izstrādājot materiālus, tehnoloģijas un skices projektu;

| (f) | veidot pamatu nākotnes kodolsintēzes
  un kodolskaldīšanas
  spēkstacijām, izstrādājot materiālus, tehnoloģijas un skices projektu; |
| --- | --- |

(f)

veidot pamatu nākotnes kodolsintēzes
  un kodolskaldīšanas
  spēkstacijām, izstrādājot materiālus, tehnoloģijas un skices projektu;

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – g) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | veicināt inovāciju un rūpniecības
  konkurētspēju
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(g)

veicināt inovāciju un rūpniecības
  konkurētspēju
  ;

| (g) | veicināt inovāciju un
  Eiropas
  rūpniecības
  vadošo lomu kodolskaldīšanā un kodolsintēzē
  ; |
| --- | --- |

(g)

veicināt inovāciju un
  Eiropas
  rūpniecības
  vadošo lomu kodolskaldīšanā un kodolsintēzē
  ;

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – ga) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | atbalstīt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteiktās prioritārās jomas: zinātnes izcilība, vadošā loma rūpniecībā un sabiedrības problēmu risināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ga)

atbalstīt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteiktās prioritārās jomas: zinātnes izcilība, vadošā loma rūpniecībā un sabiedrības problēmu risināšana;

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – h) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | nodrošināt Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru pieejamību un izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(h)

nodrošināt Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru pieejamību un izmantošanu.

| (h) | nodrošināt Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru pieejamību un izmantošanu
  , kā arī veicināt jaunu infrastruktūru attīstību
  . |
| --- | --- |

(h)

nodrošināt Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru pieejamību un izmantošanu
  , kā arī veicināt jaunu infrastruktūru attīstību
  .

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – a) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru drošumu, atkritumu pārvaldību un ekspluatācijas pārtraukšanu, kā arī gatavību ārkārtas situācijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru drošumu, atkritumu pārvaldību un ekspluatācijas pārtraukšanu, kā arī gatavību ārkārtas situācijām;

| (a) | uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru drošumu, atkritumu pārvaldību un ekspluatācijas pārtraukšanu, gatavību ārkārtas situācijām
  , darba apstākļus personām, kas strādā tieši ar kodolmateriāliem un nodarbojas ar kodolincidentu tiešo seku likvidēšanu, lai cik maz ticami tie arī nebūtu
  ; |
| --- | --- |

(a)

uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru drošumu, atkritumu pārvaldību un ekspluatācijas pārtraukšanu, gatavību ārkārtas situācijām
  , darba apstākļus personām, kas strādā tieši ar kodolmateriāliem un nodarbojas ar kodolincidentu tiešo seku likvidēšanu, lai cik maz ticami tie arī nebūtu
  ;

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – d) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | veicināt zināšanu pārvaldību, izglītību un apmācību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

veicināt zināšanu pārvaldību, izglītību un apmācību;

| (d) | veicināt zināšanu pārvaldību, izglītību un apmācību
  , tostarp palielinot Eiropas zinātnieku atbalstu kodolpētniecībai, kā arī piesaistot zinātniekus no valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis
  ; |
| --- | --- |

(d)

veicināt zināšanu pārvaldību, izglītību un apmācību
  , tostarp palielinot Eiropas zinātnieku atbalstu kodolpētniecībai, kā arī piesaistot zinātniekus no valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis
  ;

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – e) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | atbalstīt Savienības kodoldrošuma un kodoldrošības politiku un ar to saistītos jaunpieņemtos Savienības tiesību aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

atbalstīt Savienības kodoldrošuma un kodoldrošības politiku un ar to saistītos jaunpieņemtos Savienības tiesību aktus.

| (e) | atbalstīt Savienības kodoldrošuma un kodoldrošības politiku un ar to saistītos jaunpieņemtos Savienības tiesību aktus
  , tostarp strādājot pie kodolskaldīšanas reaktoru starptautiski atzītu kodoldrošības standartu izstrādes
  ; |
| --- | --- |

(e)

atbalstīt Savienības kodoldrošuma un kodoldrošības politiku un ar to saistītos jaunpieņemtos Savienības tiesību aktus
  , tostarp strādājot pie kodolskaldīšanas reaktoru starptautiski atzītu kodoldrošības standartu izstrādes
  ;

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – ea) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | risināt ar prasmju trūkumu saistītās problēmas kodolenerģētikas zinātības jomā un turpmāk novērst prasmīgo kodolzinātnieku aizplūšanu jeb “intelektuālā darbaspēka emigrāciju” no Savienības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ea)

risināt ar prasmju trūkumu saistītās problēmas kodolenerģētikas zinātības jomā un turpmāk novērst prasmīgo kodolzinātnieku aizplūšanu jeb “intelektuālā darbaspēka emigrāciju” no Savienības;

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – eb) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | veikt visus vajadzīgos uzlabojumus drošības jomā, kas ierosināti pēc visos Savienībā un trešās valstīs, kas robežojas ar Savienību, esošajos kodolreaktoros veikto stresa testu rezultātu saņemšanas. Īpaša uzmanība ir jāvelta no šiem ieteikumiem izrietošas pētniecības un attīstības programmas izstrādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(eb)

veikt visus vajadzīgos uzlabojumus drošības jomā, kas ierosināti pēc visos Savienībā un trešās valstīs, kas robežojas ar Savienību, esošajos kodolreaktoros veikto stresa testu rezultātu saņemšanas. Īpaša uzmanība ir jāvelta no šiem ieteikumiem izrietošas pētniecības un attīstības programmas izstrādei.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – ec) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ec) | atbalstīt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba kārtības vienkāršošanu, samazinot iepriekšējo programmu administratīvo slogu, jo īpaši MVU, universitātēm un nelieliem pētniecības institūtiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ec)

atbalstīt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba kārtības vienkāršošanu, samazinot iepriekšējo programmu administratīvo slogu, jo īpaši MVU, universitātēm un nelieliem pētniecības institūtiem.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

3. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Euratom programmu īsteno tā, lai nodrošinātu, ka atbalstītās prioritātes un darbības atbilst mainīgajām vajadzībām un tiek veiktas, ņemot vērā zinātnes, tehnoloģijas, inovācijas, politikas veidošanas, tirgu un sabiedrības attīstību. | 4.   Euratom programmu īsteno tā, lai nodrošinātu, ka atbalstītās prioritātes un darbības atbilst mainīgajām vajadzībām un tiek veiktas, ņemot vērā zinātnes, tehnoloģijas, inovācijas, politikas veidošanas, tirgu un sabiedrības attīstību
  , kā arī kodoldrošības incidentu tiešās sekas, lai cik maz ticami tie arī nebūtu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Euratom programmu īsteno tā, lai nodrošinātu, ka atbalstītās prioritātes un darbības atbilst mainīgajām vajadzībām un tiek veiktas, ņemot vērā zinātnes, tehnoloģijas, inovācijas, politikas veidošanas, tirgu un sabiedrības attīstību.

4.   Euratom programmu īsteno tā, lai nodrošinātu, ka atbalstītās prioritātes un darbības atbilst mainīgajām vajadzībām un tiek veiktas, ņemot vērā zinātnes, tehnoloģijas, inovācijas, politikas veidošanas, tirgu un sabiedrības attīstību
  , kā arī kodoldrošības incidentu tiešās sekas, lai cik maz ticami tie arī nebūtu
  .

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

3. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Euratom programma palīdz īstenot SET plānu. Tās netiešos un tiešos pasākumus saskaņo ar stratēģisko pētniecības programmu, ko izstrādājušas trīs esošās Eiropas tehnoloģiskās platformas kodolenerģijas jomā: SNETP, IGDTP un MELODI. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.a
     
  Euratom programma palīdz īstenot SET plānu. Tās netiešos un tiešos pasākumus saskaņo ar stratēģisko pētniecības programmu, ko izstrādājušas trīs esošās Eiropas tehnoloģiskās platformas kodolenerģijas jomā: SNETP, IGDTP un MELODI.

Grozījums Nr. 101/rev2

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Finansējums Euratom programmas īstenošanai ir EUR 
  1 788,889
   miljoni.
  Minēto summu
  sadala šādi: | 1.   
  Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas .../... Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību

   (4)

  (IIA) 18. punkta nozīmē
  finansējums Euratom programmas īstenošanai ir EUR 
  1 603,329
   miljoni
  . Minētā summa ir Eiropas Parlamenta un Padomes galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā
  .
  To
  sadala šādi: |
| (a) | netiešās darbības kodolsintēzes pētniecības un attīstības programmai — EUR
  709,713
  miljoni; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Finansējums Euratom programmas īstenošanai ir EUR 
  1 788,889
   miljoni.
  Minēto summu
  sadala šādi:

1.   
  Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas .../... Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību

   (4)

  (IIA) 18. punkta nozīmē
  finansējums Euratom programmas īstenošanai ir EUR 
  1 603,329
   miljoni
  . Minētā summa ir Eiropas Parlamenta un Padomes galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā
  .
  To
  sadala šādi:

(a)

netiešās darbības kodolsintēzes pētniecības un attīstības programmai — EUR
  709,713
  miljoni;

| (a) | netiešās darbības kodolsintēzes pētniecības un attīstības programmai — EUR
  636,095
   miljoni; |
| --- | --- |

(a)

netiešās darbības kodolsintēzes pētniecības un attīstības programmai — EUR
  636,095
   miljoni;

| (b) | netiešās darbības kodolskaldīšanā, drošībā un radiācijaizsardzībā — EUR
  354,857
  miljoni; |
| --- | --- |

(b)

netiešās darbības kodolskaldīšanā, drošībā un radiācijaizsardzībā — EUR
  354,857
  miljoni;

| (b) | netiešās darbības kodolskaldīšanā, drošībā un radiācijaizsardzībā — EUR
  318,048
  miljoni; |
| --- | --- |

(b)

netiešās darbības kodolskaldīšanā, drošībā un radiācijaizsardzībā — EUR
  318,048
  miljoni;

| (c) | tiešās darbības — EUR
  724,319
  miljoni. |
| --- | --- |

(c)

tiešās darbības — EUR
  724,319
  miljoni.

| (c) | tiešās darbības — EUR
  649,186
  miljoni. |
| --- | --- |

(c)

tiešās darbības — EUR
  649,186
  miljoni.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Euratom programmas netiešo darbību īstenošanā Komisijas administratīvie izdevumi nav lielāki par
  13,5  %
  . | Euratom programmas netiešo darbību īstenošanā Komisijas administratīvie izdevumi nav lielāki par
  7 %
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Euratom programmas netiešo darbību īstenošanā Komisijas administratīvie izdevumi nav lielāki par
  13,5  %
  .

Euratom programmas netiešo darbību īstenošanā Komisijas administratīvie izdevumi nav lielāki par
  7 %
  .

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  ITER projektu iekļauj šajā programmā un pilnībā un pārredzami finansē no daudzgadu finanšu shēmas līdzekļiem. |
| | Euratom programmas finansējumā neiekļauj ar pētniecību un apmācību tieši nesaistītus projekta aspektus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  ITER projektu iekļauj šajā programmā un pilnībā un pārredzami finansē no daudzgadu finanšu shēmas līdzekļiem.

Euratom programmas finansējumā neiekļauj ar pētniecību un apmācību tieši nesaistītus projekta aspektus.

Grozījums Nr.
  47

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Ikgadējās apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, neskarot regulas, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, noteikumus un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas xxx/201z Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.b
     
  Ikgadējās apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, neskarot regulas, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, noteikumus un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas xxx/201z Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

4. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija strādā tā, lai kodolpētniecībai plašāk un biežāk izmantotu sturktūrfondus, un nodrošina līdzekļu izmantošanu saskaņā ar Kopienas prioritātēm pētniecības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.a
     
  Komisija strādā tā, lai kodolpētniecībai plašāk un biežāk izmantotu sturktūrfondus, un nodrošina līdzekļu izmantošanu saskaņā ar Kopienas prioritātēm pētniecības jomā.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībnieku garantiju fonds, kas izveidots atbilstoši Regulai (ES) Nr. XX/2012 [Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi], aizstāj dalībnieku garantiju fondus, kas izveidoti atbilstoši Padomes Regulai (Euratom) Nr. 1908/2006 un Padomes Regulai (Euratom)
  Nr. XX/XX [Euratom Dalības noteikumi 2012.–2013. gadam], un turpina to darbību
  . | 3.   Dalībnieku garantiju fonds, kas izveidots atbilstoši Regulai (ES) Nr. XX/2012 [Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi], aizstāj dalībnieku garantiju fondus, kas izveidoti atbilstoši Padomes Regulai (Euratom) Nr. 1908/2006 un Padomes Regulai (Euratom)
  Nr. 139/2012
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Dalībnieku garantiju fonds, kas izveidots atbilstoši Regulai (ES) Nr. XX/2012 [Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi], aizstāj dalībnieku garantiju fondus, kas izveidoti atbilstoši Padomes Regulai (Euratom) Nr. 1908/2006 un Padomes Regulai (Euratom)
  Nr. XX/XX [Euratom Dalības noteikumi 2012.–2013. gadam], un turpina to darbību
  .

3.   Dalībnieku garantiju fonds, kas izveidots atbilstoši Regulai (ES) Nr. XX/2012 [Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi], aizstāj dalībnieku garantiju fondus, kas izveidoti atbilstoši Padomes Regulai (Euratom) Nr. 1908/2006 un Padomes Regulai (Euratom)
  Nr. 139/2012
  .

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Visas summas no dalībnieku garantiju fondiem, kas izveidoti atbilstoši Padomes Regulām (Euratom) Nr. 1908/2006 un (Euratom)
  Nr. XX/XX [Euratom dalības noteikumi (2012.–2013. gads)]
  , pārskaita Dalībnieku garantiju fondā uz 2013. gada 31. decembri. Dalībnieki, kas piedalās darbībās atbilstoši Padomes Lēmumam
  XX/XX [Euratom programma 2012.–2013. gadam]
  un paraksta dotācijas nolīgumus pēc 2013. gada 31. decembra, veic savas iemaksas Dalībnieku garantiju fondā. | Visas summas no dalībnieku garantiju fondiem, kas izveidoti atbilstoši Padomes Regulām (Euratom) Nr. 1908/2006 un (Euratom)
  Nr. 139/2012
  , pārskaita Dalībnieku garantiju fondā uz 2013. gada 31. decembri. Dalībnieki, kas piedalās darbībās atbilstoši Padomes Lēmumam
  2012/94/Euratom
  un paraksta dotācijas nolīgumus pēc 2013. gada 31. decembra, veic savas iemaksas Dalībnieku garantiju fondā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Visas summas no dalībnieku garantiju fondiem, kas izveidoti atbilstoši Padomes Regulām (Euratom) Nr. 1908/2006 un (Euratom)
  Nr. XX/XX [Euratom dalības noteikumi (2012.–2013. gads)]
  , pārskaita Dalībnieku garantiju fondā uz 2013. gada 31. decembri. Dalībnieki, kas piedalās darbībās atbilstoši Padomes Lēmumam
  XX/XX [Euratom programma 2012.–2013. gadam]
  un paraksta dotācijas nolīgumus pēc 2013. gada 31. decembra, veic savas iemaksas Dalībnieku garantiju fondā.

Visas summas no dalībnieku garantiju fondiem, kas izveidoti atbilstoši Padomes Regulām (Euratom) Nr. 1908/2006 un (Euratom)
  Nr. 139/2012
  , pārskaita Dalībnieku garantiju fondā uz 2013. gada 31. decembri. Dalībnieki, kas piedalās darbībās atbilstoši Padomes Lēmumam
  2012/94/Euratom
  un paraksta dotācijas nolīgumus pēc 2013. gada 31. decembra, veic savas iemaksas Dalībnieku garantiju fondā.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

8. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Programmām, kuras paredzētas jau esošās un plānotās novatoriskās pētniecības apjoma palielināšanai, jābūt atvērtām arī kodolpētniecībai, kas jāiekļauj to pētniecības kategoriju sarakstā, kuras tiesīgas saņemt šo programmu finansējumu. Ir jāpaplašina noteikumi par dalību Eureka Eurostars programmā un Marijas Kirī vārdā nosauktajā programmā, lai tajās varētu piedalīties arī kodolpētniecībā iesaistīti MVU. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Programmām, kuras paredzētas jau esošās un plānotās novatoriskās pētniecības apjoma palielināšanai, jābūt atvērtām arī kodolpētniecībai, kas jāiekļauj to pētniecības kategoriju sarakstā, kuras tiesīgas saņemt šo programmu finansējumu. Ir jāpaplašina noteikumi par dalību Eureka Eurostars programmā un Marijas Kirī vārdā nosauktajā programmā, lai tajās varētu piedalīties arī kodolpētniecībā iesaistīti MVU.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

9. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Euratom programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un
  dzimumu aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā
  . | Euratom programma nodrošina dzimumu līdztiesības un dzimumu aspekta efektīvu veicināšanu un
  atbalsta pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķi, proti, skatīt dzimumu līdztiesību kā transversālu jautājumu, lai labotu sieviešu un vīriešu līdzsvara trūkumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Euratom programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un
  dzimumu aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā
  .

Euratom programma nodrošina dzimumu līdztiesības un dzimumu aspekta efektīvu veicināšanu un
  atbalsta pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķi, proti, skatīt dzimumu līdztiesību kā transversālu jautājumu, lai labotu sieviešu un vīriešu līdzsvara trūkumu
  .

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Īpaša uzmanība jāpievērš proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz
  personas
  fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni. | Īpašu uzmanību pievērš proporcionalitātes principam,
  cilvēka cieņas aizsardzībai, principam, kas paredz, ka cilvēks ir primārs,
  tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz
  cilvēka
  fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Īpaša uzmanība jāpievērš proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz
  personas
  fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni.

Īpašu uzmanību pievērš proporcionalitātes principam,
  cilvēka cieņas aizsardzībai, principam, kas paredz, ka cilvēks ir primārs,
  tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz
  cilvēka
  fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šādā
  daudzgadu darba
  programmā arī
  ņem vērā attiecīgās pētniecības darbības, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā tās atjaunina. | Šādu
  daudzgadu darba
  programmu iesniedz JRC valdei un ar to iepazīstina Eiropas Parlamentu un Padomi
  .
  Tajā
  ņem vērā attiecīgās pētniecības darbības, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas
  , lai izvairītos no pētniecības centienu izšķiešanas un lai vislabākā veidā izmantotu finanšu resursus
  . Vajadzības gadījumā to atjaunina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šādā
  daudzgadu darba
  programmā arī
  ņem vērā attiecīgās pētniecības darbības, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā tās atjaunina.

Šādu
  daudzgadu darba
  programmu iesniedz JRC valdei un ar to iepazīstina Eiropas Parlamentu un Padomi
  .
  Tajā
  ņem vērā attiecīgās pētniecības darbības, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas
  , lai izvairītos no pētniecības centienu izšķiešanas un lai vislabākā veidā izmantotu finanšu resursus
  . Vajadzības gadījumā to atjaunina.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Darba programmās ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valsts, Savienības un starptautiskā līmenī un attiecīgās norises politikā, tirgū un sabiedrībā. Vajadzības gadījumā tās atjaunina. | 3.   Darba programmās ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valsts, Savienības un starptautiskā līmenī un attiecīgās norises politikā, tirgū un sabiedrībā. Vajadzības gadījumā tās atjaunina
  , ņemot vērā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķus un uzdevumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Darba programmās ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valsts, Savienības un starptautiskā līmenī un attiecīgās norises politikā, tirgū un sabiedrībā. Vajadzības gadījumā tās atjaunina.

3.   Darba programmās ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valsts, Savienības un starptautiskā līmenī un attiecīgās norises politikā, tirgū un sabiedrībā. Vajadzības gadījumā tās atjaunina
  , ņemot vērā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķus un uzdevumus
  .

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

14. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu mazu un vidēju uzņēmumu (MVU) pienācīgu dalību Euratom programmā un tās inovāciju ietekmi uz MVU. Izvērtēšanas un uzraudzības pasākumu ietvaros veic MVU dalības kvantitatīvus un kvalitatīvus novērtējumus. | 1.
     Īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu mazu un vidēju uzņēmumu (MVU) pienācīgu dalību Euratom programmā un tās inovāciju ietekmi uz MVU. Izvērtēšanas un uzraudzības pasākumu ietvaros veic MVU dalības kvantitatīvus un kvalitatīvus novērtējumus. |
| | 2.
     
  Ņemot vērā MVU sektora nozīmi Eiropas ekonomikā un to, ka MVU patlaban ir nepietiekami pārstāvēti kodolrūpniecībā, programma atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem atbalsta visus centienus atvieglot MVU uzlikto administratīvo slogu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu mazu un vidēju uzņēmumu (MVU) pienācīgu dalību Euratom programmā un tās inovāciju ietekmi uz MVU. Izvērtēšanas un uzraudzības pasākumu ietvaros veic MVU dalības kvantitatīvus un kvalitatīvus novērtējumus.

1.
     Īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu mazu un vidēju uzņēmumu (MVU) pienācīgu dalību Euratom programmā un tās inovāciju ietekmi uz MVU. Izvērtēšanas un uzraudzības pasākumu ietvaros veic MVU dalības kvantitatīvus un kvalitatīvus novērtējumus.

2.
     
  Ņemot vērā MVU sektora nozīmi Eiropas ekonomikā un to, ka MVU patlaban ir nepietiekami pārstāvēti kodolrūpniecībā, programma atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem atbalsta visus centienus atvieglot MVU uzlikto administratīvo slogu.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts – 1. daļa – ca) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | apkarotu visas kodolieroču izplatīšanas un tirdzniecības formas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

apkarotu visas kodolieroču izplatīšanas un tirdzniecības formas;

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts – 1. daļa – cb) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | atbalstītu starptautiskos centienus izstrādāt kopīgus starptautiskos drošības standartus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(cb)

atbalstītu starptautiskos centienus izstrādāt kopīgus starptautiskos drošības standartus;

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts – 1. daļa – cc) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cc) | veicinātu zināšanu apmaiņas uzlabošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(cc)

veicinātu zināšanu apmaiņas uzlabošanu.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – 3.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Īpašu uzmanību pievērš visiem reaktoriem un kodoliekārtām, kas atrodas trešās valstīs, bet ģeogrāfiskā ziņā ir ļoti tuvu dalībvalstu teritorijai, jo īpaši gadījumos, kad šīs iekārtas atrodas ģeogrāfiski vai ģeoloģiski bīstamu vietu tuvumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Īpašu uzmanību pievērš visiem reaktoriem un kodoliekārtām, kas atrodas trešās valstīs, bet ģeogrāfiskā ziņā ir ļoti tuvu dalībvalstu teritorijai, jo īpaši gadījumos, kad šīs iekārtas atrodas ģeogrāfiski vai ģeoloģiski bīstamu vietu tuvumā.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – a) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot izpratni un atvieglot piekļuvi finansējumam Euratom programmā, jo īpaši tiem reģioniem vai dalībnieku veidiem, kas ir pārstāvēti nepietiekami; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot izpratni un atvieglot piekļuvi finansējumam Euratom programmā, jo īpaši tiem reģioniem vai dalībnieku veidiem, kas ir pārstāvēti nepietiekami;

| (a) | iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot izpratni un atvieglot piekļuvi finansējumam Euratom programmā, jo īpaši tiem reģioniem vai dalībnieku veidiem, kas ir pārstāvēti nepietiekami
  , un īpaši MVU, lai tādējādi palielinātu pieejamā finansējuma izmantošanu un līdzdalību atbilstošās programmās
  . |
| --- | --- |

(a)

iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot izpratni un atvieglot piekļuvi finansējumam Euratom programmā, jo īpaši tiem reģioniem vai dalībnieku veidiem, kas ir pārstāvēti nepietiekami
  , un īpaši MVU, lai tādējādi palielinātu pieejamā finansējuma izmantošanu un līdzdalību atbilstošās programmās
  .

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Par centieniem vēl vairāk vienkāršot dalības noteikumus informē visus dalībniekus, tostarp MVU un akadēmiskās iestādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Par centieniem vēl vairāk vienkāršot dalības noteikumus informē visus dalībniekus, tostarp MVU un akadēmiskās iestādes.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus. | 1.   Komisija veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.
  Par šādiem pasākumiem informē Eiropas Parlamentu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.

1.   Komisija veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.
  Par šādiem pasākumiem informē Eiropas Parlamentu.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir revīzijas pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem un uz vietas veiktajām pārbaudēm un inspekcijām, attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem, apakšuzņēmējiem un citām trešām personām, kuras saņēmušas Savienības finansējumu. | 2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem
  , Eiropas Parlamentam
  un Revīzijas palātai ir revīzijas pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem un uz vietas veiktajām pārbaudēm un inspekcijām, attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem, apakšuzņēmējiem un citām trešām personām, kuras saņēmušas Savienības finansējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir revīzijas pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem un uz vietas veiktajām pārbaudēm un inspekcijām, attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem, apakšuzņēmējiem un citām trešām personām, kuras saņēmušas Savienības finansējumu.

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem
  , Eiropas Parlamentam
  un Revīzijas palātai ir revīzijas pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem un uz vietas veiktajām pārbaudēm un inspekcijām, attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem, apakšuzņēmējiem un citām trešām personām, kuras saņēmušas Savienības finansējumu.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotācijas nolīgumos, lēmumos par dotācijas piešķiršanu un līgumos, kas izriet no šās regulas īstenošanas, skaidri nosaka, ka Komisija, Revīzijas palāta un OLAF ir tiesīgi veikt revīzijas, apskates uz vietas un pārbaudes. | 4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotācijas nolīgumos, lēmumos par dotācijas piešķiršanu un līgumos, kas izriet no šās regulas īstenošanas, skaidri nosaka, ka Komisija, Revīzijas palāta un OLAF ir tiesīgi veikt revīzijas, apskates uz vietas un pārbaudes.
  Par šādu revīziju reziltātiem bez kavēšanās informē Eiropas Parlamentu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotācijas nolīgumos, lēmumos par dotācijas piešķiršanu un līgumos, kas izriet no šās regulas īstenošanas, skaidri nosaka, ka Komisija, Revīzijas palāta un OLAF ir tiesīgi veikt revīzijas, apskates uz vietas un pārbaudes.

4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotācijas nolīgumos, lēmumos par dotācijas piešķiršanu un līgumos, kas izriet no šās regulas īstenošanas, skaidri nosaka, ka Komisija, Revīzijas palāta un OLAF ir tiesīgi veikt revīzijas, apskates uz vietas un pārbaudes.
  Par šādu revīziju reziltātiem bez kavēšanās informē Eiropas Parlamentu.

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz
  2017. gada
  31. maijam, ņemot vērā pēcnovērtējumu par Euratom 7. pamatprogrammu, kas izveidota ar Lēmumu 2006/970/Euratom, un Euratom programmu (2012.–2013. gadam), kas izveidota ar Lēmumu 20XX/XX/Euratom, kurš jāpabeidz līdz 2015. gada beigām, Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic Euratom programmas starpposma novērtējumu attiecībā uz mērķu sasniegšanu rezultātu un ietekmes panākšanas līmenī un visu pasākumu atbilstības turpināmību, resursu efektivitāti un izlietojumu, turpmākas vienkāršošanas iespējām un Eiropas pievienoto vērtību. Minētajā novērtējumā turklāt ņem vērā pasākumu ieguldījumu Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes prioritāšu sasniegšanā un iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmes rezultātus. | Līdz
  2016. gada
  31. maijam, ņemot vērā pēcnovērtējumu par Euratom 7. pamatprogrammu, kas izveidota ar Lēmumu 2006/970/Euratom, un Euratom programmu (2012.–2013. gadam), kas izveidota ar Lēmumu
  2012
  /
  93
  /Euratom, kurš jāpabeidz līdz 2015. gada beigām, Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic Euratom programmas starpposma novērtējumu attiecībā uz mērķu sasniegšanu rezultātu un ietekmes panākšanas līmenī un visu pasākumu atbilstības turpināmību, resursu efektivitāti un izlietojumu, turpmākas vienkāršošanas iespējām un Eiropas pievienoto vērtību.
  Novērtējumā ņem vērā arī aspektus, kas saistīti ar finansējuma pieejamības iespējām, lai uzlabotu Savienības zinātniskās un inovatīvās bāzes izcilības pieejamību MVU un attiecībā uz dzimumu līdzsvara veicināšanu.
  Minētajā novērtējumā turklāt ņem vērā pasākumu ieguldījumu Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes prioritāšu sasniegšanā un iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmes rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Līdz
  2017. gada
  31. maijam, ņemot vērā pēcnovērtējumu par Euratom 7. pamatprogrammu, kas izveidota ar Lēmumu 2006/970/Euratom, un Euratom programmu (2012.–2013. gadam), kas izveidota ar Lēmumu 20XX/XX/Euratom, kurš jāpabeidz līdz 2015. gada beigām, Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic Euratom programmas starpposma novērtējumu attiecībā uz mērķu sasniegšanu rezultātu un ietekmes panākšanas līmenī un visu pasākumu atbilstības turpināmību, resursu efektivitāti un izlietojumu, turpmākas vienkāršošanas iespējām un Eiropas pievienoto vērtību. Minētajā novērtējumā turklāt ņem vērā pasākumu ieguldījumu Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes prioritāšu sasniegšanā un iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmes rezultātus.

Līdz
  2016. gada
  31. maijam, ņemot vērā pēcnovērtējumu par Euratom 7. pamatprogrammu, kas izveidota ar Lēmumu 2006/970/Euratom, un Euratom programmu (2012.–2013. gadam), kas izveidota ar Lēmumu
  2012
  /
  93
  /Euratom, kurš jāpabeidz līdz 2015. gada beigām, Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veic Euratom programmas starpposma novērtējumu attiecībā uz mērķu sasniegšanu rezultātu un ietekmes panākšanas līmenī un visu pasākumu atbilstības turpināmību, resursu efektivitāti un izlietojumu, turpmākas vienkāršošanas iespējām un Eiropas pievienoto vērtību.
  Novērtējumā ņem vērā arī aspektus, kas saistīti ar finansējuma pieejamības iespējām, lai uzlabotu Savienības zinātniskās un inovatīvās bāzes izcilības pieejamību MVU un attiecībā uz dzimumu līdzsvara veicināšanu.
  Minētajā novērtējumā turklāt ņem vērā pasākumu ieguldījumu Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes prioritāšu sasniegšanā un iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmes rezultātus.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

21. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis sniedz Komisijai datus un informāciju, kas vajadzīgi attiecīgo pasākumu uzraudzības un novērtēšanas veikšanai. | 4.   Dalībvalstis sniedz Komisijai
  un Eiropas Parlamentam
  datus un informāciju, kas vajadzīgi attiecīgo pasākumu uzraudzības un novērtēšanas veikšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Dalībvalstis sniedz Komisijai datus un informāciju, kas vajadzīgi attiecīgo pasākumu uzraudzības un novērtēšanas veikšanai.

4.   Dalībvalstis sniedz Komisijai
  un Eiropas Parlamentam
  datus un informāciju, kas vajadzīgi attiecīgo pasākumu uzraudzības un novērtēšanas veikšanai.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Euratom programma nostiprina pētniecības un inovācijas sistēmu kodolenerģijas jomā un koordinē dalībvalstu pētniecības darbības, tādējādi novēršot dublēšanos, saglabājot kritisko masu būtiskākajās jomās un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu. | Euratom programma nostiprina pētniecības un inovācijas sistēmu kodolenerģijas jomā un koordinē dalībvalstu pētniecības darbības, tādējādi novēršot dublēšanos,
  sniedzot Savienības pievienoto vērtību
  , saglabājot
  galvenās prasmes un
  kritisko masu būtiskākajās jomās un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Euratom programma nostiprina pētniecības un inovācijas sistēmu kodolenerģijas jomā un koordinē dalībvalstu pētniecības darbības, tādējādi novēršot dublēšanos, saglabājot kritisko masu būtiskākajās jomās un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu.

Euratom programma nostiprina pētniecības un inovācijas sistēmu kodolenerģijas jomā un koordinē dalībvalstu pētniecības darbības, tādējādi novēršot dublēšanos,
  sniedzot Savienības pievienoto vērtību
  , saglabājot
  galvenās prasmes un
  kritisko masu būtiskākajās jomās un nodrošinot publiskā finansējuma optimālu izmantošanu.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Stratēģijā, kas paredz attīstīt kodolsintēzi kā reālu iespēju oglekļa dioksīdu neradošai komerciālai enerģijas ražošanai, ievēro ceļvedi ar noteiktiem starpmērķiem virzībā uz mērķi saražot konkrētu elektroenerģijas daudzumu līdz 2050. gadam. Minētās stratēģijas īstenošanai Savienībā veic ar kodolsintēzi saistītā darba
  būtisku
  pārstrukturēšanu, tostarp pārvaldes
  , finansēšanas
  un pārvaldības jomā, lai nodrošinātu to, ka pašreizējais uzsvars uz tīru pētniecību tiek pārvirzīts uz tādu nākotnes objektu projektēšanu, būvniecību un ekspluatāciju kā ITER, DEMO un citi. Šajā nolūkā ir vajadzīga cieša sadarbība starp visu Savienības kodolsintēzes kopienu, Komisiju un
  valstu finansēšanas aģentūrām
  . | Stratēģijā, kas paredz attīstīt kodolsintēzi kā reālu iespēju oglekļa dioksīdu neradošai komerciālai enerģijas ražošanai, ievēro ceļvedi ar noteiktiem starpmērķiem virzībā uz mērķi saražot konkrētu elektroenerģijas daudzumu līdz 2050. gadam. Minētās stratēģijas īstenošanai Savienībā veic ar kodolsintēzi saistītā darba pārstrukturēšanu, tostarp pārvaldes un pārvaldības jomā, lai nodrošinātu to, ka pašreizējais uzsvars uz tīru pētniecību tiek pārvirzīts uz tādu nākotnes objektu projektēšanu, būvniecību un ekspluatāciju kā ITER, DEMO un citi. Šajā nolūkā ir vajadzīga cieša sadarbība starp visu Savienības kodolsintēzes kopienu, Komisiju un
  dalībvalstīm
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Stratēģijā, kas paredz attīstīt kodolsintēzi kā reālu iespēju oglekļa dioksīdu neradošai komerciālai enerģijas ražošanai, ievēro ceļvedi ar noteiktiem starpmērķiem virzībā uz mērķi saražot konkrētu elektroenerģijas daudzumu līdz 2050. gadam. Minētās stratēģijas īstenošanai Savienībā veic ar kodolsintēzi saistītā darba
  būtisku
  pārstrukturēšanu, tostarp pārvaldes
  , finansēšanas
  un pārvaldības jomā, lai nodrošinātu to, ka pašreizējais uzsvars uz tīru pētniecību tiek pārvirzīts uz tādu nākotnes objektu projektēšanu, būvniecību un ekspluatāciju kā ITER, DEMO un citi. Šajā nolūkā ir vajadzīga cieša sadarbība starp visu Savienības kodolsintēzes kopienu, Komisiju un
  valstu finansēšanas aģentūrām
  .

Stratēģijā, kas paredz attīstīt kodolsintēzi kā reālu iespēju oglekļa dioksīdu neradošai komerciālai enerģijas ražošanai, ievēro ceļvedi ar noteiktiem starpmērķiem virzībā uz mērķi saražot konkrētu elektroenerģijas daudzumu līdz 2050. gadam. Minētās stratēģijas īstenošanai Savienībā veic ar kodolsintēzi saistītā darba pārstrukturēšanu, tostarp pārvaldes un pārvaldības jomā, lai nodrošinātu to, ka pašreizējais uzsvars uz tīru pētniecību tiek pārvirzīts uz tādu nākotnes objektu projektēšanu, būvniecību un ekspluatāciju kā ITER, DEMO un citi. Šajā nolūkā ir vajadzīga cieša sadarbība starp visu Savienības kodolsintēzes kopienu, Komisiju un
  dalībvalstīm
  .

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – d) punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | Radiācijaizsardzības
  veicināšana
  (zinātnes izcilība, sabiedrības problēmas) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

Radiācijaizsardzības
  veicināšana
  (zinātnes izcilība, sabiedrības problēmas)

| (d) | Atbalsts pētniecībai un attīstībai
  radiācijaizsardzības
  jomā
  (zinātnes izcilība, sabiedrības problēmas) |
| --- | --- |

(d)

Atbalsts pētniecībai un attīstībai
  radiācijaizsardzības
  jomā
  (zinātnes izcilība, sabiedrības problēmas)

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – e) punkts – - 1. daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Atbalsts pasākumiem, kas paredzēti ITER kā starptautiskas pētniecības infrastruktūras projekta kopīgai īstenošanai. Kopienai kā projekta uzņēmējai būs īpašs pienākums ITER organizācijā, un tai būs vadošā loma, jo īpaši attiecībā uz būvlaukuma sagatavošanu, ITER organizācijas izveidi, pārvaldību un personāla komplektēšanu, kā arī vispārīgo tehnisko un administratīvo atbalstu. |
| | Atbalsts pasākumiem, par kuriem panākta vienošanās un kuri minēti Padomes Lēmumā XXXX/XXX/ES [par papildu pētniecības programmas pieņemšanu ITER projektam (2014.–2018. gadam)], nolūkā pārvaldīt projektu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Atbalsts pasākumiem, kas paredzēti ITER kā starptautiskas pētniecības infrastruktūras projekta kopīgai īstenošanai. Kopienai kā projekta uzņēmējai būs īpašs pienākums ITER organizācijā, un tai būs vadošā loma, jo īpaši attiecībā uz būvlaukuma sagatavošanu, ITER organizācijas izveidi, pārvaldību un personāla komplektēšanu, kā arī vispārīgo tehnisko un administratīvo atbalstu.

Atbalsts pasākumiem, par kuriem panākta vienošanās un kuri minēti Padomes Lēmumā XXXX/XXX/ES [par papildu pētniecības programmas pieņemšanu ITER projektam (2014.–2018. gadam)], nolūkā pārvaldīt projektu.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – i) punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Juridiskā vienība atbalsta visus centienus turpināt JET darbību pēc tās izmēģinājuma posma noslēguma 2015. gadā un, ja iespējams, atbalsta visus centienus piesaistīt starptautiskos partnerus, lai tādējādi palīdzētu iegūt papildu finansējumu. Šajos pasākumos jāietver savstarpēji nolīgumi par Savienības nākotnes dalību DEMO un citu plānoto kodolsintēzes reaktoru darbībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Juridiskā vienība atbalsta visus centienus turpināt JET darbību pēc tās izmēģinājuma posma noslēguma 2015. gadā un, ja iespējams, atbalsta visus centienus piesaistīt starptautiskos partnerus, lai tādējādi palīdzētu iegūt papildu finansējumu. Šajos pasākumos jāietver savstarpēji nolīgumi par Savienības nākotnes dalību DEMO un citu plānoto kodolsintēzes reaktoru darbībā.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar kodolenerģiju saistīto JRC darbību mērķis ir atbalstīt Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom un 2011/70/Euratom, kā arī Padomes secinājumu īstenošanu, piešķirot prioritāti visaugstākajiem kodoldrošības un kodoldrošuma standartiem Savienībā un starptautiskā mērogā. JRC jo īpaši mobilizē vajadzīgo potenciālu un zinātību, lai veicinātu kodoliekārtu drošības
  novērtēšanu un uzlabošanu
  un kodolenerģijas un citu ar kodolskaldīšanu nesaistītu lietojumu miermīlīgu izmantošanu, nodrošinātu zinātnisko bāzi attiecīgiem Savienības tiesību aktiem un vajadzības gadījumā atbilstoši savai misijai un kompetencei reaģētu uz kodolincidentiem un kodolavārijām. Tālab JRC veic pētniecību un novērtēšanu, nodrošina atsauces materiālus un standartus un piedāvā atbilstošu apmācību un izglītību.
  Attiecīgā gadījumā cenšas
  nodrošināt sinerģiju ar Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platformu (SNETP) un citām transversālām iniciatīvām. | Ar kodolenerģiju saistīto JRC darbību mērķis ir atbalstīt Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom un 2011/70/Euratom, kā arī Padomes secinājumu īstenošanu, piešķirot prioritāti visaugstākajiem kodoldrošības un kodoldrošuma standartiem Savienībā un starptautiskā mērogā. JRC jo īpaši mobilizē vajadzīgo potenciālu un zinātību, lai veicinātu
  pētniecību un attīstību
  kodoliekārtu drošības
  jomā
  un kodolenerģijas un citu ar kodolskaldīšanu nesaistītu lietojumu miermīlīgu izmantošanu, nodrošinātu zinātnisko bāzi attiecīgiem Savienības tiesību aktiem un vajadzības gadījumā atbilstoši savai misijai un kompetencei reaģētu uz kodolincidentiem un kodolavārijām. Tālab JRC veic pētniecību un novērtēšanu, nodrošina atsauces materiālus un standartus un piedāvā atbilstošu apmācību un izglītību.
  Lai optimizētu cilvēkresursu un finanšu resursu izmantošanu kodolpētniecībai un attīstībai Eiropā, ir nepieciešams
  nodrošināt sinerģiju ar Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platformu (SNETP) un citām transversālām iniciatīvām.
  JRC ņem vērā 2011. gadā visos esošajos kodolreaktoros atbilstoši Savienības regulām veikto “stresa testu” publiskotos rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar kodolenerģiju saistīto JRC darbību mērķis ir atbalstīt Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom un 2011/70/Euratom, kā arī Padomes secinājumu īstenošanu, piešķirot prioritāti visaugstākajiem kodoldrošības un kodoldrošuma standartiem Savienībā un starptautiskā mērogā. JRC jo īpaši mobilizē vajadzīgo potenciālu un zinātību, lai veicinātu kodoliekārtu drošības
  novērtēšanu un uzlabošanu
  un kodolenerģijas un citu ar kodolskaldīšanu nesaistītu lietojumu miermīlīgu izmantošanu, nodrošinātu zinātnisko bāzi attiecīgiem Savienības tiesību aktiem un vajadzības gadījumā atbilstoši savai misijai un kompetencei reaģētu uz kodolincidentiem un kodolavārijām. Tālab JRC veic pētniecību un novērtēšanu, nodrošina atsauces materiālus un standartus un piedāvā atbilstošu apmācību un izglītību.
  Attiecīgā gadījumā cenšas
  nodrošināt sinerģiju ar Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platformu (SNETP) un citām transversālām iniciatīvām.

Ar kodolenerģiju saistīto JRC darbību mērķis ir atbalstīt Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom un 2011/70/Euratom, kā arī Padomes secinājumu īstenošanu, piešķirot prioritāti visaugstākajiem kodoldrošības un kodoldrošuma standartiem Savienībā un starptautiskā mērogā. JRC jo īpaši mobilizē vajadzīgo potenciālu un zinātību, lai veicinātu
  pētniecību un attīstību
  kodoliekārtu drošības
  jomā
  un kodolenerģijas un citu ar kodolskaldīšanu nesaistītu lietojumu miermīlīgu izmantošanu, nodrošinātu zinātnisko bāzi attiecīgiem Savienības tiesību aktiem un vajadzības gadījumā atbilstoši savai misijai un kompetencei reaģētu uz kodolincidentiem un kodolavārijām. Tālab JRC veic pētniecību un novērtēšanu, nodrošina atsauces materiālus un standartus un piedāvā atbilstošu apmācību un izglītību.
  Lai optimizētu cilvēkresursu un finanšu resursu izmantošanu kodolpētniecībai un attīstībai Eiropā, ir nepieciešams
  nodrošināt sinerģiju ar Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platformu (SNETP) un citām transversālām iniciatīvām.
  JRC ņem vērā 2011. gadā visos esošajos kodolreaktoros atbilstoši Savienības regulām veikto “stresa testu” publiskotos rezultātus.

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – a) punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Kodoldrošuma uzlabošana, tostarp degvielas un reaktoru drošums, atkritumu pārvaldība un ekspluatācijas pārtraukšana, kā arī gatavība ārkārtas situācijām |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

Kodoldrošuma uzlabošana, tostarp degvielas un reaktoru drošums, atkritumu pārvaldība un ekspluatācijas pārtraukšana, kā arī gatavība ārkārtas situācijām

| (a) | Kodoldrošuma uzlabošana, tostarp degvielas un reaktoru drošums, atkritumu pārvaldība un ekspluatācijas pārtraukšana
  , darba apstākļu uzlabošana personām, kas strādā ar kodolmateriāliem
  , kā arī gatavība ārkārtas situācijām |
| --- | --- |

(a)

Kodoldrošuma uzlabošana, tostarp degvielas un reaktoru drošums, atkritumu pārvaldība un ekspluatācijas pārtraukšana
  , darba apstākļu uzlabošana personām, kas strādā ar kodolmateriāliem
  , kā arī gatavība ārkārtas situācijām

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – a) punkts – - 1. daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un demontāža ir daudzsološas tirgus jomas, ņemot vērā ar tām saistītos zinātnes sasniegumus un drošības prasības. Šī darba vajadzībām Savienībai ir jāapgūst labākās iespējamās tehnoloģijas, saistībā ar kurām tiks piemērotas aizvien progresīvākas metodes (piemēram, zemūdens griešana, lāzergriešana un mūsdienīgi roboti, lai nebūtu vajadzīga cilvēku klātbūtne). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un demontāža ir daudzsološas tirgus jomas, ņemot vērā ar tām saistītos zinātnes sasniegumus un drošības prasības. Šī darba vajadzībām Savienībai ir jāapgūst labākās iespējamās tehnoloģijas, saistībā ar kurām tiks piemērotas aizvien progresīvākas metodes (piemēram, zemūdens griešana, lāzergriešana un mūsdienīgi roboti, lai nebūtu vajadzīga cilvēku klātbūtne).

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – a) punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| JRC veicina tādu instrumentu un metožu izstrādi, kuri izmantojami, lai sasniegtu augstus drošības standartus attiecībā uz Eiropai svarīgiem kodolenerģijas reaktoriem un kodoldegvielas cikliem. Minētie instrumenti un metodes ietver šādus: | JRC
  ciešā sadarbībā ar attiecīgajām Savienības pētniecības struktūrām
  veicina tādu instrumentu un metožu izstrādi, kuri izmantojami, lai sasniegtu augstus drošības standartus attiecībā uz Eiropai svarīgiem kodolenerģijas reaktoriem un kodoldegvielas cikliem. Minētie instrumenti un metodes ietver šādus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

JRC veicina tādu instrumentu un metožu izstrādi, kuri izmantojami, lai sasniegtu augstus drošības standartus attiecībā uz Eiropai svarīgiem kodolenerģijas reaktoriem un kodoldegvielas cikliem. Minētie instrumenti un metodes ietver šādus:

JRC
  ciešā sadarbībā ar attiecīgajām Savienības pētniecības struktūrām
  veicina tādu instrumentu un metožu izstrādi, kuri izmantojami, lai sasniegtu augstus drošības standartus attiecībā uz Eiropai svarīgiem kodolenerģijas reaktoriem un kodoldegvielas cikliem. Minētie instrumenti un metodes ietver šādus:

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – a) punkts – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | smagu avāriju analīze, modelēšana un metodoloģija kodoliekārtu darbības drošības pielaižu novērtēšanai, atbalsts Eiropas vienotas pieejas izstrādei attiecībā uz progresīvu degvielas ciklu un projektu novērtēšanu; ekspluatācijas pieredzē gūto atziņu izpēte un izplatīšana. JRC turpinās

  nostiprināt
  “Eiropas Informācijas
  centru
  atgriezeniskās saites sniegšanai par kodolspēkstaciju ekspluatācijas pieredzi”, kas izveidots, lai reaģētu uz kodoldrošības problēmām, kas rodas pēc avārijas Fukusimas atomreaktorā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

smagu avāriju analīze, modelēšana un metodoloģija kodoliekārtu darbības drošības pielaižu novērtēšanai, atbalsts Eiropas vienotas pieejas izstrādei attiecībā uz progresīvu degvielas ciklu un projektu novērtēšanu; ekspluatācijas pieredzē gūto atziņu izpēte un izplatīšana. JRC turpinās

  nostiprināt
  “Eiropas Informācijas
  centru
  atgriezeniskās saites sniegšanai par kodolspēkstaciju ekspluatācijas pieredzi”, kas izveidots, lai reaģētu uz kodoldrošības problēmām, kas rodas pēc avārijas Fukusimas atomreaktorā;

| (1) | smagu avāriju analīze, modelēšana un metodoloģija kodoliekārtu darbības drošības pielaižu novērtēšanai, atbalsts Eiropas vienotas pieejas izstrādei attiecībā uz progresīvu degvielas ciklu un projektu novērtēšanu; ekspluatācijas pieredzē gūto atziņu izpēte un izplatīšana. JRC turpina

  darbu, kuru veicis
  “Eiropas Informācijas
  centrs
  atgriezeniskās saites sniegšanai par kodolspēkstaciju ekspluatācijas pieredzi”, kas izveidots, lai reaģētu uz kodoldrošuma problēmām, kas rodas pēc avārijas Fukušimas atomreaktorā
  , turpinot izmantot dalībvalstu attiecīgās specializētās zināšanas
  ; |
| --- | --- |

(1)

smagu avāriju analīze, modelēšana un metodoloģija kodoliekārtu darbības drošības pielaižu novērtēšanai, atbalsts Eiropas vienotas pieejas izstrādei attiecībā uz progresīvu degvielas ciklu un projektu novērtēšanu; ekspluatācijas pieredzē gūto atziņu izpēte un izplatīšana. JRC turpina

  darbu, kuru veicis
  “Eiropas Informācijas
  centrs
  atgriezeniskās saites sniegšanai par kodolspēkstaciju ekspluatācijas pieredzi”, kas izveidots, lai reaģētu uz kodoldrošuma problēmām, kas rodas pēc avārijas Fukušimas atomreaktorā
  , turpinot izmantot dalībvalstu attiecīgās specializētās zināšanas
  ;

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – c) punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| JRC turpina izstrādāt kodoldrošības un kodoldrošuma zinātnisko bāzi. Uzsvaru liek uz aktinīdu, konstrukcijas materiālu un kodolmateriālu pamatīpašību pētniecību. Atbalstot Savienības standartizāciju, JRC nodrošina mūsdienīgus kodolstandartus, atsauces datus un mērījumus, tostarp izstrādā un īsteno attiecīgas datubāzes un novērtēšanas instrumentus. JRC atbalsta medicīnisku pielietojumu, proti, jaunas vēža terapijas, kuras pamatā ir apstarošana ar alfa daļiņām, turpmāku attīstīšanu. | JRC turpina izstrādāt kodoldrošības un kodoldrošuma zinātnisko bāzi. Uzsvaru liek uz aktinīdu, konstrukcijas materiālu un kodolmateriālu pamatīpašību pētniecību. Atbalstot Savienības standartizāciju, JRC nodrošina mūsdienīgus kodolstandartus, atsauces datus un mērījumus, tostarp izstrādā un īsteno attiecīgas datubāzes un novērtēšanas instrumentus. JRC atbalsta medicīnisku pielietojumu, proti, jaunas vēža terapijas, kuras pamatā ir apstarošana ar alfa daļiņām, turpmāku attīstīšanu.
  JRC ņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķus, kā arī vajadzību Eiropā novērst prasmju trūkumu vai “intelektuālā darbaspēka emigrāciju”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

JRC turpina izstrādāt kodoldrošības un kodoldrošuma zinātnisko bāzi. Uzsvaru liek uz aktinīdu, konstrukcijas materiālu un kodolmateriālu pamatīpašību pētniecību. Atbalstot Savienības standartizāciju, JRC nodrošina mūsdienīgus kodolstandartus, atsauces datus un mērījumus, tostarp izstrādā un īsteno attiecīgas datubāzes un novērtēšanas instrumentus. JRC atbalsta medicīnisku pielietojumu, proti, jaunas vēža terapijas, kuras pamatā ir apstarošana ar alfa daļiņām, turpmāku attīstīšanu.

JRC turpina izstrādāt kodoldrošības un kodoldrošuma zinātnisko bāzi. Uzsvaru liek uz aktinīdu, konstrukcijas materiālu un kodolmateriālu pamatīpašību pētniecību. Atbalstot Savienības standartizāciju, JRC nodrošina mūsdienīgus kodolstandartus, atsauces datus un mērījumus, tostarp izstrādā un īsteno attiecīgas datubāzes un novērtēšanas instrumentus. JRC atbalsta medicīnisku pielietojumu, proti, jaunas vēža terapijas, kuras pamatā ir apstarošana ar alfa daļiņām, turpmāku attīstīšanu.
  JRC ņem vērā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķus, kā arī vajadzību Eiropā novērst prasmju trūkumu vai “intelektuālā darbaspēka emigrāciju”.

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – e) punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| JRC uzlabo savu kompetenci, lai nodrošinātus neatkarīgus zinātniskus un tehniskus pierādījumus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu jaunu Savienības tiesību aktu pieņemšanu kodoldrošības un kodoldrošuma jomā. | JRC uzlabo savu kompetenci, lai nodrošinātu neatkarīgus zinātniskus un tehniskus pierādījumus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu jaunu Savienības tiesību aktu pieņemšanu kodoldrošības un kodoldrošuma jomā
  un augstāku standartu ievērošanu starptautiskā mērogā
  .
  Šīs pētniecības precīzs saturs ir jānosaka atbilstīgi Savienības iestāžu pieņemtajām pamatnostādnēm, jo īpaši saistībā ar stresa testiem kodolspēkstacijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

JRC uzlabo savu kompetenci, lai nodrošinātus neatkarīgus zinātniskus un tehniskus pierādījumus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu jaunu Savienības tiesību aktu pieņemšanu kodoldrošības un kodoldrošuma jomā.

JRC uzlabo savu kompetenci, lai nodrošinātu neatkarīgus zinātniskus un tehniskus pierādījumus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu jaunu Savienības tiesību aktu pieņemšanu kodoldrošības un kodoldrošuma jomā
  un augstāku standartu ievērošanu starptautiskā mērogā
  .
  Šīs pētniecības precīzs saturs ir jānosaka atbilstīgi Savienības iestāžu pieņemtajām pamatnostādnēm, jo īpaši saistībā ar stresa testiem kodolspēkstacijās.

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

I pielikums – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai sasniegtu savus vispārējos mērķus, Euratom programma atbalsta papildu darbības (tiešas un netiešas, koordināciju un kopīgas plānošanas veicināšanu), kas nodrošina pētniecības centienu sinerģiju kopīgu problēmu risināšanā (piemēram, materiāli, dzesēšanas tehnoloģija, atsauces kodoldati, modelēšana un simulācija, tālvadība, atkritumu apsaimniekošana, radiācijaizsardzība). | Lai sasniegtu savus vispārējos mērķus, Euratom programma atbalsta papildu darbības (tiešas un netiešas,
  darbinieku aizsardzību,
  koordināciju un kopīgas plānošanas veicināšanu), kas nodrošina pētniecības centienu sinerģiju kopīgu problēmu risināšanā (piemēram, materiāli, dzesēšanas tehnoloģija, atsauces kodoldati, modelēšana un simulācija, tālvadība, atkritumu apsaimniekošana, radiācijaizsardzība). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Lai sasniegtu savus vispārējos mērķus, Euratom programma atbalsta papildu darbības (tiešas un netiešas, koordināciju un kopīgas plānošanas veicināšanu), kas nodrošina pētniecības centienu sinerģiju kopīgu problēmu risināšanā (piemēram, materiāli, dzesēšanas tehnoloģija, atsauces kodoldati, modelēšana un simulācija, tālvadība, atkritumu apsaimniekošana, radiācijaizsardzība).

Lai sasniegtu savus vispārējos mērķus, Euratom programma atbalsta papildu darbības (tiešas un netiešas,
  darbinieku aizsardzību,
  koordināciju un kopīgas plānošanas veicināšanu), kas nodrošina pētniecības centienu sinerģiju kopīgu problēmu risināšanā (piemēram, materiāli, dzesēšanas tehnoloģija, atsauces kodoldati, modelēšana un simulācija, tālvadība, atkritumu apsaimniekošana, radiācijaizsardzība).

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

I pielikums – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Euratom programma var sniegt ieguldījumu tāda pieprasījuma virzīta finanšu instrumenta izstrādē atbilstoši pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, ko paplašina, lai aptvertu 3. pantā minētos mērķus. | Euratom programma var sniegt ieguldījumu tāda pieprasījuma virzīta finanšu instrumenta izstrādē atbilstoši pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, ko paplašina, lai aptvertu 3. pantā minētos mērķus
  , kā arī palielinātu MVU pamanāmību un līdzdalību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Euratom programma var sniegt ieguldījumu tāda pieprasījuma virzīta finanšu instrumenta izstrādē atbilstoši pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, ko paplašina, lai aptvertu 3. pantā minētos mērķus.

Euratom programma var sniegt ieguldījumu tāda pieprasījuma virzīta finanšu instrumenta izstrādē atbilstoši pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, ko paplašina, lai aptvertu 3. pantā minētos mērķus
  , kā arī palielinātu MVU pamanāmību un līdzdalību
  .

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

I pielikums – 4. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Fundamentālajiem pētījumiem, kurus iespējams piemērot ne tikai ar kodolenerģiju saistītās jomās, bet arī citās pētniecības nozarēs, uz kurām attiecas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, būs tiesības saņemt Eiropas Pētniecības padomes ERC programmu finansējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Fundamentālajiem pētījumiem, kurus iespējams piemērot ne tikai ar kodolenerģiju saistītās jomās, bet arī citās pētniecības nozarēs, uz kurām attiecas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, būs tiesības saņemt Eiropas Pētniecības padomes ERC programmu finansējumu.

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – da) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | Pētniecības un attīstības programmas izstrādes veicināšana atbilstīgi ieteikumiem, kuri uzskaitīti tādu Savienībā veikto stresa testu secinājumos, kas saistīti ar seismisko modelēšanu vai kodola kušanas simulāciju |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(da)

Pētniecības un attīstības programmas izstrādes veicināšana atbilstīgi ieteikumiem, kuri uzskaitīti tādu Savienībā veikto stresa testu secinājumos, kas saistīti ar seismisko modelēšanu vai kodola kušanas simulāciju

| — | To finansēto projektu procentuālā daļa, kuri varētu sekmēt šo ieteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

—

To finansēto projektu procentuālā daļa, kuri varētu sekmēt šo ieteikumu piemērošanu.

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – db) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | Atbalsts kodolskaldīšanas ilgtermiņa ilgtspējībai, veicot tādus uzlabojumus kā reaktora ekspluatācijas laika pagarināšana vai jaunu reaktoru tipu projektēšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(db)

Atbalsts kodolskaldīšanas ilgtermiņa ilgtspējībai, veicot tādus uzlabojumus kā reaktora ekspluatācijas laika pagarināšana vai jaunu reaktoru tipu projektēšana;

| — | To finansēto projektu procentuālā daļa, kuriem varētu būt pierādāma ietekme tādās jomās kā reaktoru ekspluatācijas laika pagarināšana vai jaunu reaktoru tipu projektēšana. |
| --- | --- |

—

To finansēto projektu procentuālā daļa, kuriem varētu būt pierādāma ietekme tādās jomās kā reaktoru ekspluatācijas laika pagarināšana vai jaunu reaktoru tipu projektēšana.

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – e) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | Virzība uz kodolsintēzes kā enerģijas avota demonstrējumiem, izmantojot pašreizējās un nākotnes kodolsintēzes iekārtas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(e)

Virzība uz kodolsintēzes kā enerģijas avota demonstrējumiem, izmantojot pašreizējās un nākotnes kodolsintēzes iekārtas.

| (e) | Virzība uz kodolsintēzes kā enerģijas avota demonstrējumiem, izmantojot pašreizējās un nākotnes kodolsintēzes iekārtas
  un izstrādājot materiālus, tehnoloģijas un skices projektus
  . |
| --- | --- |

(e)

Virzība uz kodolsintēzes kā enerģijas avota demonstrējumiem, izmantojot pašreizējās un nākotnes kodolsintēzes iekārtas
  un izstrādājot materiālus, tehnoloģijas un skices projektus
  .

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. punkts – 1. daļa – 1. aizzīme

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru drošumu, atkritumu pārvaldību un ekspluatācijas pārtraukšanu, kā arī gatavību ārkārtas situācijām; | uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru drošumu, atkritumu pārvaldību un ekspluatācijas pārtraukšanu
  , darbinieku aizsardzību
  , kā arī gatavību ārkārtas situācijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru drošumu, atkritumu pārvaldību un ekspluatācijas pārtraukšanu, kā arī gatavību ārkārtas situācijām;

uzlabot kodoldrošumu, tostarp degvielas un reaktoru drošumu, atkritumu pārvaldību un ekspluatācijas pārtraukšanu
  , darbinieku aizsardzību
  , kā arī gatavību ārkārtas situācijām;

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. punkts – 1. daļa – 5.a aizzīme (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | novērst prasmju trūkumu galvenajās zinātnes un inženierzinātnes jomās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

novērst prasmju trūkumu galvenajās zinātnes un inženierzinātnes jomās.

---

(1)  

  OV C 74 E, 13.03.2012., 34. lpp.

(2)  

  OV C 380 E, 11.12.2012., 89. lpp.

(3)  

  OV L 124, 30.5.2003., 36. lpp.

(4)  
  OV C ...

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/106

---

P7_TA(2013)0470

Instruments sadarbībai kodoldrošības jomā *

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko izveido instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2016/C 436/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0841), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0841),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7–0014/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7–0014/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0327/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0327/2012),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Euratom līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Euratom līguma 106.a pantu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Šajā regulā iekļauj instrumenta finansējumu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas .../2013 iestāžu nolīguma par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību

   (*1)

  18. punkta nozīmē. neietekmējot Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzētās Eiropas Parlamenta un Padomes budžeta pilnvaras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Šajā regulā iekļauj instrumenta finansējumu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas .../2013 iestāžu nolīguma par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību

   (*1)

  18. punkta nozīmē. neietekmējot Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzētās Eiropas Parlamenta un Padomes budžeta pilnvaras.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | Īstenošanas un līdzekļu izlietošanas kvalitātes uzlabošanai vajadzētu būt pamatprincipiem, lai sasniegtu instrumenta mērķus, vienlaikus nodrošinot finanšu resursu optimālu izlietojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

Īstenošanas un līdzekļu izlietošanas kvalitātes uzlabošanai vajadzētu būt pamatprincipiem, lai sasniegtu instrumenta mērķus, vienlaikus nodrošinot finanšu resursu optimālu izlietojumu.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

1.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1c) | Ir svarīgi nodrošināt pareizu šī instrumenta finanšu pārvaldību, kā arī iespējami efektīvāku un lietotājam draudzīgāku tā īstenošanu, vienlaikus nodrošinot arī juridisko noteiktību un to, ka instruments ir pieejams visiem dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1c)

Ir svarīgi nodrošināt pareizu šī instrumenta finanšu pārvaldību, kā arī iespējami efektīvāku un lietotājam draudzīgāku tā īstenošanu, vienlaikus nodrošinot arī juridisko noteiktību un to, ka instruments ir pieejams visiem dalībniekiem.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Černobiļas avārija 1986. gadā apliecināja kodoldrošības nozīmīgumu pasaules mērogā. Avārija Fukušimas-Daiči 2011. gadā apstiprināja
  vajadzību turpināt centienus
  kodoldrošības uzlabošanai, lai tā atbilstu augstākajiem standartiem. Lai paredzētu drošības nosacījumus, kas vajadzīgi, lai novērstu draudus sabiedrības dzīvībai un veselībai, Eiropas Atomenerģijas Kopienai (turpmāk tekstā — “Kopiena”) jābūt spējīgai atbalstīt kodoldrošību trešās valstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Černobiļas avārija 1986. gadā apliecināja kodoldrošības nozīmīgumu pasaules mērogā. Avārija Fukušimas-Daiči 2011. gadā apstiprināja
  vajadzību turpināt centienus
  kodoldrošības uzlabošanai, lai tā atbilstu augstākajiem standartiem. Lai paredzētu drošības nosacījumus, kas vajadzīgi, lai novērstu draudus sabiedrības dzīvībai un veselībai, Eiropas Atomenerģijas Kopienai (turpmāk tekstā — “Kopiena”) jābūt spējīgai atbalstīt kodoldrošību trešās valstīs.

| (3) | Černobiļas avārija 1986. gadā apliecināja kodoldrošības nozīmīgumu pasaules mērogā. Avārija Fukušimas-Daiči kodolspēkstacijā 2011. gadā apstiprināja
  , ka ikviens reaktors rada kodolapdraudējumu un tāpēc ir jāturpina centieni
  kodoldrošības uzlabošanai, lai tā atbilstu
  mūsdienu prakses
  augstākajiem standartiem
  , jo īpaši attiecībā uz pārvaldību un regulatīvo neatkarību
  .
  Kamēr darbojas kodolspēkstacijas un tiek būvētas jaunas, šā instrumenta mērķim vajadzētu būt vērstām uz to, lai nodrošinātu, ka kodoldrošības līmenis valstīs, kuras saņem palīdzību, atspoguļo Eiropas drošības standartus, ka šādi standarti tiek ievēroti un ka galvenā prioritāte tiek piešķirta neatkarīgu uzraudzības iestāžu atbalstīšanai.
  Lai paredzētu drošības nosacījumus, kas vajadzīgi, lai novērstu draudus sabiedrības dzīvībai un veselībai, Eiropas Atomenerģijas Kopienai (turpmāk tekstā — “Kopiena”) jābūt spējīgai atbalstīt kodoldrošību trešās valstīs. |
| --- | --- |

(3)

Černobiļas avārija 1986. gadā apliecināja kodoldrošības nozīmīgumu pasaules mērogā. Avārija Fukušimas-Daiči kodolspēkstacijā 2011. gadā apstiprināja
  , ka ikviens reaktors rada kodolapdraudējumu un tāpēc ir jāturpina centieni
  kodoldrošības uzlabošanai, lai tā atbilstu
  mūsdienu prakses
  augstākajiem standartiem
  , jo īpaši attiecībā uz pārvaldību un regulatīvo neatkarību
  .
  Kamēr darbojas kodolspēkstacijas un tiek būvētas jaunas, šā instrumenta mērķim vajadzētu būt vērstām uz to, lai nodrošinātu, ka kodoldrošības līmenis valstīs, kuras saņem palīdzību, atspoguļo Eiropas drošības standartus, ka šādi standarti tiek ievēroti un ka galvenā prioritāte tiek piešķirta neatkarīgu uzraudzības iestāžu atbalstīšanai.
  Lai paredzētu drošības nosacījumus, kas vajadzīgi, lai novērstu draudus sabiedrības dzīvībai un veselībai, Eiropas Atomenerģijas Kopienai (turpmāk tekstā — “Kopiena”) jābūt spējīgai atbalstīt kodoldrošību trešās valstīs.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Vienīgi
  Eiropas Savienībai, darbojoties kopā ar dalībvalstīm kopīgos politikas stratēģijas virzienos,
  ir vajadzīgā kritiskā masa, lai reaģētu
  uz globālām problēmām, un tā spēj atbilstošāk saskaņot sadarbību ar trešām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Vienīgi
  Eiropas Savienībai, darbojoties kopā ar dalībvalstīm kopīgos politikas stratēģijas virzienos,
  ir vajadzīgā kritiskā masa, lai reaģētu
  uz globālām problēmām, un tā spēj atbilstošāk saskaņot sadarbību ar trešām valstīm.

| (4) | Vairākas pasaules valstis apsver iespēju būvēt kodolspēkstacijas vai plāno to būvniecību, kas rada dažādus jautājumus un nepieciešamību izveidot atbilstīgu kodoldrošības kultūru un pārvaldības sistēmas. Ir jāatrod veidi, kā uzlabot to kodolspēkstaciju drošumu un drošību, kuras būvē tiešā Savienības robežu tuvumā, jo īpaši tad, kad ar Savienību netiek veikta politiska sadarbība. Šajā sakarībā visās dalībvalstīs un iesaistītajās trešās valstīs būtu jāveic noturības testus, lai atklātu iespējamo draudu drošībai, un būtu nekavējoties jāīsteno nepieciešamie pasākumi šo draudu novēršanai.
  Eiropas Savienībai, darbojoties kopā ar dalībvalstīm
  un sadarbojoties ar starptautiskām un reģionālām organizācijām
  kopīgos politikas stratēģijas virzienos,
  ir visas iespējas reaģēt
  uz globālām problēmām, un tā spēj atbilstošāk saskaņot sadarbību ar trešām valstīm.
  Par prioritāru būtu jānosaka atbalsts no neatkarīgām uzraudzības iestādēm un to regulatoru, kā arī daudzpusēju reģionālu un starptautisku struktūru atbalstīšana, kas ar salīdzinošas izvērtēšanas palīdzību var stiprināt pārliecību un uzlabot standartu piemērošanu. Šajā sakarībā atbilstīgi šai direktīvai Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par trešo valstu plāniem kodoldrošības jomā. |
| --- | --- |

(4)

Vairākas pasaules valstis apsver iespēju būvēt kodolspēkstacijas vai plāno to būvniecību, kas rada dažādus jautājumus un nepieciešamību izveidot atbilstīgu kodoldrošības kultūru un pārvaldības sistēmas. Ir jāatrod veidi, kā uzlabot to kodolspēkstaciju drošumu un drošību, kuras būvē tiešā Savienības robežu tuvumā, jo īpaši tad, kad ar Savienību netiek veikta politiska sadarbība. Šajā sakarībā visās dalībvalstīs un iesaistītajās trešās valstīs būtu jāveic noturības testus, lai atklātu iespējamo draudu drošībai, un būtu nekavējoties jāīsteno nepieciešamie pasākumi šo draudu novēršanai.
  Eiropas Savienībai, darbojoties kopā ar dalībvalstīm
  un sadarbojoties ar starptautiskām un reģionālām organizācijām
  kopīgos politikas stratēģijas virzienos,
  ir visas iespējas reaģēt
  uz globālām problēmām, un tā spēj atbilstošāk saskaņot sadarbību ar trešām valstīm.
  Par prioritāru būtu jānosaka atbalsts no neatkarīgām uzraudzības iestādēm un to regulatoru, kā arī daudzpusēju reģionālu un starptautisku struktūru atbalstīšana, kas ar salīdzinošas izvērtēšanas palīdzību var stiprināt pārliecību un uzlabot standartu piemērošanu. Šajā sakarībā atbilstīgi šai direktīvai Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par trešo valstu plāniem kodoldrošības jomā.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai uzturētu un veicinātu kodoldrošības un tās regulējuma nepārtrauktu uzlabošanu, Padome 2009. gada 25. jūnijā pieņēma Direktīvu 2009/71/Euratom, ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru . Padome 2011. gada 19. jūlijā pieņēma arī Direktīvu 2011/70/Euratom, ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai. Šīs direktīvas, kā arī kodoldrošības un radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas augstie standarti, kas īstenoti Eiropas Savienībā, ir piemēri, kas izmantojami, lai rosinātu trešās valstis pieņemt līdzvērtīgi augstus standartus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai uzturētu un veicinātu kodoldrošības un tās regulējuma nepārtrauktu uzlabošanu, Padome 2009. gada 25. jūnijā pieņēma Direktīvu 2009/71/Euratom, ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru . Padome 2011. gada 19. jūlijā pieņēma arī Direktīvu 2011/70/Euratom, ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai. Šīs direktīvas, kā arī kodoldrošības un radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas augstie standarti, kas īstenoti Eiropas Savienībā, ir piemēri, kas izmantojami, lai rosinātu trešās valstis pieņemt līdzvērtīgi augstus standartus.

| (6) | Lai uzturētu un veicinātu kodoldrošības un tās regulējuma nepārtrauktu uzlabošanu, Padome 2009. gada 25. jūnijā pieņēma Direktīvu 2009/71/Euratom, ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru .
  Komisijas 2012. gada 4. oktobra paziņojumā attiecībā uz Eiropas Savienībā darbojošos kodolspēkstaciju riska un drošuma pilnīgu novērtējumu (“noturības testi”) un saistītiem pasākumiem ir uzsvērta nepieciešamība stiprināt šo struktūru.
  Padome pieņēma arī Direktīvu 2011/70/Euratom (2011. gada 19. jūlijs), ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai . Šīs direktīvas, kā arī kodoldrošības un radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas augstie standarti, kas īstenoti Eiropas Savienībā, ir piemēri, kas izmantojami, lai rosinātu trešās valstis pieņemt līdzvērtīgi augstus standartus. |
| --- | --- |

(6)

Lai uzturētu un veicinātu kodoldrošības un tās regulējuma nepārtrauktu uzlabošanu, Padome 2009. gada 25. jūnijā pieņēma Direktīvu 2009/71/Euratom, ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru .
  Komisijas 2012. gada 4. oktobra paziņojumā attiecībā uz Eiropas Savienībā darbojošos kodolspēkstaciju riska un drošuma pilnīgu novērtējumu (“noturības testi”) un saistītiem pasākumiem ir uzsvērta nepieciešamība stiprināt šo struktūru.
  Padome pieņēma arī Direktīvu 2011/70/Euratom (2011. gada 19. jūlijs), ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai . Šīs direktīvas, kā arī kodoldrošības un radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas augstie standarti, kas īstenoti Eiropas Savienībā, ir piemēri, kas izmantojami, lai rosinātu trešās valstis pieņemt līdzvērtīgi augstus standartus.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Kopienai turpmāk jāveltī īpaši centieni, lai atbalstītu efektīvu kodoldrošības pasākumu piemērošanu kodolmateriāliem trešās valstīs, balstoties uz drošības pasākumiem Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Kopienai turpmāk jāveltī īpaši centieni, lai atbalstītu efektīvu kodoldrošības pasākumu piemērošanu kodolmateriāliem trešās valstīs, balstoties uz drošības pasākumiem Savienībā.

| (10) | Kopienai turpmāk jāveltī īpaši centieni, lai atbalstītu efektīvu kodoldrošības pasākumu piemērošanu kodolmateriāliem trešās valstīs, balstoties uz drošības pasākumiem Savienībā.
  Sniedzot palīdzību trešām valstīm kodolenerģijas jomā, svarīgi ir arī iesaistīt Savienības ekspertus, lai Savienībā saglabātu augstu specializēto zināšanu līmeni. |
| --- | --- |

(10)

Kopienai turpmāk jāveltī īpaši centieni, lai atbalstītu efektīvu kodoldrošības pasākumu piemērošanu kodolmateriāliem trešās valstīs, balstoties uz drošības pasākumiem Savienībā.
  Sniedzot palīdzību trešām valstīm kodolenerģijas jomā, svarīgi ir arī iesaistīt Savienības ekspertus, lai Savienībā saglabātu augstu specializēto zināšanu līmeni.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Jaunajā Pētniecības un inovācijas pamatprogrammā 2014.–2020. gadam (“Apvārsnis 2020”)

   (1)

  un Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmā 2014.–2018. gadam, kas papildina pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”

   (2)

  , īpaša uzmanība pievērsta starptautiskajai sadarbībai un Savienības attiecībām ar trešām valstīm. Šajā sakarībā īpaša uzmanība būtu jāvelta cilvēkresursu attīstībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Jaunajā Pētniecības un inovācijas pamatprogrammā 2014.–2020. gadam (“Apvārsnis 2020”)

   (1)

  un Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmā 2014.–2018. gadam, kas papildina pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”

   (2)

  , īpaša uzmanība pievērsta starptautiskajai sadarbībai un Savienības attiecībām ar trešām valstīm. Šajā sakarībā īpaša uzmanība būtu jāvelta cilvēkresursu attīstībai.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | Savienības palīdzības saskaņotība, koordinācija un papildināmība kodoldrošības jomā būtu jānodrošina gan ar atsevišķu dalībvalstu, gan arī ar citu starptautisku, vietēju un reģionālu organizāciju centieniem, lai izvairītos no pārklāšanās un finansējuma dublēšanās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12b)

Savienības palīdzības saskaņotība, koordinācija un papildināmība kodoldrošības jomā būtu jānodrošina gan ar atsevišķu dalībvalstu, gan arī ar citu starptautisku, vietēju un reģionālu organizāciju centieniem, lai izvairītos no pārklāšanās un finansējuma dublēšanās.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| Priekšmets un darbības joma | Priekšmets un darbības joma |
| Eiropas Savienība finansē pasākumus, lai palīdzētu veicināt augstu kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju līmeni, kā arī ieviest efektīvus un lietderīgus drošības pasākumus attiecībā uz kodolmateriāliem trešās valstīs saskaņā ar šīs regulas noteikumiem. | Eiropas Savienība finansē pasākumus, lai palīdzētu veicināt augstu kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju līmeni, kā arī ieviest efektīvus un lietderīgus drošības pasākumus attiecībā uz kodolmateriāliem trešās valstīs saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.
  Tas nodrošinās, ka kodolmateriālus izmanto tikai tiem civilajiem mērķiem, kuriem tie ir paredzēti. |
| 1.   Jāsasniedz šādi konkrēti mērķi: | 1.   Jāsasniedz šādi konkrēti mērķi: |
| (a) | efektīvas kodoldrošības kultūras veicināšana un stingrāko kodoldrošības standartu un aizsardzības pasākumu pret radiāciju īstenošana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1. pants

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Priekšmets un darbības joma

Eiropas Savienība finansē pasākumus, lai palīdzētu veicināt augstu kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju līmeni, kā arī ieviest efektīvus un lietderīgus drošības pasākumus attiecībā uz kodolmateriāliem trešās valstīs saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

Eiropas Savienība finansē pasākumus, lai palīdzētu veicināt augstu kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju līmeni, kā arī ieviest efektīvus un lietderīgus drošības pasākumus attiecībā uz kodolmateriāliem trešās valstīs saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.
  Tas nodrošinās, ka kodolmateriālus izmanto tikai tiem civilajiem mērķiem, kuriem tie ir paredzēti.

1.   Jāsasniedz šādi konkrēti mērķi:

1.   Jāsasniedz šādi konkrēti mērķi:

(a)

efektīvas kodoldrošības kultūras veicināšana un stingrāko kodoldrošības standartu un aizsardzības pasākumu pret radiāciju īstenošana;

| (a) | efektīvas kodoldrošības kultūras
  un pārvaldības
  veicināšana un stingrāko kodoldrošības standartu un aizsardzības pasākumu pret radiāciju īstenošana; |
| --- | --- |

(a)

efektīvas kodoldrošības kultūras
  un pārvaldības
  veicināšana un stingrāko kodoldrošības standartu un aizsardzības pasākumu pret radiāciju īstenošana;

| (b) | lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un atveseļošana; |
| --- | --- |

(b)

lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un atveseļošana;

| (b) | lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un atveseļošana
  trešās valstīs
  ; |
| --- | --- |

(b)

lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un atveseļošana
  trešās valstīs
  ;

| (c) | pamatnostādņu un metodiku noteikšana lietderīgu un efektīvu drošības pasākumu piemērošanai kodolmateriālam trešās valstīs. |
| --- | --- |

(c)

pamatnostādņu un metodiku noteikšana lietderīgu un efektīvu drošības pasākumu piemērošanai kodolmateriālam trešās valstīs.

| (c) | pamatnostādņu un metodiku noteikšana lietderīgu un efektīvu drošības pasākumu piemērošanai kodolmateriālam trešās valstīs. |
| --- | --- |

(c)

pamatnostādņu un metodiku noteikšana lietderīgu un efektīvu drošības pasākumu piemērošanai kodolmateriālam trešās valstīs.

2.   Minēto konkrēto mērķu sasniegšanas vispārējo gaitu vērtē, attiecīgi izmantojot šādus izpildes rādītājus:

2.   Minēto konkrēto mērķu sasniegšanas vispārējo gaitu vērtē, attiecīgi izmantojot šādus izpildes rādītājus:

| (a) | to jautājumu skaits un nozīme, kuri noteikti atbilstīgu SAEA salīdzinošo izvērtējumu laikā; |
| --- | --- |

(a)

to jautājumu skaits un nozīme, kuri noteikti atbilstīgu SAEA salīdzinošo izvērtējumu laikā;

| (a) | to jautājumu skaits un nozīme, kuri noteikti atbilstīgu SAEA salīdzinošo izvērtējumu laikā; |
| --- | --- |

(a)

to jautājumu skaits un nozīme, kuri noteikti atbilstīgu SAEA salīdzinošo izvērtējumu laikā;

| (aa) | līmenis, līdz kādam valstis, kuras saņem palīdzību, ir attīstījušas savus augstākos kodoldrošības standartus, kas līdzinās Savienībā pieprasītajam līmenim tehniskajos, regulatīvajos un ekspluatācijas aspektos; |
| --- | --- |

(aa)

līmenis, līdz kādam valstis, kuras saņem palīdzību, ir attīstījušas savus augstākos kodoldrošības standartus, kas līdzinās Savienībā pieprasītajam līmenim tehniskajos, regulatīvajos un ekspluatācijas aspektos;

| (b) | lietotās kodoldegvielas, kodolatkritumu un ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas izstrādes stāvoklis, attiecīgās tiesiskās un regulatīvās pamatnostādnes un projektu īstenošana; |
| --- | --- |

(b)

lietotās kodoldegvielas, kodolatkritumu un ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas izstrādes stāvoklis, attiecīgās tiesiskās un regulatīvās pamatnostādnes un projektu īstenošana;

| (b) | lietotās kodoldegvielas, kodolatkritumu un ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas izstrādes stāvoklis,
  bijušo kodolvietu un iekārtu nepieciešamo atveseļošanas pasākumu skaits un mērogs,
  attiecīgās tiesiskās un regulatīvās pamatnostādnes un projektu īstenošana; |
| --- | --- |

(b)

lietotās kodoldegvielas, kodolatkritumu un ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas izstrādes stāvoklis,
  bijušo kodolvietu un iekārtu nepieciešamo atveseļošanas pasākumu skaits un mērogs,
  attiecīgās tiesiskās un regulatīvās pamatnostādnes un projektu īstenošana;

| (c) | to jautājumu skaits un nozīme, kuri noteikti atbilstīgos SAEA ziņojumos par kodoldrošības pasākumiem. |
| --- | --- |

(c)

to jautājumu skaits un nozīme, kuri noteikti atbilstīgos SAEA ziņojumos par kodoldrošības pasākumiem.

| (c) | to jautājumu skaits un nozīme, kuri noteikti atbilstīgos SAEA ziņojumos par kodoldrošības pasākumiem. |
| --- | --- |

(c)

to jautājumu skaits un nozīme, kuri noteikti atbilstīgos SAEA ziņojumos par kodoldrošības pasākumiem.

| (ca) | ilgtermiņa ietekme uz vidi; |
| --- | --- |

(ca)

ilgtermiņa ietekme uz vidi;

3.   Komisija nodrošina, ka pieņemtie pasākumi ir atbilstoši Savienības vispārējām stratēģijas politikas pamatnostādnēm attiecībā uz partnervalstīm un jo īpaši ar tās attīstības mērķiem un ekonomiskās sadarbības politikas virzieniem un programmām.

3.   Komisija nodrošina, lai pieņemtie pasākumi būtu atbilstoši Savienības vispārējām stratēģiskās politikas pamatnostādnēm attiecībā uz partnervalstīm un īpaši tās attīstības mērķiem un ekonomiskās sadarbības politikas virzieniem un programmām.

3.a
     
  Šā panta 1. punktā paredzētos mērķus īsteno galvenokārt ar šādiem pasākumiem:

| (a) | atbalstu regulatīvajām iestādēm, lai nodrošinātu to neatkarību, kompetenci un attīstību, kā arī atbalstu ieguldījumiem cilvēkresursos; |
| --- | --- |

(a)

atbalstu regulatīvajām iestādēm, lai nodrošinātu to neatkarību, kompetenci un attīstību, kā arī atbalstu ieguldījumiem cilvēkresursos;

| (b) | atbalstu pasākumiem, lai stiprinātu un īstenotu tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

(b)

atbalstu pasākumiem, lai stiprinātu un īstenotu tiesisko regulējumu;

| (c) | atbalstu tādu drošības novērtējuma sistēmu izstrādei un īstenošanai, kuras pamatotas uz standartiem, kas līdzinās Eiropas Savienībā piemērotajiem standartiem; |
| --- | --- |

(c)

atbalstu tādu drošības novērtējuma sistēmu izstrādei un īstenošanai, kuras pamatotas uz standartiem, kas līdzinās Eiropas Savienībā piemērotajiem standartiem;

| (d) | sadarbību šādās jomās: specializēto zināšanu, pieredzes un prasmju attīstīšana, avāriju pārvaldības procedūras un avāriju novēršana, lietotās kodoldegvielas atbildīgas un drošas apsaimniekošanas stratēģijas un ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas. |
| --- | --- |

(d)

sadarbību šādās jomās: specializēto zināšanu, pieredzes un prasmju attīstīšana, avāriju pārvaldības procedūras un avāriju novēršana, lietotās kodoldegvielas atbildīgas un drošas apsaimniekošanas stratēģijas un ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas.

Šajos pasākumos iekļauj būtisku zināšanu pārneses aspektu (specializēto zināšanu apmaiņa, atbalsts pašreizējām vai jaunām izglītības un apmācības programmām kodoldrošības jomā), lai stiprinātu sasniegto rezultātu ilgtspējību.

4.   Pielikumā ir izklāstīti konkrēti šajā regulā ietvertie pasākumi un kritēriji, kurus piemēro sadarbībai kodoldrošības jomā.

4.   Pielikumā ir izklāstīti konkrēti šajā regulā ietvertie pasākumi un kritēriji, kurus piemēro sadarbībai kodoldrošības jomā.

5.   Šajā regulā paredzētā sadarbība finanšu, ekonomikas un tehnikas jomā ir papildinājums tam, ko Savienība nodrošina saskaņā ar citiem attīstības sadarbības instrumentiem.

5.   Šajā regulā paredzētā sadarbība finanšu, ekonomikas un tehnikas jomā ir papildinājums tam, ko Savienība nodrošina saskaņā ar citiem attīstības sadarbības instrumentiem
  un Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” un Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam, kas papildina pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”.

5.a.
     
  Saskaņā ar šo instrumentu sniegtais atbalsts ir pieejams prioritārā kārtā tām valstīm, kuras ir pirmspievienošanās palīdzības instrumenta

   (3)

  un Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta saņēmējas

   (4)

  .

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

2. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atbilstīgi Savienības vispārējam nolūkam un darbības jomai, mērķiem, principiem un
  politikai
  stratēģijas dokumentu nolūks būs nodrošināt saskaņotu pamatshēmu sadarbībai starp Savienību un attiecīgajām partnervalstīm vai reģioniem. | 3.   Atbilstīgi Savienības vispārējam nolūkam un darbības jomai, mērķiem, principiem un
  ārpolitikai un iekšpolitikai
  stratēģijas dokumentu nolūks būs nodrošināt saskaņotu pamatshēmu sadarbībai starp Savienību
  , dalībvalstīm
  un attiecīgajām partnervalstīm vai reģioniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Atbilstīgi Savienības vispārējam nolūkam un darbības jomai, mērķiem, principiem un
  politikai
  stratēģijas dokumentu nolūks būs nodrošināt saskaņotu pamatshēmu sadarbībai starp Savienību un attiecīgajām partnervalstīm vai reģioniem.

3.   Atbilstīgi Savienības vispārējam nolūkam un darbības jomai, mērķiem, principiem un
  ārpolitikai un iekšpolitikai
  stratēģijas dokumentu nolūks būs nodrošināt saskaņotu pamatshēmu sadarbībai starp Savienību
  , dalībvalstīm
  un attiecīgajām partnervalstīm vai reģioniem.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

2. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija apstiprina stratēģijas dokumentu atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas minēta Kopējās īstenošanas regulas 15. panta 3. punktā. Stratēģijas dokumentus
  var pārskatīt

  vidējā termiņā vai tiklīdz rodas vajadzība saskaņā ar šo pašu procedūru. Tomēr šī procedūra nav vajadzīga stratēģijas atjaunināšanai, kas neattiecas uz dokumentā noteiktajām sākotnējām prioritāšu jomām un mērķiem. | 5.   Komisija apstiprina stratēģijas dokumentu atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas minēta Kopējās īstenošanas regulas 15. panta 3. punktā. Stratēģijas dokumentus
  jāpārskata

  termiņa vidusposmā vai tiklīdz rodas vajadzība saskaņā ar šo pašu procedūru. Tomēr šī procedūra nav vajadzīga stratēģijas atjaunināšanai, kas neattiecas uz dokumentā noteiktajām sākotnējām prioritāšu jomām un mērķiem
  , ja vien to finanšu ietekme nepārsniedz Kopējās īstenošanas regulas 2. panta 2. punktā noteiktās robežvērtības
  . |
| | Stratēģijas dokumentu jāiesniedz Eiropas Parlamentam, kurš sniedz novērtējumu termiņa vidusposma pārskatīšanas laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Komisija apstiprina stratēģijas dokumentu atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas minēta Kopējās īstenošanas regulas 15. panta 3. punktā. Stratēģijas dokumentus
  var pārskatīt

  vidējā termiņā vai tiklīdz rodas vajadzība saskaņā ar šo pašu procedūru. Tomēr šī procedūra nav vajadzīga stratēģijas atjaunināšanai, kas neattiecas uz dokumentā noteiktajām sākotnējām prioritāšu jomām un mērķiem.

5.   Komisija apstiprina stratēģijas dokumentu atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas minēta Kopējās īstenošanas regulas 15. panta 3. punktā. Stratēģijas dokumentus
  jāpārskata

  termiņa vidusposmā vai tiklīdz rodas vajadzība saskaņā ar šo pašu procedūru. Tomēr šī procedūra nav vajadzīga stratēģijas atjaunināšanai, kas neattiecas uz dokumentā noteiktajām sākotnējām prioritāšu jomām un mērķiem
  , ja vien to finanšu ietekme nepārsniedz Kopējās īstenošanas regulas 2. panta 2. punktā noteiktās robežvērtības
  .

Stratēģijas dokumentu jāiesniedz Eiropas Parlamentam, kurš sniedz novērtējumu termiņa vidusposma pārskatīšanas laikā.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Daudzgadu indikatīvajās programmās nosaka finansēšanai izraudzītās prioritāšu jomas, īpašos mērķus, paredzētos rezultātus, izpildes rādītājus un paredzētos finansējuma sadalījumus gan vispārējus, gan atsevišķi pa prioritāšu jomām, ietverot saprātīgu nesadalīto līdzekļu rezervi, ko vajadzības gadījumos var norādīt apmēra robežās vai minimālās summas veidā. | 2.   Daudzgadu indikatīvajās programmās nosaka finansēšanai izraudzītās prioritāšu jomas, īpašos mērķus, paredzētos rezultātus,
  skaidrus, konkrētus un pārredzamus
  izpildes rādītājus un paredzētos finansējuma sadalījumus gan vispārējus, gan atsevišķi pa prioritāšu jomām, ietverot saprātīgu nesadalīto līdzekļu rezervi
  , taču neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras
  ;
  šo rezervi
  vajadzības gadījumā var norādīt
  vai nu
  apmēra robežās, vai minimālās summas veidā.
  Daudzgadu indikatīvajās programmās paredz noteikumus, lai izvairītos no dublēšanās un nodrošinātu pieejamo līdzekļu pienācīgu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Daudzgadu indikatīvajās programmās nosaka finansēšanai izraudzītās prioritāšu jomas, īpašos mērķus, paredzētos rezultātus, izpildes rādītājus un paredzētos finansējuma sadalījumus gan vispārējus, gan atsevišķi pa prioritāšu jomām, ietverot saprātīgu nesadalīto līdzekļu rezervi, ko vajadzības gadījumos var norādīt apmēra robežās vai minimālās summas veidā.

2.   Daudzgadu indikatīvajās programmās nosaka finansēšanai izraudzītās prioritāšu jomas, īpašos mērķus, paredzētos rezultātus,
  skaidrus, konkrētus un pārredzamus
  izpildes rādītājus un paredzētos finansējuma sadalījumus gan vispārējus, gan atsevišķi pa prioritāšu jomām, ietverot saprātīgu nesadalīto līdzekļu rezervi
  , taču neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras
  ;
  šo rezervi
  vajadzības gadījumā var norādīt
  vai nu
  apmēra robežās, vai minimālās summas veidā.
  Daudzgadu indikatīvajās programmās paredz noteikumus, lai izvairītos no dublēšanās un nodrošinātu pieejamo līdzekļu pienācīgu izmantošanu.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Daudzgadu indikatīvā programma
  principā
  pamatojas uz dialogu ar partnervalstīm vai reģionu(-iem), kurā piedalās ieinteresētās personas, lai tādējādi nodrošinātu, ka attiecīgā valsts vai reģions uzņemas pietiekamu atbildību par procesu, un lai rosinātu atbalstu valsts attīstības stratēģijai. | 3.   Daudzgadu indikatīvā programma
  iespēju robežās
  pamatojas uz dialogu ar partnervalstīm vai reģionu(-iem), kurā piedalās ieinteresētās personas, lai tādējādi nodrošinātu, ka attiecīgā valsts vai reģions uzņemas pietiekamu atbildību par procesu, un lai rosinātu atbalstu valsts attīstības stratēģijai.
  Šajās daudzgadu indikatīvajās programmās ņem vērā SAEA darba programmu kodoldrošības un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Daudzgadu indikatīvā programma
  principā
  pamatojas uz dialogu ar partnervalstīm vai reģionu(-iem), kurā piedalās ieinteresētās personas, lai tādējādi nodrošinātu, ka attiecīgā valsts vai reģions uzņemas pietiekamu atbildību par procesu, un lai rosinātu atbalstu valsts attīstības stratēģijai.

3.   Daudzgadu indikatīvā programma
  iespēju robežās
  pamatojas uz dialogu ar partnervalstīm vai reģionu(-iem), kurā piedalās ieinteresētās personas, lai tādējādi nodrošinātu, ka attiecīgā valsts vai reģions uzņemas pietiekamu atbildību par procesu, un lai rosinātu atbalstu valsts attīstības stratēģijai.
  Šajās daudzgadu indikatīvajās programmās ņem vērā SAEA darba programmu kodoldrošības un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

3. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Daudzgadu indikatīvās programmas pārskata, ja vajadzīgs, ņemot vērā visus atbilstīgos pārskatītos stratēģijas dokumentus saskaņā ar šo pašu procedūru. Tomēr pārbaudes procedūra nav vajadzīga tādiem grozījumiem daudzgadu indikatīvās programmās, kas ir tehniski pielāgojumi, līdzekļu atkārtots sadalījums prioritātei piešķirtā asignējuma robežās vai sākotnējā paredzētā sadalījuma palielinājums vai samazinājums
  , kas nav lielāks par 20 %,
  ar noteikumu, ka šie grozījumi neizraisa izmaiņas sākotnējās šajā dokumentā noteiktajās prioritāšu jomās un mērķos. Par visiem šādiem tehniskiem pielāgojumiem viena mēneša laikā jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. | 5.   Daudzgadu indikatīvās programmas pārskata, ja vajadzīgs, ņemot vērā visus atbilstīgos pārskatītos stratēģijas dokumentus saskaņā ar šo pašu procedūru. Tomēr pārbaudes procedūra nav vajadzīga tādiem grozījumiem daudzgadu indikatīvās programmās, kas ir tehniski pielāgojumi, līdzekļu atkārtots sadalījums prioritātei piešķirtā asignējuma robežās vai sākotnējā paredzētā sadalījuma palielinājums vai samazinājums
  atbilstošajās procentuālajās robežās, kas noteiktas Kopējās īstenošanas regulas 2. panta 2. punktā,
  ar noteikumu, ka šie grozījumi neizraisa izmaiņas sākotnējās šajā dokumentā noteiktajās prioritāšu jomās un mērķos. Par visiem šādiem tehniskiem pielāgojumiem viena mēneša laikā jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| | Ja nebūtisku grozījumu kopējā summa vai to ietekme uz budžetu pārsniedz Kopējās īstenošanas regulas 2. panta 2. punktā minēto maza apmēra finansēšanas slieksni, piemēro minētās regulas 15. panta 3. punktā minēto procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Daudzgadu indikatīvās programmas pārskata, ja vajadzīgs, ņemot vērā visus atbilstīgos pārskatītos stratēģijas dokumentus saskaņā ar šo pašu procedūru. Tomēr pārbaudes procedūra nav vajadzīga tādiem grozījumiem daudzgadu indikatīvās programmās, kas ir tehniski pielāgojumi, līdzekļu atkārtots sadalījums prioritātei piešķirtā asignējuma robežās vai sākotnējā paredzētā sadalījuma palielinājums vai samazinājums
  , kas nav lielāks par 20 %,
  ar noteikumu, ka šie grozījumi neizraisa izmaiņas sākotnējās šajā dokumentā noteiktajās prioritāšu jomās un mērķos. Par visiem šādiem tehniskiem pielāgojumiem viena mēneša laikā jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Daudzgadu indikatīvās programmas pārskata, ja vajadzīgs, ņemot vērā visus atbilstīgos pārskatītos stratēģijas dokumentus saskaņā ar šo pašu procedūru. Tomēr pārbaudes procedūra nav vajadzīga tādiem grozījumiem daudzgadu indikatīvās programmās, kas ir tehniski pielāgojumi, līdzekļu atkārtots sadalījums prioritātei piešķirtā asignējuma robežās vai sākotnējā paredzētā sadalījuma palielinājums vai samazinājums
  atbilstošajās procentuālajās robežās, kas noteiktas Kopējās īstenošanas regulas 2. panta 2. punktā,
  ar noteikumu, ka šie grozījumi neizraisa izmaiņas sākotnējās šajā dokumentā noteiktajās prioritāšu jomās un mērķos. Par visiem šādiem tehniskiem pielāgojumiem viena mēneša laikā jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

Ja nebūtisku grozījumu kopējā summa vai to ietekme uz budžetu pārsniedz Kopējās īstenošanas regulas 2. panta 2. punktā minēto maza apmēra finansēšanas slieksni, piemēro minētās regulas 15. panta 3. punktā minēto procedūru.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

4.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a pants |
| | Ziņojumi |
| | 1.
     
  Komisija pārskata panākumus, kas gūti, īstenojot saskaņā ar šo regulu veiktos pasākumus, un reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par sadarbības palīdzības īstenošanu. |
| | 2.
     
  Ziņojumā norāda informāciju par iepriekšējos divos gados finansētajiem pasākumiem, informāciju par uzraudzības un novērtēšanas pasākumu rezultātiem, kā arī informāciju par budžeta saistību un maksājumu izpildi sadalījumā pēc valstīm, reģioniem un sadarbības veidiem, kā arī trešo valstu plānus kodoldrošības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.a pants

Ziņojumi

1.
     
  Komisija pārskata panākumus, kas gūti, īstenojot saskaņā ar šo regulu veiktos pasākumus, un reizi divos gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par sadarbības palīdzības īstenošanu.

2.
     
  Ziņojumā norāda informāciju par iepriekšējos divos gados finansētajiem pasākumiem, informāciju par uzraudzības un novērtēšanas pasākumu rezultātiem, kā arī informāciju par budžeta saistību un maksājumu izpildi sadalījumā pēc valstīm, reģioniem un sadarbības veidiem, kā arī trešo valstu plānus kodoldrošības jomā.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

5.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a pants |
| | Savienības palīdzības saskaņotība un papildināmība |
| | 1.
     
  Īstenojot šo regulu, nodrošina saskaņotību ar citām Savienības ārējās darbības jomām un instrumentiem, kā arī citām attiecīgām Savienības politikas jomām. |
| | 2.
     
  Savienība un dalībvalstis koordinē savas attiecīgās atbalsta programmas ar mērķi uzlabot atbalsta sniegšanas un politiskā dialoga efektivitāti un lietderību saskaņā ar atzītiem darbības koordinācijas stiprināšanas principiem ārējā atbalsta jomā un politikas un procedūru saskaņošanas principiem. Koordinācija iekļauj regulāras apspriedes un biežu svarīgas informācijas apmaiņu dažādās atbalsta cikla fāzēs. |
| | 3.
     
  Savienība saziņā ar dalībvalstīm veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju un sadarbību ar daudzpusējām un reģionālajām organizācijām un struktūrām — tostarp, bet ne tikai — ar Eiropas finanšu iestādēm, starptautiskajām finanšu iestādēm, Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūrām, fondiem un programmām, privātajiem un politiskajiem fondiem un ārpus Savienības esošiem līdzekļu devējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.a pants

Savienības palīdzības saskaņotība un papildināmība

1.
     
  Īstenojot šo regulu, nodrošina saskaņotību ar citām Savienības ārējās darbības jomām un instrumentiem, kā arī citām attiecīgām Savienības politikas jomām.

2.
     
  Savienība un dalībvalstis koordinē savas attiecīgās atbalsta programmas ar mērķi uzlabot atbalsta sniegšanas un politiskā dialoga efektivitāti un lietderību saskaņā ar atzītiem darbības koordinācijas stiprināšanas principiem ārējā atbalsta jomā un politikas un procedūru saskaņošanas principiem. Koordinācija iekļauj regulāras apspriedes un biežu svarīgas informācijas apmaiņu dažādās atbalsta cikla fāzēs.

3.
     
  Savienība saziņā ar dalībvalstīm veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju un sadarbību ar daudzpusējām un reģionālajām organizācijām un struktūrām — tostarp, bet ne tikai — ar Eiropas finanšu iestādēm, starptautiskajām finanšu iestādēm, Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūrām, fondiem un programmām, privātajiem un politiskajiem fondiem un ārpus Savienības esošiem līdzekļu devējiem.

Grozījums Nr. 33/rev

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 
  631 100 000
  . | 1.   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 
  225 321 000
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 
  631 100 000
  .

1.   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 
  225 321 000
  .

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija daudzgadu finanšu
  shēmas robežvērtībās
  . | 2.   Gada apropriācijas apstiprina Eiropas
  Parlaments un Padome daudzgadu finanšu shēmas ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija daudzgadu finanšu
  shēmas robežvērtībās
  .

2.   Gada apropriācijas apstiprina Eiropas
  Parlaments un Padome daudzgadu finanšu shēmas ietvaros.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

Pielikums – Konkrēti atbalstītie pasākumi

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| Šīs regulas 1. pantā noteikto mērķu izpildes nolūkā var atbalstīt šādus pasākumus: | Šīs regulas 1. pantā noteikto mērķu izpildes nolūkā var atbalstīt šādus pasākumus: |
| (a) | efektīvas kodoldrošības kultūras veicināšana un stingrāko kodoldrošības un radiācijas aizsargpasākumu standartu īstenošana visos līmeņos, jo īpaši izmantojot: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šīs regulas 1. pantā noteikto mērķu izpildes nolūkā var atbalstīt šādus pasākumus:

Šīs regulas 1. pantā noteikto mērķu izpildes nolūkā var atbalstīt šādus pasākumus:

(a)

efektīvas kodoldrošības kultūras veicināšana un stingrāko kodoldrošības un radiācijas aizsargpasākumu standartu īstenošana visos līmeņos, jo īpaši izmantojot:

| (a) | efektīvas kodoldrošības kultūras
  un pārvaldības iedibināšana un
  veicināšana un
  mūsdienu praksei atbilstošu
  stingrāko kodoldrošības standartu un radiācijas aizsargpasākumu īstenošana visos līmeņos, jo īpaši izmantojot: |
| --- | --- |

(a)

efektīvas kodoldrošības kultūras
  un pārvaldības iedibināšana un
  veicināšana un
  mūsdienu praksei atbilstošu
  stingrāko kodoldrošības standartu un radiācijas aizsargpasākumu īstenošana visos līmeņos, jo īpaši izmantojot:

| | — | nepārtrauktu atbalstu uzraudzības iestādēm, tehniskā atbalsta organizācijām un regulatīvo pamatnostādņu pastiprināšanai, proti, attiecībā uz licencēšanas darbībām, tostarp
  efektīviem un vispusīgiem riska un
  drošības
  novērtējumiem (“stresa pārbaudēm”), to
  pārskatīšanu un
  pēcpārbaudes
  ; |
| --- | --- | --- |

—

nepārtrauktu atbalstu uzraudzības iestādēm, tehniskā atbalsta organizācijām un regulatīvo pamatnostādņu pastiprināšanai, proti, attiecībā uz licencēšanas darbībām, tostarp
  efektīviem un vispusīgiem riska un
  drošības
  novērtējumiem (“stresa pārbaudēm”), to
  pārskatīšanu un
  pēcpārbaudes
  ;

| | — | nepārtrauktu atbalstu uzraudzības iestādēm, tehniskā atbalsta organizācijām un regulatīvo pamatnostādņu pastiprināšanai, proti, attiecībā uz licencēšanas darbībām, tostarp
  nepieciešamo pasākumu
  pārskatīšanu un
  īstenošanu, lai kodoliekārtās nodrošinātu visaugstāko
  drošības
  līmeni atbilstoši standartam, kas atbilst mūsdienu tehniskajai, regulatīvajai un ekspluatācijas praksei Eiropas Savienībā
  ; |
| --- | --- | --- |

—

nepārtrauktu atbalstu uzraudzības iestādēm, tehniskā atbalsta organizācijām un regulatīvo pamatnostādņu pastiprināšanai, proti, attiecībā uz licencēšanas darbībām, tostarp
  nepieciešamo pasākumu
  pārskatīšanu un
  īstenošanu, lai kodoliekārtās nodrošinātu visaugstāko
  drošības
  līmeni atbilstoši standartam, kas atbilst mūsdienu tehniskajai, regulatīvajai un ekspluatācijas praksei Eiropas Savienībā
  ;

| | — | efektīvas normatīvās bāzes, regulatīvu procedūru un sistēmu veicināšanu, lai nodrošinātu pietiekamu aizsardzību pret radioaktīvu materiālu jonizējošiem starojumiem, jo īpaši aizsardzību no spēcīgas iedarbības radioaktīvajiem avotiem, un to droša apglabāšana; |
| --- | --- | --- |

—

efektīvas normatīvās bāzes, regulatīvu procedūru un sistēmu veicināšanu, lai nodrošinātu pietiekamu aizsardzību pret radioaktīvu materiālu jonizējošiem starojumiem, jo īpaši aizsardzību no spēcīgas iedarbības radioaktīvajiem avotiem, un to droša apglabāšana;

| | — | efektīvas
  un pārredzamas
  normatīvās bāzes, regulatīvu procedūru un sistēmu veicināšanu, lai nodrošinātu pietiekamu aizsardzību pret radioaktīvu materiālu jonizējošiem starojumiem, jo īpaši no spēcīgas iedarbības radioaktīvajiem avotiem, un to droša apglabāšana; |
| --- | --- | --- |

—

efektīvas
  un pārredzamas
  normatīvās bāzes, regulatīvu procedūru un sistēmu veicināšanu, lai nodrošinātu pietiekamu aizsardzību pret radioaktīvu materiālu jonizējošiem starojumiem, jo īpaši no spēcīgas iedarbības radioaktīvajiem avotiem, un to droša apglabāšana;

| | — | tādas efektīvas kodoldrošības pārvaldības sistēmas veicināšanu, kas garantētu regulatīvo iestāžu neatkarību, atbildību un pilnvaras, kā arī šādu iestāžu reģionālo un starptautisko sadarbību; |
| --- | --- | --- |

—

tādas efektīvas kodoldrošības pārvaldības sistēmas veicināšanu, kas garantētu regulatīvo iestāžu neatkarību, atbildību un pilnvaras, kā arī šādu iestāžu reģionālo un starptautisko sadarbību;

| | — | efektīvu mehānismu izveidošanu avāriju radioloģisko seku novēršanai, kā arī, ja tās rodas, šādu seku mazināšanai (piemēram, vides uzraudzība radioaktīvu vielu izplūdes gadījumā, seku mazināšanas un atveseļošanas pasākumu izstrāde un īstenošana) un ārkārtas situācijām, sagatavotībai un reaģēšanai, civilajai aizsardzībai un vides sanācijas pasākumiem; |
| --- | --- | --- |

—

efektīvu mehānismu izveidošanu avāriju radioloģisko seku novēršanai, kā arī, ja tās rodas, šādu seku mazināšanai (piemēram, vides uzraudzība radioaktīvu vielu izplūdes gadījumā, seku mazināšanas un atveseļošanas pasākumu izstrāde un īstenošana) un ārkārtas situācijām, sagatavotībai un reaģēšanai, civilajai aizsardzībai un vides sanācijas pasākumiem;

| | — | efektīvu mehānismu izveidošanu avāriju radioloģisko seku novēršanai, kā arī, ja tās rodas, šādu seku mazināšanai (piemēram, vides uzraudzība radioaktīvu vielu izplūdes gadījumā, seku mazināšanas un atveseļošanas pasākumu izstrāde un īstenošana) un ārkārtas situācijām, sagatavotībai un reaģēšanai, civilajai aizsardzībai un vides sanācijas pasākumiem; |
| --- | --- | --- |

—

efektīvu mehānismu izveidošanu avāriju radioloģisko seku novēršanai, kā arī, ja tās rodas, šādu seku mazināšanai (piemēram, vides uzraudzība radioaktīvu vielu izplūdes gadījumā, seku mazināšanas un atveseļošanas pasākumu izstrāde un īstenošana) un ārkārtas situācijām, sagatavotībai un reaģēšanai, civilajai aizsardzībai un vides sanācijas pasākumiem;

| | — | atbalstu
  kodolspēkstaciju operatoriem izņēmuma gadījumos atbilstoši īpašiem un pietiekami pamatotiem apstākļiem, proti, pēcpārbaužu pasākumos veicot vispusīgus drošības un riska novērtējumus (“stresa pārbaudes”); |
| --- | --- | --- |

—

atbalstu
  kodolspēkstaciju operatoriem izņēmuma gadījumos atbilstoši īpašiem un pietiekami pamatotiem apstākļiem, proti, pēcpārbaužu pasākumos veicot vispusīgus drošības un riska novērtējumus (“stresa pārbaudes”);

| | — | sadarbību ar
  kodolspēkstaciju operatoriem izņēmuma gadījumos atbilstoši īpašiem un pietiekami pamatotiem apstākļiem, proti, pēcpārbaužu pasākumos veicot vispusīgus drošības un riska novērtējumus (“stresa pārbaudes”); |
| --- | --- | --- |

—

sadarbību ar
  kodolspēkstaciju operatoriem izņēmuma gadījumos atbilstoši īpašiem un pietiekami pamatotiem apstākļiem, proti, pēcpārbaužu pasākumos veicot vispusīgus drošības un riska novērtējumus (“stresa pārbaudes”);

| | — | informācijas, izglītības un profesionālās apmācības politikas veicināšanu kodolenerģijas jomā un saistībā ar kodoldegvielas ciklu, kodolatkritumu apsaimniekošanu un aizsardzību pret radiāciju; |
| --- | --- | --- |

—

informācijas, izglītības un profesionālās apmācības politikas veicināšanu kodolenerģijas jomā un saistībā ar kodoldegvielas ciklu, kodolatkritumu apsaimniekošanu un aizsardzību pret radiāciju;

| (b) | lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu atveseļošana un to darbības pārtraukšana, proti: |
| --- | --- |

(b)

lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu atveseļošana un to darbības pārtraukšana, proti:

| (b) | lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu atveseļošana un to darbības pārtraukšana, proti: |
| --- | --- |

(b)

lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu atveseļošana un to darbības pārtraukšana, proti:

| | — | sadarbībā ar trešām valstīm lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā (t. i., pārvadāšana, priekšapstrāde, apstrāde, pārstrāde, uzglabāšana un apglabāšana), tostarp īpašu stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde atbildīgai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai; |
| --- | --- | --- |

—

sadarbībā ar trešām valstīm lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā (t. i., pārvadāšana, priekšapstrāde, apstrāde, pārstrāde, uzglabāšana un apglabāšana), tostarp īpašu stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde atbildīgai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai;

| | — | sadarbībā ar trešām valstīm lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā (t. i., pārvadāšana, priekšapstrāde, apstrāde, pārstrāde, uzglabāšana un apglabāšana), tostarp īpašu stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde atbildīgai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai; |
| --- | --- | --- |

—

sadarbībā ar trešām valstīm lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas jomā (t. i., pārvadāšana, priekšapstrāde, apstrāde, pārstrāde, uzglabāšana un apglabāšana), tostarp īpašu stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde atbildīgai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai;

| | — | stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde un īstenošana pašreizējo iekārtu ekspluatācijas slēgšanai, bijušo kodolvietu un ar urāna raktuvēm saistīto ieguves vietu atveseļošanai, kā arī jūrā nogremdēto radioaktīvo priekšmetu un materiālu atguvei un apsaimniekošanai; |
| --- | --- | --- |

—

stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde un īstenošana pašreizējo iekārtu ekspluatācijas slēgšanai, bijušo kodolvietu un ar urāna raktuvēm saistīto ieguves vietu atveseļošanai, kā arī jūrā nogremdēto radioaktīvo priekšmetu un materiālu atguvei un apsaimniekošanai;

| | — | stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde un īstenošana pašreizējo iekārtu ekspluatācijas slēgšanai, bijušo kodolvietu un ar urāna raktuvēm saistīto ieguves vietu atveseļošanai, kā arī jūrā nogremdēto radioaktīvo priekšmetu un materiālu atguvei un apsaimniekošanai; |
| --- | --- | --- |

—

stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde un īstenošana pašreizējo iekārtu ekspluatācijas slēgšanai, bijušo kodolvietu un ar urāna raktuvēm saistīto ieguves vietu atveseļošanai, kā arī jūrā nogremdēto radioaktīvo priekšmetu un materiālu atguvei un apsaimniekošanai;

| | — | kodoldrošības pasākumu īstenošana, tostarp atbilstīgas pārskatatbildības un kontroles par skaldmateriāliem īstenošana valsts un operatoru līmenī, vajadzīgā regulatīvā pamata un metodiku izstrāde (ietverot kodolmateriālu kriminālistikas metodes); |
| --- | --- | --- |

—

kodoldrošības pasākumu īstenošana, tostarp atbilstīgas pārskatatbildības un kontroles par skaldmateriāliem īstenošana valsts un operatoru līmenī, vajadzīgā regulatīvā pamata un metodiku izstrāde (ietverot kodolmateriālu kriminālistikas metodes);

| | — | kodoldrošības pasākumu īstenošana, tostarp atbilstīgas pārskatatbildības un kontroles par skaldmateriāliem īstenošana valsts un operatoru līmenī, vajadzīgā regulatīvā pamata un metodiku izstrāde (ietverot kodolmateriālu kriminālistikas metodes); |
| --- | --- | --- |

—

kodoldrošības pasākumu īstenošana, tostarp atbilstīgas pārskatatbildības un kontroles par skaldmateriāliem īstenošana valsts un operatoru līmenī, vajadzīgā regulatīvā pamata un metodiku izstrāde (ietverot kodolmateriālu kriminālistikas metodes);

| | — | pasākumi, lai veicinātu starptautisku sadarbību (iesaistot attiecīgās starptautiskās organizācijas, proti, SAEA) minētajās jomās, tostarp, lai īstenotu un uzraudzītu starptautiskas konvencijas un līgumus, informācijas apmaiņu, spējas palielināšanu un mācības kodoldrošības jomā, kā arī pētniecību. |
| --- | --- | --- |

—

pasākumi, lai veicinātu starptautisku sadarbību (iesaistot attiecīgās starptautiskās organizācijas, proti, SAEA) minētajās jomās, tostarp, lai īstenotu un uzraudzītu starptautiskas konvencijas un līgumus, informācijas apmaiņu, spējas palielināšanu un mācības kodoldrošības jomā, kā arī pētniecību.

| | — | pasākumi, lai veicinātu starptautisku sadarbību (iesaistot attiecīgās
  reģionālās un
  starptautiskās organizācijas, proti, SAEA) minētajās jomās, tostarp, lai īstenotu un uzraudzītu starptautiskas konvencijas un līgumus, informācijas apmaiņu, spējas palielināšanu un mācības kodoldrošības jomā, kā arī pētniecību. |
| --- | --- | --- |

—

pasākumi, lai veicinātu starptautisku sadarbību (iesaistot attiecīgās
  reģionālās un
  starptautiskās organizācijas, proti, SAEA) minētajās jomās, tostarp, lai īstenotu un uzraudzītu starptautiskas konvencijas un līgumus, informācijas apmaiņu, spējas palielināšanu un mācības kodoldrošības jomā, kā arī pētniecību.

| (ba) | palīdzība augsta kompetences un zināšanu līmeņa nodrošināšanai regulatoriem, tehniskā atbalsta organizācijām un operatoriem (neizkropļojot konkurenci) šā instrumenta jomās, jo īpaši ar: |
| --- | --- |

(ba)

palīdzība augsta kompetences un zināšanu līmeņa nodrošināšanai regulatoriem, tehniskā atbalsta organizācijām un operatoriem (neizkropļojot konkurenci) šā instrumenta jomās, jo īpaši ar:

| | — | pastāvīgu atbalstu regulatīvo iestāžu, tehniskā atbalsta organizāciju un kodolspēkstaciju operatoru darbinieku (neizkropļojot konkurenci) izglītībai un apmācībai; |
| --- | --- | --- |

—

pastāvīgu atbalstu regulatīvo iestāžu, tehniskā atbalsta organizāciju un kodolspēkstaciju operatoru darbinieku (neizkropļojot konkurenci) izglītībai un apmācībai;

| | — | piemērotu apmācības iespēju attīstības veicināšanu. |
| --- | --- | --- |

—

piemērotu apmācības iespēju attīstības veicināšanu.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

Pielikums – Kritēriji – – 1. Vispārīgie kritēriji

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Vispārīgie kritēriji |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.

Vispārīgie kritēriji

| 1. | Vispārīgie kritēriji |
| --- | --- |

1.

Vispārīgie kritēriji

| — | Sadarbībā
  var ietvert
  visas “trešās valstis” (kas nav ES dalībvalstis)
  visā pasaulē
  . |
| --- | --- |

—

Sadarbībā
  var ietvert
  visas “trešās valstis” (kas nav ES dalībvalstis)
  visā pasaulē
  .

| — | Sadarbībā
  jāietver
  “trešās valstis” (kas nav ES dalībvalstis)
  atbilstīgi šīs regulas 1
  . 
  pantā minētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

—

Sadarbībā
  jāietver
  “trešās valstis” (kas nav ES dalībvalstis)
  atbilstīgi šīs regulas 1
  . 
  pantā minētajiem mērķiem.

| — | Prioritāte ir kandidātvalstīm un Eiropas Kaimiņattiecību reģiona valstīm. Reģionālām pieejām būs priekšrocība. |
| --- | --- |

—

Prioritāte ir kandidātvalstīm un Eiropas Kaimiņattiecību reģiona valstīm. Reģionālām pieejām būs priekšrocība.

| — | Prioritāte ir kandidātvalstīm un Eiropas Kaimiņattiecību reģiona valstīm. Reģionālām pieejām būs priekšrocība. |
| --- | --- |

—

Prioritāte ir kandidātvalstīm un Eiropas Kaimiņattiecību reģiona valstīm. Reģionālām pieejām būs priekšrocība.

| — | Augstu ienākumu valstis iekļaujamas tikai tādēļ, lai būtu iespējams veikt izņēmuma pasākumus, piemēram, pēc lielas kodolavārijas, ja tas vajadzīgs un ir piemērots. |
| --- | --- |

—

Augstu ienākumu valstis iekļaujamas tikai tādēļ, lai būtu iespējams veikt izņēmuma pasākumus, piemēram, pēc lielas kodolavārijas, ja tas vajadzīgs un ir piemērots.

| — | Valstis ar augstu ienākumu līmeni iekļaujamas tikai tādēļ, lai būtu iespējams veikt izņēmuma pasākumus, piemēram, pēc lielas kodolavārijas, ja tas vajadzīgs un ir piemērots.
  Šajā regulā “valstis ar augstu ienākumu līmeni” ir valstis un teritorijas, kas uzskaitītas I pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1934/2006

   (5)

  . |
| --- | --- |

—

Valstis ar augstu ienākumu līmeni iekļaujamas tikai tādēļ, lai būtu iespējams veikt izņēmuma pasākumus, piemēram, pēc lielas kodolavārijas, ja tas vajadzīgs un ir piemērots.
  Šajā regulā “valstis ar augstu ienākumu līmeni” ir valstis un teritorijas, kas uzskaitītas I pielikumā Padomes Regulai (EK) Nr. 1934/2006

   (5)

  .

| — | Kopēja izpratne un savstarpējs nolīgums starp trešo valsti un Eiropas Savienību jāapstiprina, attiecīgajai valdībai vēršoties ar oficiālu pieprasījumu Komisijā. |
| --- | --- |

—

Kopēja izpratne un savstarpējs nolīgums starp trešo valsti un Eiropas Savienību jāapstiprina, attiecīgajai valdībai vēršoties ar oficiālu pieprasījumu Komisijā.

| — | Kopēja izpratne un savstarpējs nolīgums starp trešo valsti un Eiropas Savienību jāapstiprina, attiecīgajai valdībai vēršoties ar oficiālu pieprasījumu Komisijā. |
| --- | --- |

—

Kopēja izpratne un savstarpējs nolīgums starp trešo valsti un Eiropas Savienību jāapstiprina, attiecīgajai valdībai vēršoties ar oficiālu pieprasījumu Komisijā.

| — | Trešām valstīm, kas vēlas sadarboties ar Eiropas Savienību, pilnībā jāparaksta kodolieroču neizplatīšanas principi. Tām arī jākļūst pa pusēm attiecīgajās konvencijās, kas ir SAEA sistēmā par kodoldrošību, vai jāveic pasākumi, kuri apliecina stingru apņemšanos pievienoties šādām konvencijām.
  Pievienošanos
  attiecīgajām konvencijām
  vai tādu pasākumu veikšanu, kuru nolūks ir tām pievienoties, var izvirzīt
  kā
  nosacījumu
  sadarbībai ar Eiropas Savienību. Ārkārtas gadījumos izņēmuma veidā jāizrāda elastība šā principa piemērošanā. |
| --- | --- |

—

Trešām valstīm, kas vēlas sadarboties ar Eiropas Savienību, pilnībā jāparaksta kodolieroču neizplatīšanas principi. Tām arī jākļūst pa pusēm attiecīgajās konvencijās, kas ir SAEA sistēmā par kodoldrošību, vai jāveic pasākumi, kuri apliecina stingru apņemšanos pievienoties šādām konvencijām.
  Pievienošanos
  attiecīgajām konvencijām
  vai tādu pasākumu veikšanu, kuru nolūks ir tām pievienoties, var izvirzīt
  kā
  nosacījumu
  sadarbībai ar Eiropas Savienību. Ārkārtas gadījumos izņēmuma veidā jāizrāda elastība šā principa piemērošanā.

| — | Trešām valstīm, kas vēlas sadarboties ar Eiropas Savienību, jāapņemas pilnībā ievērot kodolieroču neizplatīšanas principus. Tām arī jākļūst pa pusēm attiecīgajās konvencijās, kas ir SAEA sistēmā par kodoldrošību, vai jāveic pasākumi, kuri apliecina stingru apņemšanos pievienoties šādām konvencijām.
  Pievienošanās
  attiecīgajām konvencijām
  un to īstenošana ir jāizvirza
  kā
  nosacījums
  sadarbībai ar Eiropas Savienību. Ārkārtas gadījumos izņēmuma veidā jāizrāda elastība šā principa piemērošanā
  , ja bezdarbība varētu palielināt Savienības un tās pilsoņu apdraudētību
  . |
| --- | --- |

—

Trešām valstīm, kas vēlas sadarboties ar Eiropas Savienību, jāapņemas pilnībā ievērot kodolieroču neizplatīšanas principus. Tām arī jākļūst pa pusēm attiecīgajās konvencijās, kas ir SAEA sistēmā par kodoldrošību, vai jāveic pasākumi, kuri apliecina stingru apņemšanos pievienoties šādām konvencijām.
  Pievienošanās
  attiecīgajām konvencijām
  un to īstenošana ir jāizvirza
  kā
  nosacījums
  sadarbībai ar Eiropas Savienību. Ārkārtas gadījumos izņēmuma veidā jāizrāda elastība šā principa piemērošanā
  , ja bezdarbība varētu palielināt Savienības un tās pilsoņu apdraudētību
  .

| — | Lai nodrošinātu un uzraudzītu atbilstību sadarbības mērķiem, trešai valstij, kas ir saņēmējvalsts, jāievēro princips par veikto pasākumu novērtēšanu.
  Šī novērtēšana nodrošinātu iespēju uzraudzīt un pārbaudīt atbilstību mērķiem, par kuriem ir bijusi vienošanās, un varētu būt nosacījums
  Kopienas ieguldījuma maksājumu turpināšanai. |
| --- | --- |

—

Lai nodrošinātu un uzraudzītu atbilstību sadarbības mērķiem, trešai valstij, kas ir saņēmējvalsts, jāievēro princips par veikto pasākumu novērtēšanu.
  Šī novērtēšana nodrošinātu iespēju uzraudzīt un pārbaudīt atbilstību mērķiem, par kuriem ir bijusi vienošanās, un varētu būt nosacījums
  Kopienas ieguldījuma maksājumu turpināšanai.

| — | Lai nodrošinātu un uzraudzītu atbilstību sadarbības mērķiem, trešai valstij, kas ir saņēmējvalsts, jāievēro princips par veikto pasākumu novērtēšanu. Kopienas ieguldījuma maksājumu turpināšanai
  jābūt atkarīgai no tā, cik pārbaudāma un nepārtraukta ir atbilstība saskaņotajiem mērķiem
  . |
| --- | --- |

—

Lai nodrošinātu un uzraudzītu atbilstību sadarbības mērķiem, trešai valstij, kas ir saņēmējvalsts, jāievēro princips par veikto pasākumu novērtēšanu. Kopienas ieguldījuma maksājumu turpināšanai
  jābūt atkarīgai no tā, cik pārbaudāma un nepārtraukta ir atbilstība saskaņotajiem mērķiem
  .

| — | Saskaņā ar šo regulu sadarbības nolūks kodoldrošības un aizsardzības pasākumu jomā nav veicināt kodolenerģiju. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar šo regulu sadarbības nolūks kodoldrošības un aizsardzības pasākumu jomā nav veicināt kodolenerģiju.

| — | Saskaņā ar šo regulu sadarbības nolūks kodoldrošības un aizsardzības pasākumu jomā nav veicināt kodolenerģiju
  vai pagarināt esošo kodolspēkstaciju ekspluatācijas laiku
  . |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar šo regulu sadarbības nolūks kodoldrošības un aizsardzības pasākumu jomā nav veicināt kodolenerģiju
  vai pagarināt esošo kodolspēkstaciju ekspluatācijas laiku
  .

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Pielikums – Kritēriji – 2. Valstis, kurās ir uzstādītas kodolenerģijas ražotspējīgas iekārtas – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecība uz valstīm, kas jau ir bijušas Kopienas finansējuma saņēmējas, papildu sadarbībai jābūt atkarīgai no novērtēšanas pasākumiem attiecībā uz darbībām, kas finansētas, izmantojot Kopienas budžetu, un no pareiza jaunu vajadzību pamatojuma. Novērtējumam jārada iespēja precīzāk noteikt sadarbības veidu un šīm valstīm turpmāk piešķiramās summas. | Attiecībā uz valstīm, kas jau ir bijušas Kopienas finansējuma saņēmējas, papildu sadarbībai jābūt atkarīgai no novērtēšanas pasākumiem attiecībā uz darbībām, kas finansētas, izmantojot Kopienas budžetu, un no pareiza jaunu vajadzību pamatojuma. Novērtējumam jārada iespēja precīzāk noteikt sadarbības veidu un šīm valstīm turpmāk piešķiramās summas.
  Savienībai jāveicina reģionālās sadarbības un salīdzinošās izvērtēšanas mehānismi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Attiecība uz valstīm, kas jau ir bijušas Kopienas finansējuma saņēmējas, papildu sadarbībai jābūt atkarīgai no novērtēšanas pasākumiem attiecībā uz darbībām, kas finansētas, izmantojot Kopienas budžetu, un no pareiza jaunu vajadzību pamatojuma. Novērtējumam jārada iespēja precīzāk noteikt sadarbības veidu un šīm valstīm turpmāk piešķiramās summas.

Attiecībā uz valstīm, kas jau ir bijušas Kopienas finansējuma saņēmējas, papildu sadarbībai jābūt atkarīgai no novērtēšanas pasākumiem attiecībā uz darbībām, kas finansētas, izmantojot Kopienas budžetu, un no pareiza jaunu vajadzību pamatojuma. Novērtējumam jārada iespēja precīzāk noteikt sadarbības veidu un šīm valstīm turpmāk piešķiramās summas.
  Savienībai jāveicina reģionālās sadarbības un salīdzinošās izvērtēšanas mehānismi.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Pielikums – Kritēriji – 3. Valstis, kurās nav uzstādītas kodolenerģijas ražotspējīgas iekārtas – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Sadarbībā ar
  valstīm, kuras vēlas attīstīt kodolenerģijas ražotspēju, neatkarīgi no tā, vai tajās ir pētniecības reaktori, vai to nav, un kurām attiecīgajā brīdī kļūst būtisks intervences jautājums, lai nodrošinātu kodoldrošības kultūras uzlabošanu, kā arī vienlaicīgi izstrādātu kodolenerģijas ražošanas programmu, jo īpaši attiecībā uz uzraudzības iestāžu un tehniskā atbalsta organizāciju stiprināšanu, ņems vērā kodolenerģijas attīstības programmas uzticamību, kā arī to, vai ir valdības lēmums par kodolenerģijas izmantošanu un iepriekšēju ceļveža izstrādi. | Valstīm, kuras vēlas attīstīt kodolenerģijas ražotspēju, neatkarīgi no tā, vai tajās ir pētniecības reaktori, vai to nav, un kurām attiecīgajā brīdī kļūst būtisks intervences jautājums, lai nodrošinātu kodoldrošības kultūras uzlabošanu, kā arī vienlaicīgi izstrādātu kodolenerģijas ražošanas programmu, jo īpaši attiecībā uz
  kodoldrošības pārvaldības un
  uzraudzības iestāžu un tehniskā atbalsta organizāciju
  neatkarības un darbībspējas
  stiprināšanu.
  Sadarbībā
  ņems vērā kodolenerģijas attīstības programmas uzticamību, kā arī to, vai ir valdības lēmums par kodolenerģijas izmantošanu un iepriekšēju ceļveža izstrādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Sadarbībā ar
  valstīm, kuras vēlas attīstīt kodolenerģijas ražotspēju, neatkarīgi no tā, vai tajās ir pētniecības reaktori, vai to nav, un kurām attiecīgajā brīdī kļūst būtisks intervences jautājums, lai nodrošinātu kodoldrošības kultūras uzlabošanu, kā arī vienlaicīgi izstrādātu kodolenerģijas ražošanas programmu, jo īpaši attiecībā uz uzraudzības iestāžu un tehniskā atbalsta organizāciju stiprināšanu, ņems vērā kodolenerģijas attīstības programmas uzticamību, kā arī to, vai ir valdības lēmums par kodolenerģijas izmantošanu un iepriekšēju ceļveža izstrādi.

Valstīm, kuras vēlas attīstīt kodolenerģijas ražotspēju, neatkarīgi no tā, vai tajās ir pētniecības reaktori, vai to nav, un kurām attiecīgajā brīdī kļūst būtisks intervences jautājums, lai nodrošinātu kodoldrošības kultūras uzlabošanu, kā arī vienlaicīgi izstrādātu kodolenerģijas ražošanas programmu, jo īpaši attiecībā uz
  kodoldrošības pārvaldības un
  uzraudzības iestāžu un tehniskā atbalsta organizāciju
  neatkarības un darbībspējas
  stiprināšanu.
  Sadarbībā
  ņems vērā kodolenerģijas attīstības programmas uzticamību, kā arī to, vai ir valdības lēmums par kodolenerģijas izmantošanu un iepriekšēju ceļveža izstrādi.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Pielikums – Prioritātes – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai izstrādātu drošības nosacījumus, kas vajadzīgi sabiedrības dzīvības un veselības apdraudējumu likvidēšanai, un lai nodrošinātu, ka kodolmateriāli netiek izmantoti mērķiem, kādiem tie nebija paredzēti,
  sadarbībā galvenokārt uzmanība tiek pievērsta kodolenerģijas regulatoriem (un to tehniskā atbalsta organizācijām).
  Mērķis ir
  nodrošināt tiem tehnisko kompetenci un neatkarību un nostiprināt normatīvo regulējumu, proti, attiecībā uz licenzēšanas darbībām, tostarp efektīviem un vispusīgiem riska un drošības novērtējumiem (“stresa pārbaudes”), to pārskatīšanu un pēcpārbaudi. | Šajā instrumentā ir paredzēts, ka
  sadarbībā galvenokārt uzmanība tiek pievērsta kodolenerģijas regulatoriem (un to tehniskā atbalsta organizācijām)
  ar mērķi
  nodrošināt tiem tehnisko kompetenci un neatkarību un nostiprināt normatīvo regulējumu, proti, attiecībā uz licencēšanas darbībām, tostarp efektīviem un vispusīgiem riska un drošības novērtējumiem (“noturības testu”), to pārskatīšanu un pēcpārbaudi.
  Tam jārada drošības nosacījumi, kas nepieciešami, lai novērstu draudus cilvēku dzīvībai un veselībai un nodrošinātu, ka kodolmateriāli netiek izmantoti citiem, iepriekš neparedzētiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Lai izstrādātu drošības nosacījumus, kas vajadzīgi sabiedrības dzīvības un veselības apdraudējumu likvidēšanai, un lai nodrošinātu, ka kodolmateriāli netiek izmantoti mērķiem, kādiem tie nebija paredzēti,
  sadarbībā galvenokārt uzmanība tiek pievērsta kodolenerģijas regulatoriem (un to tehniskā atbalsta organizācijām).
  Mērķis ir
  nodrošināt tiem tehnisko kompetenci un neatkarību un nostiprināt normatīvo regulējumu, proti, attiecībā uz licenzēšanas darbībām, tostarp efektīviem un vispusīgiem riska un drošības novērtējumiem (“stresa pārbaudes”), to pārskatīšanu un pēcpārbaudi.

Šajā instrumentā ir paredzēts, ka
  sadarbībā galvenokārt uzmanība tiek pievērsta kodolenerģijas regulatoriem (un to tehniskā atbalsta organizācijām)
  ar mērķi
  nodrošināt tiem tehnisko kompetenci un neatkarību un nostiprināt normatīvo regulējumu, proti, attiecībā uz licencēšanas darbībām, tostarp efektīviem un vispusīgiem riska un drošības novērtējumiem (“noturības testu”), to pārskatīšanu un pēcpārbaudi.
  Tam jārada drošības nosacījumi, kas nepieciešami, lai novērstu draudus cilvēku dzīvībai un veselībai un nodrošinātu, ka kodolmateriāli netiek izmantoti citiem, iepriekš neparedzētiem mērķiem.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Pielikums – Prioritātes – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Citas sadarbību programmu prioritātes, kas attīstāmas saistībā ar šo regulu, ir šādas: | Citas sadarbību programmu prioritātes, kas attīstāmas saistībā ar šo regulu, ir šādas: |
| | — | licenzēšanas darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Citas sadarbību programmu prioritātes, kas attīstāmas saistībā ar šo regulu, ir šādas:

Citas sadarbību programmu prioritātes, kas attīstāmas saistībā ar šo regulu, ir šādas:

—

licenzēšanas darbības;

| — | atbildīgu stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde un īstenošana, lai atbildīgi un droši apsaimniekotu lietoto kodoldegvielu un radioaktīvos atkritumus; |
| --- | --- |

—

atbildīgu stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde un īstenošana, lai atbildīgi un droši apsaimniekotu lietoto kodoldegvielu un radioaktīvos atkritumus;

| — | atbildīgu stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde un īstenošana, lai atbildīgi un droši apsaimniekotu lietoto kodoldegvielu un radioaktīvos atkritumus; |
| --- | --- |

—

atbildīgu stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde un īstenošana, lai atbildīgi un droši apsaimniekotu lietoto kodoldegvielu un radioaktīvos atkritumus;

| — | pašlaik darbojošos iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana, bijušo kodolvietu un ar urāna ieguvi saistīto atradņu atveseļošana, kā arī jūrā nogremdētu radioaktīvu priekšmetu un materiālu atguve un apsaimniekošana, ja tie rada apdraudējumu sabiedrībai. |
| --- | --- |

—

pašlaik darbojošos iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana, bijušo kodolvietu un ar urāna ieguvi saistīto atradņu atveseļošana, kā arī jūrā nogremdētu radioaktīvu priekšmetu un materiālu atguve un apsaimniekošana, ja tie rada apdraudējumu sabiedrībai.

| — | pašlaik darbojošos iekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu, bijušo kodolvietu un ar urāna ieguvi saistīto atradņu atveseļošanu, kā arī jūrā nogremdētu radioaktīvu priekšmetu un materiālu atguvi un apsaimniekošanu, ja tie rada apdraudējumu sabiedrībai; |
| --- | --- |

—

pašlaik darbojošos iekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu, bijušo kodolvietu un ar urāna ieguvi saistīto atradņu atveseļošanu, kā arī jūrā nogremdētu radioaktīvu priekšmetu un materiālu atguvi un apsaimniekošanu, ja tie rada apdraudējumu sabiedrībai;

| — | nodrošināšana, ka kodolmateriāli netiek izmantoti mērķiem, kādiem tie nebija paredzēti. |
| --- | --- |

—

nodrošināšana, ka kodolmateriāli netiek izmantoti mērķiem, kādiem tie nebija paredzēti.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Pielikums – Prioritātes – trešā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Sadarbību ar kodoliekārtu operatoriem trešās valstīs izskatīs īpašās situācijās atbilstīgi “stresa pārbaudes” pēcpasākumu plānam. Šāda sadarbība ar kodoliekārtu operatoriem neietver aprīkojuma piegādi. | Sadarbību ar kodoliekārtu operatoriem trešās valstīs izskatīs īpašās situācijās atbilstīgi “noturības testa” pēcpasākumu plānam. Šāda sadarbība ar kodoliekārtu operatoriem neietver aprīkojuma piegādi
  un citas darbības vai palīdzību, ko operators varētu pirkt un kas tam jāpērk uz komerciāliem pamatiem, lai ievērotu regulatīvos drošības standartus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Sadarbību ar kodoliekārtu operatoriem trešās valstīs izskatīs īpašās situācijās atbilstīgi “stresa pārbaudes” pēcpasākumu plānam. Šāda sadarbība ar kodoliekārtu operatoriem neietver aprīkojuma piegādi.

Sadarbību ar kodoliekārtu operatoriem trešās valstīs izskatīs īpašās situācijās atbilstīgi “noturības testa” pēcpasākumu plānam. Šāda sadarbība ar kodoliekārtu operatoriem neietver aprīkojuma piegādi
  un citas darbības vai palīdzību, ko operators varētu pirkt un kas tam jāpērk uz komerciāliem pamatiem, lai ievērotu regulatīvos drošības standartus
  .

---

(*1)  
  OV ...

(1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. .../2013 (... gada ...), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV ...).

(2)  
  Padomes Regula (ES) Nr. .../2013(... gada ...) par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas programmu “Apvārsnis 2020” (OV ...).

(3)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. .../2013 (... gada ...) par pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (PPI II) (OV L...)

(4)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. .../2013 (... gada ...) ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (OV L...)

(5)  
  Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni un ar jaunattīstības valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006, attiecībā uz darbībām, uz kurām neattiecas oficiālā attīstības palīdzība (OV L 405, 30.12.2006).

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/122

---

P7_TA(2013)0471

Kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmas Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā *

Eiropas Parlamenta 2013. gada 19. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Savienības atbalstu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas palīdzības programmām Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

(Apspriešanās)

(2016/C 436/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0783), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0783),

| — | ņemot vērā Euratom līguma 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0514/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euratom līguma 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0514/2011),

| — | ņemot vērā 4. protokolu un 56. pantu Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas Pievienošanās aktā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 4. protokolu un 56. pantu Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas Pievienošanās aktā,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0119/2013),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Euratom līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Euratom līguma 106.a pantu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Atbilstoši pievienošanās līguma saistībām un ar Kopienas atbalstu Bulgārija, Lietuva un Slovākija ir slēgušas kodolelektrostacijas un panākušas vērā ņemamu virzību to ekspluatācijas izbeigšanā. Jāveic papildu darbi, lai turpinātu
  virzību pašreizējās demontāžas darbībās līdz sasniegts neatgriezenisks stāvoklis drošas ekspluatācijas izbeigšanas procesā
  , vienlaikus nodrošinot, ka tiek piemēroti augstākie drošības standarti. Balstoties uz pieejamajām aplēsēm, ekspluatācijas izbeigšanas darbu pabeigšanai būs vajadzīgi ievērojami papildu finansiālie resursi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Atbilstoši pievienošanās līguma saistībām un ar Kopienas atbalstu Bulgārija, Lietuva un Slovākija ir slēgušas kodolelektrostacijas un panākušas vērā ņemamu virzību to ekspluatācijas izbeigšanā. Jāveic papildu darbi, lai turpinātu
  virzību pašreizējās demontāžas darbībās līdz sasniegts neatgriezenisks stāvoklis drošas ekspluatācijas izbeigšanas procesā
  , vienlaikus nodrošinot, ka tiek piemēroti augstākie drošības standarti. Balstoties uz pieejamajām aplēsēm, ekspluatācijas izbeigšanas darbu pabeigšanai būs vajadzīgi ievērojami papildu finansiālie resursi.

| (4) | Atbilstoši pievienošanās līguma saistībām un ar Kopienas atbalstu Bulgārija, Lietuva un Slovākija ir slēgušas kodolelektrostacijas
  vai attiecīgos blokus
  un panākušas vērā ņemamu virzību to ekspluatācijas pārtraukšanā. Jāveic papildu darbi, lai turpinātu
  pašreizējo nojaukšanas, dezaktivācijas un demontāžas darbību, lietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas procesa virzību, kā arī īstenotu stabilu procesu nolūkā pilnībā neatgriezeniski pārtraukt ekspluatāciju
  , vienlaikus nodrošinot, ka tiek piemēroti augstākie drošības standarti. Balstoties uz pieejamajām aplēsēm, ekspluatācijas pārtraukšanas darbu pabeigšanai būs vajadzīgi ievērojami papildu finansiālie resursi
  , vienlaikus ņemot vērā Savienības un minēto dalībvalstu dalīto finansiālo atbildību
  . |
| --- | --- |

(4)

Atbilstoši pievienošanās līguma saistībām un ar Kopienas atbalstu Bulgārija, Lietuva un Slovākija ir slēgušas kodolelektrostacijas
  vai attiecīgos blokus
  un panākušas vērā ņemamu virzību to ekspluatācijas pārtraukšanā. Jāveic papildu darbi, lai turpinātu
  pašreizējo nojaukšanas, dezaktivācijas un demontāžas darbību, lietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas procesa virzību, kā arī īstenotu stabilu procesu nolūkā pilnībā neatgriezeniski pārtraukt ekspluatāciju
  , vienlaikus nodrošinot, ka tiek piemēroti augstākie drošības standarti. Balstoties uz pieejamajām aplēsēm, ekspluatācijas pārtraukšanas darbu pabeigšanai būs vajadzīgi ievērojami papildu finansiālie resursi
  , vienlaikus ņemot vērā Savienības un minēto dalībvalstu dalīto finansiālo atbildību
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Ignalinas kodolelektrostacijas ar diviem 1 500 MW reaktoru blokiem, Kozlodujas kodolelektrostacijas četru bloku, kuru kopējā jauda ir 1 760 MW, kā arī Bohunices V1 kodolelektrostacijas ar diviem blokiem, kuru jauda ir 880 MV, priekšlaicīga slēgšana šo trīs valstu iedzīvotājiem ilgtermiņā ir radījusi smagu slogu, ņemot vērā ietekmi uz enerģētiku, kā arī finansiālās, ekonomiskās, ekoloģiskās un sociālās sekas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Ignalinas kodolelektrostacijas ar diviem 1 500 MW reaktoru blokiem, Kozlodujas kodolelektrostacijas četru bloku, kuru kopējā jauda ir 1 760 MW, kā arī Bohunices V1 kodolelektrostacijas ar diviem blokiem, kuru jauda ir 880 MV, priekšlaicīga slēgšana šo trīs valstu iedzīvotājiem ilgtermiņā ir radījusi smagu slogu, ņemot vērā ietekmi uz enerģētiku, kā arī finansiālās, ekonomiskās, ekoloģiskās un sociālās sekas.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Ignalinas kodolelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšana ir ilgtermiņa pasākums un rada Lietuvai ārkārtēju finanšu slogu, kas nav samērojams ar valsts lielumu un ekonomisko spēju, un Protokolā Nr. 4 noteikts, ka “[š]ajā nolūkā Ignalinas programmas darbību nepārtraucot turpinās un pagarinās arī laikposmam pēc 2006. gada”, piebilstot, ka “[n]ākamajā finanšu plāna laikposmā kopējās apropriācijas no pagarinātās [pagarinātajai] Ignalinas programmas [programmai] ir atbilstīgas”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Ignalinas kodolelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšana ir ilgtermiņa pasākums un rada Lietuvai ārkārtēju finanšu slogu, kas nav samērojams ar valsts lielumu un ekonomisko spēju, un Protokolā Nr. 4 noteikts, ka “[š]ajā nolūkā Ignalinas programmas darbību nepārtraucot turpinās un pagarinās arī laikposmam pēc 2006. gada”, piebilstot, ka “[n]ākamajā finanšu plāna laikposmā kopējās apropriācijas no pagarinātās [pagarinātajai] Ignalinas programmas [programmai] ir atbilstīgas”.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4c) | Bulgārijas gadījumā 2005. gada Pievienošanās akta 30. pantā minēts tikai laikposms no 2007. līdz 2009. gadam, un Slovākijas gadījumā 2003. gada Pievienošanās līgumā ir minēts tikai laikposms no 2004. līdz 2006. gadam. Tādēļ attiecībā uz turpmāku palīdzību Bulgārijai un Slovākijai būtu jāpiemēro Euratom līguma 203. pants un kā juridiskais pamats turpmākajai palīdzībai Lietuvai būtu jāizmanto 2003. gada Pievienošanās līguma Protokols Nr. 4 un 56. pants. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4c)

Bulgārijas gadījumā 2005. gada Pievienošanās akta 30. pantā minēts tikai laikposms no 2007. līdz 2009. gadam, un Slovākijas gadījumā 2003. gada Pievienošanās līgumā ir minēts tikai laikposms no 2004. līdz 2006. gadam. Tādēļ attiecībā uz turpmāku palīdzību Bulgārijai un Slovākijai būtu jāpiemēro Euratom līguma 203. pants un kā juridiskais pamats turpmākajai palīdzībai Lietuvai būtu jāizmanto 2003. gada Pievienošanās līguma Protokols Nr. 4 un 56. pants.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | 2007.–2013. gadam paredzētajās programmās Komisijas uzraudzība bija vērsta uz finanšu apropriāciju budžeta izpildi un projekta īstenošanu, nevis uz to, kādā mērā ir sasniegti programmu mērķi kopumā. Tas, ka virzība uz programmu mērķu sasniegšanu netika pienācīgi izvērtēta un nebija pienācīgi uzraudzīts līdzekļu efektīvu izlietojums, liecina, ka neviens nav bijis patiesi atbildīgs par programmu kopējo izpildi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

2007.–2013. gadam paredzētajās programmās Komisijas uzraudzība bija vērsta uz finanšu apropriāciju budžeta izpildi un projekta īstenošanu, nevis uz to, kādā mērā ir sasniegti programmu mērķi kopumā. Tas, ka virzība uz programmu mērķu sasniegšanu netika pienācīgi izvērtēta un nebija pienācīgi uzraudzīts līdzekļu efektīvu izlietojums, liecina, ka neviens nav bijis patiesi atbildīgs par programmu kopējo izpildi.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Pienācīgi būtu jāņem vērā Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 16/2011 “ES finanšu palīdzība kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā: sasniegtais un nākotnē sasniedzamais”, kas ietver secinājumus un ieteikumus. Revīzijas palāta ir secinājusi, ka galvenais ekspluatācijas pārtraukšanas process Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā joprojām ir priekšā un ka tā pabeigšanai ievērojami pietrūkst finansējuma (aptuveni EUR 2,5  miljardu). Konkrētāk, kavējās lielie infrastruktūras projekti, un galvenajā ekspluatācijas pārtraukšanas procesā ir pārsniegtas izmaksas, kā arī izmaksu aplēses nav pilnīgas, jo trūkst būtiskas informācijas par radioaktīvajiem atkritumiem un/vai iekārtām un tehnoloģijām, kas vajadzīgas to apstrādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Pienācīgi būtu jāņem vērā Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 16/2011 “ES finanšu palīdzība kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā: sasniegtais un nākotnē sasniedzamais”, kas ietver secinājumus un ieteikumus. Revīzijas palāta ir secinājusi, ka galvenais ekspluatācijas pārtraukšanas process Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā joprojām ir priekšā un ka tā pabeigšanai ievērojami pietrūkst finansējuma (aptuveni EUR 2,5  miljardu). Konkrētāk, kavējās lielie infrastruktūras projekti, un galvenajā ekspluatācijas pārtraukšanas procesā ir pārsniegtas izmaksas, kā arī izmaksu aplēses nav pilnīgas, jo trūkst būtiskas informācijas par radioaktīvajiem atkritumiem un/vai iekārtām un tehnoloģijām, kas vajadzīgas to apstrādei.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | Lai gan visi attiecīgie bloki tika slēgti noteiktajos termiņos, dažu ekspluatācijas pārtraukšanas programmu izpildē joprojām ir kavēšanās, kas ir ekonomiski neizdevīgi un politiski nepieņemami; šāda kavēšanās būtu jārisina, izstrādājot pārskatītu sīki izstrādātu ekspluatācijas pārtraukšanas plānu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5c)

Lai gan visi attiecīgie bloki tika slēgti noteiktajos termiņos, dažu ekspluatācijas pārtraukšanas programmu izpildē joprojām ir kavēšanās, kas ir ekonomiski neizdevīgi un politiski nepieņemami; šāda kavēšanās būtu jārisina, izstrādājot pārskatītu sīki izstrādātu ekspluatācijas pārtraukšanas plānu.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

5.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5d) | Tā kā dažās programmās vēl nav veiktas efektīvai ekspluatācijas pārtraukšanai nepieciešamās organizatoriskās izmaiņas, būtu jāveic vajadzīgā organizatorisko struktūru pārveide. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5d)

Tā kā dažās programmās vēl nav veiktas efektīvai ekspluatācijas pārtraukšanai nepieciešamās organizatoriskās izmaiņas, būtu jāveic vajadzīgā organizatorisko struktūru pārveide.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Pēc tam, kad Bulgārija, Lietuva un Slovākija pieprasīja turpmāku finansējumu,
  Komisijas priekšlikumā nākamajai daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam: “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”” no Eiropas Savienības vispārējā budžeta kodoldrošībai un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanai tika paredzēta summa EUR 700 miljoni. No šīs summas EUR 500 miljoni pēc 2011. gada cenām, kas ir aptuveni EUR 553 miljoni pēc pašreizējām cenām, ir paredzēti jaunai programmai, lai turpinātu atbalstīt Bohunices V1 kodolelektrostacijas 1.–2. bloka un Ignalinas kodolelektrostacijas 1.–2. bloka ekspluatācijas izbeigšanu 2014.–2017. gadā un Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanu 2014.–2020. gadā. Finansējumam saskaņā ar šo jauno programmu vajadzētu būt pieejamam pakāpeniski samazinātā veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Pēc tam, kad Bulgārija, Lietuva un Slovākija pieprasīja turpmāku finansējumu,
  Komisijas priekšlikumā nākamajai daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam: “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020”” no Eiropas Savienības vispārējā budžeta kodoldrošībai un kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanai tika paredzēta summa EUR 700 miljoni. No šīs summas EUR 500 miljoni pēc 2011. gada cenām, kas ir aptuveni EUR 553 miljoni pēc pašreizējām cenām, ir paredzēti jaunai programmai, lai turpinātu atbalstīt Bohunices V1 kodolelektrostacijas 1.–2. bloka un Ignalinas kodolelektrostacijas 1.–2. bloka ekspluatācijas izbeigšanu 2014.–2017. gadā un Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanu 2014.–2020. gadā. Finansējumam saskaņā ar šo jauno programmu vajadzētu būt pieejamam pakāpeniski samazinātā veidā.

| (6) | Pēc tam, kad Bulgārija, Lietuva un Slovākija pieprasīja turpmāku finansējumu,
  kopējā finansējumā, kas paredzēts programmas īstenošanai laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, būtu jāiekļauj atbilstīgs Savienības finansiālais atbalsts, ņemot vērā katru ekspluatācijas pārtraukšanas plānu
  . |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad Bulgārija, Lietuva un Slovākija pieprasīja turpmāku finansējumu,
  kopējā finansējumā, kas paredzēts programmas īstenošanai laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, būtu jāiekļauj atbilstīgs Savienības finansiālais atbalsts, ņemot vērā katru ekspluatācijas pārtraukšanas plānu
  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Programmām piešķirto apropriāciju apmēru, kā arī plānošanas periodu un sadalījumu Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmām var pārskatīt, ņemot vērā starpposma un noslēguma novērtējuma ziņojuma rezultātus, ar nosacījumu, ka netiek apdraudēti attiecīgajos ekspluatācijas pārtraukšanas plānos paredzētie augstākie drošības standarti un tiek saglabāta ekspluatācijas pārtraukšanas procesa nepārtrauktība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Programmām piešķirto apropriāciju apmēru, kā arī plānošanas periodu un sadalījumu Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmām var pārskatīt, ņemot vērā starpposma un noslēguma novērtējuma ziņojuma rezultātus, ar nosacījumu, ka netiek apdraudēti attiecīgajos ekspluatācijas pārtraukšanas plānos paredzētie augstākie drošības standarti un tiek saglabāta ekspluatācijas pārtraukšanas procesa nepārtrauktība.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Atbalstam, uz ko attiecas šī regula, būtu jānodrošina nepārtraukta ekspluatācijas izbeigšanas darbu turpināšana, un tas būtu jāorientē uz pasākumiem, lai
  sasniegtu
  neatgriezenisku
  stāvokli drošas ekspluatācijas izbeigšanas procesā, tādējādi sniedzot
  lielāko Savienības pievienoto vērtību
  , vienlaikus nodrošinot pāreju uz dalībvalsts finansējumu ekspluatācijas izbeigšanas darbu pabeigšanai
  . Galīgā atbildība par kodoldrošību ir attiecīgo dalībvalstu ziņā, kas nozīmē, ka to galīgā atbildība ir arī par finansējumu, tostarp ekspluatācijas izbeigšanas finansējumu. Regula neskar jebkādu turpmāku valsts atbalsta procedūru iznākumu, kas var tikt uzsāktas saskaņā ar līguma 107. un 108. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Atbalstam, uz ko attiecas šī regula, būtu jānodrošina nepārtraukta ekspluatācijas izbeigšanas darbu turpināšana, un tas būtu jāorientē uz pasākumiem, lai
  sasniegtu
  neatgriezenisku
  stāvokli drošas ekspluatācijas izbeigšanas procesā, tādējādi sniedzot
  lielāko Savienības pievienoto vērtību
  , vienlaikus nodrošinot pāreju uz dalībvalsts finansējumu ekspluatācijas izbeigšanas darbu pabeigšanai
  . Galīgā atbildība par kodoldrošību ir attiecīgo dalībvalstu ziņā, kas nozīmē, ka to galīgā atbildība ir arī par finansējumu, tostarp ekspluatācijas izbeigšanas finansējumu. Regula neskar jebkādu turpmāku valsts atbalsta procedūru iznākumu, kas var tikt uzsāktas saskaņā ar līguma 107. un 108. pantu.

| (7) | Atbalstam, uz ko attiecas šī regula, būtu jānodrošina ekspluatācijas pārtraukšanas darbu nepārtraukta turpināšana, un tas būtu jāorientē uz pasākumiem, lai
  īstenotu stabilu procesu nolūkā pilnībā neatgriezeniski pārtraukt ekspluatāciju, vienlaikus nodrošinot augstāko drošības standartu piemērošanu, jo šādi pasākumu nodrošina
  lielāko Savienības pievienoto vērtību. Galīgā atbildība par kodoldrošību ir attiecīgo dalībvalstu ziņā, kas nozīmē, ka to galīgā atbildība ir arī par finansējumu, tostarp ekspluatācijas pārtraukšanas finansējumu.
  Šo saistību neievērošana apdraud Savienības iedzīvotājus.
  Regula neskar jebkādu turpmāku valsts atbalsta procedūru iznākumu, kas var tikt uzsāktas saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  107. un 108. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Atbalstam, uz ko attiecas šī regula, būtu jānodrošina ekspluatācijas pārtraukšanas darbu nepārtraukta turpināšana, un tas būtu jāorientē uz pasākumiem, lai
  īstenotu stabilu procesu nolūkā pilnībā neatgriezeniski pārtraukt ekspluatāciju, vienlaikus nodrošinot augstāko drošības standartu piemērošanu, jo šādi pasākumu nodrošina
  lielāko Savienības pievienoto vērtību. Galīgā atbildība par kodoldrošību ir attiecīgo dalībvalstu ziņā, kas nozīmē, ka to galīgā atbildība ir arī par finansējumu, tostarp ekspluatācijas pārtraukšanas finansējumu.
  Šo saistību neievērošana apdraud Savienības iedzīvotājus.
  Regula neskar jebkādu turpmāku valsts atbalsta procedūru iznākumu, kas var tikt uzsāktas saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  107. un 108. pantu.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Lai nodrošinātu vislielāko iespējamo efektivitāti, šajā regulā ietverto kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšana būtu jāveic, izmantojot labākās pieejamās speciālās tehniskās zināšanas
  un
  pienācīgi ņemot vērā slēdzamo bloku specifiku un tehniskos parametrus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Lai nodrošinātu vislielāko iespējamo efektivitāti, šajā regulā ietverto kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšana būtu jāveic, izmantojot labākās pieejamās speciālās tehniskās zināšanas
  un
  pienācīgi ņemot vērā slēdzamo bloku specifiku un tehniskos parametrus.

| (9) | Lai nodrošinātu vislielāko iespējamo efektivitāti, šajā regulā ietverto kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšana būtu jāveic, izmantojot labākās pieejamās speciālās tehniskās zināšanas, pienācīgi ņemot vērā slēdzamo bloku specifiku un tehniskos parametrus
  un veicot visaptverošus novērtējumus par ekspluatācijas pārtraukšanas un seku mazināšanas gaitu
  . |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu vislielāko iespējamo efektivitāti, šajā regulā ietverto kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšana būtu jāveic, izmantojot labākās pieejamās speciālās tehniskās zināšanas, pienācīgi ņemot vērā slēdzamo bloku specifiku un tehniskos parametrus
  un veicot visaptverošus novērtējumus par ekspluatācijas pārtraukšanas un seku mazināšanas gaitu
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Šajā regulā paredzēto kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanas pasākumu izmaksu noteikšanai būtu jāpiemēro starptautiski atzīti standarti, kas pieņemti kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu novērtēšanai, piemēram, Kodolenerģijas aģentūras, Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras un Komisijas kopīgi publicētā Ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu aprēķināšanas starptautiskā sistēma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Šajā regulā paredzēto kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanas pasākumu izmaksu noteikšanai būtu jāpiemēro starptautiski atzīti standarti, kas pieņemti kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu novērtēšanai, piemēram, Kodolenerģijas aģentūras, Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras un Komisijas kopīgi publicētā Ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu aprēķināšanas starptautiskā sistēma.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Ekspluatācijas izbeigšanas procesa gaitas efektīvu kontroli nodrošinās Komisija, lai garantētu lielāko Savienības pievienoto vērtību finansējumam, kas piešķirts ar šo regulu, lai gan galīgā atbildība par ekspluatācijas izbeigšanu ir dalībvalstu ziņā. Tas ietver efektīvus rezultativitātes mērījumus un korekcijas pasākumu novērtēšanu programmas laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Ekspluatācijas izbeigšanas procesa gaitas efektīvu kontroli nodrošinās Komisija, lai garantētu lielāko Savienības pievienoto vērtību finansējumam, kas piešķirts ar šo regulu, lai gan galīgā atbildība par ekspluatācijas izbeigšanu ir dalībvalstu ziņā. Tas ietver efektīvus rezultativitātes mērījumus un korekcijas pasākumu novērtēšanu programmas laikā.

| (11) | Ekspluatācijas izbeigšanas procesa gaitas efektīvu kontroli nodrošinās Komisija, lai finansējumam, kas piešķirts ar šo regulu, garantētu lielāko Savienības pievienoto vērtību, lai gan galīgā atbildība par ekspluatācijas pārtraukšanu ir dalībvalstu ziņā. Tas ietver efektīvus rezultativitātes mērījumus un korektīvu pasākumu novērtēšanu programmas laikā.
  Šāda kontrole būtu jāveic pēc jēgpilnu kvalitatīvu un kvantitatīvu rezultativitātes indikatoru izstrādes, kurus vajadzības gadījumā var viegli uzraudzīt un par kuriem var ziņot. |
| --- | --- |

(11)

Ekspluatācijas izbeigšanas procesa gaitas efektīvu kontroli nodrošinās Komisija, lai finansējumam, kas piešķirts ar šo regulu, garantētu lielāko Savienības pievienoto vērtību, lai gan galīgā atbildība par ekspluatācijas pārtraukšanu ir dalībvalstu ziņā. Tas ietver efektīvus rezultativitātes mērījumus un korektīvu pasākumu novērtēšanu programmas laikā.
  Šāda kontrole būtu jāveic pēc jēgpilnu kvalitatīvu un kvantitatīvu rezultativitātes indikatoru izstrādes, kurus vajadzības gadījumā var viegli uzraudzīt un par kuriem var ziņot.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Komisijai būtu jānodrošina maksimāla pārredzamība, pārskatatbildība un demokrātiska kontrole saistībā ar Savienības līdzekļiem, sevišķi attiecībā uz to paredzamo un panākto ietekmi uz programmu vispārējo mērķu sasniegšanu. Jo īpaši būtu jāatrisina nopietnās administratīvās, juridiskās, finansiālās un tehniskās problēmas vai jāveic pasākumi, lai tās atrisinātu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Komisijai būtu jānodrošina maksimāla pārredzamība, pārskatatbildība un demokrātiska kontrole saistībā ar Savienības līdzekļiem, sevišķi attiecībā uz to paredzamo un panākto ietekmi uz programmu vispārējo mērķu sasniegšanu. Jo īpaši būtu jāatrisina nopietnās administratīvās, juridiskās, finansiālās un tehniskās problēmas vai jāveic pasākumi, lai tās atrisinātu.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Būtu jācenšas darīt viss iespējamais, lai turpinātu līdzfinansēšanas praksi, kas ir iedibināta kā daļa no pirmspievienošanās atbalsta un atbalsta, kas sniegts 2007.–2013. gadā Lietuvas veiktajām ekspluatācijas pārtraukšanas darbībām, kā arī lai attiecīgā gadījumā piesaistītu līdzfinansējumu no citiem avotiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Būtu jācenšas darīt viss iespējamais, lai turpinātu līdzfinansēšanas praksi, kas ir iedibināta kā daļa no pirmspievienošanās atbalsta un atbalsta, kas sniegts 2007.–2013. gadā Lietuvas veiktajām ekspluatācijas pārtraukšanas darbībām, kā arī lai attiecīgā gadījumā piesaistītu līdzfinansējumu no citiem avotiem.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šī regula nosaka daudzgadu palīdzības programmu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanai 2014.–2020. gadam (“programma”) un paredz noteikumus Savienības finansiālā atbalsta īstenošanai attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar Kozlodujas kodolelektrostacijas (1.–4. bloks; Kozlodujas programma), Ignalinas kodolelektrostacijas (1. un 2. bloks; Ignalinas programma), Bohunices V1 kodolelektrostacijas (1. un 2. bloks; Bohunices programma) ekspluatācijas izbeigšanu. | Ar šo regulu nosaka daudzgadu palīdzības programmu kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanai 2014.–2020. gadam (“programma”) un paredz noteikumus Savienības finansiālā atbalsta
  turpmākai
  īstenošanai attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar Kozlodujas kodolelektrostacijas (1.–4. bloks; Kozlodujas programma), Ignalinas kodolelektrostacijas (1. un 2. bloks; Ignalinas programma), Bohunices V1 kodolelektrostacijas (1. un 2. bloks; Bohunices programma) ekspluatācijas
  neatgriezenisku

  pārtraukšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šī regula nosaka daudzgadu palīdzības programmu kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanai 2014.–2020. gadam (“programma”) un paredz noteikumus Savienības finansiālā atbalsta īstenošanai attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar Kozlodujas kodolelektrostacijas (1.–4. bloks; Kozlodujas programma), Ignalinas kodolelektrostacijas (1. un 2. bloks; Ignalinas programma), Bohunices V1 kodolelektrostacijas (1. un 2. bloks; Bohunices programma) ekspluatācijas izbeigšanu.

Ar šo regulu nosaka daudzgadu palīdzības programmu kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanai 2014.–2020. gadam (“programma”) un paredz noteikumus Savienības finansiālā atbalsta
  turpmākai
  īstenošanai attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar Kozlodujas kodolelektrostacijas (1.–4. bloks; Kozlodujas programma), Ignalinas kodolelektrostacijas (1. un 2. bloks; Ignalinas programma), Bohunices V1 kodolelektrostacijas (1. un 2. bloks; Bohunices programma) ekspluatācijas
  neatgriezenisku

  pārtraukšanu.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

1.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a pants |
| | Definīcija |
| | Ekspluatācijas pārtraukšana aptver visas sagatavošanās darbības pirms galīgās slēgšanas (proti, ekspluatācijas pārtraukšanas plāna izstrādi, dokumentu sagatavošanu atļaujām un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras projektus), kā arī visas darbības, kas notiek pēc reaktoru slēgšanas, t. i., lietotās degvielas likvidēšanu, kodoliekārtu dezaktivāciju, demontāžu un/vai nojaukšanu, lietoto radioaktīvo atkritummateriālu apglabāšanu un vides atjaunošanu piesārņotajā vietā. Ekspluatācijas pārtraukšanas process ir pabeigts, kad iekārtām atceļ jebkādu reglamentējošu kontroli un ar radiāciju saistītus ierobežojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a pants

Definīcija

Ekspluatācijas pārtraukšana aptver visas sagatavošanās darbības pirms galīgās slēgšanas (proti, ekspluatācijas pārtraukšanas plāna izstrādi, dokumentu sagatavošanu atļaujām un atkritumu apsaimniekošanas infrastruktūras projektus), kā arī visas darbības, kas notiek pēc reaktoru slēgšanas, t. i., lietotās degvielas likvidēšanu, kodoliekārtu dezaktivāciju, demontāžu un/vai nojaukšanu, lietoto radioaktīvo atkritummateriālu apglabāšanu un vides atjaunošanu piesārņotajā vietā. Ekspluatācijas pārtraukšanas process ir pabeigts, kad iekārtām atceļ jebkādu reglamentējošu kontroli un ar radiāciju saistītus ierobežojumus.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmas vispārīgais mērķis ir palīdzēt attiecīgajām dalībvalstīm
  panākt neatgriezenisku stāvokli
  Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka, Ignalinas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloka un Bohunices V1 kodolelektrostacijas 1. un 2. bloka
  ekspluatācijas izbeigšanas procesā saskaņā ar to attiecīgajiem ekspluatācijas izbeigšanas plāniem
  , vienlaikus uzturot augstāko drošības līmeni. | 1.   Programmas vispārīgais mērķis ir palīdzēt attiecīgajām dalībvalstīm
  īstenot stabilu procesu nolūkā pilnībā neatgriezeniski pārtraukt
  Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka, Ignalinas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloka un Bohunices V1 kodolelektrostacijas 1. un 2. bloka
  ekspluatāciju
  , vienlaikus uzturot augstāko drošības līmeni
  saskaņā ar Savienības tiesību aktiem kodoldrošības jomā un jo īpaši Direktīvu 96/29/Euratom

   (1)

  , Direktīvu 2009/71/Euratom

   (2)

  un Direktīvu 2011/70/Euratom

   (3). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir palīdzēt attiecīgajām dalībvalstīm
  panākt neatgriezenisku stāvokli
  Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka, Ignalinas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloka un Bohunices V1 kodolelektrostacijas 1. un 2. bloka
  ekspluatācijas izbeigšanas procesā saskaņā ar to attiecīgajiem ekspluatācijas izbeigšanas plāniem
  , vienlaikus uzturot augstāko drošības līmeni.

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir palīdzēt attiecīgajām dalībvalstīm
  īstenot stabilu procesu nolūkā pilnībā neatgriezeniski pārtraukt
  Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka, Ignalinas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloka un Bohunices V1 kodolelektrostacijas 1. un 2. bloka
  ekspluatāciju
  , vienlaikus uzturot augstāko drošības līmeni
  saskaņā ar Savienības tiesību aktiem kodoldrošības jomā un jo īpaši Direktīvu 96/29/Euratom

   (1)

  , Direktīvu 2009/71/Euratom

   (2)

  un Direktīvu 2011/70/Euratom

   (3).

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu
  atkritumus

  , izmantojot sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  kondicionēto
  atkritumu daudzuma un veida. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

iii)

drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu
  atkritumus

  , izmantojot sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  kondicionēto
  atkritumu daudzuma un veida.

| iii) | drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas pārtraukšanas darbu
  radīto atkritumu ilgtermiņa glabāšanu un likvidēšanu

  saskaņā ar sīki izstrādātu
  valsts
  atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  glabāto un likvidēto
  atkritumu daudzuma un veida. |
| --- | --- |

iii)

drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas pārtraukšanas darbu
  radīto atkritumu ilgtermiņa glabāšanu un likvidēšanu

  saskaņā ar sīki izstrādātu
  valsts
  atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  glabāto un likvidēto
  atkritumu daudzuma un veida.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – b apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | veikt demontāžu turbīnu zālē un citās palīgēkās un drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu
  atkritumus
  saskaņā ar sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  demontēto palīgsistēmu veida un skaita un kondicionēto
  atkritumu daudzuma un veida; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

iii)

veikt demontāžu turbīnu zālē un citās palīgēkās un drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu
  atkritumus
  saskaņā ar sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  demontēto palīgsistēmu veida un skaita un kondicionēto
  atkritumu daudzuma un veida;

| iii) | veikt demontāžu turbīnu zālē un citās palīgēkās un drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas pārtraukšanas darbu
  radīto atkritumu ilgtermiņa glabāšanu un likvidēšanu

  saskaņā ar sīki izstrādātu
  valsts
  atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  glabāto un likvidēto
  atkritumu daudzuma un veida. |
| --- | --- |

iii)

veikt demontāžu turbīnu zālē un citās palīgēkās un drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas pārtraukšanas darbu
  radīto atkritumu ilgtermiņa glabāšanu un likvidēšanu

  saskaņā ar sīki izstrādātu
  valsts
  atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  glabāto un likvidēto
  atkritumu daudzuma un veida.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu
  atkritumus

  , izmantojot sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  kondicionēto
  atkritumu daudzuma un veida. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

iii)

drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas izbeigšanas darbu
  atkritumus

  , izmantojot sīki izstrādātu atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  kondicionēto
  atkritumu daudzuma un veida.

| iii) | drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas pārtraukšanas darbu
  radīto atkritumu ilgtermiņa glabāšanu un likvidēšanu

  saskaņā ar sīki izstrādātu
  valsts
  atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  glabāto un likvidēto
  atkritumu daudzuma un veida. |
| --- | --- |

iii)

drošā veidā apsaimniekot ekspluatācijas pārtraukšanas darbu
  radīto atkritumu ilgtermiņa glabāšanu un likvidēšanu

  saskaņā ar sīki izstrādātu
  valsts
  atkritumu apsaimniekošanas plānu, kas jānovērtē pēc
  glabāto un likvidēto
  atkritumu daudzuma un veida.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

2. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ekspluatācijas pārtraukšanas programmās, kas minētas 2. punktā, var iekļaut arī pasākumus, kuru mērķis ir kodolelektrostacijās uzturēt slēgšanai vajadzīgo augsto drošības līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Ekspluatācijas pārtraukšanas programmās, kas minētas 2. punktā, var iekļaut arī pasākumus, kuru mērķis ir kodolelektrostacijās uzturēt slēgšanai vajadzīgo augsto drošības līmeni.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

2. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Galvenos posmus
  un
  mērķu sasniegšanas termiņus aktā nosaka saskaņā ar 6. panta 2. punktu. | 3.   
  Kopīgās daudzgadu programmas
  galvenos posmus
  , paredzamos vispārīgos rezultātus,
  mērķu sasniegšanas termiņus
  un rezultativitātes indikatorus
  nosaka aktā, kā minēts 6. panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Galvenos posmus
  un
  mērķu sasniegšanas termiņus aktā nosaka saskaņā ar 6. panta 2. punktu.

3.   
  Kopīgās daudzgadu programmas
  galvenos posmus
  , paredzamos vispārīgos rezultātus,
  mērķu sasniegšanas termiņus
  un rezultativitātes indikatorus
  nosaka aktā, kā minēts 6. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pēc pašreizējām cenām ir
  EUR 552 947 000
  . | 1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pēc pašreizējām cenām ir
  EUR 969 260 000
  . |
| Minētā summa Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices
  programmai
  tiks
  iedalīta
  šādi: | Minētā summa Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices
  programmām
  tiks
  sadalīta
  šādi: |
| (a) | EUR 208 503 000
  Kozlodujas programmai 2014.–2020. gadam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pēc pašreizējām cenām ir
  EUR 552 947 000
  .

1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pēc pašreizējām cenām ir
  EUR 969 260 000
  .

Minētā summa Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices
  programmai
  tiks
  iedalīta
  šādi:

Minētā summa Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices
  programmām
  tiks
  sadalīta
  šādi:

(a)

EUR 208 503 000
  Kozlodujas programmai 2014.–2020. gadam;

| (a) | EUR 293 032 000
  Kozlodujas programmai 2014.–2020. gadam; |
| --- | --- |

(a)

EUR 293 032 000
  Kozlodujas programmai 2014.–2020. gadam;

| (b) | EUR 229 629 000
  Ignalinas programmai 2014.–
  2017.
   gadam; |
| --- | --- |

(b)

EUR 229 629 000
  Ignalinas programmai 2014.–
  2017.
   gadam;

| (b) | EUR 450 818 000
  Ignalinas programmai 2014.–
  2020.
   gadam; |
| --- | --- |

(b)

EUR 450 818 000
  Ignalinas programmai 2014.–
  2020.
   gadam;

| (c) | EUR 114 815 000
  Bohunices programmai 2014.–
  2017.
   gadam; |
| --- | --- |

(c)

EUR 114 815 000
  Bohunices programmai 2014.–
  2017.
   gadam;

| (c) | EUR 225 410 000
  Bohunices programmai 2014.–
  2020.
   gadam. |
| --- | --- |

(c)

EUR 225 410 000
  Bohunices programmai 2014.–
  2020.
   gadam.

1.a
     
  Gada apropriācijas daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam paredzētajās robežās apstiprina Eiropas Parlaments un Padome, neskarot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada ... Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību

   (4)

  .

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija līdz
  2015
  . gada beigām 8. pantā minētā starpposma novērtējuma ietvaros pārskatīs programmas rezultativitāti un novērtēs Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmu īstenošanas gaitu, ņemot vērā galvenos posmus un termiņus, kas minēti 2. panta 3. punktā. Balstoties uz šī novērtējuma rezultātiem, Komisija
  var pārskatīt
  programmai piešķirto apropriāciju summu, kā arī plānošanas periodu un sadalījumu starp Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmām. | 2.   
  Pamatojoties uz iepriekš izstrādātu detalizētu programmu,
  Komisija līdz
  2017
  . gada beigām 8. pantā minētās starpposma novērtēšanas laikā pārskatīs programmas rezultativitāti un novērtēs Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmu īstenošanas gaitu, ņemot vērā galvenos posmus un termiņus, kas minēti 2. panta 3. punktā. Balstoties uz šī novērtējuma rezultātiem
  , kā arī lai ņemtu vērā sasniegto un nodrošinātu, ka līdzekļus turpina piešķirt, pamatojoties uz faktiskajām vajadzībām
  , Komisija
  attiecīgā gadījumā pārskata
  programmai piešķirto apropriāciju summu, kā arī plānošanas periodu un sadalījumu Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmām
  Apropriāciju korekcijas nedrīkst apdraudēt 1. pantā minētos drošības standartus kodolelektrostacijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisija līdz
  2015
  . gada beigām 8. pantā minētā starpposma novērtējuma ietvaros pārskatīs programmas rezultativitāti un novērtēs Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmu īstenošanas gaitu, ņemot vērā galvenos posmus un termiņus, kas minēti 2. panta 3. punktā. Balstoties uz šī novērtējuma rezultātiem, Komisija
  var pārskatīt
  programmai piešķirto apropriāciju summu, kā arī plānošanas periodu un sadalījumu starp Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmām.

2.   
  Pamatojoties uz iepriekš izstrādātu detalizētu programmu,
  Komisija līdz
  2017
  . gada beigām 8. pantā minētās starpposma novērtēšanas laikā pārskatīs programmas rezultativitāti un novērtēs Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmu īstenošanas gaitu, ņemot vērā galvenos posmus un termiņus, kas minēti 2. panta 3. punktā. Balstoties uz šī novērtējuma rezultātiem
  , kā arī lai ņemtu vērā sasniegto un nodrošinātu, ka līdzekļus turpina piešķirt, pamatojoties uz faktiskajām vajadzībām
  , Komisija
  attiecīgā gadījumā pārskata
  programmai piešķirto apropriāciju summu, kā arī plānošanas periodu un sadalījumu Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmām
  Apropriāciju korekcijas nedrīkst apdraudēt 1. pantā minētos drošības standartus kodolelektrostacijās.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmai piešķirtais finansējums var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbiem, kas ir vajadzīgi programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai; konkrētāk, pētījumus, ekspertu sanāksmes, informācijas un komunikācijas pasākumus, tostarp Eiropas Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, izdevumus, kas saistīti ar IT tīkliem, kuri orientēti uz informācijas apstrādi un apmaiņu, un visus pārējos tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas Komisijai radušies programmas pārvaldības rezultātā. | 3.   No Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmām piešķirtā finansējuma var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas pasākumiem, kas nepieciešami programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai; jo īpaši pētījumus, ekspertu sanāksmes,
  apmācību,
  informācijas un komunikācijas darbības, tostarp institucionālo komunikāciju par Eiropas Savienības politiskajām prioritātēm, ja tās ir saistītas ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem
  . Var segt arī
  izdevumus, kas saistīti ar IT tīkliem, kuros uzsvars likts uz informācijas apstrādi un apmaiņu, un visus citus tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas Komisijai radušies, pārvaldot programmu. |
| Piešķirtais finansējums var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1990/2006, Regulu (Euratom) Nr. 549/2007 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 647/2010, uz šo programmu. | No piešķirtā finansējuma var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1990/2006, Regulu (Euratom) Nr. 549/2007 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 647/2010, uz šo programmu.
  Finanšu piešķīrums attiecas tikai uz šajā pantā un 2. pantā uzskaitītajiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmai piešķirtais finansējums var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanās, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbiem, kas ir vajadzīgi programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai; konkrētāk, pētījumus, ekspertu sanāksmes, informācijas un komunikācijas pasākumus, tostarp Eiropas Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl tās ir saistītas ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, izdevumus, kas saistīti ar IT tīkliem, kuri orientēti uz informācijas apstrādi un apmaiņu, un visus pārējos tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas Komisijai radušies programmas pārvaldības rezultātā.

3.   No Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmām piešķirtā finansējuma var segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas pasākumiem, kas nepieciešami programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai; jo īpaši pētījumus, ekspertu sanāksmes,
  apmācību,
  informācijas un komunikācijas darbības, tostarp institucionālo komunikāciju par Eiropas Savienības politiskajām prioritātēm, ja tās ir saistītas ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem
  . Var segt arī
  izdevumus, kas saistīti ar IT tīkliem, kuros uzsvars likts uz informācijas apstrādi un apmaiņu, un visus citus tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas Komisijai radušies, pārvaldot programmu.

Piešķirtais finansējums var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1990/2006, Regulu (Euratom) Nr. 549/2007 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 647/2010, uz šo programmu.

No piešķirtā finansējuma var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pāreju no pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1990/2006, Regulu (Euratom) Nr. 549/2007 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 647/2010, uz šo programmu.
  Finanšu piešķīrums attiecas tikai uz šajā pantā un 2. pantā uzskaitītajiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Būtu jācenšas darīt viss iespējamais, lai turpinātu līdzfinansēšanas praksi, kas ir iedibināta kā daļa no pirmspievienošanās atbalsta un atbalsta, kas sniegts 2007.–2013. gadā visu trīs dalībvalstu veiktajām ekspluatācijas pārtraukšanas darbībām, kā arī lai attiecīgā gadījumā piesaistītu līdzfinansējumu no citiem avotiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Būtu jācenšas darīt viss iespējamais, lai turpinātu līdzfinansēšanas praksi, kas ir iedibināta kā daļa no pirmspievienošanās atbalsta un atbalsta, kas sniegts 2007.–2013. gadā visu trīs dalībvalstu veiktajām ekspluatācijas pārtraukšanas darbībām, kā arī lai attiecīgā gadījumā piesaistītu līdzfinansējumu no citiem avotiem.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Ar Līgumiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu saistītās interpretācijas nevienprātības izskata šķīrējtiesas procedūrā. |
| | Izrietošo celtniecības darbu kavējumu dēļ var tikt atlikti maksājumi un samazināts finanšu piešķīrums. Komisija iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam ziņojumu par šo jautājumu, kas ir daļa no 6. panta 1.a punktā minētā ikgadējā novērtējuma ziņojuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.b
     
  Ar Līgumiem un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu saistītās interpretācijas nevienprātības izskata šķīrējtiesas procedūrā.

Izrietošo celtniecības darbu kavējumu dēļ var tikt atlikti maksājumi un samazināts finanšu piešķīrums. Komisija iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam ziņojumu par šo jautājumu, kas ir daļa no 6. panta 1.a punktā minētā ikgadējā novērtējuma ziņojuma.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Līdz 2014. gada 1. janvārim Bulgārija, Lietuva un Slovākija
  ievēro šādus
  ex ante
  nosacījumus
  : | 1.   Līdz 2014. gada 1. janvārim Bulgārija, Lietuva un Slovākija
  veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu šādu
  ex ante
  nosacījumu izpildi
  : |
| (a) | ievērot Savienības acquis; jo īpaši
  ar kodoldrošību saistītajos
  valsts tiesību aktos transponēt Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom par kodoldrošību un Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Līdz 2014. gada 1. janvārim Bulgārija, Lietuva un Slovākija
  ievēro šādus
  ex ante
  nosacījumus
  :

1.   Līdz 2014. gada 1. janvārim Bulgārija, Lietuva un Slovākija
  veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu šādu
  ex ante
  nosacījumu izpildi
  :

(a)

ievērot Savienības acquis; jo īpaši
  ar kodoldrošību saistītajos
  valsts tiesību aktos transponēt Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom par kodoldrošību un Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu;

| (a) | ievērot Savienības acquis
  kodoldrošības jomā
  ; jo īpaši valsts tiesību aktos transponēt Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom par kodoldrošību un Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

(a)

ievērot Savienības acquis
  kodoldrošības jomā
  ; jo īpaši valsts tiesību aktos transponēt Padomes Direktīvu 2009/71/Euratom par kodoldrošību un Padomes Direktīvu 2011/70/Euratom par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu;

| (b) | izveidot
  valsts
  tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu atbilstošus noteikumus laicīgai valsts finansiālo resursu uzkrāšanai ar mērķi drošā veidā pabeigt
  ekspluatācijas izbeigšanas procesu saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem par valsts atbalstu; |
| --- | --- |

(b)

izveidot
  valsts
  tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu atbilstošus noteikumus laicīgai valsts finansiālo resursu uzkrāšanai ar mērķi drošā veidā pabeigt
  ekspluatācijas izbeigšanas procesu saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem par valsts atbalstu;

| (b) | valsts
  tiesiskajā regulējumā iestrādāt vispārēju finansēšanas plānu, kurā ir noteiktas kopējās izmaksas, kas vajadzīgas šajā regulā iekļauto kodolreaktoru
  ekspluatācijas pārtraukšanas procesu
  drošai pabeigšanai, skaidri norādot finansējuma avotus,
  saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem par valsts atbalstu; |
| --- | --- |

(b)

valsts
  tiesiskajā regulējumā iestrādāt vispārēju finansēšanas plānu, kurā ir noteiktas kopējās izmaksas, kas vajadzīgas šajā regulā iekļauto kodolreaktoru
  ekspluatācijas pārtraukšanas procesu
  drošai pabeigšanai, skaidri norādot finansējuma avotus,
  saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem par valsts atbalstu;

| (c) | Komisijai iesniegt pārskatītu sīki izstrādātu ekspluatācijas izbeigšanas plānu. |
| --- | --- |

(c)

Komisijai iesniegt pārskatītu sīki izstrādātu ekspluatācijas izbeigšanas plānu.

| (c) | iesniegt Komisijai pārskatītu sīki izstrādātu ekspluatācijas pārtraukšanas plānu
  , kurā noteikti galvenie mērķi un attiecīgā ekspluatācijas pārtraukšanas darbību posma uzdevumi, plānotie projekti, grafiks, konkrēti starpposmu mērķi, izmaksu struktūra un līdzfinansējuma proporcijas, tostarp ziņas par to, kā valsts finansējums tiks nodrošināts ilgtermiņā. Plānā pienācīgi ņem vērā Kodolenerģijas aģentūras (NEA) un Eiropas Komisijas jaunākās pamatnostādnes par ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu novērtēšanu. |
| --- | --- |

(c)

iesniegt Komisijai pārskatītu sīki izstrādātu ekspluatācijas pārtraukšanas plānu
  , kurā noteikti galvenie mērķi un attiecīgā ekspluatācijas pārtraukšanas darbību posma uzdevumi, plānotie projekti, grafiks, konkrēti starpposmu mērķi, izmaksu struktūra un līdzfinansējuma proporcijas, tostarp ziņas par to, kā valsts finansējums tiks nodrošināts ilgtermiņā. Plānā pienācīgi ņem vērā Kodolenerģijas aģentūras (NEA) un Eiropas Komisijas jaunākās pamatnostādnes par ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu novērtēšanu.

1.a
     
  Līdz 2014. gada 1. janvārim Bulgārija, Lietuva un Slovākija Komisijai iesniedz informāciju, kas apliecina iepriekš minēto ex ante nosacījumu izpildi.

2.   Komisija novērtē informāciju, kas iesniegta par ex ante nosacījumu ievērošanu, sagatavojot gada darba programmu 2014. gadam, kā minēts 6. panta 1. punktā.
  Pieņemot gada darba programmu, tā
  var nolemt apturēt visu vai daļu Savienības finansiālās palīdzības, kamēr sekmīgi tiek izpildīti ex ante nosacījumi.

2.   Sagatavojot gada darba programmu 2014. gadam, kā minēts 6. panta 1. punktā, Komisija novērtē informāciju, kas iesniegta par ex ante nosacījumu izpildi,
  jo īpaši to, ka ir atrisinātas nopietnās administratīvās, juridiskās, finansiālās un tehniskās problēmas vai ir veikti pasākumi, lai tās atrisinātu
  .
  Ja Komisija ir sniegusi argumentētu atzinumu par pārkāpumu saistībā ar 1. punkta a) apakšpunktā minēto nosacījumu neievērošanu vai ja 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētie nosacījumi nav pietiekami ievēroti, Komisija
  var nolemt apturēt visu Savienības
  finansiālo palīdzību vai daļu no tās, līdz sekmīgi tiek izpildīti ex ante nosacījumi.

Šādi lēmumi atspoguļojas gada darba programmas pieņemšanā un neapdraud 1. pantā minētos kodolelektrostaciju drošības standartus. Apturēto palīdzības summu nosaka saskaņā ar 6. panta 2. punktā minētajā aktā izklāstītajiem kritērijiem.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija pieņem vienu kopīgu gada darba programmu Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmai, norādot mērķus, plānotos rezultātus, saistītos indikatorus un termiņus finansējuma izmantošanai saskaņā ar ikgadējām finansiālajām saistībām. | 1.   
  Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam katra gada sākumā
  Komisija pieņem vienu kopīgu gada darba programmu
  attiecīgi
  Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmai, norādot mērķus, plānotos rezultātus, saistītos
  rezultativitātes
  indikatorus un termiņus finansējuma izmantošanai saskaņā ar ikgadējām finansiālajām saistībām. |
| | 1.a
     
  Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam katra gada beigās Komisija iesniedz novērtējuma ziņojumu par kopīgo ikgadējo darba programmu izpildi. Minēto ziņojumu izmanto par pamatu turpmāko ikgadējo darba programmu pieņemšanai. |
| 2.   Komisija ne vēlāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim pieņem sīki izstrādātas īstenošanas procedūras
  programmas
  periodam. Aktā,
  kurā
  izklāstītas īstenošanas procedūras, attiecībā uz Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmu sīkāk definē arī
  plānotos rezultātus, darbības un attiecīgos rezultativitātes indikatorus
  . Tajā iekļauj sīki izstrādātus ekspluatācijas izbeigšanas plānus, kā minēts 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kas kalpos par pamatu virzības uzraudzībai un savlaicīgai plānoto rezultātu sasniegšanai. | 2.   Komisija
  saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
  ne vēlāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim pieņem sīki izstrādātas īstenošanas procedūras
  programmu
  periodam.
  Minētajos īstenošanas aktos, kuros
  izklāstītas īstenošanas procedūras, attiecībā uz Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmu sīkāk definē arī
  1. punktā minētās prasības un kritērijus
  . Tajā iekļauj sīki izstrādātus ekspluatācijas pārtraukšanas plānus, kā minēts 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kas kalpos par pamatu virzības uzraudzībai un savlaicīgai plānoto rezultātu sasniegšanai. |
| | 2.a
     
  Komisija nodrošina šīs regulas īstenošanu un katru gadu Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz progresa ziņojumu par šā panta 1. punktā minēto kopīgo gada darba programmu īstenošanu. Tā veic starpposma novērtējumu, kā paredzēts 8. panta 1. punktā. |
| 3.   Gada darba programmas un aktus, kuros izklāstītas 1. un 2. punktā minētās īstenošanas procedūras, pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | 3.   Gada darba programmas un aktus, kuros izklāstītas 1. un 2. punktā minētās īstenošanas procedūras, pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija pieņem vienu kopīgu gada darba programmu Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmai, norādot mērķus, plānotos rezultātus, saistītos indikatorus un termiņus finansējuma izmantošanai saskaņā ar ikgadējām finansiālajām saistībām.

1.   
  Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam katra gada sākumā
  Komisija pieņem vienu kopīgu gada darba programmu
  attiecīgi
  Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmai, norādot mērķus, plānotos rezultātus, saistītos
  rezultativitātes
  indikatorus un termiņus finansējuma izmantošanai saskaņā ar ikgadējām finansiālajām saistībām.

1.a
     
  Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam katra gada beigās Komisija iesniedz novērtējuma ziņojumu par kopīgo ikgadējo darba programmu izpildi. Minēto ziņojumu izmanto par pamatu turpmāko ikgadējo darba programmu pieņemšanai.

2.   Komisija ne vēlāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim pieņem sīki izstrādātas īstenošanas procedūras
  programmas
  periodam. Aktā,
  kurā
  izklāstītas īstenošanas procedūras, attiecībā uz Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmu sīkāk definē arī
  plānotos rezultātus, darbības un attiecīgos rezultativitātes indikatorus
  . Tajā iekļauj sīki izstrādātus ekspluatācijas izbeigšanas plānus, kā minēts 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kas kalpos par pamatu virzības uzraudzībai un savlaicīgai plānoto rezultātu sasniegšanai.

2.   Komisija
  saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
  ne vēlāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim pieņem sīki izstrādātas īstenošanas procedūras
  programmu
  periodam.
  Minētajos īstenošanas aktos, kuros
  izklāstītas īstenošanas procedūras, attiecībā uz Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmu sīkāk definē arī
  1. punktā minētās prasības un kritērijus
  . Tajā iekļauj sīki izstrādātus ekspluatācijas pārtraukšanas plānus, kā minēts 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā, kas kalpos par pamatu virzības uzraudzībai un savlaicīgai plānoto rezultātu sasniegšanai.

2.a
     
  Komisija nodrošina šīs regulas īstenošanu un katru gadu Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz progresa ziņojumu par šā panta 1. punktā minēto kopīgo gada darba programmu īstenošanu. Tā veic starpposma novērtējumu, kā paredzēts 8. panta 1. punktā.

3.   Gada darba programmas un aktus, kuros izklāstītas 1. un 2. punktā minētās īstenošanas procedūras, pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Gada darba programmas un aktus, kuros izklāstītas 1. un 2. punktā minētās īstenošanas procedūras, pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

7. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Līdz katra nākamā pārskata gada 31. martam dalībvalstis ziņo par finansējuma izlietojumu. Minētos ziņojumus, ko apstiprinājušas valsts revīzijas iestādes, nosūta Komisijai un Padomei, lai tos iekļautu ES vispārējā budžeta apstiprināšanas procedūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Līdz katra nākamā pārskata gada 31. martam dalībvalstis ziņo par finansējuma izlietojumu. Minētos ziņojumus, ko apstiprinājušas valsts revīzijas iestādes, nosūta Komisijai un Padomei, lai tos iekļautu ES vispārējā budžeta apstiprināšanas procedūrā.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri šīs regulas ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus. | 2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem
  , valsts revīzijas iestādēm tajās dalībvalstīs, kur atrodas kodoliekārtas, kuru ekspluatācija jāpārtrauc,
  un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri saskaņā ar šo regulu ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
  Pārbaužu rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri šīs regulas ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus.

2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem
  , valsts revīzijas iestādēm tajās dalībvalstīs, kur atrodas kodoliekārtas, kuru ekspluatācija jāpārtrauc,
  un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri saskaņā ar šo regulu ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
  Pārbaužu rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses. | Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
  Pārbaužu un inspekciju rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
  Pārbaužu un inspekciju rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas. | Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, attiecīgās dalībvalsts valsts revīzijas iestādes, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas

  , kā arī to, ka šo revīziju, pārbaužu uz vietas un inspekciju rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas.

Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, attiecīgās dalībvalsts valsts revīzijas iestādes, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un inspekcijas

  , kā arī to, ka šo revīziju, pārbaužu uz vietas un inspekciju rezultātus paziņo Eiropas Parlamentam
  .

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

8. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Novērtēšana | Starpposma
  novērtēšana |
| 1.   Ne vēlāk kā līdz 2015. gada beigām Komisija sagatavo novērtējuma ziņojumu par to, kā rezultātu un ietekmes līmenī sasniegti visu pasākumu mērķi, cik efektīvi izmantoti resursi un kāda ir Savienības pievienotā vērtība, ņemot vērā lēmumu par pasākumu grozīšanu vai apturēšanu. Novērtējumā papildus apskata vienkāršošanas iespējas, to iekšējo un ārējo saskaņotību un visu mērķu nepārtrauktu nozīmīgumu. Tajā ņem vērā novērtējumu rezultātus par iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmi. | 1.   Ne vēlāk kā līdz 2017. gada beigām Komisija
  ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un saņēmējiem
  sagatavo
  starpposma
  novērtējuma ziņojumu par to, kā rezultātu un ietekmes līmenī sasniegti visu pasākumu mērķi, cik efektīvi izmantoti resursi un kāda ir Savienības pievienotā vērtība
  , kā arī par to, cik efektīva ir programmu pārvaldība, tostarp Savienības līdzekļu pārvaldība
  , ņemot vērā lēmumu par pasākumu grozīšanu vai apturēšanu.
  Balstoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisija, vienojoties ar Savienības budžeta lēmējiestādēm un ievērojot 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas noteikumus, var pārskatīt programmai piešķirto apropriāciju piemērotību, kā arī to sadalījumu Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmām.
  Novērtējumā papildus apskata vienkāršošanas iespējas, to iekšējo un ārējo saskaņotību un visu mērķu nepārtrauktu nozīmīgumu. Tajā ņem vērā iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmes novērtējuma rezultātus. |
| 2.
     
  Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un atbalsta saņēmējiem veic ex-post novērtējumu. Ex post novērtējumā pārbauda programmas efektivitāti un tās ietekmi uz ekspluatācijas izbeigšanas procesu. | |
| 3.   Novērtējumos ņem vērā virzību pēc rezultativitātes indikatoriem, kā minēts 2. panta 2. punktā. | 3.   
  Starpposma
  novērtējumos ņem vērā progresu attiecībā uz rezultativitātes indikatoriem, kā minēts 2. panta 2. punktā
  , un 4 panta 1. punkta c) apakšpunktā izklāstīto prasību izpildi
  . |
| 4.   Komisija
  paziņo
  novērtējumu secinājumus Eiropas Parlamentam un Padomei. | 4.   Komisija novērtējumu secinājumus
  iesniedz
  Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Novērtēšana

Starpposma
  novērtēšana

1.   Ne vēlāk kā līdz 2015. gada beigām Komisija sagatavo novērtējuma ziņojumu par to, kā rezultātu un ietekmes līmenī sasniegti visu pasākumu mērķi, cik efektīvi izmantoti resursi un kāda ir Savienības pievienotā vērtība, ņemot vērā lēmumu par pasākumu grozīšanu vai apturēšanu. Novērtējumā papildus apskata vienkāršošanas iespējas, to iekšējo un ārējo saskaņotību un visu mērķu nepārtrauktu nozīmīgumu. Tajā ņem vērā novērtējumu rezultātus par iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmi.

1.   Ne vēlāk kā līdz 2017. gada beigām Komisija
  ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un saņēmējiem
  sagatavo
  starpposma
  novērtējuma ziņojumu par to, kā rezultātu un ietekmes līmenī sasniegti visu pasākumu mērķi, cik efektīvi izmantoti resursi un kāda ir Savienības pievienotā vērtība
  , kā arī par to, cik efektīva ir programmu pārvaldība, tostarp Savienības līdzekļu pārvaldība
  , ņemot vērā lēmumu par pasākumu grozīšanu vai apturēšanu.
  Balstoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, Komisija, vienojoties ar Savienības budžeta lēmējiestādēm un ievērojot 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas noteikumus, var pārskatīt programmai piešķirto apropriāciju piemērotību, kā arī to sadalījumu Kozlodujas, Ignalinas un Bohunices programmām.
  Novērtējumā papildus apskata vienkāršošanas iespējas, to iekšējo un ārējo saskaņotību un visu mērķu nepārtrauktu nozīmīgumu. Tajā ņem vērā iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmes novērtējuma rezultātus.

2.
     
  Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un atbalsta saņēmējiem veic ex-post novērtējumu. Ex post novērtējumā pārbauda programmas efektivitāti un tās ietekmi uz ekspluatācijas izbeigšanas procesu.

3.   Novērtējumos ņem vērā virzību pēc rezultativitātes indikatoriem, kā minēts 2. panta 2. punktā.

3.   
  Starpposma
  novērtējumos ņem vērā progresu attiecībā uz rezultativitātes indikatoriem, kā minēts 2. panta 2. punktā
  , un 4 panta 1. punkta c) apakšpunktā izklāstīto prasību izpildi
  .

4.   Komisija
  paziņo
  novērtējumu secinājumus Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.   Komisija novērtējumu secinājumus
  iesniedz
  Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

8.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a pants |
| | Galīgais novērtējums par laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam |
| | 1.
     
  Komisija ciešā sadarbībā ar atbalsta saņēmējiem veic ex-post novērtējumu. Ex-post novērtējumā izvērtē programmas efektivitāti, lietderību un ietekmi uz ekspluatācijas pārtraukšanu. |
| | 2.
     
  Līdz 2020. gada 31. decembrim Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un saņēmējiem, izmantojot atbilstīgus kvalitatīvus un kvantitatīvus indikatorus, sagatavo galīgo novērtējuma ziņojumu par programmas efektivitāti un lietderību, kā arī par finansēto pasākumu efektivitāti ietekmes, līdzekļu izmantojuma un Savienībai nodrošinātās pievienotās vērtības ziņā. Novērtējuma ziņojumā konstatē, vai nākamajā finanšu shēmas periodā ir vajadzīga turpmāka Savienības finansiālā palīdzība. |
| | 3.
     
  Galīgajā novērtējumā ņem vērā progresu attiecībā uz rezultativitātes indikatoriem, kā minēts 2. panta 2. punktā. |
| | 4.
     
  Komisija minētā novērtējuma secinājumus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| | 5.
     
  Komisija ņem vērā dažādās ar ekspluatācijas pārtraukšanu saistītās speciālās zināšanas un stratēģijas, ko izmanto attiecīgās dalībvalstis, lai izpētītu iespējamos veidus, kā saskaņot Savienībā izmantotās ekspluatācijas pārtraukšanas pieejas, nodrošinot vajadzīgo zināšanu savlaicīgu uzkrāšanu un tādējādi uzlabojot Savienības kodolrūpniecības konkurētspēju šajā jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.a pants

Galīgais novērtējums par laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam

1.
     
  Komisija ciešā sadarbībā ar atbalsta saņēmējiem veic ex-post novērtējumu. Ex-post novērtējumā izvērtē programmas efektivitāti, lietderību un ietekmi uz ekspluatācijas pārtraukšanu.

2.
     
  Līdz 2020. gada 31. decembrim Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un saņēmējiem, izmantojot atbilstīgus kvalitatīvus un kvantitatīvus indikatorus, sagatavo galīgo novērtējuma ziņojumu par programmas efektivitāti un lietderību, kā arī par finansēto pasākumu efektivitāti ietekmes, līdzekļu izmantojuma un Savienībai nodrošinātās pievienotās vērtības ziņā. Novērtējuma ziņojumā konstatē, vai nākamajā finanšu shēmas periodā ir vajadzīga turpmāka Savienības finansiālā palīdzība.

3.
     
  Galīgajā novērtējumā ņem vērā progresu attiecībā uz rezultativitātes indikatoriem, kā minēts 2. panta 2. punktā.

4.
     
  Komisija minētā novērtējuma secinājumus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Komisija ņem vērā dažādās ar ekspluatācijas pārtraukšanu saistītās speciālās zināšanas un stratēģijas, ko izmanto attiecīgās dalībvalstis, lai izpētītu iespējamos veidus, kā saskaņot Savienībā izmantotās ekspluatācijas pārtraukšanas pieejas, nodrošinot vajadzīgo zināšanu savlaicīgu uzkrāšanu un tādējādi uzlabojot Savienības kodolrūpniecības konkurētspēju šajā jomā.

---

(1)  
  Padomes Direktīva 96/29/Euratom (1996. gada 13. maijs), kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām (OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp.).

(2)  
  Padomes Direktīva 2009/71/Euratom (2009. gada 25. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru (OV L 172, 2.7.2009., 18. lpp.).

(3)  
  Padomes Direktīva 2011/70/Euratom (2011. gada 19. jūlijs), ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai (OV L 199, 2.8.2011., 48. lpp.).

(4)  
  OV ...

---

Trešdiena, 2013. gada 20. novembra

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/140

---

P7_TA(2013)0472

2014. gada budžeta procedūra — kopīgais dokuments

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā budžeta procedūras ietvaros apstiprināto Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta kopīgo projektu (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 436/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopīgo budžeta projektu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus par to (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo budžeta projektu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus par to (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013),

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu — visas iedaļas (1) un tajā ietvertos budžeta grozījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu — visas iedaļas (1) un tajā ietvertos budžeta grozījumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2013. gada 28. jūnijā (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2013. gada 28. jūnijā (COM(2013)0450),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2013. gada 2. septembrī un Eiropas Parlamentam nosūtīja 2013. gada 12. septembrī (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2013. gada 2. septembrī un Eiropas Parlamentam nosūtīja 2013. gada 12. septembrī (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | ņemot vērā grozījumu vēstuli Nr. 1/2014 (COM(2013)0644) un Nr. 2/2014 (COM(2013)0719) attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija iesniedza attiecīgi 2013. gada 18. septembrī un 2013. gada 16. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozījumu vēstuli Nr. 1/2014 (COM(2013)0644) un Nr. 2/2014 (COM(2013)0719) attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija iesniedza attiecīgi 2013. gada 18. septembrī un 2013. gada 16. oktobrī,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma projektu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma projektu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību,

| — | ņemot vērā projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.d un 75.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.d un 75.e pantu,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0387/2013),

| 1. | apstiprina Samierināšanas komitejas pieņemto kopīgo dokumentu, kuru veido šādu dokumentu kopums:






  — | negrozīto budžeta pozīciju saraksts salīdzinājumā ar budžeta projektu vai Padomes nostāju; |
| --- | --- | --- |

1.

apstiprina Samierināšanas komitejas pieņemto kopīgo dokumentu, kuru veido šādu dokumentu kopums:

—

negrozīto budžeta pozīciju saraksts salīdzinājumā ar budžeta projektu vai Padomes nostāju;

| — | finanšu shēmas izdevumu kategoriju kopsummas; |
| --- | --- |

—

finanšu shēmas izdevumu kategoriju kopsummas;

| — | budžeta summas pozīciju pa pozīcijai; |
| --- | --- |

—

budžeta summas pozīciju pa pozīcijai;

| — | konsolidēts dokuments, kurā norādītas visu samierināšanas procesā grozīto pozīciju summas un galīgais teksts; |
| --- | --- |

—

konsolidēts dokuments, kurā norādītas visu samierināšanas procesā grozīto pozīciju summas un galīgais teksts;

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus, kas iekļauti Samierināšanas komitejas pieņemtajos kopīgajos secinājumos, kuri pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus, kas iekļauti Samierināšanas komitejas pieņemtajos kopīgajos secinājumos, kuri pievienoti šai rezolūcijai;

| 3. | apstiprina šai rezolūcijai pievienotos Parlamenta un Komisijas kopīgos paziņojumus par maksājumu apropriācijām, kā arī Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu par 5. izdevumu kategoriju un algu korekcijām un par ES īpašajiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

3.

apstiprina šai rezolūcijai pievienotos Parlamenta un Komisijas kopīgos paziņojumus par maksājumu apropriācijām, kā arī Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu par 5. izdevumu kategoriju un algu korekcijām un par ES īpašajiem pārstāvjiem;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējais budžets ir pieņemts galīgajā variantā, un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējais budžets ir pieņemts galīgajā variantā, un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo normatīvo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam šo normatīvo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0437.

(2)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

(3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(4)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

GALĪGĀ REDAKCIJA 12/11/2013

2014. gada budžets — kopīgie secinājumi

Kopīgos secinājumus veido šādas sadaļas:

| | 1. | 2014. gada budžets |
| --- | --- | --- |

1.

2014. gada budžets

| 2. | 2013. gada budžets — budžeta grozījums Nr. 8/2013 un Nr. 9/2013 |
| --- | --- |

2.

2013. gada budžets — budžeta grozījums Nr. 8/2013 un Nr. 9/2013

| 3. | Paziņojumi |
| --- | --- |

3.

Paziņojumi

1.   2014. gada budžets

1.1.   “Slēgtās” pozīcijas

Ja šajos secinājumos nav norādīts citādi, ir apstiprinātas visas budžeta pozīcijas, kuras Padome vai Parlaments nav grozījuši, un tās pozīcijas, par kurām Parlaments attiecīgajos lasījumos ir piekritis Padomes ierosinātajiem grozījumiem.

Attiecībā uz pārējiem budžeta posteņiem Samierināšanas komiteja ir izdarījusi šādus secinājumus.

1.2.   Horizontālie jautājumi

Decentralizētās aģentūras

Visām decentralizētajām aģentūrām paredzēto štata vietu skaits ir noteikts tāds, kādu to budžeta projektā ir ierosinājusi Komisija, izņemot turpmāk minētās aģentūras:

| — | Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EADA), kurai ir apstiprinātas 7 papildu štata vietas; |
| --- | --- |

—

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EADA), kurai ir apstiprinātas 7 papildu štata vietas;

| — | Eiropas Banku iestāde (EBI), kurai ir apstiprinātas 8 papildu štata vietas; |
| --- | --- |

—

Eiropas Banku iestāde (EBI), kurai ir apstiprinātas 8 papildu štata vietas;

| — | Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI), kurai ir apstiprinātas 3 papildu štata vietas; |
| --- | --- |

—

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI), kurai ir apstiprinātas 3 papildu štata vietas;

| — | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), kurai ir apstiprinātas 5 papildu štata vietas; |
| --- | --- |

—

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), kurai ir apstiprinātas 5 papildu štata vietas;

| — | Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EPAB), kuram ir apstiprinātas 2 papildu štata vietas; |
| --- | --- |

—

Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EPAB), kuram ir apstiprinātas 2 papildu štata vietas;

| — | Eiropols, kuram ir apstiprinātas 2 papildu štata vietas. |
| --- | --- |

—

Eiropols, kuram ir apstiprinātas 2 papildu štata vietas.

Decentralizētajām aģentūrām paredzētā ES iemaksa (saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās) ir noteikta tāda, kādu to budžeta projektā ir ierosinājusi Komisija, izņemot:

| — | Eiropas Banku iestādi (EBI), kurai ir apstiprināts papildu EUR 2,1 miljons, pamatojoties uz ES finansējuma daļu 40 % apmērā (60 % līdzfinansējums jānodrošina valstu uzraudzības iestādēm); |
| --- | --- |

—

Eiropas Banku iestādi (EBI), kurai ir apstiprināts papildu EUR 2,1 miljons, pamatojoties uz ES finansējuma daļu 40 % apmērā (60 % līdzfinansējums jānodrošina valstu uzraudzības iestādēm);

| — | Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi (EAAPI), kurai ir apstiprināti papildu EUR 1,2 miljoni, pamatojoties uz ES finansējuma daļu 40 % apmērā (60 % līdzfinansējums jānodrošina valstu uzraudzības iestādēm); |
| --- | --- |

—

Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi (EAAPI), kurai ir apstiprināti papildu EUR 1,2 miljoni, pamatojoties uz ES finansējuma daļu 40 % apmērā (60 % līdzfinansējums jānodrošina valstu uzraudzības iestādēm);

| — | Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI), kurai ir apstiprināti papildu EUR 2,0 miljoni, pamatojoties uz ES finansējuma daļu 40 % apmērā (60 % līdzfinansējums jānodrošina valstu uzraudzības iestādēm); |
| --- | --- |

—

Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI), kurai ir apstiprināti papildu EUR 2,0 miljoni, pamatojoties uz ES finansējuma daļu 40 % apmērā (60 % līdzfinansējums jānodrošina valstu uzraudzības iestādēm);

| — | Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (EPAB), kuram ir apstiprināti papildu EUR 0,130 miljoni; |
| --- | --- |

—

Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (EPAB), kuram ir apstiprināti papildu EUR 0,130 miljoni;

| — | Eiropolu, kuram ir apstiprināti papildu EUR 1,7 miljoni; |
| --- | --- |

—

Eiropolu, kuram ir apstiprināti papildu EUR 1,7 miljoni;

| — | Frontex, kurai ir apstiprināti papildu EUR 2,0 miljoni. |
| --- | --- |

—

Frontex, kurai ir apstiprināti papildu EUR 2,0 miljoni.

Samierināšanas komiteja piekrīt 3. sadaļas 4. punktā izklāstītajam kopīgajam paziņojumam par decentralizētajām aģentūrām.

Izpildaģentūras

Izpildaģentūrām paredzētā ES iemaksa (saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās) un štata vietu skaits ir noteikts tāds, kādu to grozījumu vēstulē Nr. 2/2014 ir ierosinājusi Komisija.

Kopīgas tehnoloģiju ierosmes

Kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm paredzētā ES iemaksa (saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās) un štata vietu skaits ir noteikts tāds, kādu to ir ierosinājusi Komisija budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2014.

Izmēģinājuma projekti/sagatavošanas darbības

Visaptverošs kopums, kuru veido 68 izmēģinājuma projekti/sagatavošanas darbības (IP/SD) par kopējo summu EUR 79,4 miljoni saistību apropriācijās, ir apstiprināts tāds, kādu to ir ierosinājis Parlaments. Ja uz kādu izmēģinājuma projektu vai sagatavošanas darbību attiecas jau pieņemts juridiskais pamats, Komisija var ierosināt apropriāciju pārvietojumu uz atbilstošo juridisko pamatu, lai atvieglotu attiecīgās darbības īstenošanu.

Šajā kopumā pilnībā ievēroti maksimālie apjomi, kas izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām noteikti Finanšu regulā.

1.3.   Finanšu shēmas izdevumu kategorijas — saistību apropriācijas

Ņemot vērā minētos secinājumus par “slēgtajām” budžeta pozīcijām, aģentūrām, izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, Samierināšanās komiteja vienojās par turpmāk minētajiem skaitļiem.

1.a izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apmērs ir noteikts tāds, kādu to ir ierosinājusi Komisija budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2014 un Nr. 2/2014, izņemot:

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums |
| 2014. gada BP | 2014. gada budžets | Starpība |
| 01 02 01 | Koordinēšana, uzraudzība un saziņa saistībā ar ekonomisko un monetāro savienību, tostarp euro | 13,000 | 11,000 | -2,000 |
| 04 03 01 02 | Sociālais dialogs | 38,500 | — | -38,500 |
| 04 03 01 05 | Informācijas un apmācības pasākumi darba ņēmēju organizācijām | — | 18,600 | 18,600 |
| 04 03 01 06 | Uzņēmumu pārstāvju informēšana, konsultēšana un līdzdalība | — | 7,250 | 7,250 |
| 04 03 01 08 | Darba attiecības un sociālais dialogs | — | 15,935 | 15,935 |
| 04 03 02 02 | EURES — Darba ņēmēju ģeogrāfiskās mobilitātes un nodarbinātības iespēju veicināšana | 19,310 | 21,300 | 1,990 |
| 04 03 02 03 | Mikrofinansēšana un sociālā uzņēmējdarbība — Finansējuma pieejamības atvieglināšana uzņēmējiem, īpaši tiem, kuri ir attālināti no darba tirgus, un sociālajiem uzņēmumiem | 25,074 | 26,500 | 1,426 |
| 06 02 05 | Eiropas transporta politikas un pasažieru tiesību atbalsta darbības, ietverot pasākumus komunikācijas jomā | 16,019 | 20,019 | 4,000 |
| 09 03 01 | Platjoslas tīklu izvēršanas paātrināšana | — | 10,000 | 10,000 |
| 09 04 01 01 | Pētniecības nostiprināšana nākotnes un jaunās tehnoloģijās — Nākotnes un jaunās tehnoloģijas | 241,003 | 246,003 | 5,000 |
| 15 02 10 | Īpaši ikgadēji pasākumi | — | 3,000 | 3,000 |
| Kopā | | | 26,701 |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums

2014. gada BP

2014. gada budžets

Starpība

01 02 01

Koordinēšana, uzraudzība un saziņa saistībā ar ekonomisko un monetāro savienību, tostarp euro

13,000

11,000

-2,000

04 03 01 02

Sociālais dialogs

38,500

—

-38,500

04 03 01 05

Informācijas un apmācības pasākumi darba ņēmēju organizācijām

—

18,600

18,600

04 03 01 06

Uzņēmumu pārstāvju informēšana, konsultēšana un līdzdalība

—

7,250

7,250

04 03 01 08

Darba attiecības un sociālais dialogs

—

15,935

15,935

04 03 02 02

EURES — Darba ņēmēju ģeogrāfiskās mobilitātes un nodarbinātības iespēju veicināšana

19,310

21,300

1,990

04 03 02 03

Mikrofinansēšana un sociālā uzņēmējdarbība — Finansējuma pieejamības atvieglināšana uzņēmējiem, īpaši tiem, kuri ir attālināti no darba tirgus, un sociālajiem uzņēmumiem

25,074

26,500

1,426

06 02 05

Eiropas transporta politikas un pasažieru tiesību atbalsta darbības, ietverot pasākumus komunikācijas jomā

16,019

20,019

4,000

09 03 01

Platjoslas tīklu izvēršanas paātrināšana

—

10,000

10,000

09 04 01 01

Pētniecības nostiprināšana nākotnes un jaunās tehnoloģijās — Nākotnes un jaunās tehnoloģijas

241,003

246,003

5,000

15 02 10

Īpaši ikgadēji pasākumi

—

3,000

3,000

Kopā

26,701

Tādējādi, ņemot vērā izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, kā arī decentralizētās aģentūras, rezerve, kas pieejama 1.a izdevumu kategorijā, nepārsniedzot izdevumu maksimālo apjomu, ir EUR 76 miljoni.

1.b izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apmērs ir noteikts tāds, kāds tas ir ierosināts budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2014, izņemot turpmāk minētās budžeta pozīcijas, kurai katrai ir apstiprināti EUR 2,5 miljoni saistību apropriācijās:

| — | 13 03 67. pozīcija “Makroreģionālās stratēģijas 2014.–2020. gadam — Eiropas Baltijas jūras reģiona stratēģija — Tehniskā palīdzība” un |
| --- | --- |

—

13 03 67. pozīcija “Makroreģionālās stratēģijas 2014.–2020. gadam — Eiropas Baltijas jūras reģiona stratēģija — Tehniskā palīdzība” un

| — | 13 03 68. pozīcija “Makroreģionālās stratēģijas 2014.–2020. gadam — Eiropas Savienības Donavas reģiona stratēģija — Tehniskā palīdzība”. |
| --- | --- |

—

13 03 68. pozīcija “Makroreģionālās stratēģijas 2014.–2020. gadam — Eiropas Savienības Donavas reģiona stratēģija — Tehniskā palīdzība”.

Turklāt Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondam (FEAD, 04 06. nodaļa) ir apstiprināta papildu summa EUR 134,9 miljoni saistību apropriācijās. Attiecīga summa saistību apropriācijās ir pārvietota no Eiropas Sociālā fonda (ESF, 04 02. nodaļa), sadalot to šādi:

| — | – EUR 67,9 miljoni budžeta pozīcijai “Mazāk attīstīti reģioni” (04 02 60); |
| --- | --- |

—

– EUR 67,9 miljoni budžeta pozīcijai “Mazāk attīstīti reģioni” (04 02 60);

| — | – EUR 22,2 miljoni budžeta pozīcijai “Pārejas reģioni” (04 02 61); |
| --- | --- |

—

– EUR 22,2 miljoni budžeta pozīcijai “Pārejas reģioni” (04 02 61);

| — | – EUR 44,8 miljoni budžeta pozīcijai “Attīstītākie reģioni” (04 02 62). |
| --- | --- |

—

– EUR 44,8 miljoni budžeta pozīcijai “Attīstītākie reģioni” (04 02 62).

Lai sniegtu papildu palīdzību Kiprai, tiks izmantots elastības instruments EUR 89,3 miljonu apmērā.

2. izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apmērs ir noteikts tāds, kādu to ir ierosinājusi Komisija budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 2/2014, izņemot:

| — | budžeta pozīciju (05 08 80) “Savienības dalība pasaules izstādē “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei”, kas notiks Milānā 2015. gadā”, kurai ir apstiprināts papildu EUR 1 miljons saistību apropriācijās. |
| --- | --- |

—

budžeta pozīciju (05 08 80) “Savienības dalība pasaules izstādē “Paēdināt planētu: enerģija dzīvei”, kas notiks Milānā 2015. gadā”, kurai ir apstiprināts papildu EUR 1 miljons saistību apropriācijās.

Tādējādi, ņemot vērā izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, rezerve, kas pieejama 2. izdevumu kategorijā, nepārsniedzot izdevumu maksimālo apjomu, ir EUR 35,8 miljoni.

3. izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apmērs ir noteikts tāds, kādu to ir ierosinājusi Komisija budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 2/2014, izņemot:

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Saistību apropriāciju palielinājumi |
| 2014. gada BP | 2014. gada budžets | Starpība |
| 15 04 02 | Atbalsts kultūras un radošo nozaru spējai darboties Eiropā un ārpus tās un veicināt transnacionālo apriti un mobilitāti | 52,922 | 53,922 | 1,000 |
| 15 04 03 | Apakšprogramma MEDIA — Atbalsts MEDIA nozares spējai darboties Eiropā un ārpus tās un veicināt transnacionālo apriti un mobilitāti | 102,321 | 103,321 | 1,000 |
| 16 02 01 | Eiropa pilsoņiem — Stiprināt vēsturisko atmiņu un palielināt sabiedriskās līdzdalības iespējas Savienības līmenī | 21,050 | 23,050 | 2,000 |
| 16 03 01 01 | Rīcība saistībā ar multividi | 18,740 | 25,540 | 6,800 |
| 33 02 02 | Nediskriminācijas un vienlīdzības veicināšana | 30,651 | 31,151 | 0,500 |
| Kopā | | | 11,300 |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Saistību apropriāciju palielinājumi

2014. gada BP

2014. gada budžets

Starpība

15 04 02

Atbalsts kultūras un radošo nozaru spējai darboties Eiropā un ārpus tās un veicināt transnacionālo apriti un mobilitāti

52,922

53,922

1,000

15 04 03

Apakšprogramma MEDIA — Atbalsts MEDIA nozares spējai darboties Eiropā un ārpus tās un veicināt transnacionālo apriti un mobilitāti

102,321

103,321

1,000

16 02 01

Eiropa pilsoņiem — Stiprināt vēsturisko atmiņu un palielināt sabiedriskās līdzdalības iespējas Savienības līmenī

21,050

23,050

2,000

16 03 01 01

Rīcība saistībā ar multividi

18,740

25,540

6,800

33 02 02

Nediskriminācijas un vienlīdzības veicināšana

30,651

31,151

0,500

Kopā

11,300

Tādējādi, ņemot vērā izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, kā arī decentralizētās aģentūras, rezerve, kas pieejama 3. izdevumu kategorijā, nepārsniedzot izdevumu maksimālo apjomu, ir EUR 7,0 miljoni.

4. izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apmērs ir noteikts tāds, kādu to ir ierosinājusi Komisija budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 2/2014, izņemot:

| milj. EUR |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums |
| 2014. gada BP | 2014. gada budžets | Starpība |
| 01 03 02 | Makrofinansiālā palīdzība | 76,257 | 60,000 | -16,257 |
| 19 02 01 | Reaģēšana krīzes gadījumā un iespējamas krīzes (stabilitātes instruments) | 201,867 | 204,337 | 2,470 |
| 19 02 02 | Atbalsts konfliktu novēršanai, sagatavotībai krīzēm un miera veicināšanai (stabilitātes instruments) | 22,000 | 22,494 | 0,494 |
| 19 05 01 | Sadarbība ar trešām valstīm, lai veicinātu un popularizētu Eiropas Savienības un abpusējas intereses | 100,511 | 106,109 | 5,598 |
| 21 02 01 01 | Latīņamerika — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība | 205,735 | 0,000 | - 205,735 |
| 21 02 01 02 | Latīņamerika — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana | 48,259 | 0,000 | -48,259 |
| 21 02 02 01 | Āzija — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība | 581,964 | 0,000 | - 581,964 |
| 21 02 02 02 | Āzija — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana | 154,699 | 0,000 | - 154,699 |
| 21 02 03 01 | Vidusāzija — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība | 65,240 | 0,000 | -65,240 |
| 21 02 03 02 | Vidusāzija — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana | 4,911 | 0,000 | -4,911 |
| 21 02 04 01 | Tuvie Austrumi — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība | 37,305 | 0,000 | -37,305 |
| 21 02 04 02 | Tuvie Austrumi — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana | 13,107 | 0,000 | -13,107 |
| 21 02 05 01 | Dienvidāfrika — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība | 22,768 | 0,000 | -22,768 |
| 21 02 05 02 | Dienvidāfrika — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana | 2,530 | 0,000 | -2,530 |
| 21 02 06 01 | Visāfrika — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība | 85,210 | 0,000 | -85,210 |
| 21 02 06 02 | Visāfrika — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana | 9,468 | 0,000 | -9,468 |
| 21 02 07 01 | Vispārējie sabiedriskie labumi — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība | 620,988 | 0,000 | - 620,988 |
| 21 02 07 02 | Vispārējie sabiedriskie labumi — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana | 19,036 | 0,000 | -19,036 |
| 21 02 07 03 | Vide un klimata pārmaiņas | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 04 | Ilgtspējīga enerģētika | 0,000 | 82,852 | 82,852 |
| 21 02 07 05 | Cilvēces attīstība | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 06 | Pārtikas nodrošinājums un ilgtspējīga lauksaimniecība | 0,000 | 197,018 | 197,018 |
| 21 02 07 07 | Migrācijas un patvēruma jautājumi | 0,000 | 46,319 | 46,319 |
| 21 02 08 01 | Nevalstiskās struktūras un vietējās iestādes — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība | 183,452 | 0,000 | - 183,452 |
| 21 02 08 02 | Nevalstiskās struktūras un vietējās iestādes — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana | 61,151 | 0,000 | -61,151 |
| 21 02 08 03 | Pilsoniskās sabiedrības loma attīstībā | 0,000 | 212,399 | 212,399 |
| 21 02 08 04 | Vietējo iestāžu loma attīstībā | 0,000 | 36,366 | 36,366 |
| 21 02 09 | Tuvie Austrumi | 0,000 | 51,182 | 51,182 |
| 21 02 10 | Centrālāzija | 0,000 | 71,571 | 71,571 |
| 21 02 11 | Visāfrika | 0,000 | 97,577 | 97,577 |
| 21 02 12 | Latīņamerika | 0,000 | 259,304 | 259,304 |
| 21 02 13 | Dienvidāfrika | 0,000 | 25,978 | 25,978 |
| 21 02 14 | Āzija | 0,000 | 537,057 | 537,057 |
| 21 02 15 | Afganistāna | 0,000 | 203,497 | 203,497 |
| 21 03 01 01 | Vidusjūras reģiona valstis — cilvēktiesības un mobilitāte | 205,355 | 211,087 | 5,731 |
| 21 03 01 02 | Vidusjūras reģiona valstis — nabadzības mazināšana un ilgtspējīgas attīstības veicināšana | 680,400 | 687,811 | 7,411 |
| 21 03 01 03 | Vidusjūras reģiona valstis — uzticēšanās veidošanas pasākumi, drošība un konfliktu novēršana un risināšana | 75,950 | 80,199 | 4,249 |
| 21 03 01 04 | Atbalsts miera procesam un finansiāla palīdzība Palestīnai un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) | 250,000 | 300,000 | 50,000 |
| 21 03 02 01 | Austrumu partnerība — cilvēktiesības un mobilitāte | 240,841 | 247,067 | 6,226 |
| 21 03 02 02 | Austrumu partnerība — nabadzības mazināšana un ilgtspējīgas attīstības veicināšana | 335,900 | 339,853 | 3,953 |
| 21 03 02 03 | Austrumu partnerība — uzticēšanās veidošanas pasākumi, drošība un konfliktu novēršana un risināšana | 11,800 | 12,966 | 1,166 |
| 21 03 03 03 | Atbalsts citu veidu sadarbībai starp vairākām kaimiņvalstīm | 163,277 | 163,771 | 0,494 |
| 21 04 01 | Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas uzlabošana un atbalsts demokrātiskām reformām | 127,841 | 132,782 | 4,941 |
| 21 05 01 | Globāli un starpreģionāli drošības apdraudējumi (stabilitātes instruments) | 81,514 | 82,255 | 0,741 |
| 21 08 02 | Informētības par attīstības jautājumiem koordinācija un veicināšana | 11,700 | 13,331 | 1,631 |
| 22 02 01 | Atbalsts Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Kosovai, Melnkalnei, Serbijai un bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai | | | |
| 22 02 01 01 | Atbalsts politisko reformu veikšanai un pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai acquis communautaire, kā arī tā pieņemšanai, īstenošanai un izpildei | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 01 02 | Atbalsts ekonomiskai, sociālai un teritoriālai attīstībai | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 03 | Atbalsts Turcijai | | | |
| 22 02 03 01 | Atbalsts politisko reformu veikšanai un pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai acquis communautaire, kā arī tā pieņemšanai, īstenošanai un izpildei | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 02 03 02 | Atbalsts ekonomiskai, sociālai un teritoriālai attīstībai | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 03 01 | Finansiālais atbalsts Kipras turku kopienas ekonomiskās attīstības veicināšanai | 30,000 | 31,482 | 1,482 |
| 23 02 01 | Neatliekamas, efektīvas un vajadzībām pielāgotas humānās un pārtikas palīdzības sniegšana | 859,529 | 874,529 | 15,000 |
| Kopā | | | 131,755 |

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Saistību apropriāciju palielinājums/samazinājums

2014. gada BP

2014. gada budžets

Starpība

01 03 02

Makrofinansiālā palīdzība

76,257

60,000

-16,257

19 02 01

Reaģēšana krīzes gadījumā un iespējamas krīzes (stabilitātes instruments)

201,867

204,337

2,470

19 02 02

Atbalsts konfliktu novēršanai, sagatavotībai krīzēm un miera veicināšanai (stabilitātes instruments)

22,000

22,494

0,494

19 05 01

Sadarbība ar trešām valstīm, lai veicinātu un popularizētu Eiropas Savienības un abpusējas intereses

100,511

106,109

5,598

21 02 01 01

Latīņamerika — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība

205,735

0,000

- 205,735

21 02 01 02

Latīņamerika — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana

48,259

0,000

-48,259

21 02 02 01

Āzija — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība

581,964

0,000

- 581,964

21 02 02 02

Āzija — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana

154,699

0,000

- 154,699

21 02 03 01

Vidusāzija — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība

65,240

0,000

-65,240

21 02 03 02

Vidusāzija — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana

4,911

0,000

-4,911

21 02 04 01

Tuvie Austrumi — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība

37,305

0,000

-37,305

21 02 04 02

Tuvie Austrumi — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana

13,107

0,000

-13,107

21 02 05 01

Dienvidāfrika — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība

22,768

0,000

-22,768

21 02 05 02

Dienvidāfrika — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana

2,530

0,000

-2,530

21 02 06 01

Visāfrika — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība

85,210

0,000

-85,210

21 02 06 02

Visāfrika — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana

9,468

0,000

-9,468

21 02 07 01

Vispārējie sabiedriskie labumi — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība

620,988

0,000

- 620,988

21 02 07 02

Vispārējie sabiedriskie labumi — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana

19,036

0,000

-19,036

21 02 07 03

Vide un klimata pārmaiņas

0,000

163,094

163,094

21 02 07 04

Ilgtspējīga enerģētika

0,000

82,852

82,852

21 02 07 05

Cilvēces attīstība

0,000

163,094

163,094

21 02 07 06

Pārtikas nodrošinājums un ilgtspējīga lauksaimniecība

0,000

197,018

197,018

21 02 07 07

Migrācijas un patvēruma jautājumi

0,000

46,319

46,319

21 02 08 01

Nevalstiskās struktūras un vietējās iestādes — nabadzības mazināšana un ilgtspējīga attīstība

183,452

0,000

- 183,452

21 02 08 02

Nevalstiskās struktūras un vietējās iestādes — demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana

61,151

0,000

-61,151

21 02 08 03

Pilsoniskās sabiedrības loma attīstībā

0,000

212,399

212,399

21 02 08 04

Vietējo iestāžu loma attīstībā

0,000

36,366

36,366

21 02 09

Tuvie Austrumi

0,000

51,182

51,182

21 02 10

Centrālāzija

0,000

71,571

71,571

21 02 11

Visāfrika

0,000

97,577

97,577

21 02 12

Latīņamerika

0,000

259,304

259,304

21 02 13

Dienvidāfrika

0,000

25,978

25,978

21 02 14

Āzija

0,000

537,057

537,057

21 02 15

Afganistāna

0,000

203,497

203,497

21 03 01 01

Vidusjūras reģiona valstis — cilvēktiesības un mobilitāte

205,355

211,087

5,731

21 03 01 02

Vidusjūras reģiona valstis — nabadzības mazināšana un ilgtspējīgas attīstības veicināšana

680,400

687,811

7,411

21 03 01 03

Vidusjūras reģiona valstis — uzticēšanās veidošanas pasākumi, drošība un konfliktu novēršana un risināšana

75,950

80,199

4,249

21 03 01 04

Atbalsts miera procesam un finansiāla palīdzība Palestīnai un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA)

250,000

300,000

50,000

21 03 02 01

Austrumu partnerība — cilvēktiesības un mobilitāte

240,841

247,067

6,226

21 03 02 02

Austrumu partnerība — nabadzības mazināšana un ilgtspējīgas attīstības veicināšana

335,900

339,853

3,953

21 03 02 03

Austrumu partnerība — uzticēšanās veidošanas pasākumi, drošība un konfliktu novēršana un risināšana

11,800

12,966

1,166

21 03 03 03

Atbalsts citu veidu sadarbībai starp vairākām kaimiņvalstīm

163,277

163,771

0,494

21 04 01

Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas uzlabošana un atbalsts demokrātiskām reformām

127,841

132,782

4,941

21 05 01

Globāli un starpreģionāli drošības apdraudējumi (stabilitātes instruments)

81,514

82,255

0,741

21 08 02

Informētības par attīstības jautājumiem koordinācija un veicināšana

11,700

13,331

1,631

22 02 01

Atbalsts Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Kosovai, Melnkalnei, Serbijai un bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai

22 02 01 01

Atbalsts politisko reformu veikšanai un pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai acquis communautaire, kā arī tā pieņemšanai, īstenošanai un izpildei

248,565

249,800

1,235

22 02 01 02

Atbalsts ekonomiskai, sociālai un teritoriālai attīstībai

248,565

249,800

1,235

22 02 03

Atbalsts Turcijai

22 02 03 01

Atbalsts politisko reformu veikšanai un pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai acquis communautaire, kā arī tā pieņemšanai, īstenošanai un izpildei

292,938

294,173

1,235

22 02 03 02

Atbalsts ekonomiskai, sociālai un teritoriālai attīstībai

292,938

294,173

1,235

22 03 01

Finansiālais atbalsts Kipras turku kopienas ekonomiskās attīstības veicināšanai

30,000

31,482

1,482

23 02 01

Neatliekamas, efektīvas un vajadzībām pielāgotas humānās un pārtikas palīdzības sniegšana

859,529

874,529

15,000

Kopā

131,755

Tādējādi, ņemot vērā izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, rezerve, kas pieejama 4. izdevumu kategorijā, nepārsniedzot izdevumu maksimālo apjomu, ir EUR 10,0 miljoni.

5. izdevumu kategorija

Ir apstiprināts tāds attiecīgo iedaļu štatu sarakstos iekļauto štata vietu skaits, kādu to ir ierosinājusi Komisija budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 2/2014, izņemot attiecībā uz Eiropas Parlamentu, kura gadījumā ir apstiprināts paša Parlamenta lasījumā pieņemtais.

Saistību apropriāciju apmērs ir noteikts tāds, kādu to ir ierosinājusi Komisija budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 2/2014, izņemot:

| — | summas, kas atbilst algu korekciju par 2011. un 2012. gadu iespējamai ietekmei un kuras šajā posmā nav iekļautas katras iedaļas budžetā, gaidot Tiesas spriedumu šajā jautājumā. Samierināšanas komiteja piekrīt 3. sadaļas 5. punktā izklāstītajam kopīgajam paziņojumam; |
| --- | --- |

—

summas, kas atbilst algu korekciju par 2011. un 2012. gadu iespējamai ietekmei un kuras šajā posmā nav iekļautas katras iedaļas budžetā, gaidot Tiesas spriedumu šajā jautājumā. Samierināšanas komiteja piekrīt 3. sadaļas 5. punktā izklāstītajam kopīgajam paziņojumam;

| — | attiecībā uz citām iedaļām paredzētajām apropriācijām tiek apstiprināts Eiropas Parlamenta ierosinātais apmērs, izņemot šādus gadījumus:






  — | Revīzijas palātai (V iedaļa) tiek apstiprināta Padomes ierosinātā samazinājuma likme; |
| --- | --- | --- |

—

attiecībā uz citām iedaļām paredzētajām apropriācijām tiek apstiprināts Eiropas Parlamenta ierosinātais apmērs, izņemot šādus gadījumus:

—

Revīzijas palātai (V iedaļa) tiek apstiprināta Padomes ierosinātā samazinājuma likme;

| — | Tiesai (VI iedaļa), izņemot Eiropas Parlamenta ierosināto samazinājumu EUR 0,6 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

—

Tiesai (VI iedaļa), izņemot Eiropas Parlamenta ierosināto samazinājumu EUR 0,6 miljonu apmērā;

| — | Eiropas Ārējās darbības dienestam (X iedaļa), izņemot Eiropas Parlamenta ierosināto ES īpašajiem pārstāvjiem paredzēto apropriāciju pārvietojumu. Samierināšanas komiteja piekrīt 3. sadaļas 6. punktā izklāstītajam kopīgajam paziņojumam; |
| --- | --- |

—

Eiropas Ārējās darbības dienestam (X iedaļa), izņemot Eiropas Parlamenta ierosināto ES īpašajiem pārstāvjiem paredzēto apropriāciju pārvietojumu. Samierināšanas komiteja piekrīt 3. sadaļas 6. punktā izklāstītajam kopīgajam paziņojumam;

| — | turklāt Komisijas budžetā (III iedaļa) ir iekļautas trīs jaunas pozīcijas(30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) ar attiecīgu apropriāciju apmēru, ko savā lasījumā ierosinājis Eiropas Parlaments. |
| --- | --- |

—

turklāt Komisijas budžetā (III iedaļa) ir iekļautas trīs jaunas pozīcijas(30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) ar attiecīgu apropriāciju apmēru, ko savā lasījumā ierosinājis Eiropas Parlaments.

Tādējādi, ņemot vērā izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, rezerve, kas pieejama 5. izdevumu kategorijā, nepārsniedzot izdevumu maksimālo apjomu, ir EUR 316,8 miljoni.

Funkciju grupu AST/SC izveide

Visu ES iestāžu un struktūru štatu sarakstos tiks izdarītas izmaiņas, ņemot vērā ar Civildienesta noteikumiem ieviesto jauno funkciju grupu AST/SC, kā ierosināts grozījumu vēstulē Nr. 2/2014.

6. izdevumu kategorija

Saistību apropriācijas ir noteiktas tādā apmērā, kādu to budžeta projektā ir ierosinājusi Komisija.

1.4.   Īpašie instrumenti

Saistību apropriācijas, kas paredzētas rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGF), ir noteiktas tādā apmērā, kādu to budžeta projektā ir ierosinājusi Komisija.

1.5.   Maksājumu apropriācijas

Kopējais maksājumu apropriāciju apmērs 2014. gada budžetā ir EUR 135 504 613 000.

Padomes nostāja attiecībā uz budžeta projektu tiek izmantota par pamatu, piemērojot turpmāk minēto maksājumu apropriāciju sadalījumu 2014. gada budžeta pozīcijās.

| 1. | Pirmkārt, ir ņemts vērā to saistību apropriāciju apmērs, kas paredzētas nediferencētajiem izdevumiem, kuriem pēc definīcijas maksājumu apropriāciju apmērs ir vienāds ar saistību apropriāciju apmēru. |
| --- | --- |

1.

Pirmkārt, ir ņemts vērā to saistību apropriāciju apmērs, kas paredzētas nediferencētajiem izdevumiem, kuriem pēc definīcijas maksājumu apropriāciju apmērs ir vienāds ar saistību apropriāciju apmēru.

| 2. | Šo pašu metodi pēc analoģijas piemēro decentralizētajām aģentūrām, kurām ES iemaksa maksājumu apropriācijās ir noteikta 1. sadaļas 2. punktā ierosinātajā apjomā. |
| --- | --- |

2.

Šo pašu metodi pēc analoģijas piemēro decentralizētajām aģentūrām, kurām ES iemaksa maksājumu apropriācijās ir noteikta 1. sadaļas 2. punktā ierosinātajā apjomā.

| 3. | Maksājumu apropriācijas visiem jaunajiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām tiek noteiktas 50 % apmērā no atbilstošajām saistību apropriācijām vai Parlamenta ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks; jau apstiprināto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību pagarināšanas gadījumā maksājumu apropriāciju apjoms tiek noteikts tāds, kā norādīts budžeta projektā, plus 50 % no atbilstošajām jaunajām saistību apropriācijām, vai Parlamenta ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks; |
| --- | --- |

3.

Maksājumu apropriācijas visiem jaunajiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām tiek noteiktas 50 % apmērā no atbilstošajām saistību apropriācijām vai Parlamenta ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks; jau apstiprināto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību pagarināšanas gadījumā maksājumu apropriāciju apjoms tiek noteikts tāds, kā norādīts budžeta projektā, plus 50 % no atbilstošajām jaunajām saistību apropriācijām, vai Parlamenta ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks;

| 4. | Ir apstiprinātas turpmāk minētās īpašās summas maksājumu apropriācijās:






  a. | maksājumu apropriācijas rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos ir noteiktas EUR 150 miljonu apmērā; |
| --- | --- | --- |

4.

Ir apstiprinātas turpmāk minētās īpašās summas maksājumu apropriācijās:

a.

maksājumu apropriācijas rezervei palīdzībai ārkārtas gadījumos ir noteiktas EUR 150 miljonu apmērā;

| b. | kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm paredzēto maksājumu apropriācijas ir noteiktas grozījumu vēstulē Nr. 1/2014 paredzētajā apmērā, bet starptautiskajiem zivsaimniecības nolīgumiem paredzētās maksājumu apropriācijas ir noteiktas grozījumu vēstulē Nr. 2/2014 paredzētajā apmērā; |
| --- | --- |

b.

kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm paredzēto maksājumu apropriācijas ir noteiktas grozījumu vēstulē Nr. 1/2014 paredzētajā apmērā, bet starptautiskajiem zivsaimniecības nolīgumiem paredzētās maksājumu apropriācijas ir noteiktas grozījumu vēstulē Nr. 2/2014 paredzētajā apmērā;

| c. | maksājumu apropriācijas, kas paredzētas pozīcijai “Atbalsts miera procesam un finansiāla palīdzība Palestīnai un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA)”, ir noteiktas EUR 200 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

c.

maksājumu apropriācijas, kas paredzētas pozīcijai “Atbalsts miera procesam un finansiāla palīdzība Palestīnai un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA)”, ir noteiktas EUR 200 miljonu apmērā;

| d. | maksājumu apropriācijas, kas paredzētas makroreģionālajām stratēģijām 2014.–2020. gadā, ir noteiktas 50 % apmērā no saistību apropriācijām, kuras norādītas 1.b izdevumu kategorijā 1. sadaļas 3. punktā; |
| --- | --- |

d.

maksājumu apropriācijas, kas paredzētas makroreģionālajām stratēģijām 2014.–2020. gadā, ir noteiktas 50 % apmērā no saistību apropriācijām, kuras norādītas 1.b izdevumu kategorijā 1. sadaļas 3. punktā;

| e. | maksājumu apropriācijas, kas paredzētas īpašiem ikgadējiem pasākumiem, ir noteiktas saistību apropriāciju apmērā, kurš norādīts 1.a izdevumu kategorijā 1. sadaļas 3. punktā; |
| --- | --- |

e.

maksājumu apropriācijas, kas paredzētas īpašiem ikgadējiem pasākumiem, ir noteiktas saistību apropriāciju apmērā, kurš norādīts 1.a izdevumu kategorijā 1. sadaļas 3. punktā;

| 5. | Maksājumu apropriāciju apmēram, kas noteikts 2. līdz 4. punktā, ir neto ietekme EUR 285 miljonu vērtībā salīdzinājumā ar Padomes nostāju attiecībā uz budžeta projektu attiecīgajos izdevumu posteņos. Ņemot vērā starpību starp kopējo maksājumu apropriāciju apmēru, proti, EUR 135 504 613 000, un Padomes nostāju attiecībā uz budžeta projektu, atlikusī summa — EUR 215 miljoni — ļauj palielināt maksājumu apropriācijas visās budžeta pozīcijās, kuras ietver diferencētas apropriācijas un attiecībā uz kurām iepriekš minētajā 2. līdz 4. punktā nav noteikti nekādi īpaši noteikumi, proporcionāli atšķirībai starp Komisijas ierosināto budžeta projektu un Padomes nostāju. |
| --- | --- |

5.

Maksājumu apropriāciju apmēram, kas noteikts 2. līdz 4. punktā, ir neto ietekme EUR 285 miljonu vērtībā salīdzinājumā ar Padomes nostāju attiecībā uz budžeta projektu attiecīgajos izdevumu posteņos. Ņemot vērā starpību starp kopējo maksājumu apropriāciju apmēru, proti, EUR 135 504 613 000, un Padomes nostāju attiecībā uz budžeta projektu, atlikusī summa — EUR 215 miljoni — ļauj palielināt maksājumu apropriācijas visās budžeta pozīcijās, kuras ietver diferencētas apropriācijas un attiecībā uz kurām iepriekš minētajā 2. līdz 4. punktā nav noteikti nekādi īpaši noteikumi, proporcionāli atšķirībai starp Komisijas ierosināto budžeta projektu un Padomes nostāju.

Vispārēja kompromisa rezultātā Samierināšanas komiteja vienojās par turpmāk tekstā 3. sadaļas 1. punktā izklāstīto kopīgo paziņojumu par maksājumu apropriācijām.

Padome pieņem zināšanai turpmāk tekstā 3. sadaļas 2. punktā izklāstīto Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgo paziņojumu par maksājumu apropriācijām.

1.6.   Budžeta piezīmes

Visi Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinātie grozījumi budžeta piezīmju tekstā ir apstiprināti ar izmaiņām, kā norādīts 1. pielikumā. Tas nozīmē, ka ar šiem grozījumiem nevar mainīt vai paplašināt spēkā esošā juridiskā pamata piemērošanas jomu vai skart iestāžu administratīvo neatkarību, un ka attiecīgo pasākumu ir iespējams finansēt ar pieejamajiem resursiem.

1.7.   Jaunas budžeta pozīcijas

Ja Samierināšanas komitejas apstiprinātajos kopīgajos secinājumos vai abu budžeta lēmējiestāžu attiecīgajos lasījumos nav noteikts citādi, budžeta nomenklatūra, kas ierosināta Komisijas iesniegtajā budžeta projektā un tā grozījumu vēstulēs Nr. 1/2014 un Nr. 2/2014, netiek mainīta, izņemot vienīgi izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības.

Šīs kopīgi apstiprinātās nomenklatūras izmaiņas attiecas uz turpmāk minētajām budžeta pozīcijām.

| Budžeta pozīcija | Nosaukums |
| --- | --- |
| 04 03 01 05 | Informācijas un apmācības pasākumi darba ņēmēju organizācijām |
| 04 03 01 06 | Uzņēmumu pārstāvju informēšana, konsultēšana un līdzdalība |
| 04 03 01 08 | Darba attiecības un sociālais dialogs |
| 15 02 01 | Izcilības un sadarbības veicināšana Eiropas izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā, atbilstības veicināšana darba tirgum un jaunu cilvēku dalības veicināšana Eiropas demokrātiskajā dzīvē |
| 15 02 01 01 | Izglītība un apmācība |
| 15 02 01 02 | Jaunatne |
| 15 02 10 | Īpaši ikgadēji pasākumi |
| 21 02 07 03 | Vide un klimata pārmaiņas |
| 21 02 07 04 | Ilgtspējīga enerģētika |
| 21 02 07 05 | Cilvēces attīstība |
| 21 02 07 06 | Pārtikas nodrošinājums un ilgtspējīga lauksaimniecība |
| 21 02 07 07 | Migrācijas un patvēruma jautājumi |
| 21 02 08 03 | Pilsoniskās sabiedrības loma attīstībā |
| 21 02 08 04 | Vietējo iestāžu loma attīstībā |
| 21 02 09 | Tuvie Austrumi |
| 21 02 10 | Centrālāzija |
| 21 02 11 | Visāfrika |
| 21 02 12 | Latīņamerika |
| 21 02 13 | Dienvidāfrika |
| 21 02 14 | Āzija |
| 21 02 15 | Afganistāna |
| 30 01 16 01 | Vecuma pensijas bijušajiem Eiropas Parlamenta deputātiem |
| 30 01 16 02 | Invaliditātes pensijas bijušajiem Eiropas Parlamenta deputātiem |
| 30 01 16 03 | Apgādnieka zaudējuma pensijas bijušajiem Eiropas Parlamenta deputātiem |

Budžeta pozīcija

Nosaukums

04 03 01 05

Informācijas un apmācības pasākumi darba ņēmēju organizācijām

04 03 01 06

Uzņēmumu pārstāvju informēšana, konsultēšana un līdzdalība

04 03 01 08

Darba attiecības un sociālais dialogs

15 02 01

Izcilības un sadarbības veicināšana Eiropas izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā, atbilstības veicināšana darba tirgum un jaunu cilvēku dalības veicināšana Eiropas demokrātiskajā dzīvē

15 02 01 01

Izglītība un apmācība

15 02 01 02

Jaunatne

15 02 10

Īpaši ikgadēji pasākumi

21 02 07 03

Vide un klimata pārmaiņas

21 02 07 04

Ilgtspējīga enerģētika

21 02 07 05

Cilvēces attīstība

21 02 07 06

Pārtikas nodrošinājums un ilgtspējīga lauksaimniecība

21 02 07 07

Migrācijas un patvēruma jautājumi

21 02 08 03

Pilsoniskās sabiedrības loma attīstībā

21 02 08 04

Vietējo iestāžu loma attīstībā

21 02 09

Tuvie Austrumi

21 02 10

Centrālāzija

21 02 11

Visāfrika

21 02 12

Latīņamerika

21 02 13

Dienvidāfrika

21 02 14

Āzija

21 02 15

Afganistāna

30 01 16 01

Vecuma pensijas bijušajiem Eiropas Parlamenta deputātiem

30 01 16 02

Invaliditātes pensijas bijušajiem Eiropas Parlamenta deputātiem

30 01 16 03

Apgādnieka zaudējuma pensijas bijušajiem Eiropas Parlamenta deputātiem

Piezīmes ar sociālo dialogu saistītajām jaunajām budžeta pozīcijām, ko ierosinājusi Komisija, ir izklāstītas pielikumā.

1.8.   Rezerves

Eiropas Parlamenta noteiktā EUR 2 miljonus lielā rezerve 01 02 01. pozīcijā “Koordinēšana, uzraudzība un saziņa saistībā ar ekonomisko un monetāro savienību, tostarp euro” ir apstiprināta.

1.9.   Ieņēmumi

Budžeta ieņēmumu daļa ir apstiprināta, kā to ierosinājusi Komisija budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 2/2014, pielāgojot to Samierināšanas komitejā pieņemtajam maksājumu apropriāciju apmēram.

2.   2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 8/2013 projekts ir apstiprināts tāds, kādu to ir ierosinājusi Padome.

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts ir apstiprināts ar turpmāk minētajiem grozījumiem Padomes ierosinātajā redakcijā.

| 1. | Papildu EUR 200 miljonu piešķiršana, lai segtu 2013. gadā atlikušās vajadzības pēc maksājumu apropriācijām pētniecības jomā, ir apstiprināta turpmāk minētajās budžeta pozīcijās.








  milj. EUR |
| --- | --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Maksājumu apropriāciju palielinājums 2013. gadā |
| 06 06 02 03 | Kopuzņēmums SESAR | 12,458 |
| 08 02 02 | Sadarbība — Veselības aizsardzība — Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai | 17,981 |
| 08 04 01 | Sadarbība — Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas | 19,936 |
| 08 06 01 | Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas) | 2,804 |
| 08 10 01 | Idejas | 41,884 |
| 08 19 01 | Iespējas — Zinātne sabiedrībā Iespējas — Starptautiskās sadarbības pasākumi | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT — Sadarbība) | 40,813 |
| 10 03 01 | Kopīgā pētniecības centra (JRC) darbības kodolenerģētikā | 0,406 |
| 15 07 77 | Cilvēki | 63,313 |
| Kopā | 200 |

1.

Papildu EUR 200 miljonu piešķiršana, lai segtu 2013. gadā atlikušās vajadzības pēc maksājumu apropriācijām pētniecības jomā, ir apstiprināta turpmāk minētajās budžeta pozīcijās.

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Maksājumu apropriāciju palielinājums 2013. gadā

06 06 02 03

Kopuzņēmums SESAR

12,458

08 02 02

Sadarbība — Veselības aizsardzība — Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai

17,981

08 04 01

Sadarbība — Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

19,936

08 06 01

Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

2,804

08 10 01

Idejas

41,884

08 19 01

Iespējas — Zinātne sabiedrībā Iespējas — Starptautiskās sadarbības pasākumi

0,406

09 04 01 01

Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT — Sadarbība)

40,813

10 03 01

Kopīgā pētniecības centra (JRC) darbības kodolenerģētikā

0,406

15 07 77

Cilvēki

63,313

Kopā

200

| 2. | Ir apstiprināts maksājumu apropriāciju pārvietojums 2013. gadā kopumā EUR 50 miljonu apmērā no turpmāk minētajām budžeta pozīcijām.










  milj. EUR |
| --- | --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | Maksājumu apropriāciju pārvietojumi |
| 2013. gada budžets | Budž. groz. Nr. 9/2013 projekts | Starpība |
| 01 03 02 | Makrofinansiālā palīdzība | | | 10,000 |
| 04 05 01 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | | | 13,116 |
| 08 01 04 31 | Pētniecības izpildaģentūra (REA) | | | 3,915 |
| 08 01 05 01 | Ar pētniecības personālu saistītie izdevumi | | | 7,230 |
| 08 01 05 03 | Citi pētniecības administratīvie izdevumi | | | 15,739 |
| Kopā | | | 50,000 |

2.

Ir apstiprināts maksājumu apropriāciju pārvietojums 2013. gadā kopumā EUR 50 miljonu apmērā no turpmāk minētajām budžeta pozīcijām.

milj. EUR

Budžeta pozīcija

Nosaukums

Maksājumu apropriāciju pārvietojumi

2013. gada budžets

Budž. groz. Nr. 9/2013 projekts

Starpība

01 03 02

Makrofinansiālā palīdzība

10,000

04 05 01

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

13,116

08 01 04 31

Pētniecības izpildaģentūra (REA)

3,915

08 01 05 01

Ar pētniecības personālu saistītie izdevumi

7,230

08 01 05 03

Citi pētniecības administratīvie izdevumi

15,739

Kopā

50,000

Maksājumu apropriāciju pārvietojums administratīvā atbalsta izdevumiem pētniecības jomā (08 01. nodaļa) 2013. gadā attiecas uz nediferencētajiem izdevumiem, un tā rezultātā attiecīgi samazinās saistību apropriācijas (– EUR 26,9 miljoni) iepriekš redzamās tabulas pēdējās trīs pozīcijās.

ES Solidaritātes fondam paredzētās maksājumu apropriācijas EUR 250 miljonu apmērā ir iekļautas 2013. gada budžetā, bet ES Solidaritātes fondam paredzētās maksājumu apropriācijas EUR 150 miljonu apmērā ir iekļautas 2014. gada budžetā.

3.   Paziņojumi

3.1.   Kopīgs paziņojums par maksājumu apropriācijām

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atgādina par savu dalīto atbildību, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 323. pantā, proti, “Eiropas Parlaments, Padome un Komisija nodrošina to, ka ir pieejami finanšu līdzekļi, lai Savienība varētu izpildīt savas juridiskās saistības attiecībā pret trešām personām”.

Eiropas Parlaments un Padome atgādina par nepieciešamību budžeta izpildes laikā nodrošināt maksājumu apropriāciju sistemātisku palielinājumu, lai izvairītos no pārmērīgi liela nesamaksāto saistību apmēra pārcelšanas uz 2015. gada budžetu. Šajā sakarībā Eiropas Parlaments un Padome attiecīgos gadījumos varēs izmantot DFS regulā, tostarp tās 13. pantā, iekļautos dažādos elastīguma mehānismus.

Eiropas Parlaments un Padome ir vienojušies par to, ka maksājumu apropriācijas 2014. gadam jānosaka EUR 135 504 613 000 apmērā. Abas iestādes prasa Komisijai sākt nepieciešamās darbības, pamatojoties uz DFS regulas projektā un Finanšu regulā paredzētajiem noteikumiem, lai uzņemtos Līgumā paredzēto atbildību un jo īpaši lai pēc tam, kad, īpaši pievēršoties apropriāciju iespējamai nepilnīgai izlietošanai (Finanšu regulas 41. panta 2. punkts), ir izskatītas attiecīgo apropriāciju pārdales iespējas, ar budžeta grozījumu palīdzību pieprasītu papildu maksājumu apropriācijas, ja 2014. gada budžetā paredzēto apropriāciju apmērs nav pietiekams izdevumu segšanai.

Nostāju par budžeta grozījumu projektu Eiropas Parlaments un Padome pieņems pēc iespējas drīzāk, lai izvairītos no jebkādiem iztrūkumiem maksājumu apropriācijās. Turklāt Eiropas Parlaments un Padome apņemas ātri izskatīt jebkādus iespējamos maksājumu apropriāciju pārvietojumus, tostarp finanšu shēmas izdevumu kategorijās, lai budžetā iekļautās maksājumu apropriācijas izmantotu pēc iespējas labāk un lai tās saskaņotu ar faktisko izpildi un vajadzībām.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija visu gadu aktīvi uzraudzīs 2014. gada budžeta izpildi, īpašu uzmanību pievēršot 1.b izdevumu kategorijai (Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija) un lauku attīstībai 2. izdevumu kategorijā (Ilgtspējīga izaugsme — dabas resursi). Šī uzraudzība izpaudīsies kā saskaņā ar Iestāžu nolīguma pielikuma 36. punktu organizētas un konkrētajiem jautājumiem veltītas iestāžu sanāksmes, kurās tiks izvērtēta maksājumu izpilde un pārskatītās prognozes.

3.2.   Eiropas Parlamenta un Komisijas paziņojums par maksājumu apropriācijām

Eiropas Parlaments un Komisija atgādina par nepieciešamību daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam nodrošināt īpašu un maksimālu elastīgumu. Izmaiņas juridisko pamatu priekšlikumos, par kurām likumdevēja institūcija panākusi vienošanos, daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam radīs vēl lielāku spiedienu attiecībā uz maksājumu maksimālo apjomu. Saistībā ar kohēzijas politikas 2014.–2020. gadam tiesību aktu kopuma pabeigšanu un ņemot vērā MVU iniciatīvas iespējamo ietekmi, Komisija nāca klajā ar paziņojumu par vienošanās, kas panākta attiecībā uz izpildes rezervi un priekšfinansējuma līmeņiem, ietekmi uz maksājumu vajadzībām. Lai gan tiek uzskatīts, ka šo izmaiņu vispārējā ietekme uz papildu maksājumu apropriācijām daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam ir ierobežota, Komisija norādīja, ka maksājumu kopējā apmēra ikgadējās svārstības tiks pārvaldītas, izmantojot maksājumiem paredzēto vispārējo rezervi. Vajadzības gadījumā Komisija var izmantot arī elastības instrumentu un rezervi neparedzētiem izdevumiem, par kuru tika panākta vienošanās DFS regulas projektā.

Tādēļ Komisija, ņemot vērā budžeta izpildi, plāno ierosināt korekcijas pasākumus, vajadzīgajā apmērā izmantojot visus jaunajā DFS iekļautos instrumentus. Konkrētāk, 2014. gadā Komisijai var nākties ierosināt izmantot rezervi neparedzētiem izdevumiem saskaņā ar DFS regulas projekta 13. pantu.

3.3.   Padomes paziņojums par maksājumu apropriācijām

Padome atgādina, ka īpašos instrumentus var izmantot tikai patiesi neparedzētu apstākļu gadījumos.

Tā atgādina, ka, izmantojot rezervi neparedzētiem izdevumiem, nedrīkst pārsniegt saistību un maksājumu apropriāciju kopējo maksimālo apjomu.

Attiecībā uz citiem īpašajiem instrumentiem Padome atgādina, ka DFS regulas projekta 3. panta 2. punktā ir norādīts — saistību apropriācijas drīkst iekļaut budžetā, pārsniedzot attiecīgajām izdevumu kategorijām paredzēto summu maksimālos apjomus.

3.4.   Kopīgs paziņojums par decentralizētajām aģentūrām

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atgādina par to, ka ir svarīgi piecu gadu laikā par 5 % pakāpeniski samazināt personālu visās ES iestādēs, struktūrās un aģentūrās, kā paredzēts 23. punktā Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību.

Eiropas Parlaments un Padome apņemas pakāpeniski panākt iepriekš minēto personāla samazinājumu par 5 % laikā no 2013. gada līdz 2017. gadam, vienlaikus tomēr uzsverot nepieciešamību nodrošināt aģentūru pienācīgu darbību tā, lai tās varētu pildīt uzdevumus, ko tām uzticējusi likumdevēja institūcija. Šajā sakarībā abas iestādes uzskata, ka var būt nepieciešami turpmāki pasākumi, tostarp strukturāli pasākumi, lai panāktu personāla samazinājumu decentralizētajās aģentūrās. Tādēļ Komisija turpinās izvērtēt iespējas apvienot un/vai slēgt dažas pastāvošās aģentūras un/vai citus veidus sinerģiju veidošanai.

Turpinot iestāžu darba grupas paveikto darbu, kura rezultātā 2012. gada jūlijā tika pieņemta vienotā pieeja attiecībā uz decentralizētajām aģentūrām, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās par nepieciešamību ciešāk un pastāvīgāk uzraudzīt decentralizēto aģentūru attīstību, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju. Neskarot katras iestādes attiecīgās prerogatīvas, tās vienojās izveidot īpašu iestāžu darba grupu, kuras mērķis būtu, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, definēt skaidru attīstības virzienu aģentūrām. Šai darba grupai jo īpaši būtu jāapspriež:

| — | štatu saraksta novērtēšana, katru gadījumu izskatot atsevišķi; |
| --- | --- |

—

štatu saraksta novērtēšana, katru gadījumu izskatot atsevišķi;

| — | veidi, kā nodrošināt pietiekamu apropriāciju apmēru un personālu to papildu uzdevumu izpildei, kurus atsevišķām aģentūrām uzticējusi likumdevēja institūcija; |
| --- | --- |

—

veidi, kā nodrošināt pietiekamu apropriāciju apmēru un personālu to papildu uzdevumu izpildei, kurus atsevišķām aģentūrām uzticējusi likumdevēja institūcija;

| — | rīcība saistībā ar aģentūrām, kuru finansējumu pilnībā vai daļēji veido iekasētās maksas; |
| --- | --- |

—

rīcība saistībā ar aģentūrām, kuru finansējumu pilnībā vai daļēji veido iekasētās maksas;

| — | aģentūru administratīvā struktūra, finansēšanas modeļi, piešķirto ieņēmumu izmantošana; |
| --- | --- |

—

aģentūru administratīvā struktūra, finansēšanas modeļi, piešķirto ieņēmumu izmantošana;

| — | vajadzību pārvērtēšana; iespējamā apvienošana/slēgšana; uzdevumu nodošana Komisijai. |
| --- | --- |

—

vajadzību pārvērtēšana; iespējamā apvienošana/slēgšana; uzdevumu nodošana Komisijai.

Eiropas Parlaments un Padome kā likumdošanas un budžeta lēmējinstitūcija savās apspriedēs pienācīgi ņems vērā iestāžu darba grupas gūtos rezultātus.

3.5.   Kopīgs paziņojums par 5. izdevumu kategoriju un algu korekcijām

Eiropas Parlaments un Padome ir vienisprātis attiecībā uz to, ka, kamēr nav pieņemts spriedums Eiropas Savienības Tiesai iesniegtajās lietās, apropriācijas saistībā ar ierosināto algu korekciju 1,7 % apmērā par 2011. gadu un 1,7 % apmērā par 2012. gadu šobrīd vēl netiks iekļautas 2014. gada budžetā.

Ja Tiesa lems par labu Komisijai, Komisija 2014. gadā iesniegs budžeta grozījuma projektu, lai iekļautu ierosināto algu korekciju visās iedaļās. Šādā gadījumā Eiropas Parlaments un Padome apņemas ātri rīkoties, lai šo budžeta grozījuma projektu apstiprinātu.

3.6.   Kopīgs paziņojums par ES īpašajiem pārstāvjiem

Parlaments un Padome ir vienojušies saistībā ar 2015. gada budžeta procedūru izskatīt iespēju Eiropas Savienības īpašajiem pārstāvjiem paredzētās apropriācijas pārvietot no Komisijas budžeta (III iedaļa) uz Eiropas Ārējās darbības dienesta budžetu (X iedaļa).

1. pielikums. Budžeta piezīmju grozījumi.

Attiecībā uz kopīgo secinājumu 1. sadaļas 6. punktu budžeta piezīmēs, par kurām balsoja Padome un Parlaments, tika panākta vienošanās par turpmāk minētiem grozījumiem.

1.a izdevumu kategorija

| 04 03 01 05 | Informācijas un apmācības pasākumi darba ņēmēju organizācijām |
| --- | --- |

04 03 01 05

Informācijas un apmācības pasākumi darba ņēmēju organizācijām

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta, lai segtu darba ņēmēju organizāciju (ieskaitot kandidātvalstu darba ņēmēju organizāciju pārstāvjus) informēšanas un apmācības pasākumu izdevumus, kas radušies, īstenojot
  no Savienības rīcības saistībā ar Savienības sociālās dimensijas īstenošanu. Šiem pasākumiem jāpalīdz darba ņēmēju organizācijām sniegt ieguldījumu risināt vispārējās problēmas
  risināšanā, kas skar Eiropas nodarbinātības un sociālo politiku, kā paredzēts stratēģijā “Eiropa 2020”un Sociālajā programmā, un saistībā ar Savienības iniciatīvām, kuras vērstas uz to, lai risinātu ekonomikas krīzes sekas.

Turklāt šī apropriācija ir paredzēta, lai atbalstītu darba programmas divās iestādēs, proti, EAI (Eiropas Arodbiedrību institūtā) un ESC (Eiropas Strādnieku centrā), kas ir izveidoti, lai ar izglītības pasākumiem un pētījumiem palielinātu veiktspēju Eiropas mērogā, tostarp kandidātvalstīs, nolūkā panākt darba ņēmēju pārstāvju lielāku iesaistīšanu lēmumu pieņemšanas procesā.

Šī apropriācija paredzēta, lai jo īpaši segtu šādas darbības:

| — | atbalstu divu konkrētu arodbiedrību institūtu, proti, Eiropas Arodbiedrību institūta (EAI) un Eiropas Strādnieku centra (ESC), darba programmām; šie institūti izveidoti, lai būtu vieglāk palielināt resursus, nodrošinot apmācību un pētniecību Eiropas līmenī, kā arī lai darba ņēmēju pārstāvji vairāk iesaistītos Eiropas pārvaldībā, |
| --- | --- |

—

atbalstu divu konkrētu arodbiedrību institūtu, proti, Eiropas Arodbiedrību institūta (EAI) un Eiropas Strādnieku centra (ESC), darba programmām; šie institūti izveidoti, lai būtu vieglāk palielināt resursus, nodrošinot apmācību un pētniecību Eiropas līmenī, kā arī lai darba ņēmēju pārstāvji vairāk iesaistītos Eiropas pārvaldībā,

| — | darba ņēmēju organizāciju (ieskaitot kandidātvalstu strādnieku organizāciju pārstāvjus) informēšanas un apmācības pasākumu izdevumus, kas radušies, īstenojot Savienības rīcību saistībā ar Savienības sociālās dimensijas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

darba ņēmēju organizāciju (ieskaitot kandidātvalstu strādnieku organizāciju pārstāvjus) informēšanas un apmācības pasākumu izdevumus, kas radušies, īstenojot Savienības rīcību saistībā ar Savienības sociālās dimensijas īstenošanu,

| — | pasākumus, kuros iesaistīti sociālo partneru pārstāvji kandidātvalstīs, ar konkrētu mērķi sekmēt sociālo dialogu Savienības līmenī. Tāpat ir paredzēts sekmēt sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību darba ņēmēju organizāciju lēmējinstitūcijās. |
| --- | --- |

—

pasākumus, kuros iesaistīti sociālo partneru pārstāvji kandidātvalstīs, ar konkrētu mērķi sekmēt sociālo dialogu Savienības līmenī. Tāpat ir paredzēts sekmēt sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību darba ņēmēju organizāciju lēmējinstitūcijās.

Juridiskais pamats

Uzdevums, kas izriet no īpašām pilnvarām, kas ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar 154. pantu ir tieši piešķirtas Komisijai.

Konvencija, kas 1959. gadā noslēgta starp EOTK Augsto iestādi un Starptautiskā Nodarbinātības biroja Starptautisko Darba drošības un veselības informācijas centru (CIS).

Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīva 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.), un ar to saistītās atsevišķās direktīvas.

Padomes 1992. gada 31. marta Direktīva 92/29/EEK par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām medicīniskās palīdzības uzlabošanai uz kuģiem (OV L 113, 30.4.1992., 19. lpp.).

| 04 03 01 06 | Uzņēmumu pārstāvju informēšana, konsultēšana un līdzdalība |
| --- | --- |

04 03 01 06

Uzņēmumu pārstāvju informēšana, konsultēšana un līdzdalība

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta, lai sniegtu finansējumu darbībām, kuru mērķis ir veicināt darbinieku aizvien plašāku iesaistīšanu uzņēmumu darbībā, rosinot piemērot šādus aktus: Direktīvas 97/74/EK un 2009/38/EK par Eiropas uzņēmumu padomēm, Direktīvas 2001/86/EK un 2003/72/EK par darbinieku iesaistīšanu attiecīgi Eiropas Uzņēmējsabiedrībā un Kooperatīvajā sabiedrībā, Direktīvu 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā, un 16. pantu Direktīvā 2005/56/EK par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos.

Šī apropriācija sedz tādu pasākumu finansēšanu, ar kuriem stiprina darba ņēmēju un darba devēju pārstāvju starptautisko sadarbību attiecībā uz informāciju, darbinieku konsultēšanu par uzņēmumiem, kas darbojas vairāk nekā vienā dalībvalstī, un līdzdalību tajos. Šajā saistībā var finansēt arī īsas mācību programmas sarunu organizētājiem un pārstāvjiem starptautiskās informēšanas, konsultēšanas un līdzdalības struktūrās. Tajos var piedalīties sociālie partneri no kandidātvalstīm. Šo apropriāciju var izmantot, lai finansētu pasākumus, kas ļautu sociālajiem partneriem īstenot savas tiesības un pildīt pienākumus attiecībā uz darbinieku iesaistīšanu, jo īpaši Eiropas uzņēmumu padomēs un MVU, lai tos iepazīstinātu ar starptautiskiem uzņēmumu nolīgumiem un uzlabotu to sadarbību attiecībā uz Savienības tiesību aktiem par darbinieku iesaistīšanu.

Turklāt to var izmantot, lai finansētu pasākumus, ar kuriem uzlabo zināšanas par darbinieku iesaistīšanu uzņēmumu darbībā visās dalībvalstīs, veicina sadarbību starp attiecīgajām iestādēm un ieinteresētajām personām un sekmē attiecības ar Savienības iestādēm, lai atbalstītu Savienības tiesību aktu par darbinieku iesaistīšanu īstenošanu un uzlabotu to efektivitāti.

Šī apropriācija paredzēta, lai jo īpaši segtu šādas darbības:

| — | pasākumi sociāla dialoga apstākļu izveidei uzņēmumos un pienācīgai darbinieku iesaistīšanai uzņēmumu darbībā, kā paredzēts Direktīvā 2009/38/EK par Eiropas uzņēmumu padomēm, Direktīvās 2001/86/EK un 2003/72/EK par darbinieku iesaistīšanu attiecīgi Eiropas uzņēmējsabiedrībā un kooperatīvajā sabiedrībā, Direktīvā 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā, Direktīvā 98/59/EK par kolektīvo atlaišanu un 16. pantā Direktīvā 2005/56/EK par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos, |
| --- | --- |

—

pasākumi sociāla dialoga apstākļu izveidei uzņēmumos un pienācīgai darbinieku iesaistīšanai uzņēmumu darbībā, kā paredzēts Direktīvā 2009/38/EK par Eiropas uzņēmumu padomēm, Direktīvās 2001/86/EK un 2003/72/EK par darbinieku iesaistīšanu attiecīgi Eiropas uzņēmējsabiedrībā un kooperatīvajā sabiedrībā, Direktīvā 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā, Direktīvā 98/59/EK par kolektīvo atlaišanu un 16. pantā Direktīvā 2005/56/EK par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos,

| — | saistībā ar šo var finansēt iniciatīvas, lai stiprinātu starptautisku sadarbību starp strādājošo un darba devēju pārstāvjiem saistībā ar informāciju, konsultācijām un strādājošo dalību to uzņēmumu darbībā, kas darbojas vairākās dalībvalstīs, un īslaicīgas mācības sarunu dalībniekiem un pārstāvjiem starptautiskās informācijas, konsultāciju un līdzdalības struktūrās. Tajos var piedalīties sociālie partneri no kandidātvalstīm. |
| --- | --- |

—

saistībā ar šo var finansēt iniciatīvas, lai stiprinātu starptautisku sadarbību starp strādājošo un darba devēju pārstāvjiem saistībā ar informāciju, konsultācijām un strādājošo dalību to uzņēmumu darbībā, kas darbojas vairākās dalībvalstīs, un īslaicīgas mācības sarunu dalībniekiem un pārstāvjiem starptautiskās informācijas, konsultāciju un līdzdalības struktūrās. Tajos var piedalīties sociālie partneri no kandidātvalstīm.

| — | pasākumi, kas ļauj sociālajiem partneriem izmantot savas tiesības un pienākumus attiecībā uz strādājošo iesaistīšanu, jo īpaši saistībā ar Eiropas uzņēmumu padomēs, lai iepazīstinātu tos ar starptautiska uzņēmuma nolēmumiem un stiprinātu to sadarbību attiecībā uz Savienības tiesību aktiem par strādājošo iesaistīšanu, |
| --- | --- |

—

pasākumi, kas ļauj sociālajiem partneriem izmantot savas tiesības un pienākumus attiecībā uz strādājošo iesaistīšanu, jo īpaši saistībā ar Eiropas uzņēmumu padomēs, lai iepazīstinātu tos ar starptautiska uzņēmuma nolēmumiem un stiprinātu to sadarbību attiecībā uz Savienības tiesību aktiem par strādājošo iesaistīšanu,

| — | darbības, kas veicina darba ņēmēja iesaistīšanos uzņēmumu darbībā, |
| --- | --- |

—

darbības, kas veicina darba ņēmēja iesaistīšanos uzņēmumu darbībā,

| — | inovatīvas darbības, kas saistītas ar strādājošo iesaistīšanu, nolūkā atbalstīt pārmaiņu prognozēšanu un strīdu novēršanu un izšķiršanu saistībā ar Savienības mēroga uzņēmumu un Savienības mēroga uzņēmumu grupu pārstrukturēšanu, apvienošanu, pārņemšanu un pārvietošanu, |
| --- | --- |

—

inovatīvas darbības, kas saistītas ar strādājošo iesaistīšanu, nolūkā atbalstīt pārmaiņu prognozēšanu un strīdu novēršanu un izšķiršanu saistībā ar Savienības mēroga uzņēmumu un Savienības mēroga uzņēmumu grupu pārstrukturēšanu, apvienošanu, pārņemšanu un pārvietošanu,

| — | pasākumi sociālo partneru sadarbības stiprināšanai, lai attīstītu strādājošo iesaistīšanos, meklējot risinājumus ekonomikas krīzes seku radītās situācijās, piemēram, saistībā ar masveida atlaišanas gadījumiem vai pārorientējoties uz integrējošu, ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas ekonomiku. |
| --- | --- |

—

pasākumi sociālo partneru sadarbības stiprināšanai, lai attīstītu strādājošo iesaistīšanos, meklējot risinājumus ekonomikas krīzes seku radītās situācijās, piemēram, saistībā ar masveida atlaišanas gadījumiem vai pārorientējoties uz integrējošu, ilgtspējīgu zemas oglekļa emisijas ekonomiku.

| — | starptautisku informācijas un labas prakses apmaiņu jautājumos, kas saistīti ar sociālo dialogu uzņēmuma līmenī, |
| --- | --- |

—

starptautisku informācijas un labas prakses apmaiņu jautājumos, kas saistīti ar sociālo dialogu uzņēmuma līmenī,

Juridiskais pamats

Uzdevums, kas izriet no īpašām pilnvarām, kas ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar 154. un 155. pantu ir tieši piešķirtas Komisijai.

Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/74/EK, ar ko uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti attiecina Direktīvu 94/45/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (OV L 10, 16.1.1998., 22. lpp.).

Padomes 2001. gada 8. oktobra Direktīva 2001/86/EK, ar ko papildina Eiropas uzņēmējsabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (OV L 294, 10.11.2001., 22. lpp.).

Direktīva 98/59/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (OV L 225, 12.8.1998., 16. lpp.).

Direktīva 2001/23/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/14/EK, ar ko izveido vispārēju sistēmu darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Eiropas Kopienā (OV L 80, 23.3.2002., 29. lpp.).

Padomes 2003. gada 22. jūlija Direktīva 2003/72/EK, ar ko papildina Eiropas Kooperatīvās sabiedrības statūtus darbinieku iesaistīšanas jomā (OV L 207, 18.8.2003., 25. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/56/EK par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos (OV L 310, 25.11.2005., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/38/EK par to, kā izveidot Eiropas Uzņēmumu padomi vai procedūru darbinieku informēšanai un uzklausīšanai Kopienas mēroga uzņēmumos un Kopienas mēroga uzņēmumu grupās (OV L 122, 16.5.2009., 28. lpp.).

Konvencija, kas 1959. gadā noslēgta starp EOTK Augsto iestādi un Starptautiskā Nodarbinātības biroja Starptautisko Darba drošības un veselības informācijas centru (CIS).

| 04 03 01 08 | Darba attiecības un sociālais dialogs |
| --- | --- |

04 03 01 08

Darba attiecības un sociālais dialogs

Piezīmes

Šīs darbības mērķis ir stiprināt sociālā dialoga nozīmi un sekmēt vienošanos un citu kopīgu rīcību pieņemšanu sociālo partneru starpā ES līmenī.
  Šī apropriācija paredzēta, lai segtu sociālo partneru dalības finansējumu Eiropas Nodarbinātības stratēģijā un sociālo partneru ieguldījumu, risinot
  Finansētajām darbībām ir jāpalīdz sociālo partneru organizācijām risināt vispārējās problēmas, kas skar Eiropas nodarbinātības un sociālo politiku, kā paredzēts stratēģijā “Eiropas 2020”
  un Sociālajā programmā
  un saistībā ar Savienības iniciatīvām, kuras vērstas uz to, lai risinātu ekonomikas krīzes sekas, kā arī lai uzlabotu un izplatītu zināšanas par darba attiecību iestādēm un praksi. Ir plānots segt dotācijas sociālā dialoga veicināšanai starpnozaru un nozares līmenī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 154. pantu. Apropriācijas tādējādi izmanto konsultāciju, sanāksmju, sarunu un citu organizētu darbību finansēšanai, lai sasniegtu šos mērķus.

Turklāt atbilstoši pozīcijai šī apropriācija paredzēta, lai segtu atbalstu pasākumiem darba attiecību jomā, jo īpaši tādiem pasākumiem, kuru mērķis ir attīstīt pieredzi un Savienībai būtiskas informācijas apmaiņu.

Šī apropriācija paredzēta, lai segtu arī tādu pasākumu finansējumu, kuros iesaistīti sociālo partneru pārstāvji kandidātvalstīs, ar konkrēto mērķi sekmēt sociālo dialogu Savienības līmenī. Šo mērķu īstenošanā ņem vērā dzimumu līdztiesības pieeju, un tādējādi ir paredzēts sekmēt sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību arodbiedrību un darba devēju organizāciju lēmējinstitūcijās. Abi ir horizontāli elementi.

Pamatojoties uz šiem mērķiem, ir izveidotas divas apakšprogrammas:

| — | atbalsts Eiropas sociālajam dialogam, |
| --- | --- |

—

atbalsts Eiropas sociālajam dialogam,

| — | darba attiecību ekspertīzes uzlabošana. |
| --- | --- |

—

darba attiecību ekspertīzes uzlabošana.

Šī apropriācija paredzēta, lai jo īpaši segtu šādas darbības:

| — | pētījumi, konsultācijas, ekspertu sanāksmes, sarunas, informācija, publikācijas un citas darbības, kas tiešā veidā ir saistītas ar iepriekš minētā mērķa vai pasākumu sasniegšanu šajā budžeta pozīcijā, kā arī visi pārējie tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumi, neiekļaujot valsts pārvaldes iestāžu uzdevumus Komisijas īpašajos pakalpojumu līgumos, |
| --- | --- |

—

pētījumi, konsultācijas, ekspertu sanāksmes, sarunas, informācija, publikācijas un citas darbības, kas tiešā veidā ir saistītas ar iepriekš minētā mērķa vai pasākumu sasniegšanu šajā budžeta pozīcijā, kā arī visi pārējie tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumi, neiekļaujot valsts pārvaldes iestāžu uzdevumus Komisijas īpašajos pakalpojumu līgumos,

| — | darbības, ko sociālie partneri veic, lai sekmētu sociālo dialogu (tostarp sociālo partneru spēju) starpnozaru un nozares līmenī, |
| --- | --- |

—

darbības, ko sociālie partneri veic, lai sekmētu sociālo dialogu (tostarp sociālo partneru spēju) starpnozaru un nozares līmenī,

| — | darbības zināšanu uzlabošanai par darba attiecību institūcijām un praksi ES un rezultātu izplatīšanai, |
| --- | --- |

—

darbības zināšanu uzlabošanai par darba attiecību institūcijām un praksi ES un rezultātu izplatīšanai,

| — | pasākumus, kuros iesaistīti sociālo partneru pārstāvji kandidātvalstīs, ar konkrētu mērķi sekmēt sociālo dialogu Savienības līmenī. Tāpat paredzēts sekmēt sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību arodbiedrību un darba devēju organizāciju lēmējinstitūcijās, |
| --- | --- |

—

pasākumus, kuros iesaistīti sociālo partneru pārstāvji kandidātvalstīs, ar konkrētu mērķi sekmēt sociālo dialogu Savienības līmenī. Tāpat paredzēts sekmēt sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību arodbiedrību un darba devēju organizāciju lēmējinstitūcijās,

| — | darbības, ko finansē, lai atbalstītu darba attiecību pasākumus, jo īpaši tos, kas izveidoti, lai pilnveidotu zināšanas, un Savienībai nozīmīgas informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

—

darbības, ko finansē, lai atbalstītu darba attiecību pasākumus, jo īpaši tos, kas izveidoti, lai pilnveidotu zināšanas, un Savienībai nozīmīgas informācijas apmaiņu.

Juridiskais pamats

Uzdevums, kas izriet no īpašām pilnvarām, kas ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar 154. un 155. pantu ir tieši piešķirtas Komisijai.

| 15 02 10 | Īpaši ikgadēji pasākumi |
| --- | --- |

15 02 10

Īpaši ikgadēji pasākumi

Piezīmes

Šai budžeta pozīcijai ir pievienotas šādas piezīmes:

Pievienot šādu tekstu:

Ar šo apropriāciju ir paredzēts segt izmaksas tādu atbalstītu pasākumu kā īpaši ikgadēji sporta pasākumi īstenošanai.

Īpašs ikgadējs pasākums: Eiropas nedēļa MOVE

Saistības: EUR 1 000 000; maksājumi: EUR 1 000 000.

Eiropas nedēļa MOVE ir Eiropas mēroga pamatpasākums, kas veicina tautas sportu un fiziskās aktivitātes un to pozitīvo ietekmi uz Eiropas iedzīvotājiem un sabiedrību.

Saistībā ar ieceri panākt to, lai līdz 2020. gadam sporta un fiziskajās aktivitātēs iesaistītos par 100 miljoniem vairāk Eiropas iedzīvotāju, 2014. gada nedēļai MOVE ir augšupēja pieeja, kas paredz iesaistīt vietējās kopienas, sporta klubus, skolas un darbavietas liela mēroga sporta un fiziskās aktivitātes kampaņā. Tā ir neatņemama daļa no Eiropas kampaņas NowWeMove, līdz ar to tā ilgtspējīgi sekmē to, ka Eiropas iedzīvotāji kļūst fiziski aktīvāki un veselāki.

2014. gada nedēļā MOVE būs vismaz 300 pasākumi visās 28 ES dalībvalstīs un ne mazāk kā 150 pilsētās, paredzētas jaunas sporta un fiziskās aktivitātes iniciatīvas un iecerēts likt uzsvaru uz daudzām un dažādajām jau esošajām sekmīgajām darbībām.

Īpašs ikgadējs pasākums: Eiropas speciālās vasaras olimpiskās spēles Antverpenē, Beļģijā 2014. gadā

Saistības: EUR 2 000 000; maksājumi: EUR 2 000 000.

Šī apropriācija ir paredzēta, lai segtu izmaksas darbībām, kas saņem atbalstu kā ikgadēji īpaši pasākumi. Summa EUR 2 000 000 apmērā ir piešķirta, lai līdzfinansētu Eiropas speciālo vasaras olimpisko sporta spēļu daudzgadu pasākumu, kas notiks Antverpenē Beļģijā (2014. gada 13.–20. septembrī). Šis finansējums arī nodrošinās spēļu dalībniekiem — sportistiem no visām 28 dalībvalstīm — iespēju trenēties un sagatavoties Beļģijā rīkotajām spēlēm un piedalīties tajās.

Pasākumā piedalīsies 2 000 sportistu un delegācijas no 58 valstīm, un sacensības risināsies 10 dienas. Vairāk nekā 4 000 brīvprātīgo palīdzēs padarīt šo daudzdisciplīnu sporta pasākumu neaizmirstamu. Papildus sporta programmai tiks īstenotas arī zinātnes, izglītības un ģimeņu programmas. Pasākums notiks Antverpenē, un sportisti tiks izmitināti aptuveni 30 Beļģijas pilsētās. Pirms un pēc sporta spēlēm, kā arī to laikā tiks organizēti daudzi īpaši pasākumi.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/160 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/160

---

P7_TA(2013)0473

Elastības instrumenta izmantošana Kipras struktūrfondu programmu finansēšanai

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

(2016/C 436/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 28. jūnijā iesniegto 2014. finanšu gada budžeta projektu (COM(2013)0450), kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1, kuru Komisija iesniegusi 2013. gada 18. septembrī (COM(2013)0644), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 28. jūnijā iesniegto 2014. finanšu gada budžeta projektu (COM(2013)0450), kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1, kuru Komisija iesniegusi 2013. gada 18. septembrī (COM(2013)0644),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0647 – C7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0647 – C7-0302/2013),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1) un jo īpaši tās 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1) un jo īpaši tās 11. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 12. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 12. punktu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobrī pieņemto nostāju par 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobrī pieņemto nostāju par 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu,

| — | ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2013. gada 12. novembrī apstiprināto kopīgo dokumentu (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2013. gada 12. novembrī apstiprināto kopīgo dokumentu (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0388/2013),

| A. | tā kā, izvērtējot visas iespējas pārdalīt saistību apropriācijas 1.b izdevumu kategorijā, tiek atzīts par nepieciešamu izmantot elastības instrumentu attiecībā uz saistību apropriācijām; |
| --- | --- |

A.

tā kā, izvērtējot visas iespējas pārdalīt saistību apropriācijas 1.b izdevumu kategorijā, tiek atzīts par nepieciešamu izmantot elastības instrumentu attiecībā uz saistību apropriācijām;

| B. | tā kā Komisija ir ierosinājusi izmantot elastības instrumentu, lai, pārsniedzot 1.b izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, papildinātu finansējumu Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžetā par EUR 78 miljoniem, kas paredzēti Kipras struktūrfondu programmu finansēšanai, lai 2014. gadā palielinātu Kiprai paredzētos piešķīrumus no struktūrfondiem par kopumā EUR 100 000 000, |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ir ierosinājusi izmantot elastības instrumentu, lai, pārsniedzot 1.b izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, papildinātu finansējumu Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžetā par EUR 78 miljoniem, kas paredzēti Kipras struktūrfondu programmu finansēšanai, lai 2014. gadā palielinātu Kiprai paredzētos piešķīrumus no struktūrfondiem par kopumā EUR 100 000 000,

| 1. | norāda — lai gan atsevišķās budžeta pozīcijās saistību apropriācijas ir nedaudz palielinātas un dažās citās budžeta pozīcijās finansējums ir samazināts, 1.b izdevumu kategorijai 2014. gadam noteiktais saistību apropriāciju maksimālais apjoms neļauj pienācīgi finansēt Savienībai svarīgas un steidzamas politiskās prioritātes, kuras īsteno Parlaments un Padome; |
| --- | --- |

1.

norāda — lai gan atsevišķās budžeta pozīcijās saistību apropriācijas ir nedaudz palielinātas un dažās citās budžeta pozīcijās finansējums ir samazināts, 1.b izdevumu kategorijai 2014. gadam noteiktais saistību apropriāciju maksimālais apjoms neļauj pienācīgi finansēt Savienībai svarīgas un steidzamas politiskās prioritātes, kuras īsteno Parlaments un Padome;

| 2. | atbalsta elastības instrumenta izmantošanu, lai 1.b izdevumu kategorijā piešķirtu saistību apropriācijas par kopumā EUR 89 330 000 Kipras struktūrfondu programmu finansēšanai; |
| --- | --- |

2.

atbalsta elastības instrumenta izmantošanu, lai 1.b izdevumu kategorijā piešķirtu saistību apropriācijas par kopumā EUR 89 330 000 Kipras struktūrfondu programmu finansēšanai;

| 3. | atkārtoti norāda, ka šī instrumenta izmantošana, kā paredzēts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 11. pantā, ir kārtējais apliecinājums tam, ka Savienības budžetam noteikti jākļūst aizvien elastīgākam; |
| --- | --- |

3.

atkārtoti norāda, ka šī instrumenta izmantošana, kā paredzēts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 11. pantā, ir kārtējais apliecinājums tam, ka Savienības budžetam noteikti jākļūst aizvien elastīgākam;

| 4. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

4.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par elastības instrumenta izmantošanu

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2014/97/ES.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/162

---

P7_TA(2013)0474

Budžeta grozījums Nr. 9/2013 — ES Solidaritātes fonda izmantošana Rumānijas atbalstam (sausums un mežu ugunsgrēki 2012. gadā) un Vācijas, Austrijas un Čehijas atbalstam (plūdi 2013. gada maijā un jūnijā)

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projektu, III iedaļa – Komisija (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

(2016/C 436/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1);

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2012. gada 12. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2012. gada 12. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3) (turpmāk “Iestāžu nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3) (turpmāk “Iestāžu nolīgums”),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projektu, ko Komisija pieņēma 2013. gada 3. oktobrī (COM(2013)0691), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projektu, ko Komisija pieņēma 2013. gada 3. oktobrī (COM(2013)0691),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 30. oktobrī pieņemto nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projektu (14872/2013 – C7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 30. oktobrī pieņemto nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projektu (14872/2013 – C7-0388/2013),

| — | ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2013. gada 12. novembrī apstiprinātos kopīgos secinājumus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2013. gada 12. novembrī apstiprinātos kopīgos secinājumus (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0390/2013),

| A. | tā kā 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts (DAB Nr. 9/2013) attiecas uz ES Solidaritātes fonda (“Fonds”) līdzekļu piešķiršanu EUR 400,5 miljonu apmērā saistību un maksājumu apropriācijās Rumānijai saistībā ar sausumu un meža ugunsgrēkiem 2012. gada vasarā, kā arī Vācijai, Austrijai un Čehijai saistībā ar plūdiem 2013. gada maijā un jūnijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts (DAB Nr. 9/2013) attiecas uz ES Solidaritātes fonda (“Fonds”) līdzekļu piešķiršanu EUR 400,5 miljonu apmērā saistību un maksājumu apropriācijās Rumānijai saistībā ar sausumu un meža ugunsgrēkiem 2012. gada vasarā, kā arī Vācijai, Austrijai un Čehijai saistībā ar plūdiem 2013. gada maijā un jūnijā;

| B. | tā kā DEB Nr. 9/2013 mērķis ir šā pielāgojuma oficiāla iekļaušana 2013. finanšu gada budžetā, |
| --- | --- |

B.

tā kā DEB Nr. 9/2013 mērķis ir šā pielāgojuma oficiāla iekļaušana 2013. finanšu gada budžetā,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto DAB Nr. 9/2013; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas iesniegto DAB Nr. 9/2013;

| 2. | aicina Padomi pārtraukt prezentēt savu nostāju kā atbilstošu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. panta 3. punktam tiesību aktu (lēmuma) veidā, jo saskaņā ar Tiesas interpretāciju (2013. gada 17. septembra spriedums lietā C-77/11 Padome pret Parlamentu) tas ir pretrunā LESD 314. pantam; atgādina, ka LESD 314. panta 3. punktā paredzētā nostāja ir provizorisks akts, kas ir spēkā, sākot no tā pieņemšanas dienas; uzsver, ka tas noraidīs un ignorēs jebkādus noteikumus, ar kuriem Padome budžeta procedūrā savas nostājas spēkā esamību padara atkarīgu no nosacījuma, ka Parlaments pirms tam apstiprina atšķirīgu budžetu, budžetu grozījumu vai leģislatīvu aktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi pārtraukt prezentēt savu nostāju kā atbilstošu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. panta 3. punktam tiesību aktu (lēmuma) veidā, jo saskaņā ar Tiesas interpretāciju (2013. gada 17. septembra spriedums lietā C-77/11 Padome pret Parlamentu) tas ir pretrunā LESD 314. pantam; atgādina, ka LESD 314. panta 3. punktā paredzētā nostāja ir provizorisks akts, kas ir spēkā, sākot no tā pieņemšanas dienas; uzsver, ka tas noraidīs un ignorēs jebkādus noteikumus, ar kuriem Padome budžeta procedūrā savas nostājas spēkā esamību padara atkarīgu no nosacījuma, ka Parlaments pirms tam apstiprina atšķirīgu budžetu, budžetu grozījumu vai leģislatīvu aktu;

| 3. | pauž nožēlu par Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projektu, ar kuru tā groza Komisijas priekšlikumu, lai pilnībā finansētu piešķīrumu no Solidaritātes fonda pilnībā finansētu, pārdalot līdzekļus no budžeta pozīcijām, kurās līdz 2013. gada beigām paredzama līdzekļu nepilnīga izmantošana, uz ko Komisija norādījusi priekšlikumā 2013. gada vispārējam pārvietojumam (DEC 26/2013); |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projektu, ar kuru tā groza Komisijas priekšlikumu, lai pilnībā finansētu piešķīrumu no Solidaritātes fonda pilnībā finansētu, pārdalot līdzekļus no budžeta pozīcijām, kurās līdz 2013. gada beigām paredzama līdzekļu nepilnīga izmantošana, uz ko Komisija norādījusi priekšlikumā 2013. gada vispārējam pārvietojumam (DEC 26/2013);

| 4. | atbalsta 2013. gada 12. novembrī Samierināšanas komitejā panākto vienošanos, lai finansētu šo piešķīrumu 2013. gadā ar līdzekļu pārdales palīdzību, maksājumu apropriācijās nepārsniedzot EUR 250,5 miljonus, un 2014. gadā ar jaunu apropriāciju palīdzību, nepārsniedzot EUR 150 miljonus; ar gandarījumu atzīmē, ka tas ļaus finansēt vispārējā pārvietojuma veikšanas laikā pētniecības jomā identificētās vajadzības EUR 200 miljonu apmērā, ļaujot vēl šogad parakstīt vairākus jaunus pētniecības līgumus; |
| --- | --- |

4.

atbalsta 2013. gada 12. novembrī Samierināšanas komitejā panākto vienošanos, lai finansētu šo piešķīrumu 2013. gadā ar līdzekļu pārdales palīdzību, maksājumu apropriācijās nepārsniedzot EUR 250,5 miljonus, un 2014. gadā ar jaunu apropriāciju palīdzību, nepārsniedzot EUR 150 miljonus; ar gandarījumu atzīmē, ka tas ļaus finansēt vispārējā pārvietojuma veikšanas laikā pētniecības jomā identificētās vajadzības EUR 200 miljonu apmērā, ļaujot vēl šogad parakstīt vairākus jaunus pētniecības līgumus;

| 5. | tomēr uzsver, ka tas saglabā savu principiālo nostāju, ka īpašajiem instrumentiem, tādiem kā ES Solidaritātes fonds, budžetā būtu jāparedz finansējums, kas pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas maksimālos apjomus, un neatbalsta Padomes vienpusējo paziņojumu par maksājumu apropriācijām, kurš pievienots kopīgajiem secinājumiem par 2014. gada budžetu; |
| --- | --- |

5.

tomēr uzsver, ka tas saglabā savu principiālo nostāju, ka īpašajiem instrumentiem, tādiem kā ES Solidaritātes fonds, budžetā būtu jāparedz finansējums, kas pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas maksimālos apjomus, un neatbalsta Padomes vienpusējo paziņojumu par maksājumu apropriācijām, kurš pievienots kopīgajiem secinājumiem par 2014. gada budžetu;

| 6. | tādēļ Padomes nostāju groza šādi:









  (milj. EUR) |
| --- | --- |
| Budžeta pozīcija | Apraksts | SA | MA |
| 06 06 02 03 | Kopuzņēmums SESAR | | 12,458 |
| 08 02 02 | Sadarbība – Veselības aizsardzība – Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai | | 17,981 |
| 08 04 01 | Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas | | 19,936 |
| 08 06 01 | Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas) | | 2,804 |
| 08 10 01 | Idejas | | 41,884 |
| 08 19 01 | Iespējas – Zinātne sabiedrībā Iespējas – Starptautiskās sadarbības pasākumi | | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT – Sadarbība) | | 40,813 |
| 10 03 01 | Kopīgā pētniecības centra (JRC) darbības kodolenerģētikā | | 0,406 |
| 15 07 77 | Cilvēki | | 63,313 |
| 13 06 01 | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds — Dalībvalstis | | - 150,000 |
| 01 03 02 | Makrofinansiālā palīdzība | | -10,000 |
| 04 05 01 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | | -13,116 |
| 08 01 04 31 | Pētniecības izpildaģentūra (REA) | -3,915 | -3,915 |
| 08 01 05 01 | Izdevumi, kas saistīti ar pētniecības personālu | -7,230 | -7,230 |
| 08 01 05 03 | Citi pētniecības administratīvie izdevumi | -15,739 | -15,739 |
| KOPĀ | - 26,884 | 0 |

6.

tādēļ Padomes nostāju groza šādi:

(milj. EUR)

Budžeta pozīcija

Apraksts

SA

MA

06 06 02 03

Kopuzņēmums SESAR

12,458

08 02 02

Sadarbība – Veselības aizsardzība – Kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai

17,981

08 04 01

Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

19,936

08 06 01

Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

2,804

08 10 01

Idejas

41,884

08 19 01

Iespējas – Zinātne sabiedrībā Iespējas – Starptautiskās sadarbības pasākumi

0,406

09 04 01 01

Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT – Sadarbība)

40,813

10 03 01

Kopīgā pētniecības centra (JRC) darbības kodolenerģētikā

0,406

15 07 77

Cilvēki

63,313

13 06 01

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds — Dalībvalstis

- 150,000

01 03 02

Makrofinansiālā palīdzība

-10,000

04 05 01

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

-13,116

08 01 04 31

Pētniecības izpildaģentūra (REA)

-3,915

-3,915

08 01 05 01

Izdevumi, kas saistīti ar pētniecības personālu

-7,230

-7,230

08 01 05 03

Citi pētniecības administratīvie izdevumi

-15,739

-15,739

KOPĀ

- 26,884

0

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 66, 8.3.2013.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  2013. gada 20. novembra pieņemtā teksta P7_TA(2013)0472 pielikums.

---

BUDŽETA PIELIKUMS

BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 9/2013 PROJEKTS

IZDEVUMI — IZDEVUMI

Skaitļi

| Sadaļa | Pozīcija | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 01 | Ekonomika un finanses | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 | | | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 |
| 03 | Konkurence | 92 219 149 | 92 219 149 | | | 92 219 149 | 92 219 149 |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |
| 07 | Vide un klimata politika | 498 383 275 | 404 177 073 | | | 498 383 275 | 404 177 073 |
| 08 | Zinātniskā pētniecība | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |
| 09 | Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 508 097 196 | | | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 548 909 877 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 919 262 394 | 763 270 938 | | | 919 262 394 | 763 270 938 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 | | | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 |
| 12 | Iekšējais tirgus | 103 313 472 | 101 938 194 | | | 103 313 472 | 101 938 194 |
| 40 02 41 | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 | | | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 |
| 13 | Reģionālā politika | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 144 620 394 | 127 227 655 | | | 144 620 394 | 127 227 655 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |
| 16 | Komunikācija | 265 992 159 | 252 703 941 | | | 265 992 159 | 252 703 941 |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 634 370 124 | 598 986 674 | | | 634 370 124 | 598 986 674 |
| 18 | Iekšlietas | 1 227 109 539 | 906 396 228 | | | 1 227 109 539 | 906 396 228 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 | | | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 |
| 19 | Ārējās attiecības | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 | | | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 |
| 20 | Tirdzniecība | 107 473 453 | 104 177 332 | | | 107 473 453 | 104 177 332 |
| 21 | Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 | | | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 |
| 22 | Paplašināšanās | 1 091 261 928 | 913 197 071 | | | 1 091 261 928 | 913 197 071 |
| 23 | Humānā palīdzība | 917 322 828 | 979 489 048 | | | 917 322 828 | 979 489 048 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 75 427 800 | 69 443 664 | | | 75 427 800 | 69 443 664 |
| 40 01 40 | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 | | | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 193 336 661 | 194 086 661 | | | 193 336 661 | 194 086 661 |
| 26 | Komisijas administrācija | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 | | | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 |
| 27 | Budžets | 142 450 570 | 142 450 570 | | | 142 450 570 | 142 450 570 |
| 28 | Revīzija | 11 879 141 | 11 879 141 | | | 11 879 141 | 11 879 141 |
| 29 | Statistika | 82 071 571 | 114 760 614 | | | 82 071 571 | 114 760 614 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 | | | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 |
| 30 | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 | | | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 |
| 31 | Valodu dienesti | 396 815 433 | 396 815 433 | | | 396 815 433 | 396 815 433 |
| 32 | Enerģētika | 738 302 781 | 814 608 051 | | | 738 302 781 | 814 608 051 |
| 33 | Tiesiskums | 218 238 524 | 184 498 972 | | | 218 238 524 | 184 498 972 |
| 40 | Rezerves | 1 049 836 185 | 231 697 385 | | | 1 049 836 185 | 231 697 385 |
| | Kopā | 148 190 800 171 | 140 923 582 776 | 373 635 089 | | 148 564 435 260 | 140 923 582 776 |
| | No tiem rezerves: 40 01 40, 40 02 41 | 285 721 185 | 151 697 385 | | | 285 721 185 | 151 697 385 |

Sadaļa

Pozīcija

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

01

Ekonomika un finanses

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

02

Uzņēmējdarbība

1 157 245 386

1 376 115 339

1 157 245 386

1 376 115 339

03

Konkurence

92 219 149

92 219 149

92 219 149

92 219 149

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

06

Mobilitāte un transports

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

07

Vide un klimata politika

498 383 275

404 177 073

498 383 275

404 177 073

08

Zinātniskā pētniecība

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

09

Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

10

Tiešā pētniecība

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

919 262 394

763 270 938

919 262 394

763 270 938

40 01 40, 40 02 41

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

12

Iekšējais tirgus

103 313 472

101 938 194

103 313 472

101 938 194

40 02 41

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

13

Reģionālā politika

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

14

Nodokļu politika un muitas savienība

144 620 394

127 227 655

144 620 394

127 227 655

15

Izglītība un kultūra

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

16

Komunikācija

265 992 159

252 703 941

265 992 159

252 703 941

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

634 370 124

598 986 674

634 370 124

598 986 674

18

Iekšlietas

1 227 109 539

906 396 228

1 227 109 539

906 396 228

40 01 40, 40 02 41

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

19

Ārējās attiecības

5 001 226 243

3 292 737 301

5 001 226 243

3 292 737 301

20

Tirdzniecība

107 473 453

104 177 332

107 473 453

104 177 332

21

Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm

1 571 699 626

1 235 408 520

1 571 699 626

1 235 408 520

22

Paplašināšanās

1 091 261 928

913 197 071

1 091 261 928

913 197 071

23

Humānā palīdzība

917 322 828

979 489 048

917 322 828

979 489 048

24

Krāpšanas apkarošana

75 427 800

69 443 664

75 427 800

69 443 664

40 01 40

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

193 336 661

194 086 661

193 336 661

194 086 661

26

Komisijas administrācija

1 030 021 548

1 023 305 407

1 030 021 548

1 023 305 407

27

Budžets

142 450 570

142 450 570

142 450 570

142 450 570

28

Revīzija

11 879 141

11 879 141

11 879 141

11 879 141

29

Statistika

82 071 571

114 760 614

82 071 571

114 760 614

40 01 40, 40 02 41

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

30

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

31

Valodu dienesti

396 815 433

396 815 433

396 815 433

396 815 433

32

Enerģētika

738 302 781

814 608 051

738 302 781

814 608 051

33

Tiesiskums

218 238 524

184 498 972

218 238 524

184 498 972

40

Rezerves

1 049 836 185

231 697 385

1 049 836 185

231 697 385

Kopā

148 190 800 171

140 923 582 776

373 635 089

148 564 435 260

140 923 582 776

No tiem rezerves: 40 01 40, 40 02 41

285 721 185

151 697 385

285 721 185

151 697 385

XX. SADAĻA — POLITIKAS JOMĀM PIEŠĶIRTIE ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

Skaitļi

Klasifikācija pēc veidiem

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX 01 | Politikas jomām piešķirtie administratīvie izdevumi | | | | |
| XX 01 01 | Izdevumi, kas saistīti ar politikas jomās nodarbināto personālu | | | | |
| XX 01 01 01 | Izdevumi, kas saistīti ar iestādē aktīvi nodarbināto personālu | | | | |
| XX 01 01 01 01 | Darba samaksa un pabalsti | 5 | 1 835 168 000 | | 1 835 168 000 |
| XX 01 01 01 02 | Izdevumi un pabalsti saistībā ar pieņemšanu darbā, pārcelšanu un dienesta attiecību pārtraukšanu | 5 | 14 878 000 | | 14 878 000 |
| XX 01 01 01 03 | Darba samaksas korekcijas | 5 | 15 496 000 | | 15 496 000 |
| | Starpsumma | | 1 865 542 000 | | 1 865 542 000 |
| XX 01 01 02 | Izdevumi, kas saistīti ar Savienības delegācijās nodarbināto Komisijas personālu | | | | |
| XX 01 01 02 01 | Atlīdzība un pabalsti | 5 | 110 428 000 | | 110 428 000 |
| XX 01 01 02 02 | Izdevumi un pabalsti saistībā ar pieņemšanu darbā, pārcelšanu un dienesta attiecību pārtraukšanu | 5 | 7 462 000 | | 7 462 000 |
| XX 01 01 02 03 | Apropriācijas jebkādu atlīdzības korekciju segšanai | 5 | 871 000 | | 871 000 |
| | Starpsumma | | 118 761 000 | | 118 761 000 |
| | XX 01 01. pants — Starpsumma | | 1 984 303 000 | | 1 984 303 000 |
| XX 01 02 | Ārštata darbinieki un citi pārvaldības izdevumi | | | | |
| XX 01 02 01 | Iestādē strādājošie ārštata darbinieki | | | | |
| XX 01 02 01 01 | Palīgpersonāls | 5 | 66 373 486 | | 66 373 486 |
| XX 01 02 01 02 | Aģentūru personāls un tehniskā un administratīvā palīdzība dažādu darbību atbalstam | 5 | 23 545 000 | | 23 545 000 |
| XX 01 02 01 03 | Valsts ierēdņi un personāls, kas uz laiku piesaistīts iestādei | 5 | 39 727 000 | | 39 727 000 |
| | Starpsumma | | 129 645 486 | | 129 645 486 |
| XX 01 02 02 | Komisijas ārštata darbinieki Savienības delegācijās | | | | |
| XX 01 02 02 01 | Atlīdzība pārējam personālam | 5 | 7 619 000 | | 7 619 000 |
| XX 01 02 02 02 | Jaunu ekspertu un valstu norīkoto ekspertu apmācība | 5 | 2 300 000 | | 2 300 000 |
| XX 01 02 02 03 | Pārējā personāla izmaksas un samaksa par citiem pakalpojumiem | 5 | 256 000 | | 256 000 |
| | Starpsumma | | 10 175 000 | | 10 175 000 |
| XX 01 02 11 | Citi iestādes pārvaldības izdevumi | | | | |
| XX 01 02 11 01 | Komandējumu un reprezentācijas izmaksas | 5 | 56 391 000 | | 56 391 000 |
| XX 01 02 11 02 | Konferenču un sapulču izmaksas | 5 | 27 008 000 | | 27 008 000 |
| XX 01 02 11 03 | Komiteju sanāksmes | 5 | 12 863 000 | | 12 863 000 |
| XX 01 02 11 04 | Pētījumi un konsultācijas | 5 | 6 400 000 | | 6 400 000 |
| XX 01 02 11 05 | Informācijas un vadības sistēmas | 5 | 26 985 000 | | 26 985 000 |
| XX 01 02 11 06 | Kvalifikācijas celšana un vadības apmācība | 5 | 13 500 000 | | 13 500 000 |
| | Starpsumma | | 143 147 000 | | 143 147 000 |
| XX 01 02 12 | Citi ar Komisijas darbiniekiem saistītie Savienības delegāciju pārvaldības izdevumi | | | | |
| XX 01 02 12 01 | Komandējumi, konferences un reprezentācijas izdevumi | 5 | 6 328 000 | | 6 328 000 |
| XX 01 02 12 02 | Delegāciju darbinieku kvalifikācijas celšana | 5 | 500 000 | | 500 000 |
| | Starpsumma | | 6 828 000 | | 6 828 000 |
| | XX 01 02. pants — Starpsumma | | 289 795 486 | | 289 795 486 |
| XX 01 03 | Izdevumi, kas saistīti ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iekārtām un pakalpojumiem un ēkām | | | | |
| XX 01 03 01 | Izdevumi, kas saistīti ar Komisijas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iekārtām un pakalpojumiem | | | | |
| XX 01 03 01 03 | Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iekārtas | 5 | 54 525 000 | | 54 525 000 |
| XX 01 03 01 04 | Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju pakalpojumi | 5 | 63 545 000 | | 63 545 000 |
| | Starpsumma | | 118 070 000 | | 118 070 000 |
| XX 01 03 02 | Ēkas un ar tām saistītie izdevumi attiecībā uz Komisijas darbiniekiem Savienības delegācijās | | | | |
| XX 01 03 02 01 | Ēku iegāde, īre un saistītie izdevumi | 5 | 46 908 000 | | 46 908 000 |
| XX 01 03 02 02 | Iekārtas, mēbeles, piegādes un pakalpojumi | 5 | 9 638 000 | | 9 638 000 |
| | Starpsumma | | 56 546 000 | | 56 546 000 |
| | XX 01 03. pants — Starpsumma | | 174 616 000 | | 174 616 000 |
| XX 01 05 | Izdevumi, kas saistīti ar netiešajā pētniecībā nodarbināto personālu | | | | |
| XX 01 05 01 | Atlīdzība un pabalsti, kas saistīti ar netiešajā pētniecībā nodarbināto personālu | 1.1 | 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |
| XX 01 05 02 | Netiešās pētniecības ārštata personāls | 1.1 | 47 262 000 | | 47 262 000 |
| XX 01 05 03 | Citi pārvaldības izdevumi netiešajai pētniecībai | 1.1 | 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |
| | XX 01 05. pants — Starpsumma | | 324 744 000 | -22 969 000 | 301 775 000 |
| | XX 01. nodaļa — Kopā | | 2 773 458 486 | -22 969 000 | 2 750 489 486 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

XX 01

Politikas jomām piešķirtie administratīvie izdevumi

XX 01 01

Izdevumi, kas saistīti ar politikas jomās nodarbināto personālu

XX 01 01 01

Izdevumi, kas saistīti ar iestādē aktīvi nodarbināto personālu

XX 01 01 01 01

Darba samaksa un pabalsti

5

1 835 168 000

1 835 168 000

XX 01 01 01 02

Izdevumi un pabalsti saistībā ar pieņemšanu darbā, pārcelšanu un dienesta attiecību pārtraukšanu

5

14 878 000

14 878 000

XX 01 01 01 03

Darba samaksas korekcijas

5

15 496 000

15 496 000

Starpsumma

1 865 542 000

1 865 542 000

XX 01 01 02

Izdevumi, kas saistīti ar Savienības delegācijās nodarbināto Komisijas personālu

XX 01 01 02 01

Atlīdzība un pabalsti

5

110 428 000

110 428 000

XX 01 01 02 02

Izdevumi un pabalsti saistībā ar pieņemšanu darbā, pārcelšanu un dienesta attiecību pārtraukšanu

5

7 462 000

7 462 000

XX 01 01 02 03

Apropriācijas jebkādu atlīdzības korekciju segšanai

5

871 000

871 000

Starpsumma

118 761 000

118 761 000

XX 01 01. pants — Starpsumma

1 984 303 000

1 984 303 000

XX 01 02

Ārštata darbinieki un citi pārvaldības izdevumi

XX 01 02 01

Iestādē strādājošie ārštata darbinieki

XX 01 02 01 01

Palīgpersonāls

5

66 373 486

66 373 486

XX 01 02 01 02

Aģentūru personāls un tehniskā un administratīvā palīdzība dažādu darbību atbalstam

5

23 545 000

23 545 000

XX 01 02 01 03

Valsts ierēdņi un personāls, kas uz laiku piesaistīts iestādei

5

39 727 000

39 727 000

Starpsumma

129 645 486

129 645 486

XX 01 02 02

Komisijas ārštata darbinieki Savienības delegācijās

XX 01 02 02 01

Atlīdzība pārējam personālam

5

7 619 000

7 619 000

XX 01 02 02 02

Jaunu ekspertu un valstu norīkoto ekspertu apmācība

5

2 300 000

2 300 000

XX 01 02 02 03

Pārējā personāla izmaksas un samaksa par citiem pakalpojumiem

5

256 000

256 000

Starpsumma

10 175 000

10 175 000

XX 01 02 11

Citi iestādes pārvaldības izdevumi

XX 01 02 11 01

Komandējumu un reprezentācijas izmaksas

5

56 391 000

56 391 000

XX 01 02 11 02

Konferenču un sapulču izmaksas

5

27 008 000

27 008 000

XX 01 02 11 03

Komiteju sanāksmes

5

12 863 000

12 863 000

XX 01 02 11 04

Pētījumi un konsultācijas

5

6 400 000

6 400 000

XX 01 02 11 05

Informācijas un vadības sistēmas

5

26 985 000

26 985 000

XX 01 02 11 06

Kvalifikācijas celšana un vadības apmācība

5

13 500 000

13 500 000

Starpsumma

143 147 000

143 147 000

XX 01 02 12

Citi ar Komisijas darbiniekiem saistītie Savienības delegāciju pārvaldības izdevumi

XX 01 02 12 01

Komandējumi, konferences un reprezentācijas izdevumi

5

6 328 000

6 328 000

XX 01 02 12 02

Delegāciju darbinieku kvalifikācijas celšana

5

500 000

500 000

Starpsumma

6 828 000

6 828 000

XX 01 02. pants — Starpsumma

289 795 486

289 795 486

XX 01 03

Izdevumi, kas saistīti ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iekārtām un pakalpojumiem un ēkām

XX 01 03 01

Izdevumi, kas saistīti ar Komisijas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iekārtām un pakalpojumiem

XX 01 03 01 03

Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju iekārtas

5

54 525 000

54 525 000

XX 01 03 01 04

Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju pakalpojumi

5

63 545 000

63 545 000

Starpsumma

118 070 000

118 070 000

XX 01 03 02

Ēkas un ar tām saistītie izdevumi attiecībā uz Komisijas darbiniekiem Savienības delegācijās

XX 01 03 02 01

Ēku iegāde, īre un saistītie izdevumi

5

46 908 000

46 908 000

XX 01 03 02 02

Iekārtas, mēbeles, piegādes un pakalpojumi

5

9 638 000

9 638 000

Starpsumma

56 546 000

56 546 000

XX 01 03. pants — Starpsumma

174 616 000

174 616 000

XX 01 05

Izdevumi, kas saistīti ar netiešajā pētniecībā nodarbināto personālu

XX 01 05 01

Atlīdzība un pabalsti, kas saistīti ar netiešajā pētniecībā nodarbināto personālu

1.1

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

XX 01 05 02

Netiešās pētniecības ārštata personāls

1.1

47 262 000

47 262 000

XX 01 05 03

Citi pārvaldības izdevumi netiešajai pētniecībai

1.1

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

XX 01 05. pants — Starpsumma

324 744 000

-22 969 000

301 775 000

XX 01. nodaļa — Kopā

2 773 458 486

-22 969 000

2 750 489 486

XX 01. NODAĻA — POLITIKAS JOMĀM PIEŠĶIRTIE ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

XX 01 05. pants — Izdevumi, kas saistīti ar netiešajā pētniecībā nodarbināto personālu

XX 01 05 01. postenis — Atlīdzība un pabalsti, kas saistīti ar netiešajā pētniecībā nodarbināto personālu

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

Piezīmes

Šie komentāri attiecināmi uz visām politikas jomām (uzņēmējdarbība un rūpniecība, mobilitāte un transports, zinātniskā izpēte, informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi, izglītība un kultūra, enerģētika), kas iesaistītas netiešās darbībās saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu.

Ar šo apropriāciju sedz izdevumus par personālu, uz ko attiecas Civildienesta noteikumi un kas ieņem amatus saskaņā ar apstiprinātiem štatu sarakstiem, un kas ir iesaistīts netiešās darbībās kodolprogrammās un ar kodoljautājumiem nesaistītās programmās, tostarp personālu, kas norīkots Savienības delegācijās.

Šo apropriāciju sadalījums personāla izmaksām ir šāds:

| Programma | Apropriācija |
| --- | --- |
| Ietvara programma (atomieroču) | 22 840 000 |
| Ietvara programma (bezatomieroču) | 167 159 000 |
| Kopā | 189 999 000 |

Programma

Apropriācija

Ietvara programma (atomieroču)

22 840 000

Ietvara programma (bezatomieroču)

167 159 000

Kopā

189 999 000

Apropriācijām, kas iekļautas šajā postenī, jāpievieno ieņēmumi no EBTA valstu iemaksām saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras ieskaitītas ieņēmumu dokumenta 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e)–g) apakšpunktu; ar tām nodrošina attiecīgās apropriācijas un veic budžeta izpildi atbilstīgi šīs iedaļas izdevumu pārskatam šīs daļas pielikumā “Eiropas Ekonomikas zona”, kas ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums 2006/970/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā (2007. līdz 2011. gads) (OV L 400, 30.12.2006., 60. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/972/EK par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/973/EK par īpašo programmu “Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 270. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/974/EK par īpašo programmu “Spējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/976/Euratom par Īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu kodolpētniecības un apmācību pasākumiem (2007–2011) (OV L 400, 30.12.2006., 404. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmums 2012/93/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012., 25. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Regula (Euratom) Nr. 139/2012, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalību Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās un par pētījumu rezultātu izplatīšanu (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012., 1. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmums 2012/94/Euratom par īpašo programmu, kas īstenojama ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012., 33. lpp.).

XX 01 05 03. postenis — Citi pārvaldības izdevumi netiešajai pētniecībai

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Piezīmes

Šie komentāri attiecināmi uz visām politikas jomām (uzņēmējdarbība un rūpniecība, mobilitāte un transports, zinātniskā izpēte, informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi, izglītība un kultūra, enerģētika), kas iesaistītas netiešās darbībās saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu.

Ar šo apropriāciju paredzēts segt citus administratīvos izdevumus visai netiešo darbību veida pētniecības vadībai kodolprogrammās un ar kodoljautājumiem nesaistītās programmās, tostarp citus administratīvos izdevumus par personālu, kas norīkots Savienības delegācijās.

Šo apropriāciju sadalījums personāla izmaksām ir šāds:

| Programma | Apropriācija |
| --- | --- |
| Ietvara programma (atomieroču) | 10 984 000 |
| Ietvara programma (bezatomieroču) | 53 530 000 |
| Kopā | 64 514 000 |

Programma

Apropriācija

Ietvara programma (atomieroču)

10 984 000

Ietvara programma (bezatomieroču)

53 530 000

Kopā

64 514 000

Apropriācijām, kas iekļautas šajā postenī, jāpievieno ieņēmumi no EBTA valstu iemaksām saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras ieskaitītas ieņēmumu dokumenta 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e)–g) apakšpunktu; ar tām nodrošina attiecīgās apropriācijas un veic budžeta izpildi atbilstīgi šīs iedaļas izdevumu pārskatam šīs daļas pielikumā “Eiropas Ekonomikas zona”, kas ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007–2013) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums 2006/970/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā (2007–2011) (OV L 400, 30.12.2006., 60. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/972/EK par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp..

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/973/EK par īpašo programmu “Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 270. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/974/EK par īpašo programmu “Spējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/976/Euratom par Īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu kodolpētniecības un apmācību pasākumiem (2007–2011) (OV L 400, 30.12.2006., 404. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmums 2012/93/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012., 25. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Regula (Euratom) Nr. 139/2012, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalību Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās un par pētījumu rezultātu izplatīšanu (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012., 1. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmums 2012/94/Euratom par īpašo programmu, kas īstenojama ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012., 33. lpp.).

01. SADAĻA — EKONOMIKA UN FINANSES

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 01 01 | Politikas jomas “Ekonomika un finanses” administratīvie izdevumi | 5 | 82 524 796 | 82 524 796 | | | 82 524 796 | 82 524 796 |
| 01 02 | Ekonomikas un monetārā savienība | | 13 000 000 | 12 953 676 | | | 13 000 000 | 12 953 676 |
| 01 03 | Starptautiskā ekonomika un finanses | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| 01 04 | Finanšu operācijas un instrumenti | | 365 610 000 | 276 532 610 | | | 365 610 000 | 276 532 610 |
| | 01. sadaļa — Kopā | | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |

Sadaļa Nodaļa

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

01 01

Politikas jomas “Ekonomika un finanses” administratīvie izdevumi

5

82 524 796

82 524 796

82 524 796

82 524 796

01 02

Ekonomikas un monetārā savienība

13 000 000

12 953 676

13 000 000

12 953 676

01 03

Starptautiskā ekonomika un finanses

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 04

Finanšu operācijas un instrumenti

365 610 000

276 532 610

365 610 000

276 532 610

01. sadaļa — Kopā

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

01 03. NODAĻA — STARPTAUTISKĀ EKONOMIKA UN FINANSES

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 01 03 | Starptautiskā ekonomika un finanses | | | | | | | |
| 01 03 01 | Līdzdalība starptautisko finanšu institūciju kapitālā | | | | | | | |
| 01 03 01 01 | Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka – Parakstītā kapitāla samaksātās daļas | 4 | — | — | | | — | — |
| 01 03 01 02 | Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka – Parakstītā kapitāla pieprasāmā daļa | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 01 03 01. pants — Starpsumma | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 01 03 02 | Makrofinansiālā palīdzība | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| | 01 03. nodaļa — Kopā | | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

01 03

Starptautiskā ekonomika un finanses

01 03 01

Līdzdalība starptautisko finanšu institūciju kapitālā

01 03 01 01

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka – Parakstītā kapitāla samaksātās daļas

4

—

—

—

—

01 03 01 02

Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka – Parakstītā kapitāla pieprasāmā daļa

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 01. pants — Starpsumma

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 02

Makrofinansiālā palīdzība

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 03. nodaļa — Kopā

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 03 02. pants — Makrofinansiālā palīdzība

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Piezīmes

Šīs ārkārtas palīdzības mērķis ir mazināt finansiālus ierobežojumus dažām trešām valstīm, kurās pastāv ar maksājumu bilances deficītu un/vai būtisku budžeta nelīdzsvarotību saistītas makroekonomiskas problēmas.

Tas ir tieši saistīts ar makroekonomiskās stabilitātes un strukturālo pielāgojumu pasākumu īstenošanu valstīs, kuras saņem palīdzību. Savienības rīcība vispārīgi papildina Starptautiskā Valūtas fonda darbību, kas saskaņota ar citiem divpusējiem līdzekļu devējiem.

Komisija divas reizes gadā informē budžeta lēmējiestādi par makroekonomisko stāvokli saņēmējvalstīs un ik gadu sniedz plašus ziņojumus par šīs palīdzības īstenošanu.

Šajā pantā iekļautās apropriācijas izlietos arī tam, lai sniegtu finansiālu atbalstu to Gruzijas apgabalu atjaunošanai, kuri cietuši konfliktā ar Krieviju. Par pasākumu galveno mērķi būtu jāizvirza valsts makroekonomiskā stabilizācija. Par finansiālā atbalsta kopējo apjomu 2008. gadā lēma starptautisko līdzekļu devēju konferencē.

Juridiskais pamats

Padomes 2006. gada 30. novembra Lēmums 2006/880/EK par Kopienas ārkārtas finanšu palīdzības sniegšanu Kosovai (OV L 339, 6.12.2006., 36. lpp.).

Padomes 2007. gada 10. decembra Lēmums 2007/860/EK, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Libānai (OV L 337, 21.12.2007., 111. lpp.).

Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/889/EK, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Gruzijai (OV L 320, 5.12.2009., 1. lpp.).

Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmums 2009/890/EK, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Armēnijai (OV L 320, 5.12.2009., 3. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Lēmums Nr. 938/2010/ES par makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai (OV L 277, 21.10.2010., 1. lpp.).

04. SADAĻA — NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLĀS LIETAS

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 04 01 | Politikas jomas “Nodarbinātība un sociālās lietas” administratīvie izdevumi | | 94 756 546 | 94 756 546 | | | 94 756 546 | 94 756 546 |
| 04 02 | Eiropas Sociālais fonds | 1 | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 | | | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 |
| 04 03 | Strādāt Eiropā – Sociālais dialogs un mobilitāte | 1 | 79 097 000 | 58 354 054 | | | 79 097 000 | 58 354 054 |
| 04 04 | Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība | 1 | 122 286 000 | 108 376 020 | | | 122 286 000 | 108 376 020 |
| 04 05 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| 04 06 | Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) – Cilvēkresursu attīstība | 4 | 113 157 077 | 65 152 574 | | | 113 157 077 | 65 152 574 |
| | 04. sadaļa — Kopā | | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |

Sadaļa Nodaļa

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

04 01

Politikas jomas “Nodarbinātība un sociālās lietas” administratīvie izdevumi

94 756 546

94 756 546

94 756 546

94 756 546

04 02

Eiropas Sociālais fonds

1

11 804 862 310

13 358 557 851

11 804 862 310

13 358 557 851

04 03

Strādāt Eiropā – Sociālais dialogs un mobilitāte

1

79 097 000

58 354 054

79 097 000

58 354 054

04 04

Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība

1

122 286 000

108 376 020

122 286 000

108 376 020

04 05

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 06

Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) – Cilvēkresursu attīstība

4

113 157 077

65 152 574

113 157 077

65 152 574

04. sadaļa — Kopā

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

04 05. NODAĻA — EIROPAS GLOBALIZĀCIJAS PIELĀGOŠANĀS FONDS (EGF)

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 04 05 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) | 1.1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| | 04 05. nodaļa — Kopā | | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

04 05

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

04 05 01

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

1.1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 05. nodaļa — Kopā

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 05 01. pants — Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF)

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGF), lai Savienība varētu sniegt pagaidu mērķtiecīgu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, ja šāda darbinieku skaita samazināšana ievērojami negatīvi ietekmē reģionālo vai vietējo ekonomiku. Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti līdz 2011. gada 31. decembrim, to var izmantot, lai sniegtu atbalstu arī darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

Fonda maksimālā izdevumu summa ir EUR 500 000 000 gadā.

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktu šī rezerve paredzēta, lai sniegtu papildu pagaidu atbalstu darba ņēmējiem, kas cieš no nozīmīgu pasaules tirdzniecības modeļu strukturālo izmaiņu sekām, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū.

EGF veiktajiem pasākumiem vajadzētu papildināt Eiropas Sociālā fonda veiktos pasākumus. Šie instrumenti nedrīkst sniegt dubultu finansējumu.

Noteikumi par to, kā apropriācijas iekļauj šajā rezervē un fondu izmanto, ir noteikti 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā, kā arī Regulas (EK) Nr. 1927/2006 12. pantā.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 546/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp.).

Atsauces dokumenti

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.).

05. SADAĻA — LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 05 01 | Politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” administratīvie izdevumi | | 133 234 504 | 133 234 504 | | | 133 234 504 | 133 234 504 |
| 05 02 | Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos | 2 | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 | | | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 |
| 05 03 | Tiešie atbalsti | 2 | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 | | | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 |
| 05 04 | Lauku attīstība | 2 | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 | | | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 |
| 05 05 | Pirmspievienošanās pasākumi lauksaimniecības un lauku attīstības jomā | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| 05 06 | Politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” starptautiskie aspekti | 4 | 6 629 000 | 5 069 602 | | | 6 629 000 | 5 069 602 |
| 05 07 | Lauksaimniecības izdevumu revīzija | 2 | -84 900 000 | -84 900 000 | | | -84 900 000 | -84 900 000 |
| 05 08 | Politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” politikas stratēģija un koordinācija | 2 | 27 307 342 | 33 470 205 | | | 27 307 342 | 33 470 205 |
| | 05. sadaļa — Kopā | | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |

Sadaļa Nodaļa

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

05 01

Politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” administratīvie izdevumi

133 234 504

133 234 504

133 234 504

133 234 504

05 02

Intervences pasākumi lauksaimniecības tirgos

2

2 773 440 000

2 772 526 798

2 773 440 000

2 772 526 798

05 03

Tiešie atbalsti

2

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

05 04

Lauku attīstība

2

14 804 955 797

13 022 586 520

14 804 955 797

13 022 586 520

05 05

Pirmspievienošanās pasākumi lauksaimniecības un lauku attīstības jomā

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 06

Politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” starptautiskie aspekti

4

6 629 000

5 069 602

6 629 000

5 069 602

05 07

Lauksaimniecības izdevumu revīzija

2

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

05 08

Politikas jomas “Lauksaimniecība un lauku attīstība” politikas stratēģija un koordinācija

2

27 307 342

33 470 205

27 307 342

33 470 205

05. sadaļa — Kopā

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

05 05. NODAĻA — PIRMSPIEVIENOŠANĀS PASĀKUMI LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU ATTĪSTĪBAS JOMĀ

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 05 05 | Pirmspievienošanās pasākumi lauksaimniecības un lauku attīstības jomā | | | | | | | |
| 05 05 01 | Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai (Sapard) – Iepriekšējo pasākumu pabeigšana | | | | | | | |
| 05 05 01 01 | Sapard pirmspievienošanās programma – Programmas pabeigšana (2000.–2006. gads) | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 01 02 | Sapard pirmspievienošanās programma – Pirmspievienošanās palīdzības pabeigšana attiecībā uz astoņām kandidātvalstīm | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 05 05 01. pants — Starpsumma | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 02 | Pirmspievienošanās programma lauku attīstībai (Ipard) | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| | 05 05. nodaļa — Kopā | | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

05 05

Pirmspievienošanās pasākumi lauksaimniecības un lauku attīstības jomā

05 05 01

Īpašā pirmspievienošanās programma lauksaimniecības un lauku attīstībai (Sapard) – Iepriekšējo pasākumu pabeigšana

05 05 01 01

Sapard pirmspievienošanās programma – Programmas pabeigšana (2000.–2006. gads)

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 02

Sapard pirmspievienošanās programma – Pirmspievienošanās palīdzības pabeigšana attiecībā uz astoņām kandidātvalstīm

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01. pants — Starpsumma

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 02

Pirmspievienošanās programma lauku attīstībai (Ipard)

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 05. nodaļa — Kopā

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 05 02. pants — Pirmspievienošanās programma lauku attīstībai (Ipard)

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta izmaksu segšanai, kas saistītas ar Savienības atbalstu kandidātvalstīm saskaņā ar pirmspievienošanās programmām IPA, lai pakāpeniski pielāgotos Savienības standartiem un politikai, attiecīgos gadījumos arī Savienības acquis, un lai kļūtu par tās dalībvalsti. Lauku attīstības komponents paredz atbalstu valstīm sagatavoties ieviest un īstenot kopīgo lauksaimniecības politiku, panākt savietojamību ar Savienības struktūrām un sagatavoties pēciestāšanās lauku attīstības programmām, kuras finansē Savienība.

Juridiskais pamats

Padomes 2006. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.).

06. SADAĻA — MOBILITĀTE UN TRANSPORTS

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 06 01 | Politikas jomas “Mobilitāte un transports” administratīvie izdevumi | | 68 011 011 | 68 011 011 | | | 68 011 011 | 68 011 011 |
| 06 02 | Iekšzemes, gaisa un jūras transports | 1 | 201 808 724 | 151 320 581 | | | 201 808 724 | 151 320 581 |
| 06 03 | Eiropas komunikāciju tīkli | 1 | 1 410 000 000 | 721 545 956 | | | 1 410 000 000 | 721 545 956 |
| 06 06 | Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu | 1 | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |
| | 06. sadaļa — Kopā | | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |

Sadaļa Nodaļa

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

06 01

Politikas jomas “Mobilitāte un transports” administratīvie izdevumi

68 011 011

68 011 011

68 011 011

68 011 011

06 02

Iekšzemes, gaisa un jūras transports

1

201 808 724

151 320 581

201 808 724

151 320 581

06 03

Eiropas komunikāciju tīkli

1

1 410 000 000

721 545 956

1 410 000 000

721 545 956

06 06

Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu

1

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

06. sadaļa — Kopā

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

06 06. NODAĻA — ZINĀTNISKĀ IZPĒTE SAISTĪBĀ AR TRANSPORTU

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 06 06 | Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu | | | | | | | |
| 06 06 02 | Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu (tostarp aeronautiku) | | | | | | | |
| 06 06 02 01 | Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu (tostarp aeronautiku) | 1.1 | p.m. | 10 542 392 | | | p.m. | 10 542 392 |
| 06 06 02 02 | Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu (tostarp aeronautiku) – Kopuzņēmums kurināmā elementu un ūdeņraža jomā | 1.1 | 2 656 000 | 2 305 982 | | | 2 656 000 | 2 305 982 |
| 06 06 02 03 | Kopuzņēmums SESAR | 1.1 | 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |
| | 06 06 02. pants — Starpsumma | | 60 980 795 | 42 500 948 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 54 958 505 |
| 06 06 04 | Apropriācijas, kas uzkrātas no (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) trešo pušu iemaksām zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju attīstībai | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 06 06 05 | Iepriekšējo programmu pabeigšana | | | | | | | |
| 06 06 05 01 | Programmu pabeigšana (programmas, kas uzsāktas līdz 2003. gadam) | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 06 06 05 02 | EK Sestās pamatprogrammas pabeigšana (2003.–2006. gads) | 1.1 | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | 06 06 05. pants — Starpsumma | | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | 06 06. nodaļa — Kopā | | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

06 06

Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu

06 06 02

Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu (tostarp aeronautiku)

06 06 02 01

Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu (tostarp aeronautiku)

1.1

p.m.

10 542 392

p.m.

10 542 392

06 06 02 02

Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu (tostarp aeronautiku) – Kopuzņēmums kurināmā elementu un ūdeņraža jomā

1.1

2 656 000

2 305 982

2 656 000

2 305 982

06 06 02 03

Kopuzņēmums SESAR

1.1

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

06 06 02. pants — Starpsumma

60 980 795

42 500 948

12 457 557

60 980 795

54 958 505

06 06 04

Apropriācijas, kas uzkrātas no (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) trešo pušu iemaksām zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju attīstībai

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

06 06 05

Iepriekšējo programmu pabeigšana

06 06 05 01

Programmu pabeigšana (programmas, kas uzsāktas līdz 2003. gadam)

1.1

—

p.m.

—

p.m.

06 06 05 02

EK Sestās pamatprogrammas pabeigšana (2003.–2006. gads)

1.1

—

582 998

—

582 998

06 06 05. pants — Starpsumma

—

582 998

—

582 998

06 06. nodaļa — Kopā

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Piezīmes

Šīs piezīmes ir attiecināmas uz visām šīs nodaļas budžeta pozīcijām.

Šīs apropriācijas izmantos Eiropas Kopienas Septītās pamatprogrammas pasākumiem pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam.

Programmu īstenos, lai sasniegtu vispārējos Līguma par Eiropas Savienības darbību 179. pantā aprakstītos mērķus, lai veicinātu zināšanu sabiedrības izveidošanu, pamatojot to Eiropas Pētniecības telpā, t. i., atbalstot starptautisko sadarbību visos līmeņos un visā Savienībā, paaugstinot Eiropas pētniecības dinamiku, jaunradi un izcilību līdz iespējami augstākajai zināšanu pakāpei, kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprinot cilvēkresursus Eiropas pētniecības un tehnoloģiju jomā, kā arī pētniecības un jauninājumu iespējas visā Eiropā un nodrošinātu to optimālu izmantojumu.

Iekļautas, pamatojoties uz šiem pantiem un posteņiem, ir arī to Eiropu interesējošu augsta līmeņa zinātnisko un tehnoloģisko sapulču, konferenču, darba grupu un semināru izmaksas, ko organizē Komisija, kā arī tādas augsta līmeņa zinātniskās un tehnoloģiskās analīzes un vērtējumu veikšanas izmaksas, kas tiek veiktas Savienības uzdevumā, ar mērķi atrast jaunas izpētes jomas, kas ir piemērotas Savienības darbības izvēršanai, inter alia, Eiropas Pētniecības telpas kontekstā un programmas rezultātu uzraudzības un izplatīšanas pasākumiem, ieskaitot pasākumus iepriekšējo vispārējo programmu ietvaros.

Šī apropriācija sedz arī administratīvos izdevumus, tai skaitā personāla, informācijas, publikāciju, administratīvo un tehnisko darbību izdevumus, kā arī konkrētus izdevumu posteņus, kas attiecas uz iekšējo infrastruktūru, saistītu ar pasākuma mērķa sasniegšanu kā neatņemamu sastāvdaļu, ieskaitot darbību un pasākumus, kas nepieciešami Eiropas Savienības RTD stratēģijas sagatavošanai un uzraudzībai.

Attiecībā uz dažiem šiem projektiem trešām valstīm vai trešo valstu organizācijām ir paredzēta iespēja piedalīties Eiropas sadarbībā zinātnes un tehnikas izpētes jomā. Finanšu iemaksas iekļaus ieņēmumu vispārīgā pārskata 6 0 1 3. un 6 0 1 5. postenī, un tās var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Ieņēmumus no valstīm, kas piedalās Eiropas sadarbībā zinātniskās un tehniskās pētniecības jomā, iekļaus ieņēmumu vispārīgā pārskata 6 0 1 6. postenī, un tie var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Visi ieņēmumi no kandidātvalstu un, attiecīgā gadījumā, Rietumbalkānu potenciālo kandidātvalstu iemaksām par piedalīšanos Savienības programmās, kas iekļauti ieņēmumu vispārīgā pārskata 6 0 3 1. postenī, var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e)–g) apakšpunktu.

Visus ieņēmumus no ārējo struktūru ieguldījumiem Eiropas Savienības darbībās iekļaus ieņēmumu vispārīgā pārskata 6 0 3 3. postenī, un tie var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Papildu apropriācijas tiks piešķirtas saskaņā ar 06 06 04. pantu.

06 06 02. pants — Zinātniskā izpēte saistībā ar transportu (tostarp aeronautiku)

06 06 02 03. postenis — Kopuzņēmums SESAR

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta, lai segtu izdevumus SESAR programmas izstrādes posmā Eiropas vietotās gaisa telpas politikas tehnoloģiskā komponenta (SESAR) īstenošanai, tostarp SESAR kopuzņēmuma darbībai.

Iemaksas no EBTA valstīm saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu jāpieskaita šajā pantā iekļauto apropriāciju summai. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras iekļautas ieņēmumu vispārīgā pārskata 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e)–g) apakšpunktu; tās izmanto atbilstīgām apropriācijām un īstenošanai atbilstīgi pielikumam “Eiropas Ekonomikas zona”, kas pievienots šai daļai šīs iedaļas izdevumu pārskatā un ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

Padomes 2007. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (OV L 64, 2.3.2007., 1. lpp.).

Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1361/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (OV L 352, 31.12.2008., 12. lpp.).

08. SADAĻA — ZINĀTNISKĀ PĒTNIECĪBA

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 08 01 | Politikas jomas “Zinātniskā pētniecība” administratīvie izdevumi | | 346 871 798 | 346 871 798 | -26 884 000 | -26 884 000 | 319 987 798 | 319 987 798 |
| 08 02 | Sadarbība – Veselība | 1 | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |
| 08 03 | Sadarbība – Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, un biotehnoloģija | 1 | 363 076 419 | 323 404 000 | | | 363 076 419 | 323 404 000 |
| 08 04 | Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas | 1 | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |
| 08 05 | Sadarbība – Enerģētika | 1 | 218 718 047 | 165 048 655 | | | 218 718 047 | 165 048 655 |
| 08 06 | Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas) | 1 | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |
| 08 07 | Sadarbība – Transports (tostarp aeronautika) | 1 | 560 200 746 | 444 884 572 | | | 560 200 746 | 444 884 572 |
| 08 08 | Sadarbība – Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes | 1 | 112 677 988 | 67 955 934 | | | 112 677 988 | 67 955 934 |
| 08 09 | Sadarbība – Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF) | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 08 10 | Idejas | 1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| 08 12 | Iespējas – Pētniecības infrastruktūras | 1 | 74 993 775 | 128 562 844 | | | 74 993 775 | 128 562 844 |
| 08 13 | Iespējas – Pētniecība mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām | 1 | 274 436 455 | 236 286 122 | | | 274 436 455 | 236 286 122 |
| 08 14 | Iespējas – Zināšanu reģioni | 1 | 27 351 639 | 19 269 599 | | | 27 351 639 | 19 269 599 |
| 08 15 | Iespējas – Pētniecības potenciāls | 1 | 74 266 567 | 56 254 471 | | | 74 266 567 | 56 254 471 |
| 08 16 | Iespējas – Zinātne sabiedrībā | 1 | 63 656 771 | 40 164 131 | | | 63 656 771 | 40 164 131 |
| 08 17 | Iespējas – Starptautiskās sadarbības pasākumi | 1 | 39 858 805 | 27 329 402 | | | 39 858 805 | 27 329 402 |
| 08 18 | Iespējas – Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF) | 1 | 50 221 512 | 50 237 726 | | | 50 221 512 | 50 237 726 |
| 08 19 | Iespējas – Atbalsts saskaņotai pētniecības politikas izstrādei | 1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| 08 20 | Iespējas – Kodolsintēzes enerģija | 1 | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |
| 08 21 | Euratom – Kodola skaldīšana un aizsardzība pret radiāciju | 1 | 56 086 380 | 54 244 745 | | | 56 086 380 | 54 244 745 |
| 08 22 | Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana un citas darbības | 1 | p.m. | 31 815 789 | | | p.m. | 31 815 789 |
| 08 23 | Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētniecības programma | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 08. sadaļa — Kopā | | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |

Sadaļa Nodaļa

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

08 01

Politikas jomas “Zinātniskā pētniecība” administratīvie izdevumi

346 871 798

346 871 798

-26 884 000

-26 884 000

319 987 798

319 987 798

08 02

Sadarbība – Veselība

1

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 03

Sadarbība – Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, un biotehnoloģija

1

363 076 419

323 404 000

363 076 419

323 404 000

08 04

Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

1

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 05

Sadarbība – Enerģētika

1

218 718 047

165 048 655

218 718 047

165 048 655

08 06

Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

1

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 07

Sadarbība – Transports (tostarp aeronautika)

1

560 200 746

444 884 572

560 200 746

444 884 572

08 08

Sadarbība – Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes

1

112 677 988

67 955 934

112 677 988

67 955 934

08 09

Sadarbība – Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF)

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 10

Idejas

1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 12

Iespējas – Pētniecības infrastruktūras

1

74 993 775

128 562 844

74 993 775

128 562 844

08 13

Iespējas – Pētniecība mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām

1

274 436 455

236 286 122

274 436 455

236 286 122

08 14

Iespējas – Zināšanu reģioni

1

27 351 639

19 269 599

27 351 639

19 269 599

08 15

Iespējas – Pētniecības potenciāls

1

74 266 567

56 254 471

74 266 567

56 254 471

08 16

Iespējas – Zinātne sabiedrībā

1

63 656 771

40 164 131

63 656 771

40 164 131

08 17

Iespējas – Starptautiskās sadarbības pasākumi

1

39 858 805

27 329 402

39 858 805

27 329 402

08 18

Iespējas – Riska dalīšanas finanšu mehānisms (RSFF)

1

50 221 512

50 237 726

50 221 512

50 237 726

08 19

Iespējas – Atbalsts saskaņotai pētniecības politikas izstrādei

1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 20

Iespējas – Kodolsintēzes enerģija

1

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 21

Euratom – Kodola skaldīšana un aizsardzība pret radiāciju

1

56 086 380

54 244 745

56 086 380

54 244 745

08 22

Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana un citas darbības

1

p.m.

31 815 789

p.m.

31 815 789

08 23

Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētniecības programma

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08. sadaļa — Kopā

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

Piezīmes

Šīs piezīmes attiecas uz visām budžeta pozīcijām šajā sadaļā (izņemot 08 22. nodaļu).

Šīs apropriācijas izmantos atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.), un Padomes 2006. gada 19. decembra Regulai (Euratom) Nr. 1908/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Eiropas Atomenerģijas kopienas 7. pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2011. gads) (OV L 400, 30.12.2006., 1. lpp.).

Visām šīs sadaļas apropriācijām jāpiemēro tā pati mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) definīcija, kas lietota horizontālajās MVU īpašajās programmās saskaņā ar to pašu pamatprogrammu. Definīcija ir šāda: “MVU ir tāda juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK noteikto MVU definīciju un kas nav pētniecības centrs, pētniecības institūts, pētniecības iestāde, kas izpilda pasūtījumus, vai konsultāciju firma.” Visi pētniecības pasākumi, ko īsteno atbilstīgi 7. pamatprogrammai, tiks veikti saskaņā ar ētikas pamatprincipiem (saskaņā ar 6. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumā Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.)), tostarp saskaņā ar dzīvnieku labturības prasībām. Tajā galvenokārt ietilpst Līguma par Eiropas Savienību 6. panta un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktie principi. Īpaši ņems vērā to, ka jāpieliek pūles, lai palielinātu sieviešu līdzdalību un lomu zinātnes un pētniecības jomā.

Attiecībā uz šiem pantiem un posteņiem ir arī tādu augsta līmeņa Eiropai nozīmīgu zinātnisko un tehnisko sanāksmju, konferenču, darbsemināru un semināru izmaksas, kuras organizē Komisija, augsta līmeņa zinātniskās un tehniskās analīzes un novērtēšanas finansēšana, kuras tiek veiktas Savienības interesēs, lai rastu jaunas pētījumu jomas, kuras piemērotas Savienības darbībām, ar nosacījumu, ka tās ir Eiropas Pētniecības telpā, un pasākumus, lai novērotu un izplatītu programmu rezultātus, ieskaitot līdzekļus no iepriekšējām programmām.

Šīs apropriācijas sedz arī administratīvās izmaksas, ieskaitot izmaksas par darbiniekiem atbilstoši Civildienesta noteikumiem un citiem darbiniekiem, izmaksas par informāciju, publikācijām, administratīvām un tehniskām darbībām un dažas citas iekšējās infrastruktūras izmaksas, kas ir saistītas ar tā pasākuma mērķu sasniegšanu, kurā tās veido neatņemamu daļu, ieskaitot pasākumus un iniciatīvas, kas nepieciešamas, lai sagatavotu un uzraudzītu Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības stratēģiju.

Ieņēmumus, kas gūti, pamatojoties uz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Šveices sadarbības nolīgumiem vai daudzpusējo Eiropas Kodolenerģētikas attīstības nolīgumu (EFDA), iekļaus ieņēmumu pārskata 6 0 1 1. un 6 0 1 2. postenī, un tie var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Attiecībā uz dažiem šiem projektiem trešām valstīm vai trešo valstu institūtiem ir paredzēta iespēja piedalīties Eiropas sadarbībā zinātniskās un tehniskās pētniecības jomā. Finanšu iemaksas iekļaus ieņēmumu pārskata 6 0 1 3. un 6 0 1 5. postenī, un tās var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Ieņēmumus no to valstu iemaksām, kuras piedalās Eiropas sadarbībā zinātniskās un tehniskās pētniecības jomā, iekļaus ieņēmumu dokumenta 6 0 1 6. postenī, un tās var būt par iemeslu papildu apropriācijām, kas ir pieejamas saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Jebkuri ieņēmumi no kandidātvalstu un attiecīgā gadījumā no Rietumbalkānu potenciālo kandidātvalstu iemaksām par piedalīšanos Savienības programmās, kuri iekļauti ieņēmumu pārskata 6 0 3 1. postenī, var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu.

Jebkurus ieņēmumus no pieaicināto struktūru iemaksām Savienības darbībās iekļauj ieņēmumu pārskata 6 0 3 3. postenī, un tie var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Papildu apropriācijas darīs pieejamas saskaņā ar 08 22 04. pantu.

Lai sasniegtu izvirzīto mērķi šo apropriāciju finansētajos projektos iesaistīt 15 % mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kā noteikts Lēmumā Nr. 1982/2006/EK, ir vajadzīga konkrētāka rīcība. MVU īpašo programmu atbilstošajiem projektiem, ja tie atbilst attiecīgajām (tematiskajām) prasībām, jābūt tiesīgiem saņemt finansējumu no tematiskās programmas.

08 01. NODAĻA — POLITIKAS JOMAS “ZINĀTNISKĀ PĒTNIECĪBA” ADMINISTRATĪVIE IZDEVUMI

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 08 01 | Politikas jomas “Zinātniskā pētniecība” administratīvie izdevumi | | | | |
| 08 01 01 | Izdevumi, kas saistīti ar politikas jomā
  “
  Zinātniskā pētniecība
  ”
  nodarbināto personālu | 5 | 8 879 594 | | 8 879 594 |
| 08 01 02 | Ārštata darbinieki un citi pārvaldības izdevumi politikas jomā
  “
  Zinātniskā pētniecība
  ” | | | | |
| 08 01 02 01 | Ārštata darbinieki | 5 | 265 716 | | 265 716 |
| 08 01 02 11 | Citi pārvaldības izdevumi | 5 | 394 554 | | 394 554 |
| | 08 01 02. pants — Starpsumma | | 660 270 | | 660 270 |
| 08 01 03 | Izdevumi, kas saistīti ar politikas jomas
  “
  Zinātniskā pētniecība
  ”
  informācijas un komunikācijas tehnoloģiju aprīkojumu un pakalpojumiem | 5 | 561 934 | | 561 934 |
| 08 01 04 | Atbalsta izdevumi politikas jomas
  “
  Zinātniskā pētniecība
  ”
  darbībām | | | | |
| 08 01 04 30 | Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA) | 1.1 | 39 000 000 | | 39 000 000 |
| 08 01 04 31 | Pētniecības izpildaģentūra (REA) | 1.1 | 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |
| 08 01 04 40 | Eiropas kopuzņēmums ITER — Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) — Administratīvās pārvaldības izdevumi | 1.1 | 39 390 000 | | 39 390 000 |
| | 08 01 04. pants — Starpsumma | | 127 690 000 | -3 915 000 | 123 775 000 |
| 08 01 05 | Atbalsta izdevumi politikas jomas
  “
  Zinātniskā pētniecība
  ”
  darbībām | | | | |
| 08 01 05 01 | Izdevumi saistībā ar zinātniskās pētniecības personālu | 1.1 | 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |
| 08 01 05 02 | Zinātniskās pētniecības ārštata darbinieki | 1.1 | 26 287 000 | | 26 287 000 |
| 08 01 05 03 | Citi pārvaldības izdevumi zinātniskajai pētniecībai | 1.1 | 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |
| | 08 01 05. pants — Starpsumma | | 209 080 000 | -22 969 000 | 186 111 000 |
| | 08 01. nodaļa — Kopā | | 346 871 798 | -26 884 000 | 319 987 798 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

08 01

Politikas jomas “Zinātniskā pētniecība” administratīvie izdevumi

08 01 01

Izdevumi, kas saistīti ar politikas jomā
  “
  Zinātniskā pētniecība
  ”
  nodarbināto personālu

5

8 879 594

8 879 594

08 01 02

Ārštata darbinieki un citi pārvaldības izdevumi politikas jomā
  “
  Zinātniskā pētniecība
  ”

08 01 02 01

Ārštata darbinieki

5

265 716

265 716

08 01 02 11

Citi pārvaldības izdevumi

5

394 554

394 554

08 01 02. pants — Starpsumma

660 270

660 270

08 01 03

Izdevumi, kas saistīti ar politikas jomas
  “
  Zinātniskā pētniecība
  ”
  informācijas un komunikācijas tehnoloģiju aprīkojumu un pakalpojumiem

5

561 934

561 934

08 01 04

Atbalsta izdevumi politikas jomas
  “
  Zinātniskā pētniecība
  ”
  darbībām

08 01 04 30

Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA)

1.1

39 000 000

39 000 000

08 01 04 31

Pētniecības izpildaģentūra (REA)

1.1

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

08 01 04 40

Eiropas kopuzņēmums ITER — Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) — Administratīvās pārvaldības izdevumi

1.1

39 390 000

39 390 000

08 01 04. pants — Starpsumma

127 690 000

-3 915 000

123 775 000

08 01 05

Atbalsta izdevumi politikas jomas
  “
  Zinātniskā pētniecība
  ”
  darbībām

08 01 05 01

Izdevumi saistībā ar zinātniskās pētniecības personālu

1.1

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 02

Zinātniskās pētniecības ārštata darbinieki

1.1

26 287 000

26 287 000

08 01 05 03

Citi pārvaldības izdevumi zinātniskajai pētniecībai

1.1

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

08 01 05. pants — Starpsumma

209 080 000

-22 969 000

186 111 000

08 01. nodaļa — Kopā

346 871 798

-26 884 000

319 987 798

08 01 04. pants — Atbalsta izdevumi politikas jomas “Zinātniskā pētniecība” darbībām

08 01 04 31. postenis — Pētniecības izpildaģentūra (REA)

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta, lai segtu Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras darbības izdevumus saistībā ar aģentūras līdzdalību pētniecības jomā īstenoto īpašo programmu “Cilvēki”, “Iespējas” un “Sadarbība” pārvaldībā.

Iemaksas no EBTA valstīm saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu jāpieskaita šajā postenī iekļauto apropriāciju summai. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras iekļautas ieņēmumu pārskata 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; tās izmanto atbilstīgām apropriācijām un īstenošanai atbilstīgi pielikumam “Eiropas Ekonomikas zona”, kas pievienots šai daļai šīs iedaļas izdevumu pārskatā un ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Aģentūras štatu saraksts ir ietverts III iedaļas “Komisija” (3. sējums) iedaļā “Personāls, kas nodarbināts saskaņā ar štatu sarakstu”.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/973/EK par īpašo programmu “Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 272. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/974/EK par īpašo programmu “Iespējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp.).

Atsauces dokumenti

Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmums 2008/46/EK par Pētniecības izpildaģentūras izveidi, lai pārvaldītu dažas pētniecības jomas Kopienas īpašajā programmā “Cilvēki”, “Iespējas” un “Sadarbība”, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 (OV L 11, 15.1.2008., 9. lpp.).

08 01 05. pants — Atbalsta izdevumi politikas jomas “Zinātniskā pētniecība” darbībām

08 01 05 01. postenis — Izdevumi saistībā ar zinātniskās pētniecības personālu

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 03. postenis — Citi pārvaldības izdevumi zinātniskajai pētniecībai

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

08 02. NODAĻA — SADARBĪBA – VESELĪBA

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 08 02 | Sadarbība – Veselība | | | | | | | |
| 08 02 01 | Sadarbība – Veselība | 1.1 | 799 767 530 | 737 750 113 | | | 799 767 530 | 737 750 113 |
| 08 02 02 | Sadarbība – Veselība – Kopuzņēmums ierosmei novatorisku zāļu jomā | 1.1 | 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |
| 08 02 03 | Sadarbība – Veselība – Atbalsta izdevumi kopuzņēmumam ierosmei novatorisku zāļu jomā | 1.1 | 4 240 000 | 4 190 897 | | | 4 240 000 | 4 190 897 |
| | 08 02. nodaļa — Kopā | | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

08 02

Sadarbība – Veselība

08 02 01

Sadarbība – Veselība

1.1

799 767 530

737 750 113

799 767 530

737 750 113

08 02 02

Sadarbība – Veselība – Kopuzņēmums ierosmei novatorisku zāļu jomā

1.1

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

08 02 03

Sadarbība – Veselība – Atbalsta izdevumi kopuzņēmumam ierosmei novatorisku zāļu jomā

1.1

4 240 000

4 190 897

4 240 000

4 190 897

08 02. nodaļa — Kopā

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 02 02. pants — Sadarbība – Veselība – Kopuzņēmums ierosmei novatorisku zāļu jomā

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

Piezīmes

Kopuzņēmums ierosmei novatorisku zāļu jomā palīdz īstenot Septīto pamatprogrammu, un jo īpaši tēmu “Veselība”, kas iekļauta īpašajā programmā “Sadarbība”, ar ko īsteno Septīto pamatprogrammu. Tā mērķis ir būtiski uzlabot zāļu izstrādes procesa efektivitāti un lietderīgumu, lai ilgtermiņā farmācijas nozarē ražotu vairāk efektīvu un drošāku novatorisku zāļu. Tas jo īpaši:

| — | atbalsta “pirmskonkurences farmaceitisko pētniecību un attīstību” dalībvalstīs un Septītās pamatprogrammas asociētajās valstīs, izmantojot saskaņotu pieeju, lai novērstu konstatētos pētniecības trūkumus zāļu izstrādes procesā, |
| --- | --- |

—

atbalsta “pirmskonkurences farmaceitisko pētniecību un attīstību” dalībvalstīs un Septītās pamatprogrammas asociētajās valstīs, izmantojot saskaņotu pieeju, lai novērstu konstatētos pētniecības trūkumus zāļu izstrādes procesā,

| — | atbalsta to pētniecības prioritāšu īstenošanu, kas noteiktas novatorisku zāļu jomā uzsāktās kopīgās tehnoloģiju ierosmes pētniecības programmā (“pētniecības pasākumi”), proti, sniedzot dotācijas tiem, kas izraudzīti konkursos pēc aicinājumiem iesniegt priekšlikumus, |
| --- | --- |

—

atbalsta to pētniecības prioritāšu īstenošanu, kas noteiktas novatorisku zāļu jomā uzsāktās kopīgās tehnoloģiju ierosmes pētniecības programmā (“pētniecības pasākumi”), proti, sniedzot dotācijas tiem, kas izraudzīti konkursos pēc aicinājumiem iesniegt priekšlikumus,

| — | nodrošina papildināmību ar citiem Septītās pamatprogrammas pasākumiem, |
| --- | --- |

—

nodrošina papildināmību ar citiem Septītās pamatprogrammas pasākumiem,

| — | izveido publiskā un privātā sektora partnerību, kuras mērķis ir palielināt ieguldījumus pētniecībā biofarmācijas nozarē dalībvalstīs un Septītās pamatprogrammas asociētajās valstīs, apvienojot resursus un veicinot publiskā un privātā sektora sadarbību, |
| --- | --- |

—

izveido publiskā un privātā sektora partnerību, kuras mērķis ir palielināt ieguldījumus pētniecībā biofarmācijas nozarē dalībvalstīs un Septītās pamatprogrammas asociētajās valstīs, apvienojot resursus un veicinot publiskā un privātā sektora sadarbību,

| — | sekmē mazo un vidējo uzņēmumu iesaisti kopuzņēmuma darbībās saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem. |
| --- | --- |

—

sekmē mazo un vidējo uzņēmumu iesaisti kopuzņēmuma darbībās saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem.

Iemaksas no EBTA valstīm saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu jāpieskaita šajā pantā iekļauto apropriāciju summai. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras iekļautas ieņēmumu pārskata 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; tās izmanto atbilstīgām apropriācijām un īstenošanai atbilstīgi pielikumam “Eiropas Ekonomikas zona”, kas pievienots šai daļai šīs iedaļas izdevumu pārskatā un ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

Padomes 2007. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 73/2008, ar ko izveido Kopuzņēmumu novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (OV L 30, 4.2.2008., 38. lpp.).

08 04. NODAĻA — SADARBĪBA – NANOZINĀTNES, NANOTEHNOLOĢIJAS, MATERIĀLI UN JAUNAS RAŽOŠANAS TEHNOLOĢIJAS

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 08 04 | Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas | | | | | | | |
| 08 04 01 | Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas | 1.1 | 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |
| 08 04 02 | Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas – Kopuzņēmums kurināmā elementu un ūdeņraža jomā | 1.1 | 8 792 000 | 7 107 722 | | | 8 792 000 | 7 107 722 |
| | 08 04. nodaļa — Kopā | | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

08 04

Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

08 04 01

Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

1.1

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

08 04 02

Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas – Kopuzņēmums kurināmā elementu un ūdeņraža jomā

1.1

8 792 000

7 107 722

8 792 000

7 107 722

08 04. nodaļa — Kopā

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 04 01. pants — Sadarbība – Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

Piezīmes

Šajā jomā veikto pasākumu nolūks ir palīdzēt sasniegt tādu spēju kritisko daudzumu, kas vajadzīgs, lai attīstītu un izmantotu vadošās tehnoloģijas izstrādājumos, kuru pamatā ir zinātnes atziņas, pakalpojumos un ražošanas procesos nākamajos gados, kas balstīti uz zināšanām un inteliģenci, jo īpaši tādēļ, lai panāktu lielāku ekoloģisko efektivitāti un bīstamu vielu samazināšanu vidē.

Ņemot vērā, ka pašlaik tikai 5–10 % no visām ar nanopētniecību saistītajām darbībām tiek veiktas, lai novērtētu ietekmi uz vidi un ietekmi uz veselību, šīm konkrētajām darbībām ir jāparedz pietiekami daudz apropriāciju.

Jānodrošina pietiekamas budžeta apropriācijas darbībām, ar kurām veicina pētniecību un resursu efektīvas izmantošanas procesu un prakses izstrādi, ietverot tajā ekodizainu, atkārtotas izmantošanas un otrreizējas pārstrādes iespējas, kā arī pētījumus par bīstamu vai kritisku vielu aizstāšanu.

Šajā pantā ietilpst arī izdevumi par Komisijas organizētām augsta zinātniskā un tehnoloģiskā līmeņa sanāksmēm, konferencēm, semināriem un simpozijiem par aktuāliem jautājumiem, īpašu programmu mācību, subsidēšanas, pārraudzības un uzraudzības finansējums, kā arī IMS sekretariāta finansējums, augsta zinātniskā un tehnoloģiskā līmeņa analīzes un izvērtējuma procedūras, kā arī iepriekšējo pamatprogrammu sakarā īstenotās darbības.

Iemaksas no EBTA valstīm saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu jāpieskaita šajā pantā iekļauto apropriāciju summai. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras iekļautas ieņēmumu pārskata 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; tās izmanto atbilstīgām apropriācijām un īstenošanai atbilstīgi pielikumam “Eiropas Ekonomikas zona”, kas pievienots šai daļai šīs iedaļas izdevumu pārskatā un ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

08 06. NODAĻA — SADARBĪBA – VIDE (TOSTARP KLIMATA PĀRMAIŅAS)

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 08 06 | Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas) | | | | | | | |
| 08 06 01 | Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas) | 1.1 | 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |
| 08 06 02 | Sadarbība – Vide – Kopuzņēmums kurināmā elementu un ūdeņraža jomā | 1.1 | 3 951 000 | 2 671 697 | | | 3 951 000 | 2 671 697 |
| | 08 06. nodaļa — Kopā | | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

08 06

Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

08 06 01

Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

1.1

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

08 06 02

Sadarbība – Vide – Kopuzņēmums kurināmā elementu un ūdeņraža jomā

1.1

3 951 000

2 671 697

3 951 000

2 671 697

08 06. nodaļa — Kopā

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 06 01. pants — Sadarbība – Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

Piezīmes

Septītajā pamatprogrammā paredzēto vides pētniecību īstenos “Vides (tostarp klimata pārmaiņas)” tematikas kontekstā. Šā tematiskā aspekta mērķis ir sekmēt ilgtspējīgu dabiskās vides un cilvēka dzīves vides, kā arī to resursu apsaimniekošanu, iegūstot jaunas zināšanas par biosfēras, ekosistēmu un cilvēka darbību savstarpējo mijiedarbību un attīstot jaunas tehnoloģijas, rīkus un pakalpojumus, lai integrēti risinātu visiem aktuālus ar vidi saistītus jautājumus. Īpašs akcents tiek likts uz klimatiskajām pārmaiņām, zemes un okeānu sistēmu izmaiņām un rīkiem un tehnoloģijām, ar kurām uzraudzīt, novērst un mazināt ietekmi uz vidi un apdraudējumus, jo īpaši sabiedrības veselības apdraudējumus, kā arī uz dabiskās un cilvēka radītās vides saglabāšanu.

Pētījumi šajā jomā sniegs ieguldījumu tādu starptautisku saistību un iniciatīvu īstenošanā kā Globālā zemes novērošana (GEO). Turklāt tiks sniegts arī atbalsts akūti nepieciešamiem pētījumiem saistībā ar spēkā esošiem vai turpmākiem Savienības tiesību aktiem un politiskajām iniciatīvām, saistītām tematiskām stratēģijām un rīcības plāniem vides tehnoloģiju un vides un sabiedrības veselības jomā. Veiktie pētījumi arī sekmēs tehnoloģiju attīstību, kas uzlabos Eiropas uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, stāvokli tirgū tādās jomās kā, piemēram, vides tehnoloģijas.

Iemaksas no EBTA valstīm saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu jāpieskaita šajā pantā iekļauto apropriāciju summai. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras iekļautas ieņēmumu pārskata 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; tās izmanto atbilstīgām apropriācijām un īstenošanai atbilstīgi pielikumam “Eiropas Ekonomikas zona”, kas pievienots šai daļai šīs iedaļas izdevumu pārskatā un ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

08 10. NODAĻA — IDEJAS

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 08 10 | Idejas | | | | | | | |
| 08 10 01 | Idejas | 1.1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| | 08 10. nodaļa — Kopā | | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

08 10

Idejas

08 10 01

Idejas

1.1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 10. nodaļa — Kopā

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 10 01. pants — Idejas

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Piezīmes

Līdz ar Eiropas Pētniecības padomes izveidi īpašās programmas “Idejas” satvarā īstenoto pasākumu vispārējais mērķis ir noteikt, kuras ir labākās pētnieku grupas Eiropā, un veicināt pētniecību tiktāl, cik to pieļauj izziņas spēju noteiktās robežas, paredzot finansējumu augstas pakāpes riska starpdisciplināriem projektiem, kuri izvērtēti, veicot salīdzinošu vērtējumu visas Eiropas mērogā, ņemot vērā vienīgo, proti, izcilības, kritēriju, jo īpaši sekmējot tīklu veidošanu starp pētniecības grupām dažādās valstīs nolūkā veicināt izaugsmi Eiropas zinātnieku aprindās.

Iemaksas no EBTA valstīm saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu jāpieskaita šajā pantā iekļauto apropriāciju summai. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras iekļautas ieņēmumu pārskata 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; tās izmanto atbilstīgām apropriācijām un īstenošanai atbilstīgi pielikumam “Eiropas Ekonomikas zona”, kas pievienots šai daļai šīs iedaļas izdevumu pārskatā un ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Šī apropriācija segs arī izmaksas, kas ir atbilstošas ienākumiem, kuri veicina papildu apropriāciju piešķiršanu no (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) trešām pusēm vai trešām valstīm, kuras piedalās pētniecības un tehnoloģiju attīstības projektos.

Saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu jebkuri ieņēmumi, kas iekļauti ieņēmumu pārskata 6 0 1 3., 6 0 1 5., 6 0 1 6., 6 0 3 1. un 6 0 3 3. postenī, var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/972/EK par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp.).

08 19. NODAĻA — IESPĒJAS – ATBALSTS SASKAŅOTAI PĒTNIECĪBAS POLITIKAS IZSTRĀDEI

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 08 19 | Iespējas – Atbalsts saskaņotai pētniecības politikas izstrādei | | | | | | | |
| 08 19 01 | Iespējas – Atbalsts saskaņotai pētniecības politikas izstrādei | 1.1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| | 08 19. nodaļa — Kopā | | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

08 19

Iespējas – Atbalsts saskaņotai pētniecības politikas izstrādei

08 19 01

Iespējas – Atbalsts saskaņotai pētniecības politikas izstrādei

1.1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 19. nodaļa — Kopā

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 19 01. pants — Iespējas – Atbalsts saskaņotai pētniecības politikas izstrādei

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Piezīmes

Palielināt investīcijas pētniecībā un attīstībā līdz 3 % mērķim un uzlabot to efektivitāti ir galvenā prioritāte “Eiropas 2020” stratēģijā. Tādējādi attīstīt saskaņotas dažādas politikas jomas, lai piesaistītu valsts un privātā sektora investīcijas, ir būtisks valsts iestāžu uzdevums. Pasākumi, kas minēti šajā pozīcijā, paredzēti, lai atbalstītu efektīvu un saskaņotu pētniecības politiku reģionālā, valsts un Savienības līmenī, sniedzot strukturētu informāciju, rādītājus un analīzi un veicot darbības, lai koordinētu pētniecības politiku, jo īpaši – izmantojot atklātu pētniecības politikas koordinēšanas metodi.

Iemaksas no EBTA valstīm saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu jāpieskaita šajā pantā iekļauto apropriāciju summai. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras iekļautas ieņēmumu pārskata 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; tās izmanto atbilstīgām apropriācijām un īstenošanai atbilstīgi pielikumam “Eiropas Ekonomikas zona”, kas pievienots šai daļai šīs iedaļas izdevumu pārskatā un ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/974/EK par īpašo programmu “Spējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp.).

08 20. NODAĻA — IESPĒJAS – KODOLSINTĒZES ENERĢIJA

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 08 20 | Iespējas – Kodolsintēzes enerģija | | | | | | | |
| 08 20 01 | Euratom – Kodolsintēzes enerģija | 1.1 | 72 163 290 | 78 549 779 | | | 72 163 290 | 78 549 779 |
| 08 20 02 | Euratom – Eiropas kopuzņēmums ITER – Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) | 1.1 | 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |
| | 08 20. nodaļa — Kopā | | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

08 20

Iespējas – Kodolsintēzes enerģija

08 20 01

Euratom – Kodolsintēzes enerģija

1.1

72 163 290

78 549 779

72 163 290

78 549 779

08 20 02

Euratom – Eiropas kopuzņēmums ITER – Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E)

1.1

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

08 20. nodaļa — Kopā

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 20 02. pants — Euratom – Eiropas kopuzņēmums ITER – Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E)

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Piezīmes

Kodolsintēze piedāvā iespēju nodrošināt gandrīz neierobežotu tīras enerģijas apgādi, un ITER (Starptautiskais kodoltermiskais eksperimentālais reaktors) šajā ziņā ir izšķirīgais nākamais posms šā galīgā mērķa sasniegšanai. Šādā nolūkā izveidota Eiropas ITER un kodolsintēzes enerģijas attīstības organizācija, kas ir kopuzņēmums. Šim Eiropas ITER un kodolsintēzes enerģijas (kodolsintēze enerģētikas vajadzībām) attīstības kopuzņēmumam ir šādi uzdevumi:

| a) | sniegt Euratom ieguldījumu ITER Starptautiskajā Kodolsintēzes enerģijas organizācijā; |
| --- | --- |

a)

sniegt Euratom ieguldījumu ITER Starptautiskajā Kodolsintēzes enerģijas organizācijā;

| b) | sniegt Euratom ieguldījumu pasākumos saistībā ar plašākas pieejas projektiem sadarbībā ar Japānu, kuru mērķis ir ātra kodolsintēzes enerģijas ieviešana; |
| --- | --- |

b)

sniegt Euratom ieguldījumu pasākumos saistībā ar plašākas pieejas projektiem sadarbībā ar Japānu, kuru mērķis ir ātra kodolsintēzes enerģijas ieviešana;

| c) | īstenot pasākumu programmu, sagatavojoties demonstrējumu kodolreaktora un citu saistītu iekārtu, tostarp Starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas (IFMIF), celtniecībai. |
| --- | --- |

c)

īstenot pasākumu programmu, sagatavojoties demonstrējumu kodolreaktora un citu saistītu iekārtu, tostarp Starptautiskās kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtas (IFMIF), celtniecībai.

Juridiskais pamats

Padomes 2006. gada 25. septembra Lēmums par Komisijas secinājumiem attiecībā uz Nolīgumu par ITER Starptautiskās Kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai un Nolīgumu par ITER Starptautiskās Kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību kopīgai ITER projekta īstenošanai piemērošanu uz laiku.

Komisijas 2006. gada 17. novembra Lēmums 2006/943/Euratom par Nolīguma par ITER Starptautiskās Kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai un Nolīguma par ITER Starptautiskās Kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību kopīgai ITER projekta īstenošanai piemērošanu uz laiku (OV L 358, 16.12.2006., 60. lpp.).

Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums 2006/970/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā (2007. līdz 2011. gads) (OV L 400, 30.12.2006., 60. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Regula (Euratom) Nr. 1908/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Eiropas Atomenerģijas kopienas Septītās pamatprogrammas darbībā un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2011. gads) (OV L 400, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/976/Euratom par Īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu kodolpētniecības un apmācību pasākumiem (2007–2011) (OV L 400, 30.12.2006., 404. lpp.).

Padomes 2007. gada 27. marta Lēmums 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (OV L 90, 30.3.2007., 58. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmums 2012/93/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012., 25. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Regula (Euratom) Nr. 139/2012, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalību Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās un par pētījumu rezultātu izplatīšanu (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012., 1. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmums 2012/94/Euratom par īpašo programmu, kas īstenojama ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012., 33. lpp.).

09. SADAĻA — KOMUNIKĀCIJAS TĪKLI, SATURS UN TEHNOLOĢIJAS

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 09 01 | Politikas jomas “Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas” administratīvās pārvaldības izdevumi | | 127 323 333 | 127 323 333 | | | 127 323 333 | 127 323 333 |
| 09 02 | Digitalizācijas programmas tiesiskā bāze | | 18 137 969 | 25 484 774 | | | 18 137 969 | 25 484 774 |
| 40 02 41 | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 | | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 |
| 09 03 | Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieviešana | 1 | 144 265 000 | 132 209 900 | | | 144 265 000 | 132 209 900 |
| 09 04 | Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | 1 | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |
| 09 05 | Iespējas – Pētniecības infrastruktūras | 1 | 37 403 000 | 53 948 802 | | | 37 403 000 | 53 948 802 |
| | 09. sadaļa — Kopā | | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| | 40 01 40, 40 02 41


  Kopā + rezerve | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 508 097 196 | | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 548 909 877 |

Sadaļa Nodaļa

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

09 01

Politikas jomas “Komunikācijas tīkli, saturs un tehnoloģijas” administratīvās pārvaldības izdevumi

127 323 333

127 323 333

127 323 333

127 323 333

09 02

Digitalizācijas programmas tiesiskā bāze

18 137 969

25 484 774

18 137 969

25 484 774

40 02 41

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

09 03

Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju ieviešana

1

144 265 000

132 209 900

144 265 000

132 209 900

09 04

Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

1

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 05

Iespējas – Pētniecības infrastruktūras

1

37 403 000

53 948 802

37 403 000

53 948 802

09. sadaļa — Kopā

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

Kopā + rezerve

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

09 04. NODAĻA — SADARBĪBA – INFORMĀCIJAS UN KOMUNIKĀCIJAS TEHNOLOĢIJAS (IKT)

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 09 04 | Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) | | | | | | | |
| 09 04 01 | Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT – Sadarbība) | | | | | | | |
| 09 04 01 01 | Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT – Sadarbība) | 1.1 | 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |
| 09 04 01 02 | Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas – Kopuzņēmums ARTEMIS | 1.1 | 65 000 000 | 19 016 953 | | | 65 000 000 | 19 016 953 |
| 09 04 01 03 | Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas – Atbalsta izdevumi kopuzņēmumam ARTEMIS | 1.1 | 911 793 | 901 234 | | | 911 793 | 901 234 |
| 09 04 01 04 | Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas – Kopuzņēmums ENIAC | 1.1 | 110 000 000 | 35 143 790 | | | 110 000 000 | 35 143 790 |
| 09 04 01 05 | Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas – Atbalsta izdevumi kopuzņēmumam ENIAC | 1.1 | 429 142 | 424 172 | | | 429 142 | 424 172 |
| | 09 04 01. pants — Starpsumma | | 1 483 700 335 | 1 157 865 792 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 198 678 473 |
| 09 04 02 | Apropriācijas, kas uzkrātas no (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) trešo personu iemaksām zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju attīstībai | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 09 04 03 | Iepriekšējo Eiropas Kopienu pamatprogrammu pabeigšana (līdz 2007. gadam) | 1.1 | — | 10 872 610 | | | — | 10 872 610 |
| | 09 04. nodaļa — Kopā | | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

09 04

Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

09 04 01

Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT – Sadarbība)

09 04 01 01

Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT – Sadarbība)

1.1

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

09 04 01 02

Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas – Kopuzņēmums ARTEMIS

1.1

65 000 000

19 016 953

65 000 000

19 016 953

09 04 01 03

Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas – Atbalsta izdevumi kopuzņēmumam ARTEMIS

1.1

911 793

901 234

911 793

901 234

09 04 01 04

Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas – Kopuzņēmums ENIAC

1.1

110 000 000

35 143 790

110 000 000

35 143 790

09 04 01 05

Sadarbība – Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas – Atbalsta izdevumi kopuzņēmumam ENIAC

1.1

429 142

424 172

429 142

424 172

09 04 01. pants — Starpsumma

1 483 700 335

1 157 865 792

40 812 681

1 483 700 335

1 198 678 473

09 04 02

Apropriācijas, kas uzkrātas no (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) trešo personu iemaksām zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju attīstībai

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

09 04 03

Iepriekšējo Eiropas Kopienu pamatprogrammu pabeigšana (līdz 2007. gadam)

1.1

—

10 872 610

—

10 872 610

09 04. nodaļa — Kopā

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 04 01. pants — Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT – Sadarbība)

09 04 01 01. postenis — Atbalsts sadarbībai pētniecības jomā saistībā ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT – Sadarbība)

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

Piezīmes

Eiropas Kopienas Septītās pamatprogrammas pasākumiem pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam un īpašās programmas “Sadarbība” temata “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas” mērķis ir uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un sekmēt IKT turpmākās attīstības vadīšanu un veidošanu Eiropā atbilstīgi Eiropas IKT ilgtermiņa stratēģijai, lai apmierinātu sabiedrības un ekonomikas vajadzības un lai Eiropas standarti palīdzētu veidot globālo IKT attīstību, nevis ļautu augošajiem globālajiem tirgiem pārņemt Eiropas IKT jomu.

Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās vadošo pozīciju pasaulē IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt jauninājumus, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība īsā laikposmā sniedz priekšrocības Eiropas valstu iedzīvotājiem, uzņēmumiem, tautsaimniecības nozarēm un valdībām.

IKT tēmas prioritāte ir stratēģiskā pētniecība galvenajās tehnoloģiju jomās, tajā nodrošināta tehnoloģiju pilnīga integrācija un paredzētas zināšanas un līdzekļi, lai attīstītu plašu novatorisku IKT lietojumu spektru.

Ar šiem pasākumiem pastiprinās rūpniecisko un tehnoloģisko progresu IKT jomā un uzlabos svarīgu IKT intensīvo nozaru konkurētspēju – gan ar novatoriskiem, augstvērtīgiem IKT produktiem un pakalpojumiem, gan ar jauniem vai uzlabotiem organizatoriskajiem procesiem uzņēmējdarbībā un pārvaldē. Ar IKT tēmu atbalsta arī citas Savienības politikas jomas, mobilizējot IKT sabiedrisko un sabiedrības prasību izpildei.

Darbības ietver sadarbību un apmaiņu ar labāko praksi nolūkā izstrādāt kopīgus Savienības standartus, kas ir savietojami ar starptautisko standartu vai kas to veido, kā arī ietver sakaru tīklu izveidošanas pasākumus un valsts programmu koordinēšanas iniciatīvas. Šī apropriācija ir paredzēta, lai segtu arī izmaksas par neatkarīgo ekspertu piedalīšanos priekšlikumu novērtēšanā un projektu pārskatīšanā, izmaksas par pasākumiem, konferencēm, darbsemināriem un semināriem Eiropas interesēs, kurus organizē Komisija, izmaksas par pētījumiem, analīzēm un novērtējumiem, īpašu programmu un pamatprogrammu uzraudzību un novērtēšanu, kā arī izmaksas pasākumiem, lai veiktu novērojumus un izplatītu programmu rezultātus, ieskaitot pasākumus saistībā ar iepriekšējām pamatprogrammām.

Šajā postenī iekļauto apropriāciju summai jāpieskaita maksājumi no EBTA valstīm saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras ieskaitītas ieņēmumu dokumenta 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; tās izmanto atbilstīgām apropriācijām un īstenošanai atbilstīgi pielikumam “Eiropas Ekonomikas zona”, kas pievienots šai daļai šīs iedaļas izdevumu pārskatā un ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Daļa šo apropriāciju paredzēta, lai sekmētu kopīgas pieejas izmantošanu, risinot svarīgus vispārējus uzdevumus, piemēram, veidojot IKT stratēģiju, kas ne tikai var nodrošināt konkurētspēju ar ātri augošajiem IKT tirgiem (piemēram, Āzijā), bet kas var arī noteikt standartus IKT politikas veidošanai pasaulē, lai veicinātu Eiropai svarīgas vērtības, šajā nolūkā apkopojot resursus un veicinot paraugprakses apmaiņu, lai gūtu progresu attiecībā uz pētniecību, izstrādi un inovāciju IKT jomā. Finansēto pasākumu mērķis būs uzlabot starptautiskās kopienas darbību efektivitāti un tie papildinās esošos mehānismus un veiksmīgās darba attiecības. Finansējums tiks piešķirts inovatīviem Eiropas un trešo valstu pasākumiem. Šādus pasākumus vienai valstij nav pa spēkam īstenot, un tie sniegs labumu gan Savienībai, gan tās partneriem, gatavojoties uzņemties vadošo lomu turpmāko IKT jomas standartu izstrādē. Šā pasākuma īstenošanā Komisija nodrošinās subsīdiju līdzsvarotu sadali. Tas palīdzēs dalībniekiem pasaules līmenī iesaistīties pētniecības partnerībās, lai veicinātu novatoriskumu IKT jomā.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.).

10. SADAĻA — TIEŠĀ PĒTNIECĪBA

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 10 01 | Politikas jomas “Tiešā pētniecība” administratīvie izdevumi | 1 | 350 080 000 | 350 080 000 | | | 350 080 000 | 350 080 000 |
| 10 02 | Apropriācijas tieši finansētai zinātniskajai pētniecībai – Septītā pamatprogramma (2007.–2013. gads) – ES | 1 | 33 089 156 | 30 721 154 | | | 33 089 156 | 30 721 154 |
| 10 03 | Apropriācijas tieši finansētai zinātniskajai pētniecībai – 7. pamatprogramma (2007.–2011. gads un 2012.–2013. gads) – Euratom | 1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 04 | Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana un citas darbības | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 10 05 | Vēsturiskas saistības, kuru pamatā ir Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā, kas veiktas saskaņā ar Euratom līgumu | 1 | 30 900 000 | 29 204 688 | | | 30 900 000 | 29 204 688 |
| | 10. sadaļa — Kopā | | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |

Sadaļa Nodaļa

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

10 01

Politikas jomas “Tiešā pētniecība” administratīvie izdevumi

1

350 080 000

350 080 000

350 080 000

350 080 000

10 02

Apropriācijas tieši finansētai zinātniskajai pētniecībai – Septītā pamatprogramma (2007.–2013. gads) – ES

1

33 089 156

30 721 154

33 089 156

30 721 154

10 03

Apropriācijas tieši finansētai zinātniskajai pētniecībai – 7. pamatprogramma (2007.–2011. gads un 2012.–2013. gads) – Euratom

1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 04

Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana un citas darbības

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 05

Vēsturiskas saistības, kuru pamatā ir Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā, kas veiktas saskaņā ar Euratom līgumu

1

30 900 000

29 204 688

30 900 000

29 204 688

10. sadaļa — Kopā

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

Piezīmes

Šīs piezīmes attiecas uz visām budžeta pozīcijām politikas jomā “Tiešā pētniecība” (izņemot 10 05. nodaļu).

Ar šīm apropriācijām paredzēts segt ne tikai izmaksas darbībām un darbiniekiem atbilstīgi Civildienesta noteikumiem, bet arī citas darbinieku, līgumu, infrastruktūras, informācijas un publikāciju izmaksas un jebkuras administratīvās izmaksas, kuras rodas pētījumos un tehniskās attīstības darbībās, tostarp virzienpētījumos.

Saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu jebkuri ieņēmumi, ko iekļauj ieņēmumu pārskata 6 2 2 4. un 6 2 2 5. postenī, var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu.

Dažādi ieņēmumi var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar 10 02., 10 03. vai 10 04. nodaļu vai 10 01 05. pantu – atkarībā no to mērķa.

Jebkuri ieņēmumi no kandidātvalstu un vajadzības gadījumā Rietumbalkānu iespējamo kandidātvalstu iemaksām par piedalīšanos Savienības programmās, kuri iekļauti ieņēmumu pārskata 6 0 3 1. postenī, var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu.

Attiecībā uz šiem dažiem projektiem ir paredzēta iespēja trešām valstīm un trešo valstu organizācijām piedalīties Eiropas sadarbībā zinātniskās un tehniskās pētniecības jomā. Finanšu iemaksas iekļauj ieņēmumu pārskata 6 0 1 3. postenī, un tās var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Papildu apropriācijas tiks piešķirtas saskaņā ar 10 02 02. un 10 03 02. pantu.

Apropriācijas šajā sadaļā sedz izmaksas saistībā ar darbiniekiem, kas strādā Kopīgā pētniecības centra finanšu un administratīvajās struktūrvienībās, un atbalstu, kas tiem nepieciešams (apmēram 15 % no izmaksām).

10 03. NODAĻA — APROPRIĀCIJAS TIEŠI FINANSĒTAI ZINĀTNISKAJAI PĒTNIECĪBAI – 7. PAMATPROGRAMMA (2007.–2011. GADS UN 2012.–2013. GADS) – EURATOM

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 10 03 | Apropriācijas tieši finansētai zinātniskajai pētniecībai – 7. pamatprogramma (2007.–2011. gads un 2012.–2013. gads) – Euratom | | | | | | | |
| 10 03 01 | Kopīgā pētniecības centra (JRC) darbības kodolenerģētikā | 1.1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 03 02 | Apropriācijas, kas uzkrātas no trešo personu (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) iemaksām zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju attīstībai | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 10 03. nodaļa — Kopā | | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

10 03

Apropriācijas tieši finansētai zinātniskajai pētniecībai – 7. pamatprogramma (2007.–2011. gads un 2012.–2013. gads) – Euratom

10 03 01

Kopīgā pētniecības centra (JRC) darbības kodolenerģētikā

1.1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 02

Apropriācijas, kas uzkrātas no trešo personu (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) iemaksām zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju attīstībai

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 03. nodaļa — Kopā

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 01. pants — Kopīgā pētniecības centra (JRC) darbības kodolenerģētikā

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta, lai finansētu zinātniskā un tehniskā atbalsta un izpētes darbības, kuras veic Kopīgais pētniecības centrs saskaņā ar kodolenerģētikas īpašo programmu šādās jomās:

| — | kodolatkritumu apsaimniekošana, ietekme uz vidi, pamatzināšanas un pētniecība attiecībā uz ekspluatācijas izbeigšanu, |
| --- | --- |

—

kodolatkritumu apsaimniekošana, ietekme uz vidi, pamatzināšanas un pētniecība attiecībā uz ekspluatācijas izbeigšanu,

| — | kodoldrošība, |
| --- | --- |

—

kodoldrošība,

| — | kodoldrošums. |
| --- | --- |

—

kodoldrošums.

Ar to sedz darbības, kas nepieciešamas, lai īstenotu aizsargpasākumus saskaņā ar Euratom līguma II sadaļas 7. nodaļu un pienākumus, kas izriet no Neizplatīšanas līguma, un Komisijas programmas īstenošanu Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAA) atbalstam.

Tā attiecas uz īpašajām izmaksām saistībā ar šiem pētījumiem un atbalsta pasākumiem (visi pirkumi un līgumi). Tā ietver tieši radušās zinātniskās infrastruktūras izmaksas attiecīgajos projektos.

Apropriācija paredzēta arī, lai segtu jebkādas izmaksas, kas attiecas uz izpētes darbībām, kuras saistītas ar darbībām saskaņā ar šo pantu un uzticētas Kopīgajam pētniecības centram saistībā ar tā dalību netiešās darbībās pēc konkurences principa.

Saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu un 183. panta 2. punktu jebkuri ieņēmumi, ko iekļauj ieņēmumu pārskata 6 2 2 3. un 6 2 2 6. postenī, var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu.

Juridiskais pamats

Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums 2006/970/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā (2007. līdz 2011. gads) (OV L 400, 30.12.2006., 60. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/977/Euratom par Īpašo programmu, ko īsteno ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām atbilstīgi Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītajai pamatprogrammai kodolpētniecības un apmācību pasākumiem (2007–2011) (OV L 400, 30.12.2006., 434. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Regula (Euratom) Nr. 1908/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Eiropas Atomenerģijas kopienas Septītās pamatprogrammas darbībā un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2011. gads) (OV L 400, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmums 2012/93/Euratom par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012., 25. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Regula (Euratom) Nr. 139/2012, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalību Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās un par pētījumu rezultātu izplatīšanu (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012., 1. lpp.).

Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmums 2012/95/Euratom par īpašo programmu, kas īstenojama ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (OV L 47, 18.2.2012, 40. lpp.).

13. SADAĻA — REĢIONĀLĀ POLITIKA

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 13 01 | Politikas jomas “Reģionālā politika” administratīvie izdevumi | | 88 792 579 | 88 792 579 | | | 88 792 579 | 88 792 579 |
| 13 03 | Eiropas Reģionālās attīstības fonds un citi reģionāli pasākumi | 1 | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 | | | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 |
| 13 04 | Kohēzijas fonds | 1 | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 | | | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 |
| 13 05 | Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |
| 13 06 | Solidaritātes fonds | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| | 13. sadaļa — Kopā | | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |

Sadaļa Nodaļa

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

13 01

Politikas jomas “Reģionālā politika” administratīvie izdevumi

88 792 579

88 792 579

88 792 579

88 792 579

13 03

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un citi reģionāli pasākumi

1

30 639 878 699

31 410 089 436

30 639 878 699

31 410 089 436

13 04

Kohēzijas fonds

1

12 499 800 000

11 414 497 449

12 499 800 000

11 414 497 449

13 05

Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 06

Solidaritātes fonds

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13. sadaļa — Kopā

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

13 05. NODAĻA — PIRMSPIEVIENOŠANĀS PASĀKUMI SAISTĪBĀ AR STRUKTŪRPOLITIKU

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 13 05 | Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku | | | | | | | |
| 13 05 01 | Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments (ISPA) – Iepriekšējo projektu pabeigšana (2000.–2006. gads) | | | | | | | |
| 13 05 01 01 | Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments (ISPA) – Citu iepriekšējo projektu pabeigšana (2000.–2006. gads) | 4 | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 01 02 | Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments – Pirmspievienošanās palīdzības slēgšana attiecībā uz astoņām kandidātvalstīm | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 13 05 01. pants — Starpsumma | | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 02 | Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) – Reģionālās attīstības elements | 4 | 462 000 000 | 172 734 477 | | | 462 000 000 | 172 734 477 |
| 13 05 03 | Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) – Pārrobežu sadarbības elements | | | | | | | |
| 13 05 03 01 | Pārrobežu sadarbība – Ieguldījumi no 1.b apakšpozīcijas | 1.2 | 51 491 401 | 50 000 000 | | | 51 491 401 | 50 000 000 |
| 13 05 03 02 | Kandidātvalstu un iespējamo kandidātvalstu pārrobežu sadarbība un dalība struktūrfondu starptautiskajās un starpreģionālajās sadarbības programmās – Iemaksa no 4. pozīcijas | 4 | 36 279 051 | 34 675 735 | | | 36 279 051 | 34 675 735 |
| | 13 05 03. pants — Starpsumma | | 87 770 452 | 84 675 735 | | | 87 770 452 | 84 675 735 |
| | 13 05. nodaļa — Kopā | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

13 05

Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku

13 05 01

Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments (ISPA) – Iepriekšējo projektu pabeigšana (2000.–2006. gads)

13 05 01 01

Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments (ISPA) – Citu iepriekšējo projektu pabeigšana (2000.–2006. gads)

4

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 01 02

Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments – Pirmspievienošanās palīdzības slēgšana attiecībā uz astoņām kandidātvalstīm

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

13 05 01. pants — Starpsumma

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 02

Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) – Reģionālās attīstības elements

4

462 000 000

172 734 477

462 000 000

172 734 477

13 05 03

Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) – Pārrobežu sadarbības elements

13 05 03 01

Pārrobežu sadarbība – Ieguldījumi no 1.b apakšpozīcijas

1.2

51 491 401

50 000 000

51 491 401

50 000 000

13 05 03 02

Kandidātvalstu un iespējamo kandidātvalstu pārrobežu sadarbība un dalība struktūrfondu starptautiskajās un starpreģionālajās sadarbības programmās – Iemaksa no 4. pozīcijas

4

36 279 051

34 675 735

36 279 051

34 675 735

13 05 03. pants — Starpsumma

87 770 452

84 675 735

87 770 452

84 675 735

13 05. nodaļa — Kopā

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 05 01. pants — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments (ISPA) – Iepriekšējo projektu pabeigšana (2000.–2006. gads)

Piezīmes

Atbalsts, ko sniedz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments (ISPA), bija paredzēts palīdzības sniegšanai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīm, tām stājoties Eiropas Savienībā. ISPA tika izmantots, lai palīdzētu saņēmējvalstīm izpildīt Savienības acquis vides aizsardzības un transporta jomā.

13 05 01 01. postenis — Pirmspievienošanās struktūrpolitikas instruments (ISPA) – Citu iepriekšējo projektu pabeigšana (2000.–2006. gads)

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta atbalsta sniegšanai saskaņā ar ISPA un tehniskā atbalsta sniegšanai ārpus Komisijas, kas vajadzīgs tā īstenošanai Centrāleiropas un Austrumeiropas kandidātvalstīs.

Neatkarīgi no saņēmēja šajā postenī nav pieļaujamas administratīvās izmaksas.

Juridiskais pamats

Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1266/1999 par atbalsta koordināciju kandidātvalstīm sakarā ar pirmspievienošanās stratēģiju (OV L 161, 26.6.1999., 68. lpp.).

Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1267/1999, ar ko paredz Pirmspievienošanās struktūrpolitikas programmu (OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.).

Padomes 2004. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2257/2004, ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 3906/89, (EK) Nr. 1267/1999, (EK) Nr. 1268/1999 un (EK) Nr. 2666/2000, lai ņemtu vērā Horvātijas kandidātvalsts statusu (OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.).

13 06. NODAĻA — SOLIDARITĀTES FONDS

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 13 06 | Solidaritātes fonds | | | | | | | |
| 13 06 01 | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds – Dalībvalstis | 3.2 | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| 13 06 02 | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds – Valstis, kuras risina sarunas par pievienošanos | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 13 06. nodaļa — Kopā | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

13 06

Solidaritātes fonds

13 06 01

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds – Dalībvalstis

3.2

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 02

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds – Valstis, kuras risina sarunas par pievienošanos

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

13 06. nodaļa — Kopā

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 01. pants — Eiropas Savienības Solidaritātes fonds – Dalībvalstis

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Piezīmes

Šis pants paredzēts tādu apropriāciju uzskaitei, kas radušās Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanas rezultātā lielu katastrofu gadījumos dalībvalstīs. Palīdzība būtu jāsniedz galvenokārt dabas katastrofu gadījumā, taču to attiecīgajām dalībvalstīm var sniegt arī citos gadījumos, ja situācija jārisina nekavējoties, nosakot termiņu piešķirtās finansiālās palīdzības izlietošanai un paredzot, ka saņēmējvalstīm jāpierāda saņemtās palīdzības izlietošana. Saņemtā palīdzība, ko pēc tam kompensē trešo personu maksājumi, piemēram, saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā”, vai kas saskaņā ar postījumu galīgo novērtējumu ir pārsniegusi faktiskos izdevumus, būtu jāatmaksā.

Par apropriāciju piešķiršanu lems budžeta grozījumos, vienīgi lai izmantotu Eiropas Savienības Solidaritātes fondu.

Juridiskais pamats

Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.).

Atsauces dokumenti

Komisijas 2005. gada 6. aprīlī iesniegtais priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (COM(2005)0108).

2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.).

15. SADAĻA — IZGLĪTĪBA UN KULTŪRA

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 15 01 | Politikas jomas “Izglītība un kultūra” administratīvie izdevumi | | 123 603 923 | 123 603 923 | | | 123 603 923 | 123 603 923 |
| 15 02 | Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 | | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 |
| 15 04 | Kultūras un audiovizuālās sadarbības attīstība Eiropā | | 175 715 000 | 159 896 411 | | | 175 715 000 | 159 896 411 |
| 15 05 | Mudināt un veicināt sadarbību jaunatnes un sporta jomā | 3 | 149 539 000 | 130 166 227 | | | 149 539 000 | 130 166 227 |
| 15 07 | Cilvēki – Pētnieku mobilitātes programma | 1 | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |
| | 15. sadaļa — Kopā | | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |

Sadaļa Nodaļa

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

15 01

Politikas jomas “Izglītība un kultūra” administratīvie izdevumi

123 603 923

123 603 923

123 603 923

123 603 923

15 02

Mūžizglītība, ietverot daudzvalodību

1 417 215 664

1 379 114 216

1 417 215 664

1 379 114 216

15 04

Kultūras un audiovizuālās sadarbības attīstība Eiropā

175 715 000

159 896 411

175 715 000

159 896 411

15 05

Mudināt un veicināt sadarbību jaunatnes un sporta jomā

3

149 539 000

130 166 227

149 539 000

130 166 227

15 07

Cilvēki – Pētnieku mobilitātes programma

1

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

15. sadaļa — Kopā

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

15 07. NODAĻA — CILVĒKI – PĒTNIEKU MOBILITĀTES PROGRAMMa

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Pozīcija | FS | 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 15 07 | Cilvēki – Pētnieku mobilitātes programma | | | | | | | |
| 15 07 77 | Cilvēki | 1.1 | 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |
| 15 07 78 | Apropriācijas, kas uzkrātas no trešo personu (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) iemaksām zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju attīstībai | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 15 07 79 | Izmēģinājuma projekts – Zināšanu partnerības | 1.1 | p.m. | 499 900 | | | p.m. | 499 900 |
| | 15 07. nodaļa — Kopā | | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Pozīcija

FS

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

15 07

Cilvēki – Pētnieku mobilitātes programma

15 07 77

Cilvēki

1.1

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

15 07 78

Apropriācijas, kas uzkrātas no trešo personu (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) iemaksām zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju attīstībai

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

15 07 79

Izmēģinājuma projekts – Zināšanu partnerības

1.1

p.m.

499 900

p.m.

499 900

15 07. nodaļa — Kopā

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

15 07 77. pants — Cilvēki

Skaitļi

| 2013. gada budžets | Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums | Saistības | Maksājums |
| 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |

2013. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 9/2013 projekts

Jaunā summa

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

Saistības

Maksājums

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

Piezīmes

Eiropai ir jāspēj piesaistīt vairāk pētnieku, lai tādējādi palielinātu pētniecības un tehnoloģiju attīstības iespējas un sniegumu, konsolidējot un pilnveidojot Eiropas Pētniecības telpu. Ņemot vērā, ka visā pasaulē pašlaik konkurence kļūst arvien sīvāka, ir jāizveido atvērts un konkurētspējīgs Eiropas darba tirgus pētniekiem ar daudzveidīgām un saistošām profesionālo perspektīvu iespējām.

Īpašās programmas “Cilvēki” (ko īsteno, izmantojot Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības, iniciatīvu “Eiropas Zinātnieku nakts” un EURAXESS rīcību) sniegtā atbalsta pievienotā vērtība ir veicināt pētnieku starptautisku, starpdisciplīnu un starpnozaru mobilitāti kā Eiropas inovācijas galveno virzītājspēku. Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības stiprina dažādu valstu izglītības iestāžu, pētniecības iestāžu un uzņēmumu sadarbību pētnieku apmācībā un karjeras veicināšanā, lai paplašinātu viņu prasmes un tos sagatavotu nākotnē vajadzīgajām darba vietām. Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības stiprina ciešākas partnerības starp izglītības iestādēm un uzņēmumiem, lai uzlabotu zināšanu apmaiņu un sekmētu doktorantu apmācību, pielāgojot to nozares vajadzībām. Veicinot nodarbinātības apstākļus saskaņā ar Eiropas Pētnieku hartu un kodeksu, šīs darbības sniedz ieguldījumu, lai pētnieka karjeru Eiropā padarītu pievilcīgāku.

Iemaksas no EBTA valstīm saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši ar tā 82. pantu un pievienoto 32. protokolu jāpieskaita šajā pantā iekļauto apropriāciju summai. Informācijai – šīs summas izriet no EBTA valstu iemaksām, kuras iekļautas ieņēmumu pārskata 6 3 0. pantā un kuras veido piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta e) līdz g) apakšpunktu; ar tām nodrošina attiecīgās apropriācijas un veic budžeta izpildi atbilstīgi šīs iedaļas izdevumu pārskatam šīs daļas pielikumā “Eiropas Ekonomikas zona”, kas ir neatņemama vispārējā budžeta sastāvdaļa.

Šī apropriācija segs arī izmaksas, kas ir atbilstošas ienākumiem, kuri palielina papildu apropriāciju pieejamību no (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) trešām pusēm vai trešām valstīm, kuras piedalās pētniecības un tehnoloģiju attīstības projektos.

Jebkuri ieņēmumi, kas iekļauti ieņēmumu pārskata 6 0 1 3., 6 0 1 5., 6 0 1 6., 6 0 3 1. un 6 0 3 3. postenī, var veicināt papildu apropriāciju piešķiršanu saskaņā ar Finanšu regulas 21. pantu.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.).

Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/973/EK par īpašo programmu “Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013) (OV L 400, 30.12.2006., 270. lpp.).

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/203 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/203

---

P7_TA(2013)0475

ES solidaritātes fonda izmantošana — sausums un mežu ugunsgrēki Rumānijā un plūdi Vācijā, Austrijā un Čehijā

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (sausums un mežu ugunsgrēki Rumānijā un plūdi Vācijā, Austrijā un Čehijā) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

(2016/C 436/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0692 – C7-0343/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0692 – C7-0343/2013),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),

| — | ņemot vērā 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par Solidaritātes fondu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par Solidaritātes fondu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0369/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0369/2013),

| 1. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt šo lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam kopā ar Padomes priekšsēdētāju parakstīt šo lēmumu un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par ES Solidaritātes fonda izmantošanu

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2014/95/ES.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/204

---

P7_TA(2013)0476

Elastības instrumenta izmantošana, lai papildinātu ES 2013. finanšu gada vispārējā budžetā paredzēto finansējumu Eiropas Sociālajam fondam nolūkā palielināt līdzekļu piešķīrumu Francijai, Itālijai un Spānijai

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

(2016/C 436/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2012. gada 12. decembrī galīgajā variantā pieņemto Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 12. decembrī galīgajā variantā pieņemto Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projektu, ko Komisija iesniedza 2013. gada 25. jūlijā (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 7/2013 projektu, ko Komisija iesniedza 2013. gada 25. jūlijā (COM(2013)0557),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 27. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 27. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0559 – C7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0559 – C7-0235/2013),

| — | ņemot vērā 2013. gada 7. oktobrī pieņemto Padomes nostāju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 7. oktobrī pieņemto Padomes nostāju,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0370/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0370/2013),

| A. | tā kā pēc tam, kad tika izskatītas visas iespējas pārdalīt 1.b izdevumu apakškategorijas saistību apropriācijas, izrādījās, ka ir jāizmanto elastības instruments; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc tam, kad tika izskatītas visas iespējas pārdalīt 1.b izdevumu apakškategorijas saistību apropriācijas, izrādījās, ka ir jāizmanto elastības instruments;

| B. | tā kā Komisija ir ierosinājusi izmantot elastības instrumentu, lai, pārsniedzot 1.b izdevumu apakškategorijas maksimālo apjomu, papildinātu Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžetā finansējumu par EUR 134 049 037, kas paredzēti Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansēšanai, lai 2013. gadā palielinātu piešķīrumus Francijai, Itālijai un Spānijai kopsummā par EUR 150 miljoniem, |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ir ierosinājusi izmantot elastības instrumentu, lai, pārsniedzot 1.b izdevumu apakškategorijas maksimālo apjomu, papildinātu Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžetā finansējumu par EUR 134 049 037, kas paredzēti Eiropas Sociālā fonda (ESF) finansēšanai, lai 2013. gadā palielinātu piešķīrumus Francijai, Itālijai un Spānijai kopsummā par EUR 150 miljoniem,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu pārsniegt 2013. gada budžeta 1.b izdevumu apakškategorijas maksimālo apjomu par EUR 134 049 037, lai 2013. gadā palielinātu ESF piešķīrumus Francijai, Itālijai un Spānijai kopsummā par EUR 150 miljoniem un atbilstoši izmantotu elastības instrumentu; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu pārsniegt 2013. gada budžeta 1.b izdevumu apakškategorijas maksimālo apjomu par EUR 134 049 037, lai 2013. gadā palielinātu ESF piešķīrumus Francijai, Itālijai un Spānijai kopsummā par EUR 150 miljoniem un atbilstoši izmantotu elastības instrumentu;

| 2. | piekrīt tam, ka elastības instruments tiks izmantots saistību apropriācijās papildu piešķīrumu finansēšanai 1.b izdevumu apakškategorijā, attiecīgajai summai nepārsniedzot EUR 134 049 037; |
| --- | --- |

2.

piekrīt tam, ka elastības instruments tiks izmantots saistību apropriācijās papildu piešķīrumu finansēšanai 1.b izdevumu apakškategorijā, attiecīgajai summai nepārsniedzot EUR 134 049 037;

| 3. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

3.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 66, 8.3.2013.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par elastības instrumenta izmantošanu

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2014/94/ES.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/206

---

P7_TA(2013)0477

Eiropas satelītu navigācijas sistēmas ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0814), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0814),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0464/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0464/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1)

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 11. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja ziņojumu un Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0321/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja ziņojumu un Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0321/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012, p. 179.

---

P7_TC1-COD(2011)0392

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1285/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijaskopīgais paziņojums

par

IESTĀŽU GALILEO KOMITEJU (“GIP”)

| 1. | Ņemot vērā Eiropas GNSS programmu nozīmīgumu, unikalitāti un sarežģītību, no programmām izrietošās Savienības sistēmu īpašumtiesības, pilnīgu programmu finansējumu no Savienības budžeta laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, Eiropas Parlaments, Padome un Eiropas Komisija atzīst, ka šīm trijām iestādēm ir cieši jāsadarbojas. |
| --- | --- |

1.

Ņemot vērā Eiropas GNSS programmu nozīmīgumu, unikalitāti un sarežģītību, no programmām izrietošās Savienības sistēmu īpašumtiesības, pilnīgu programmu finansējumu no Savienības budžeta laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, Eiropas Parlaments, Padome un Eiropas Komisija atzīst, ka šīm trijām iestādēm ir cieši jāsadarbojas.

| 2. | Iestāžu Galileo komiteja (GIP) tiksies, lai vienkāršotu katras iestādes attiecīgo pienākumu izpildi. Šim nolūkam izveidos GIP, lai tā uzmanīgi sekotu






  (a) | Eiropas GNSS programmu īstenošanas norisei, it īpaši attiecībā uz iepirkuma un izpildes līgumu īstenošanu, it īpaši attiecībā uz EKA; |
| --- | --- | --- |

2.

Iestāžu Galileo komiteja (GIP) tiksies, lai vienkāršotu katras iestādes attiecīgo pienākumu izpildi. Šim nolūkam izveidos GIP, lai tā uzmanīgi sekotu

(a)

Eiropas GNSS programmu īstenošanas norisei, it īpaši attiecībā uz iepirkuma un izpildes līgumu īstenošanu, it īpaši attiecībā uz EKA;

| (b) | starptautiskiem nolīgumiem ar trešām valstīm, neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta noteikumus; |
| --- | --- |

(b)

starptautiskiem nolīgumiem ar trešām valstīm, neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta noteikumus;

| (c) | satelītnavigācijas tirgu sagatavošanai; |
| --- | --- |

(c)

satelītnavigācijas tirgu sagatavošanai;

| (d) | pārvaldības pasākumu efektivitātei un |
| --- | --- |

(d)

pārvaldības pasākumu efektivitātei un

| (e) | darba programmas gada pārskatam. |
| --- | --- |

(e)

darba programmas gada pārskatam.

| 3. | Saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem GIP ievēros vajadzīgo piesardzību, it īpaši attiecībā uz zināma veida informācijas komerciālu slepenību un konfidencialitāti. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem GIP ievēros vajadzīgo piesardzību, it īpaši attiecībā uz zināma veida informācijas komerciālu slepenību un konfidencialitāti.

| 4. | Komisija ņems vērā GIP paustos viedokļus. |
| --- | --- |

4.

Komisija ņems vērā GIP paustos viedokļus.

| 5. | GIP sastāvā būs septiņi pārstāvji:






  — | trīs no Padomes, |
| --- | --- | --- |

5.

GIP sastāvā būs septiņi pārstāvji:

—

trīs no Padomes,

| — | trīs no Eiropas Parlamenta, |
| --- | --- |

—

trīs no Eiropas Parlamenta,

| — | viens no Komisijas,
  un komiteja tiksies regulāri (parasti četras reizes gadā). |
| --- | --- |

—

viens no Komisijas,

un komiteja tiksies regulāri (parasti četras reizes gadā).

| 6. | GIP neiespaidos izveidoto pienākumu sadali un iestāžu attiecības. |
| --- | --- |

6.

GIP neiespaidos izveidoto pienākumu sadali un iestāžu attiecības.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/208

---

P7_TA(2013)0478

Makrofinansiālā palīdzība Jordānijai ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Jordānijas Hāšimītu Karalistei (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 436/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0242), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0242),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0119/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 29. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 29. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0335/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0335/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2013)0128

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES par makrofinansiālo palīdzību Jordānijas Hāšimītu Karalistei

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 1351/2013/ES.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/209

---

P7_TA(2013)0479

ES un Krievijas nolīgums par narkotisko vielu prekursoriem ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par narkotisko vielu prekursoriem (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 436/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12221/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12221/2013),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par narkotisko vielu prekursoriem (08178/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par narkotisko vielu prekursoriem (08178/2013),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0308/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0308/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0342/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0342/2013),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/210

---

P7_TA(2013)0480

Trešās valstis un organizācijas, ar kurām Eiropols slēdz nolīgumus *

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Lēmuma 2009/935/TI pielikuma grozīšanu attiecībā uz to trešo valstu un organizāciju sarakstu, ar kurām Eiropols slēdz nolīgumus (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

(Apspriešanās)

(2016/C 436/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16229/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16229/2012),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (1), un jo īpaši tā 26. panta 1. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (1), un jo īpaši tā 26. panta 1. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0011/2013),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/934/TI, ar ko pieņem īstenošanas noteikumus, kuri reglamentē Eiropola attiecības ar partneriem, tostarp personas datu un klasificētas informācijas apmaiņu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/934/TI, ar ko pieņem īstenošanas noteikumus, kuri reglamentē Eiropola attiecības ar partneriem, tostarp personas datu un klasificētas informācijas apmaiņu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/935/TI, ar kuru nosaka to trešo valstu un organizāciju sarakstu, ar kurām Eiropols slēdz nolīgumus (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Lēmumu 2009/935/TI, ar kuru nosaka to trešo valstu un organizāciju sarakstu, ar kurām Eiropols slēdz nolīgumus (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0351/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0351/2013),

| 1. | noraida Padomes lēmuma projektu; |
| --- | --- |

1.

noraida Padomes lēmuma projektu;

| 2. | aicina Padomi nepieņemt lēmumu, jo Komisija nesen ierosināja jaunu regulu par Eiropolu (Komisijas 2013. gada 27. marta priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Aģentūru tiesību aizsardzības sadarbībai un apmācībai (Eiropolu), un ar kuru atceļ Lēmumu 2009/371/TI un Lēmumu 2005/681/TI (COM(2013)0173)), saskaņā ar kuru paredzēts grozīt noteikumus un procedūru nolīgumu slēgšanai ar trešām valstīm un organizācijām; tādēļ nebūtu vajadzīgi grozījumi pasākumos, ar ko īsteno Lēmumu 2009/371/TI; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi nepieņemt lēmumu, jo Komisija nesen ierosināja jaunu regulu par Eiropolu (Komisijas 2013. gada 27. marta priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Aģentūru tiesību aizsardzības sadarbībai un apmācībai (Eiropolu), un ar kuru atceļ Lēmumu 2009/371/TI un Lēmumu 2005/681/TI (COM(2013)0173)), saskaņā ar kuru paredzēts grozīt noteikumus un procedūru nolīgumu slēgšanai ar trešām valstīm un organizācijām; tādēļ nebūtu vajadzīgi grozījumi pasākumos, ar ko īsteno Lēmumu 2009/371/TI;

| 3. | aicina Eiropola direktoru un valdi gadījumā, ja Padomes lēmuma projekts tiek pieņemts, atturēties sākt jebkādas sarunas par darbības nolīgumiem ar jebkuru no tajā uzskaitītajām valstīm, jo dažās no Padomes lēmuma projektā uzskaitītajām valstīm nav pietiekams datu aizsardzības līmenis un nevar tikt nodrošināta pamattiesību ievērošana attiecībā uz personas datu aizsardzību; uzsver, ka jebkādai personas datu apmaiņai ar trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām jānodrošina stingras drošības garantijas attiecībā uz privātās dzīves un pamattiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

3.

aicina Eiropola direktoru un valdi gadījumā, ja Padomes lēmuma projekts tiek pieņemts, atturēties sākt jebkādas sarunas par darbības nolīgumiem ar jebkuru no tajā uzskaitītajām valstīm, jo dažās no Padomes lēmuma projektā uzskaitītajām valstīm nav pietiekams datu aizsardzības līmenis un nevar tikt nodrošināta pamattiesību ievērošana attiecībā uz personas datu aizsardzību; uzsver, ka jebkādai personas datu apmaiņai ar trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām jānodrošina stingras drošības garantijas attiecībā uz privātās dzīves un pamattiesību aizsardzību;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Eiropolam. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Eiropolam.

---

(1)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

(2)  OV L 325, 11.12.2009., 6. lpp.

(3)  OV L 325, 11.12.2009., 12. lpp.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/211

---

P7_TA(2013)0481

Tiesiskais regulējums, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam *

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 723/2009 par Kopienas tiesisko regulējumu, ko piemēro Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijam (ERIC) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

(Apspriešanās)

(2016/C 436/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2012)0682), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2012)0682),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. un 188. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C7-0421/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0331/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0331/2013),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/212

---

P7_TA(2013)0482

Kopīgi noteikumi par Eiropas fondiem ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0615) un grozītos COM priekšlikumus (COM(2012)0496, COM(2013)0146 un COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0615) un grozītos COM priekšlikumus (COM(2012)0496, COM(2013)0146 un COM(2013)0246),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0107/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Itālijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Itālijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa, 2012. gada 12. decembra un 2013. gada 22. maija atzinumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa, 2012. gada 12. decembra un 2013. gada 22. maija atzinumus (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija un 2012. gada 29. novembra atzinumus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija un 2012. gada 29. novembra atzinumus (2),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2011. gada 15. decembra, 2012. gada 13. decembra2013. gada 18. jūlija atzinumus (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2011. gada 15. decembra, 2012. gada 13. decembra2013. gada 18. jūlija atzinumus (3),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 18. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 18. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0274/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0274/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina šai rezolūcijai pievienotos kopīgos paziņojumus; |
| --- | --- |

2.

apstiprina šai rezolūcijai pievienotos kopīgos paziņojumus;

| 3. | pieņem zināšanai Padomes un Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

pieņem zināšanai Padomes un Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012., 30. lpp.; OV C 44, 15.2.2013., 76. lpp. un OV C 271, 19.9.2013., 101. lpp.

(2)  OV C 225, 27.7.2012., 58. lpp. un OV C 17, 19.1.2013., 56. lpp..

(3)  OV C 47, 17.2.2012., 1. lpp.; OV C 13, 16.1.2013., 1. lpp. un OV C 267, 17.9.2013., 1. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0276

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1303/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 pārskatīšanu saistībā ar apropriāciju pārdali

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija piekrīt Finanšu regulas pārskatīšanā nolūkā saskaņot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam iekļaut noteikumus, kas nepieciešami, lai piemērotu vienošanās par izpildes rezerves piešķiršanu un saistībā ar finanšu instrumentu īstenošanu atbilstīgi 39. pantam (MVU iniciatīva) saskaņā ar regulu, ar ko paredz kopīgus noteikumus Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem attiecībā uz šādu apropriāciju pārdali:

| i. | apropriāciju, kuras ir piesaistītas programmām attiecībā uz izpildes rezervi un kuru saistības ir atceltas, jo atbilstīgi šajās programmās noteiktajām prioritātēm starpposma mērķi netika sasniegti, un; |
| --- | --- |

i.

apropriāciju, kuras ir piesaistītas programmām attiecībā uz izpildes rezervi un kuru saistības ir atceltas, jo atbilstīgi šajās programmās noteiktajām prioritātēm starpposma mērķi netika sasniegti, un;

| ii. | apropriāciju, kuras ir piesaistītas attiecībā uz 39. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajām īpašam nolūkam paredzētajām programmām un kuru saistības ir jāatceļ, jo bija jāpārtrauc dalībvalsts piedalīšanās finanšu instrumentā. |
| --- | --- |

ii.

apropriāciju, kuras ir piesaistītas attiecībā uz 39. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajām īpašam nolūkam paredzētajām programmām un kuru saistības ir jāatceļ, jo bija jāpārtrauc dalībvalsts piedalīšanās finanšu instrumentā.

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par 1. pantu

Ja ir nepieciešami vēl citi pamatoti izņēmumi kopīgos noteikumos, lai ņemtu vērā EZJF un ELFLA īpatnības, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija apņemas atļaut šīs atkāpes, tās ar pienācīgu rūpību piemērojot nepieciešamajam izmaiņām Regulā, ar ko nosaka kopīgus noteikumus Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem.

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgais paziņojums par jebkāda atpakaļejoša spēka izslēgšanu attiecībā uz 5. panta 3. punkta piemērošanu

Eiropas Parlaments un Padome vienojas, ka:

| — | piemērojot Regulas, ar ko paredz kopīgus noteikumus Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, 14. panta 2. punktu, 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 26. panta 2. punktu, darbības, ko dalībvalstis ir veikušas, lai iesaistītu 5. panta 1. punktā minētos partnerus partnerības nolīguma un 5. panta 2. punktā minēto programmu sagatavošanā, ietver visas darbības, ko dalībvalstis ir praktiski veikušas, neatkarīgi no tā, kad tas ir noticis, kā arī darbības, ko tās ir veikušas dalībvalsts programmu procedūras sagatavošanas posmos pirms minētās regulas stāšanās spēkā un pirms dienas, kad stājās spēkā deleģētais akts par Eiropas rīcības kodeksu, kurš pieņemts saskaņā ar tās pašas regulas 5. panta 3. punktu, ar nosacījumu, ka ir sasniegti minētajā regulā noteiktie mērķi par partnerības principu. Šajā kontekstā dalībvalstis atbilstoši savai valsts un reģionālajai kompetencei gan par partnerības nolīguma, gan ierosināto programmu projektu saturu lems saskaņā ar minētās regulas attiecīgajiem noteikumiem un konkrētu fondu noteikumiem; |
| --- | --- |

—

piemērojot Regulas, ar ko paredz kopīgus noteikumus Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, 14. panta 2. punktu, 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 26. panta 2. punktu, darbības, ko dalībvalstis ir veikušas, lai iesaistītu 5. panta 1. punktā minētos partnerus partnerības nolīguma un 5. panta 2. punktā minēto programmu sagatavošanā, ietver visas darbības, ko dalībvalstis ir praktiski veikušas, neatkarīgi no tā, kad tas ir noticis, kā arī darbības, ko tās ir veikušas dalībvalsts programmu procedūras sagatavošanas posmos pirms minētās regulas stāšanās spēkā un pirms dienas, kad stājās spēkā deleģētais akts par Eiropas rīcības kodeksu, kurš pieņemts saskaņā ar tās pašas regulas 5. panta 3. punktu, ar nosacījumu, ka ir sasniegti minētajā regulā noteiktie mērķi par partnerības principu. Šajā kontekstā dalībvalstis atbilstoši savai valsts un reģionālajai kompetencei gan par partnerības nolīguma, gan ierosināto programmu projektu saturu lems saskaņā ar minētās regulas attiecīgajiem noteikumiem un konkrētu fondu noteikumiem;

| — | deleģētajam aktam, ar ko paredz Eiropas rīcības kodeksu un kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 3. punktu, nekādā gadījumā ne tieši, ne netieši nebūs atpakaļejoša spēka, jo īpaši attiecībā uz partnerības nolīguma un programmu apstiprināšanu, jo ES likumdevējam nav nodoma šajā nolūkā Komisijai piešķirt nekādas pilnvaras, lai tā varētu noraidīt partnerības nolīguma un programmu apstiprināšanu, pamatojoties vienīgi uz to, ka pastāv jebkāda neatbilstība Eiropas rīcības kodeksam, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

—

deleģētajam aktam, ar ko paredz Eiropas rīcības kodeksu un kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 3. punktu, nekādā gadījumā ne tieši, ne netieši nebūs atpakaļejoša spēka, jo īpaši attiecībā uz partnerības nolīguma un programmu apstiprināšanu, jo ES likumdevējam nav nodoma šajā nolūkā Komisijai piešķirt nekādas pilnvaras, lai tā varētu noraidīt partnerības nolīguma un programmu apstiprināšanu, pamatojoties vienīgi uz to, ka pastāv jebkāda neatbilstība Eiropas rīcības kodeksam, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 3. punktu;

| — | Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju saskaņā ar 5. panta 3. punktu pieņemamā deleģētā akta teksta projektu tiem iesniegt iespējami drīz, bet ne vēlāk kā dienā, kad Padome pieņems politisko vienošanos par Regulu, ar ko paredz kopīgus noteikumus Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, vai dienā, kad Eiropas Parlaments plenārsēdē balsos par ziņojuma projektu par minēto regulu, atkarībā no tā, kurš datums iestājas pirmais. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju saskaņā ar 5. panta 3. punktu pieņemamā deleģētā akta teksta projektu tiem iesniegt iespējami drīz, bet ne vēlāk kā dienā, kad Padome pieņems politisko vienošanos par Regulu, ar ko paredz kopīgus noteikumus Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, vai dienā, kad Eiropas Parlaments plenārsēdē balsos par ziņojuma projektu par minēto regulu, atkarībā no tā, kurš datums iestājas pirmais.

Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par 145. panta 7. punktu

Padome un Komisija apstiprina, ka 145. panta 7. punkta nolūkā atsauce uz terminu “piemērojamie Savienības un valstu tiesību akti” saistībā ar būtisku trūkumu izvērtēšanu pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvā darbībā ietver šo tiesību aktu interpretācijas, ko veikusi vai nu Eiropas Savienības Tiesa, Eiropas Savienības Vispārējā tiesa vai arī Komisija (cita starpā Komisijas skaidrojošas piezīmes), kas bija piemērojamas dienā, kad Komisijai tika iesniegti attiecīgās pārvaldības deklarācijas, gada kontroles ziņojumi un revīzijas atzinumi.

Eiropas Parlamenta paziņojums attiecībā uz 5. panta piemērošanu

Eiropas Parlaments pieņem zināšanai prezidentūras 2012. gada 19. decembrī pēc COREPER sanāksmes nosūtīto informāciju, kurā dalībvalstis attiecībā uz stratēģiskās plānošanas bloku, tostarp 5. pantā noteikto partnerattiecību principu garu un saturu, programmas izstrādes sagatavošanas posmā iespēju robežās paredz ņemt vērā Regulas, ar ko nosaka kopīgus noteikumus Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, projekta principus, kādi tie bija informācijas nosūtīšanas laikā.

Komisijas paziņojums par 22. pantu

| 1. | Komisija uzskata, ka izpildes sistēmas galvenais mērķis ir sekmēt programmu efektīvu izpildi, lai sasniegtu plānotos rezultātus, un ka 6. un 7. punktā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro, pienācīgi ņemot vērā šo mērķi. |
| --- | --- |

1.

Komisija uzskata, ka izpildes sistēmas galvenais mērķis ir sekmēt programmu efektīvu izpildi, lai sasniegtu plānotos rezultātus, un ka 6. un 7. punktā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro, pienācīgi ņemot vērā šo mērķi.

| 2. | Ja atbilstīgi 6. punktam Komisija kādai prioritātei ir apturējusi visus starpposma maksājumus vai daļu no tiem, dalībvalsts var turpināt iesniegt lūgumus par maksājumiem saistībā ar prioritāti, lai izvairītos no programmas saistību atcelšanas saskaņā ar 86. pantu. |
| --- | --- |

2.

Ja atbilstīgi 6. punktam Komisija kādai prioritātei ir apturējusi visus starpposma maksājumus vai daļu no tiem, dalībvalsts var turpināt iesniegt lūgumus par maksājumiem saistībā ar prioritāti, lai izvairītos no programmas saistību atcelšanas saskaņā ar 86. pantu.

| 3. | Komisija apstiprina, ka tā piemēros 22. panta 7. punkta noteikumus, lai nebūtu dubultu līdzekļu zaudējumu saistībā ar to, ka nav panākti mērķi, kas attiecas uz līdzekļu nepietiekamu apgūšanu saskaņā ar kādu prioritāti. Ja daļa no programmas saistībām ir atceltas, piemērojot 86.–88. pantu, un tā rezultātā ir samazināts atbalsta apjoms attiecīgajai prioritātei vai ja plānošanas laikposma beigās nav iztērēts prioritātei piešķirtais apjoms, izpildes sistēmā paredzētos attiecīgos mērķus proporcionāli pielāgo, lai piemērotu 22. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

3.

Komisija apstiprina, ka tā piemēros 22. panta 7. punkta noteikumus, lai nebūtu dubultu līdzekļu zaudējumu saistībā ar to, ka nav panākti mērķi, kas attiecas uz līdzekļu nepietiekamu apgūšanu saskaņā ar kādu prioritāti. Ja daļa no programmas saistībām ir atceltas, piemērojot 86.–88. pantu, un tā rezultātā ir samazināts atbalsta apjoms attiecīgajai prioritātei vai ja plānošanas laikposma beigās nav iztērēts prioritātei piešķirtais apjoms, izpildes sistēmā paredzētos attiecīgos mērķus proporcionāli pielāgo, lai piemērotu 22. panta 7. punktu.

Komisijas paziņojums attiecībā uz prezidentvalsts kompromisu par rādītājiem

Komisija apstiprina, ka trīs mēnešu laikā pēc attiecīgo regulu pieņemšanas tā sagatavos dokumentus ar norādījumiem par kopējiem rādītājiem attiecībā uz ERAF, ESF, Kohēzijas fondu un Eiropas teritoriālo sadarbību, apspriežoties ar attiecīgajiem izvērtēšanas tīkliem, kurus veido izvērtēšanas eksperti no valstīm. Šajos dokumentos ar norādījumiem būs iekļauta katra kopīgā rādītāja definīcija un metodika datu par kopīgajiem rādītājiem vākšanai un ziņošanai.

Komisijas paziņojums par grozījumiem partnerības nolīgumos un darbības programmās 23. panta kontekstā

Komisija uzskata, ka, neskarot 23. panta 4. un 5. punktu, vajadzības gadījumā tā var iesniegt apsvērumus par partnerības nolīgumu un programmu grozījumiem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar 23. panta 4 punkta noteikumiem, jo īpaši, ja tie neatbilst iepriekšējai atbildei, kuru šīs dalībvalstis iesniedza saskaņā ar 23. panta 3. punktu, un jebkurā gadījumā, pamatojoties uz 16. un 30. panta noteikumiem. Tā uzskata, ka 23. panta 5. punktā noteiktais triju mēnešu termiņš lēmuma pieņemšanai, ar ko apstiprina partnerības nolīguma un attiecīgo programmu grozījumus, ir saistīts ar priekšlikumu par grozījumiem iesniegšanu atbilstīgi 4. punkta noteikumiem, ja tajos pienācīgi ņemti vērā Komisijas sagatavotie apsvērumi.

Komisijas paziņojums par to, kā maksājumu griestus ietekmē vienošanās, kuru likumdevēji ir panākuši attiecībā uz snieguma rezervi un priekšfinansējuma līmeņiem

Komisija uzskata, ka papildu maksājumu apropriācijas, kuras varētu būt nepieciešamas 2014.–2020. gadā sakarā ar snieguma rezerves un priekšfinansējuma izmaiņām, paliek ierobežotas.

Sekām vajadzētu būt administrējamām, ievērojot DFS regulas priekšlikumu.

Vispārējā maksājumu līmeņa ikgadējās svārstības, tostarp svārstības, kuru cēlonis ir iepriekš minētās izmaiņas, tiks administrētas, izmantojot maksājumu vispārējo rezervi un īpašos instrumentus, par kuriem panākta vienošanās DFS regulas priekšlikumā.

Komisija cieši pārraudzīs izveidojušos situāciju un vidusposma pārskata ietvaros nāks klajā ar sagatavoto novērtējumu

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/216

---

P7_TA(2013)0483

Eiropas Sociālais fonds ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Sociālo fondu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1081/2006 atcelšanu (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 436/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0607/2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0607/2),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 164. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0327/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 164. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0327/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra (1) un 2013. gada 22. maija (2), atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra (1) un 2013. gada 22. maija (2), atzinumus,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija atzinumu (3),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 14. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 14. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, kā arī Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0250/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, kā arī Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0250/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 82. lpp

(2)  OV C 271, 19.9.2013., 101. lpp.

(3)  OV C 225, 27.7.2012., 127. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0268

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1304/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/217

---

P7_TA(2013)0484

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un mērķis “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un mērķi “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” un par Regulas (EK) Nr. 1080/2006 atcelšanu (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 436/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0614),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 178. un 349. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0328/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 178. un 349. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0328/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 18. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 18. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0268/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0268/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | Pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

Pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012., 44. lpp.

(2)  OV C 225, 27.7.2012., 114. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0275

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1301/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgais paziņojums par ERAF regulas 6. panta, Eiropas teritoriālās sadarbības regulas 15. panta un Kohēzijas fonda regulas 4. panta piemērošanu

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai Komisijas sniegto apliecinājumu ES likumdevējiem par to, ka ERAF, Eiropas teritoriālās sadarbības un Kohēzijas fonda regulu izpildes vispārējie rādītāji, kas ir jāiekļauj katras attiecīgās regulas pielikumā, ir pieņemti ilgstoša sagatavošanas procesa laikā, piedaloties Komisijas un dalībvalstu ekspertiem un principā tos grozīt nav paredzēts

Komisijas kopīgais paziņojums

Komisija piekrīt Eiropas Parlamenta nosauktajam mērķim vienkāršot valsts atbalsta procedūras attiecībā uz funkcionālo palīdzību, kuru piešķir attālākajos reģionos izveidotajiem uzņēmumiem un kuras uzdevums ir kompensēt papildu izmaksas, kas šādos reģionos rodas to īpašās ekonomiskās un sociālās situācijas dēļ.

Saskaņā ar vispārējās grupu atbrīvojuma regulu, kuras pieņemšana ir paredzēta nākotnē un kuru nesen publicēja Komisijas dienesti (1), funkcionālo palīdzību, ar ko ir paredzēts kompensēt atsevišķas papildu izmaksas, kas rodas šajos reģionos esošiem līdzekļu saņēmējiem (2), uzskata par atbilstošu iekšējam tirgum, ja tiek ievēroti šajā regulā minētie nosacījumi, un līdz ar to par šādu palīdzību nebūtu jāsniedz LESD 108. panta 3. punktā minētā informācija. Komisija uzskata, ka šāds risinājums kalpos par pienācīgu pamatu, lai panāktu paredzēto vienkāršojumu, un vienkāršošanas procesā pilnībā ņems vērā visus komentārus, kas tiek saņemti no dalībvalstīm, ar tām apspriežoties, lai regulu pieņemtu 2014. gadā.

---

(1)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html

(2)  Tālākajos reģionos ražoto preču transporta izmaksas, papildu ražošana un darbības izmaksas, kas nav transporta izmaksas.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/219

---

P7_TA(2013)0485

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0611),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 178. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 178. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0326/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 18. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 18. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0280/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0280/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012., 49. lpp.

(2)  OV C 277, 13.9.2012., 96. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0273

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība”

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1299/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgais paziņojums par ERAF regulas 6. panta, Eiropas teritoriālās sadarbības regulas 15. panta un Kohēzijas fonda regulas 4. panta piemērošanu

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai Komisijas sniegto apliecinājumu ES likumdevējiem par to, ka ERAF, Eiropas teritoriālās sadarbības un Kohēzijas fonda regulu izpildes vispārējie rādītāji, kas ir jāiekļauj katras attiecīgās regulas pielikumā, ir pieņemti ilgstoša sagatavošanas procesa laikā, piedaloties Komisijas un dalībvalstu ekspertiem un principā tos grozīt nav paredzēts.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/221

---

P7_TA(2013)0486

Kohēzijas fonds ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kohēzijas fondu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1084/2006 atcelšanu (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0612), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0612),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0325/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 18. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 18. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0270/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0270/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012., 38. lpp.

(2)  OV C 225, 27.7.2012., 143. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0274

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1300/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgais paziņojums par ERAF regulas 6. panta, Eiropas teritoriālās sadarbības regulas 15. panta un Kohēzijas fonda regulas 4. panta piemērošanu

Eiropas Parlaments un Padome pieņem zināšanai Komisijas sniegto apliecinājumu ES likumdevējam par to, ka ERAF, Eiropas teritoriālās sadarbības un Kohēzijas fonda regulu izpildes vispārējie rādītāji, kas ir jāiekļauj katras attiecīgās regulas pielikumā, ir pieņemti ilgstoša sagatavošanas procesa laikā, piedaloties Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, un pamatos to grozīšana netiek paredzēta.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/223

---

P7_TA(2013)0487

Eiropas teritoriālās sadarbības grupas ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un ieviešanas precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra — pirmais lasījums)

(2016/C 436/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0610/2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0610/2),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. panta 3. punktu, 209. panta 1. punktu un 212. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniegusi priekšlikumu (C7–0324/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. panta 3. punktu, 209. panta 1. punktu un 212. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniegusi priekšlikumu (C7–0324/2011),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 175. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 175. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 15. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 15. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 19. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 19. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0309/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0309/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina šai rezolūcijai pievienotos Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus; |
| --- | --- |

2.

apstiprina šai rezolūcijai pievienotos Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētajam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētajam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012., 53. lpp.

(2)  OV C 113, 18.4.2012., 22. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0272

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1302/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgie paziņojumi par izpratnes veicināšanu un ETSG regulas 4. un 4.a pantu

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas veikt saskaņotākus centienus izpratnes veicināšanai iestāžu starpā un dalībvalstu vidū, lai uzlabotu to iespēju redzamību, ko sniedz ETSG izmantošana, proti, papildu instrumenta izmantošana, kurš ir pieejams teritoriālajai sadarbībai visās Savienības politikas jomās.

Šajā sakarībā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija aicina dalībvalstis jo īpaši īstenot atbilstošus koordinācijas un saziņas pasākumus starp valsts iestādēm un dažādu dalībvalstu iestādēm, lai nodrošinātu skaidras, efektīvas un pārredzamas procedūras, ar ko noteiktajos termiņos apstiprina jaunās ETSG.

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgie paziņojumi par ETSG regulas 1. panta 9. punktu

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas, ka, dalībvalstis, piemērojot grozītās Regulas (ES) Nr. 1082/2006 9. panta 2. punkta i) apakšpunktu un novērtējot ETSG personālam piemērojamos noteikumus, kā ierosināts konvencijas projektā, centīsies apsvērt dažādus pieejamās nodarbinātības kārtības veidus, kurus ETSG iespējams izvēlēties atbilstīgi privāttiesībām vai publiskajām tiesībām.

Ja ETSG darbinieku darba līgumus nosaka privāttiesības, dalībvalstis ņems vērā arī atbilstošos Savienības tiesību aktus, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Regulu (EK) Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Roma I), kā arī to citu dalībvalstu atbilstošo judikatūru, kuras pārstāvētas ETSG.

Turklāt Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzskata, ka, ja darba līgumus attiecībā uz ETSG darbiniekiem nosaka publiskās tiesības, tiek piemēroti tās dalībvalsts publisko tiesību noteikumi, kurā atrodas attiecīgā ETSG struktūra. Tomēr var piemērot tās dalībvalsts publisko tiesību noteikumus, kur ETSG ir reģistrēta, attiecībā uz ETSG darbiniekiem, uz kuriem jau attiecās šie noteikumi pirms kļūšanas par ETSG darbiniekiem.

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgie paziņojumi par Reģionu komitejas lomu saistībā ar ETSG platformu

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atzinīgi vērtē Reģionu komitejas veikto nozīmīgo darbu, vadot ETSG platformu, un aicina Reģionu komiteju nodrošināt gan pašreizējo, gan izveides procesā esošo ETSG darbības uzraudzību, organizēt paraugprakses apmaiņu un noteikt kopīgi risināmus uzdevumus.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/225 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/225

---

P7_TA(2013)0488

Dzimumu līdzsvars biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0614),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 157. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 157. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0382/2012),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesnieguši Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Nīderlandes parlamenta Pirmā palāta, Nīderlandes parlamenta Otrā palāta, Polijas Sejms, Polijas Senāts, Zviedrijas Riksdāgs, Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palāta un Apvienotās Karalistes parlamenta Lordu palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesnieguši Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Nīderlandes parlamenta Pirmā palāta, Nīderlandes parlamenta Otrā palāta, Polijas Sejms, Polijas Senāts, Zviedrijas Riksdāgs, Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palāta un Apvienotās Karalistes parlamenta Lordu palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas apspriedes saskaņā ar Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas apspriedes saskaņā ar Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārā komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A7-0340/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārā komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A7-0340/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2012)0299

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viena no Savienības pamatvērtībām un galvenajiem mērķiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punktu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu Savienība, veicot savas darbības, tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt līdztiesību. LESD 157. panta 3. punkts ir juridiskais pamats tādu Savienības pasākumu pieņemšanai, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka nodarbinātības un profesiju jautājumos ir ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem. |
| --- | --- |

(1)

Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viena no Savienības pamatvērtībām un galvenajiem mērķiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punktu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu Savienība, veicot savas darbības, tiecas novērst nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un sekmēt līdztiesību. LESD 157. panta 3. punkts ir juridiskais pamats tādu Savienības pasākumu pieņemšanai, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka nodarbinātības un profesiju jautājumos ir ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem.

| (2) | Pozitīvas rīcības princips un tā nozīmīgums, lai praksē panāktu sieviešu un vīriešu efektīvu līdztiesību, ir atzīti LESD 157. panta 4. punktā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 23. pantā, kur ir noteikts, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība ir jānodrošina visās jomās un ka līdztiesības princips neliedz saglabāt vai noteikt pasākumus, kuri paredz īpašas priekšrocības nepietiekami pārstāvētam dzimumam. |
| --- | --- |

(2)

Pozitīvas rīcības princips un tā nozīmīgums, lai praksē panāktu sieviešu un vīriešu efektīvu līdztiesību, ir atzīti LESD 157. panta 4. punktā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 23. pantā, kur ir noteikts, ka vīriešu un sieviešu līdztiesība ir jānodrošina visās jomās un ka līdztiesības princips neliedz saglabāt vai noteikt pasākumus, kuri paredz īpašas priekšrocības nepietiekami pārstāvētam dzimumam.

| (2a) | Lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību darbavietā, visos attiecīgā uzņēmuma līmeņos ir nepieciešams dzimumu līdzsvarots lēmumu pieņemšanas modelis, vienlaikus jāveic arī pasākumi, lai nodrošinātu arī vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības izskaušanu, kas būtiski veicina nabadzības feminizāciju. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(2a)

Lai nodrošinātu dzimumu līdztiesību darbavietā, visos attiecīgā uzņēmuma līmeņos ir nepieciešams dzimumu līdzsvarots lēmumu pieņemšanas modelis, vienlaikus jāveic arī pasākumi, lai nodrošinātu arī vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības izskaušanu, kas būtiski veicina nabadzības feminizāciju. [Gr. 1]

| (3) | Padomes Ieteikumā 84/635/EEK (3) tika ieteikts dalībvalstīm veikt pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pozitīva rīcība iespēju robežās ietver darbības, kas sekmē sieviešu aktīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanas struktūrās. Padomes Ieteikumā 96/694/EK (4) tika ieteikts dalībvalstīm mudināt privāto sektoru, lai palielinātu sieviešu pārstāvību visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, jo īpaši pieņemot līdztiesības plānus un pozitīvas rīcības programmas vai rīkojoties to ietvaros. |
| --- | --- |

(3)

Padomes Ieteikumā 84/635/EEK (3) tika ieteikts dalībvalstīm veikt pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pozitīva rīcība iespēju robežās ietver darbības, kas sekmē sieviešu aktīvu līdzdalību lēmumu pieņemšanas struktūrās. Padomes Ieteikumā 96/694/EK (4) tika ieteikts dalībvalstīm mudināt privāto sektoru, lai palielinātu sieviešu pārstāvību visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, jo īpaši pieņemot līdztiesības plānus un pozitīvas rīcības programmas vai rīkojoties to ietvaros.

| (4) | Eiropas Komisija pēdējos gados ir iesniegusi vairākus ziņojumus, kuros novērtēta situācija saistībā ar dzimumu daudzveidību ekonomikas lēmumu pieņemšanā (5). Komisija ir mudinājusi biržā kotētos uzņēmumus Eiropas Savienībā palielināt sieviešu

  nepietiekami pārstāvētā dzimuma locekļu
  skaitu savās valdēs (ko panāk, veicot pašregulācijas pasākumus) un uzņemties konkrētas brīvprātīgas saistības šajā jomā (6). Savā 2010. gada 5. martā pieņemtajā “Sieviešu hartā” (7) Eiropas Komisija uzsvēra, ka sievietēm vēl aizvien nav pilntiesīgas iespējas piedalīties varas sadalē un lēmumu pieņemšanā politiskajā un saimnieciskajā dzīvē, un vēlreiz apliecināja apņemšanos izmantot savas pilnvaras, lai veicinātu sieviešu un vīriešu taisnīgāku pārstāvību atbildīgos amatos. Ar Komisijas stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai 2010.–2015. gadam (8) dzimumu līdzsvara uzlabošana lēmumu pieņemšanā tika noteikta par vienu no Komisijas prioritārajiem uzdevumiem. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Komisija pēdējos gados ir iesniegusi vairākus ziņojumus, kuros novērtēta situācija saistībā ar dzimumu daudzveidību ekonomikas lēmumu pieņemšanā (5). Komisija ir mudinājusi biržā kotētos uzņēmumus Eiropas Savienībā palielināt sieviešu

  nepietiekami pārstāvētā dzimuma locekļu
  skaitu savās valdēs (ko panāk, veicot pašregulācijas pasākumus) un uzņemties konkrētas brīvprātīgas saistības šajā jomā (6). Savā 2010. gada 5. martā pieņemtajā “Sieviešu hartā” (7) Eiropas Komisija uzsvēra, ka sievietēm vēl aizvien nav pilntiesīgas iespējas piedalīties varas sadalē un lēmumu pieņemšanā politiskajā un saimnieciskajā dzīvē, un vēlreiz apliecināja apņemšanos izmantot savas pilnvaras, lai veicinātu sieviešu un vīriešu taisnīgāku pārstāvību atbildīgos amatos. Ar Komisijas stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai 2010.–2015. gadam (8) dzimumu līdzsvara uzlabošana lēmumu pieņemšanā tika noteikta par vienu no Komisijas prioritārajiem uzdevumiem. [Gr. 2]

| (5) | Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā 2011.–2020. gadam, ko pieņēma 2011. gada 7. martā, Padome atzina, ka dzimumu līdztiesības politika ir ļoti būtiska ekonomikas izaugsmei, labklājībai un konkurētspējai, atkārtoti apliecināja savu apņemšanos novērst dzimumu nevienlīdzību, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, sevišķi trīs jomās, kas ir ļoti svarīgas dzimumu līdztiesībai, proti, nodarbinātība, izglītība un sociālā iekļaušana, un mudināja rīkoties, lai sekmētu sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā visos līmeņos un visās jomās, lai pilnībā izmantotu visu pieejamo talantu kopumu
  , zināšanas un idejas, tādējādi vairojot cilvēkresursu daudzveidību un uzlabojot uzņēmējdarbības perspektīvas
  . [Gr. 3] |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā 2011.–2020. gadam, ko pieņēma 2011. gada 7. martā, Padome atzina, ka dzimumu līdztiesības politika ir ļoti būtiska ekonomikas izaugsmei, labklājībai un konkurētspējai, atkārtoti apliecināja savu apņemšanos novērst dzimumu nevienlīdzību, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, sevišķi trīs jomās, kas ir ļoti svarīgas dzimumu līdztiesībai, proti, nodarbinātība, izglītība un sociālā iekļaušana, un mudināja rīkoties, lai sekmētu sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā visos līmeņos un visās jomās, lai pilnībā izmantotu visu pieejamo talantu kopumu
  , zināšanas un idejas, tādējādi vairojot cilvēkresursu daudzveidību un uzlabojot uzņēmējdarbības perspektīvas
  . [Gr. 3]

| (6) | Savā 2011. gada 6. jūlija rezolūcijā par sievietēm un uzņēmējdarbības augstākā līmeņa vadību (9) Eiropas Parlaments mudināja uzņēmumus panākt, lai līdz 2015. gadam uzņēmumu vadības struktūrās darbotos vismaz 30 % sieviešu, bet līdz 2020. gadam – vismaz 40 %. Tas aicināja Komisiju līdz 2012. gadam nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, tostarp paredzot arī kvotas,
  ko ievieš uz laiku, lai tās izmantotu kā katalizatoru pārmaiņām un tūlītējām reformām, novēršot ilgstošu dzimumu nevienlīdzību un stereotipus saimniecisko lēmumu pieņemšanā,
  ja tiek konstatēts, ka uzņēmumu un dalībvalstu veiktie pasākumi nav bijuši piemēroti. Savā 2012. gada 13. marta rezolūcijā “Sieviešu un vīriešu līdztiesība Eiropas Savienībā – 2011. gads” (10) Eiropas Parlaments atkārtoja šo aicinājumu iesniegt tiesību akta priekšlikumu. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(6)

Savā 2011. gada 6. jūlija rezolūcijā par sievietēm un uzņēmējdarbības augstākā līmeņa vadību (9) Eiropas Parlaments mudināja uzņēmumus panākt, lai līdz 2015. gadam uzņēmumu vadības struktūrās darbotos vismaz 30 % sieviešu, bet līdz 2020. gadam – vismaz 40 %. Tas aicināja Komisiju līdz 2012. gadam nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, tostarp paredzot arī kvotas,
  ko ievieš uz laiku, lai tās izmantotu kā katalizatoru pārmaiņām un tūlītējām reformām, novēršot ilgstošu dzimumu nevienlīdzību un stereotipus saimniecisko lēmumu pieņemšanā,
  ja tiek konstatēts, ka uzņēmumu un dalībvalstu veiktie pasākumi nav bijuši piemēroti. Savā 2012. gada 13. marta rezolūcijā “Sieviešu un vīriešu līdztiesība Eiropas Savienībā – 2011. gads” (10) Eiropas Parlaments atkārtoja šo aicinājumu iesniegt tiesību akta priekšlikumu. [Gr. 4]

| (6a) | Savienības institūcijām, struktūrām, iestādēm un aģentūrām, piemēram, Eiropas Centrālajai bankai būtu jākalpo par paraugu attiecībā uz dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā, cita starpā nosakot mērķus dzimumu ziņā līdzsvarotai pārstāvībai visos līmeņos. Būtu nekavējoties jāievieš un jāuzrauga stingri noteikumi visām Savienības iestādēm un aģentūrām attiecībā uz pieņemšanu darbā un uz ārēju darbinieku pieņemšanu. Īpaša uzmanība jāvelta politikai attiecībā uz pieņemšanu darbā augstākajos vadības amatos. Savienības institūcijām, struktūrām, iestādēm un aģentūrām katrai būtu jāpublicē gada ziņojums, kurā norādīti šā mērķa īstenošanai veiktie pasākumi. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(6a)

Savienības institūcijām, struktūrām, iestādēm un aģentūrām, piemēram, Eiropas Centrālajai bankai būtu jākalpo par paraugu attiecībā uz dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā, cita starpā nosakot mērķus dzimumu ziņā līdzsvarotai pārstāvībai visos līmeņos. Būtu nekavējoties jāievieš un jāuzrauga stingri noteikumi visām Savienības iestādēm un aģentūrām attiecībā uz pieņemšanu darbā un uz ārēju darbinieku pieņemšanu. Īpaša uzmanība jāvelta politikai attiecībā uz pieņemšanu darbā augstākajos vadības amatos. Savienības institūcijām, struktūrām, iestādēm un aģentūrām katrai būtu jāpublicē gada ziņojums, kurā norādīti šā mērķa īstenošanai veiktie pasākumi. [Gr. 5]

| (7) | Cilvēkkapitāla efektīva izmantošana ir svarīgākais ekonomikas konkurētspējas
  , attīstības un izaugsmes
  faktors un izšķirošs elements, lai risinātu Savienības demogrāfiskās problēmas, sekmīgi konkurētu globalizētajā ekonomikā un nodrošinātu salīdzinošu priekšrocību attiecībā pret trešām valstīm. Augsti kvalificētu un apmācītu sieviešu skaits pastāvīgi pieaug, ko apliecina fakts, ka 60 % no universitāšu absolventiem ir sievietes. Ja arī turpmāk neizdosies izmantot šo talantu kopumu, lai ieceltu sievietes
  uzņēmumu vadības amatos un
  amatos, kas saistīti ar lēmumu pieņemšanu, tad netiktu pilnībā izmantots kvalificēts cilvēkkapitāls. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(7)

Cilvēkkapitāla efektīva izmantošana ir svarīgākais ekonomikas konkurētspējas
  , attīstības un izaugsmes
  faktors un izšķirošs elements, lai risinātu Savienības demogrāfiskās problēmas, sekmīgi konkurētu globalizētajā ekonomikā un nodrošinātu salīdzinošu priekšrocību attiecībā pret trešām valstīm. Augsti kvalificētu un apmācītu sieviešu skaits pastāvīgi pieaug, ko apliecina fakts, ka 60 % no universitāšu absolventiem ir sievietes. Ja arī turpmāk neizdosies izmantot šo talantu kopumu, lai ieceltu sievietes
  uzņēmumu vadības amatos un
  amatos, kas saistīti ar lēmumu pieņemšanu, tad netiktu pilnībā izmantots kvalificēts cilvēkkapitāls. [Gr. 6]

| (7a) | Uzņēmumiem un nozarēm būtu jāmeklē iespējas sagatavot sievietes darbam valdē un vadībā, veicinot, atbalstot un attīstot sieviešu talantu visos līmeņos un visas karjeras laikā. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(7a)

Uzņēmumiem un nozarēm būtu jāmeklē iespējas sagatavot sievietes darbam valdē un vadībā, veicinot, atbalstot un attīstot sieviešu talantu visos līmeņos un visas karjeras laikā. [Gr. 7]

| (7b) | Lai veicinātu dzimumu līdztiesību, dalībvalstīm ir jārada attiecīgi apstākļi, lai vīrieši un sievietes var apvienot ģimenes dzīvi ar darbu, jo īpaši paredzot elastīgus noteikumus un atbalstu personām, kurām ir aprūpes pienākumi. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(7b)

Lai veicinātu dzimumu līdztiesību, dalībvalstīm ir jārada attiecīgi apstākļi, lai vīrieši un sievietes var apvienot ģimenes dzīvi ar darbu, jo īpaši paredzot elastīgus noteikumus un atbalstu personām, kurām ir aprūpes pienākumi. [Gr. 8]

| (7c) | Dzimumu līdztiesības panākšana visā sabiedrībā saistīta ar to, lai noteiktu līdzvērtīgas tiesības akadēmiskā un profesionālā ziņā vīriešiem un sievietēm, kā arī dalītu ģimenes, bērnu aprūpes un mājsaimniecības pienākumus. Tas, ka sievietes parasti ir atbildīgas par lielu daļu ģimenes un mājsaimniecības darbiem, var kavēt viņu virzīšanos uz augstākajiem profesionālajiem amatiem. Aktīva vīriešu piedalīšanās un iesaistīšana ģimenes pienākumos ir izšķiroši svarīga, lai panāktu darba un sadzīves līdzsvaru un radītu līdzvērtīgas karjeras iespējas gan vīriešiem, gan sievietēm. Būtu jāpievērš uzmanība tam, lai pārvarētu dzimumu stereotipu problēmu, neelastīgu un novecojušu nodarbinātības politiku un nepienācīgus noteikumus par bērnu kopšanas atvaļinājumu. Būtu nepieciešami noteikumi, kas ļautu sievietēm un vīriešiem apvienot ģimenes un darba dzīvi, ja viņi to vēlas. Būtu jāmudina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek īstenoti labklājības elementi kā taisnīgi bērnu kopšanas atvaļinājuma maksājumi gan sievietēm, gan vīriešiem, visaptveroši noteikumi par bērnu aprūpi un iespējas attiecībā uz bērnu kopšanas atvaļinājuma dalīšanu. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(7c)

Dzimumu līdztiesības panākšana visā sabiedrībā saistīta ar to, lai noteiktu līdzvērtīgas tiesības akadēmiskā un profesionālā ziņā vīriešiem un sievietēm, kā arī dalītu ģimenes, bērnu aprūpes un mājsaimniecības pienākumus. Tas, ka sievietes parasti ir atbildīgas par lielu daļu ģimenes un mājsaimniecības darbiem, var kavēt viņu virzīšanos uz augstākajiem profesionālajiem amatiem. Aktīva vīriešu piedalīšanās un iesaistīšana ģimenes pienākumos ir izšķiroši svarīga, lai panāktu darba un sadzīves līdzsvaru un radītu līdzvērtīgas karjeras iespējas gan vīriešiem, gan sievietēm. Būtu jāpievērš uzmanība tam, lai pārvarētu dzimumu stereotipu problēmu, neelastīgu un novecojušu nodarbinātības politiku un nepienācīgus noteikumus par bērnu kopšanas atvaļinājumu. Būtu nepieciešami noteikumi, kas ļautu sievietēm un vīriešiem apvienot ģimenes un darba dzīvi, ja viņi to vēlas. Būtu jāmudina dalībvalstis nodrošināt, ka tiek īstenoti labklājības elementi kā taisnīgi bērnu kopšanas atvaļinājuma maksājumi gan sievietēm, gan vīriešiem, visaptveroši noteikumi par bērnu aprūpi un iespējas attiecībā uz bērnu kopšanas atvaļinājuma dalīšanu. [Gr. 9]

| (8) | Uzņēmumu līmenī ir vispāratzīts, ka sieviešu pārstāvība valdēs pozitīvi ietekmē uzņēmumu pārvaldību, jo tiek uzlabots komandas darbs un lēmumu pieņemšanas kvalitāte, kam pamatā ir dažādots un kolektīvs domāšanas veids, kurā apvienojas plašs skatījumu loks,
  kā arī proaktīvāks uzņēmējdarbības modelis,
  kas tādēļ ļauj pieņemt izsvērtākus lēmumus
  , lai labāk atspoguļotu sabiedrības un patērētāju reālo situāciju
  . Daudzos pētījumos ir arī apliecināts, ka pastāv pozitīva saikne starp dzimumu daudzveidību augstākajā vadības līmenī un uzņēmuma finansiālās darbības rezultātiem un rentabilitāti. Tāpēc pastiprināta sieviešu pārstāvība biržā kotētu uzņēmumu valdēs Savienībā
  , ņemot vērā šādu uzņēmumu ievērojamo ekonomisko un sociālo atbildību,
  var pozitīvi ietekmēt attiecīgo uzņēmumu darbību.
  Tādēļ būtu jāievieš un jānostiprina pasākumi sieviešu karjeru attīstības veicināšanai visos vadības līmeņos. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmumu līmenī ir vispāratzīts, ka sieviešu pārstāvība valdēs pozitīvi ietekmē uzņēmumu pārvaldību, jo tiek uzlabots komandas darbs un lēmumu pieņemšanas kvalitāte, kam pamatā ir dažādots un kolektīvs domāšanas veids, kurā apvienojas plašs skatījumu loks,
  kā arī proaktīvāks uzņēmējdarbības modelis,
  kas tādēļ ļauj pieņemt izsvērtākus lēmumus
  , lai labāk atspoguļotu sabiedrības un patērētāju reālo situāciju
  . Daudzos pētījumos ir arī apliecināts, ka pastāv pozitīva saikne starp dzimumu daudzveidību augstākajā vadības līmenī un uzņēmuma finansiālās darbības rezultātiem un rentabilitāti. Tāpēc pastiprināta sieviešu pārstāvība biržā kotētu uzņēmumu valdēs Savienībā
  , ņemot vērā šādu uzņēmumu ievērojamo ekonomisko un sociālo atbildību,
  var pozitīvi ietekmēt attiecīgo uzņēmumu darbību.
  Tādēļ būtu jāievieš un jānostiprina pasākumi sieviešu karjeru attīstības veicināšanai visos vadības līmeņos. [Gr. 10]

| (8a) | Sieviešu iekļaušanai valdēs ir vairāki objektīvi šķēršļi, kurus var mazināt ne tikai ar sankcijām, bet arī ar izglītojošiem pasākumiem un stimuliem, kas veicina labas prakses. Pirmkārt, ir nepieciešams uzņēmējdarbības skolās un universitāšu fakultātēs informēt par priekšrocībām, ko dzimumu līdztiesība sniedz uzņēmumu konkurētspējai. Tāpat jāveicina regulāra valžu atjaunošana, lai nodrošinātu rotāciju un īstenotu pozitīvus pasākumus, kas stimulētu un atzinīgi vērtētu valstis un uzņēmumus, kuri izlēmīgi risina šīs pārmaiņas augstākajās Savienības saimnieciskajās lēmējiestādēs. Turklāt nodokļu sistēma un publiskais iepirkums ir piemēroti instrumenti, lai veicinātu efektīvu pāreju uz izsvērtākām valdēm, raugoties no dzimumu perspektīvas. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(8a)

Sieviešu iekļaušanai valdēs ir vairāki objektīvi šķēršļi, kurus var mazināt ne tikai ar sankcijām, bet arī ar izglītojošiem pasākumiem un stimuliem, kas veicina labas prakses. Pirmkārt, ir nepieciešams uzņēmējdarbības skolās un universitāšu fakultātēs informēt par priekšrocībām, ko dzimumu līdztiesība sniedz uzņēmumu konkurētspējai. Tāpat jāveicina regulāra valžu atjaunošana, lai nodrošinātu rotāciju un īstenotu pozitīvus pasākumus, kas stimulētu un atzinīgi vērtētu valstis un uzņēmumus, kuri izlēmīgi risina šīs pārmaiņas augstākajās Savienības saimnieciskajās lēmējiestādēs. Turklāt nodokļu sistēma un publiskais iepirkums ir piemēroti instrumenti, lai veicinātu efektīvu pāreju uz izsvērtākām valdēm, raugoties no dzimumu perspektīvas. [Gr. 11]

| (9) | Ir arī pierādīts, ka līdztiesība darba tirgū var ievērojami uzlabot ekonomikas izaugsmi. Pastiprināta sieviešu pārstāvība biržā kotēto uzņēmumu valdēs Savienībā nāk par labu ne tikai valdēs ieceltajām sievietēm, bet arī sekmē citu sieviešu talanta piesaisti uzņēmumam un nodrošina sieviešu lielāku pārstāvību visos vadības līmeņos un darbinieku vidū. Tāpēc lielāks

  lielākam
  sieviešu īpatsvars

  īpatsvaram
  uzņēmumu valdēs
  vajadzētu
  pozitīvi ietekmē

  ietekmēt
  gan vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeņa atšķirības, gan vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirības samazināšanu. Pilnībā izmantojot sieviešu esošo talantu kopumu, ievērojami uzlabotos izglītības atdeve – gan attiecībā uz katru individuāli, gan attiecībā uz visu publisko sektoru. Sieviešu nepietiekamā pārstāvība biržā kotēto uzņēmumu valdēs Savienībā ir neizmantota iespēja attiecībā uz ilgtermiņa un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanu dalībvalstu ekonomikā kopumā. [Gr. 12] |
| --- | --- |

(9)

Ir arī pierādīts, ka līdztiesība darba tirgū var ievērojami uzlabot ekonomikas izaugsmi. Pastiprināta sieviešu pārstāvība biržā kotēto uzņēmumu valdēs Savienībā nāk par labu ne tikai valdēs ieceltajām sievietēm, bet arī sekmē citu sieviešu talanta piesaisti uzņēmumam un nodrošina sieviešu lielāku pārstāvību visos vadības līmeņos un darbinieku vidū. Tāpēc lielāks

  lielākam
  sieviešu īpatsvars

  īpatsvaram
  uzņēmumu valdēs
  vajadzētu
  pozitīvi ietekmē

  ietekmēt
  gan vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeņa atšķirības, gan vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirības samazināšanu. Pilnībā izmantojot sieviešu esošo talantu kopumu, ievērojami uzlabotos izglītības atdeve – gan attiecībā uz katru individuāli, gan attiecībā uz visu publisko sektoru. Sieviešu nepietiekamā pārstāvība biržā kotēto uzņēmumu valdēs Savienībā ir neizmantota iespēja attiecībā uz ilgtermiņa un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanu dalībvalstu ekonomikā kopumā. [Gr. 12]

| (10) | Neraugoties uz esošajiem Savienības tiesību aktiem, kuru mērķis ir novērst un apkarot diskrimināciju dzimuma dēļ, Padomes ieteikumiem, kuru nolūks ir palielināt sieviešu pārstāvību ekonomikas lēmumu pieņemšanā, un Savienības līmeņa pasākumiem, ar kuriem tiek sekmēta pašregulācija, sievietes skaita ziņā joprojām būtiski atpaliek no

  ir ļoti nepietiekami pārstāvētas salīdzinājumā ar
  vīriešiem uzņēmumu augstākajās lēmumu pieņemšanas struktūrās visā Savienībā. Šī dzimumu nelīdzsvarotība ir īpaši būtiska un spēcīga privātajā sektorā, jo īpaši biržā kotētajos uzņēmumos
  , lai gan atsevišķas Savienības institūcijas, struktūras, iestādes un aģentūras, piemēram, Eiropas Centrālā banka, arī demonstrē ļoti problemātisku dzimumu līdzsvara deficītu
  . Svarīgākais rādītājs, ko Komisija izmanto, lai novērtētu dzimumu pārstāvību uzņēmumu valdēs, liecina, ka to sieviešu īpatsvars, kuras ir iesaistītas augstākā līmeņa uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanā, vēl joprojām ir ļoti zems. 2012. gada janvārī vidēji tikai 13,7 % valdes locekļu lielākajos biržā kotētajos uzņēmumos dalībvalstīs bija sievietes. No direktoriem bez izpildpilnvarām tikai 15 % bija sievietes
  , kas nepārprotami liecina par demokrātijas trūkumu un par negodīgu un diskriminējošu sieviešu pārstāvību, pārkāpjot ES principus vienlīdzīgu iespēju un attieksmes ievērošanā pret abiem dzimumiem nodarbinātības un profesiju jautājumos
  . [Gr. 13] |
| --- | --- |

(10)

Neraugoties uz esošajiem Savienības tiesību aktiem, kuru mērķis ir novērst un apkarot diskrimināciju dzimuma dēļ, Padomes ieteikumiem, kuru nolūks ir palielināt sieviešu pārstāvību ekonomikas lēmumu pieņemšanā, un Savienības līmeņa pasākumiem, ar kuriem tiek sekmēta pašregulācija, sievietes skaita ziņā joprojām būtiski atpaliek no

  ir ļoti nepietiekami pārstāvētas salīdzinājumā ar
  vīriešiem uzņēmumu augstākajās lēmumu pieņemšanas struktūrās visā Savienībā. Šī dzimumu nelīdzsvarotība ir īpaši būtiska un spēcīga privātajā sektorā, jo īpaši biržā kotētajos uzņēmumos
  , lai gan atsevišķas Savienības institūcijas, struktūras, iestādes un aģentūras, piemēram, Eiropas Centrālā banka, arī demonstrē ļoti problemātisku dzimumu līdzsvara deficītu
  . Svarīgākais rādītājs, ko Komisija izmanto, lai novērtētu dzimumu pārstāvību uzņēmumu valdēs, liecina, ka to sieviešu īpatsvars, kuras ir iesaistītas augstākā līmeņa uzņēmējdarbības lēmumu pieņemšanā, vēl joprojām ir ļoti zems. 2012. gada janvārī vidēji tikai 13,7 % valdes locekļu lielākajos biržā kotētajos uzņēmumos dalībvalstīs bija sievietes. No direktoriem bez izpildpilnvarām tikai 15 % bija sievietes
  , kas nepārprotami liecina par demokrātijas trūkumu un par negodīgu un diskriminējošu sieviešu pārstāvību, pārkāpjot ES principus vienlīdzīgu iespēju un attieksmes ievērošanā pret abiem dzimumiem nodarbinātības un profesiju jautājumos
  . [Gr. 13]

| (11) | Sieviešu īpatsvars uzņēmumu valdēs palielinās ļoti lēni, proti, vidējais ikgadējais pieaugums pēdējos gados bija tikai 0,6 procentu punkti. Uzlabojumu temps atsevišķās dalībvalstīs ir bijis dažāds, un ir iegūti ļoti atšķirīgi rezultāti. Nozīmīgāki panākumi tika konstatēti
  tādās
  dalībvalstīs, kurās ir ieviesti saistoši pasākumi.

  kā, piemēram, Francijā, kura 2017. gadu noteikusi kā mērķa datumu, lai īstenotu šajā direktīvā noteiktos mērķus, un kura nepilnos divos gados sasniedza 20 % mērķi, kas bija noteikts 2014. gadam, vai Norvēģijā, kura sasniedza 40 % trīs gados. Abos gadījumos panākumi tika sasniegti, ņemot vērā saistošos pasākumus.
  Ņemot vērā ļoti dažādās pieejas, kas tiek īstenotas atsevišķās dalībvalstīs, lai palielinātu sieviešu pārstāvību valdēs, ir ļoti iespējams, ka atšķirības starp dalībvalstīm vēl vairāk palielināsies. [Gr. 14] |
| --- | --- |

(11)

Sieviešu īpatsvars uzņēmumu valdēs palielinās ļoti lēni, proti, vidējais ikgadējais pieaugums pēdējos gados bija tikai 0,6 procentu punkti. Uzlabojumu temps atsevišķās dalībvalstīs ir bijis dažāds, un ir iegūti ļoti atšķirīgi rezultāti. Nozīmīgāki panākumi tika konstatēti
  tādās
  dalībvalstīs, kurās ir ieviesti saistoši pasākumi.

  kā, piemēram, Francijā, kura 2017. gadu noteikusi kā mērķa datumu, lai īstenotu šajā direktīvā noteiktos mērķus, un kura nepilnos divos gados sasniedza 20 % mērķi, kas bija noteikts 2014. gadam, vai Norvēģijā, kura sasniedza 40 % trīs gados. Abos gadījumos panākumi tika sasniegti, ņemot vērā saistošos pasākumus.
  Ņemot vērā ļoti dažādās pieejas, kas tiek īstenotas atsevišķās dalībvalstīs, lai palielinātu sieviešu pārstāvību valdēs, ir ļoti iespējams, ka atšķirības starp dalībvalstīm vēl vairāk palielināsies. [Gr. 14]

| (11a) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem stratēģijas, ar kurām veicināt sociālās un kultūras pieejas maiņu attiecībā uz dzimumu līdzsvaru, izmantojot daudzveidīgus līdzekļus, lai sekmētu sieviešu dalību vadības hierarhijā un aktīvas pieejas uzņemšanos, kā arī darba devēju pasākumus. Šādu līdzekļu vidū cita starpā varētu būt elastīgu darba grafiku veicināšana, ģimenei draudzīgu darbvietu sekmēšana, nodrošinot bērnu dienas aprūpes centru pieejamību. [Gr. 15] |
| --- | --- |

(11a)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem stratēģijas, ar kurām veicināt sociālās un kultūras pieejas maiņu attiecībā uz dzimumu līdzsvaru, izmantojot daudzveidīgus līdzekļus, lai sekmētu sieviešu dalību vadības hierarhijā un aktīvas pieejas uzņemšanos, kā arī darba devēju pasākumus. Šādu līdzekļu vidū cita starpā varētu būt elastīgu darba grafiku veicināšana, ģimenei draudzīgu darbvietu sekmēšana, nodrošinot bērnu dienas aprūpes centru pieejamību. [Gr. 15]

| (12) | Sadrumstaloti un atšķirīgi noteikumi vai apstāklis, ka valsts līmenī nav noteikumu par dzimumu līdzsvaru biržā kotēto uzņēmumu valdēs, ir ne tikai iemesls tam, ka atšķiras sieviešu īpatsvars starp direktoriem bez izpildpilnvarām un ka uzlabojumu temps dalībvalstīs ir dažāds, bet arī rada šķēršļus iekšējam tirgum, jo uz biržā kotētajiem Savienības uzņēmumiem tiek attiecinātas atšķirīgas uzņēmumu pārvaldības prasības. Minētās atšķirības juridiskajās un pašregulācijas prasībās par uzņēmumu valdes sastāvu var radīt praktiskus sarežģījumus gan biržā kotētajiem uzņēmumiem, kas darbojas pārrobežu mērogā (jo īpaši tad, kad tie dibina meitasuzņēmumus, apvienojas vai iegādājas citu uzņēmumu), gan kandidātiem uz amatiem valdēs.
  Tomēr direktīvā paredzētie noteikumi būtu jāīsteno, neraugoties uz dažādajiem veidiem, kā darbam Savienības uzņēmumu valdēs tiek izraudzīti direktori bez izpildpilnvarām. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(12)

Sadrumstaloti un atšķirīgi noteikumi vai apstāklis, ka valsts līmenī nav noteikumu par dzimumu līdzsvaru biržā kotēto uzņēmumu valdēs, ir ne tikai iemesls tam, ka atšķiras sieviešu īpatsvars starp direktoriem bez izpildpilnvarām un ka uzlabojumu temps dalībvalstīs ir dažāds, bet arī rada šķēršļus iekšējam tirgum, jo uz biržā kotētajiem Savienības uzņēmumiem tiek attiecinātas atšķirīgas uzņēmumu pārvaldības prasības. Minētās atšķirības juridiskajās un pašregulācijas prasībās par uzņēmumu valdes sastāvu var radīt praktiskus sarežģījumus gan biržā kotētajiem uzņēmumiem, kas darbojas pārrobežu mērogā (jo īpaši tad, kad tie dibina meitasuzņēmumus, apvienojas vai iegādājas citu uzņēmumu), gan kandidātiem uz amatiem valdēs.
  Tomēr direktīvā paredzētie noteikumi būtu jāīsteno, neraugoties uz dažādajiem veidiem, kā darbam Savienības uzņēmumu valdēs tiek izraudzīti direktori bez izpildpilnvarām. [Gr. 16]

| (12a) | Dzimumu nelīdzsvarotība uzņēmumos ir lielāka tieši augstākajos vadības līmeņos. Turklāt daudzas no tām sievietēm, kas pārstāvētas vadošajos amatos, atrodas tādās jomās kā cilvēkresursi un komunikācija, turpretī vīrieši vadošajos amatos visdrīzāk strādā vispārējā administrācijā vai uzņēmuma “līnijas administrācijā”. Tā kā galvenajā kandidātu kopumā pieņemšanai darbā uzņēmumu valdes amatos galvenokārt ir kandidāti, kuriem ir pieredze augstākajos vadības amatos, ir būtiski palielināt to sieviešu skaitu, kuras virzās uz šādiem vadības amatiem uzņēmumos. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(12a)

Dzimumu nelīdzsvarotība uzņēmumos ir lielāka tieši augstākajos vadības līmeņos. Turklāt daudzas no tām sievietēm, kas pārstāvētas vadošajos amatos, atrodas tādās jomās kā cilvēkresursi un komunikācija, turpretī vīrieši vadošajos amatos visdrīzāk strādā vispārējā administrācijā vai uzņēmuma “līnijas administrācijā”. Tā kā galvenajā kandidātu kopumā pieņemšanai darbā uzņēmumu valdes amatos galvenokārt ir kandidāti, kuriem ir pieredze augstākajos vadības amatos, ir būtiski palielināt to sieviešu skaitu, kuras virzās uz šādiem vadības amatiem uzņēmumos. [Gr. 17]

| (12b) | Viens no galvenajiem faktoriem, kas ļauj šo direktīvu pareizi īstenot, ir efektīva to kritēriju izmantošana, kurus izmanto direktoru bez izpildpilnvarām atlasīšanai un kuri būtu jānosaka iepriekš pilnīgi pārredzamā veidā un jāizstrādā tā, lai vienlīdzīgi izskatītu kandidātu kompetenci neatkarīgi no viņu dzimuma. [Gr. 18] |
| --- | --- |

(12b)

Viens no galvenajiem faktoriem, kas ļauj šo direktīvu pareizi īstenot, ir efektīva to kritēriju izmantošana, kurus izmanto direktoru bez izpildpilnvarām atlasīšanai un kuri būtu jānosaka iepriekš pilnīgi pārredzamā veidā un jāizstrādā tā, lai vienlīdzīgi izskatītu kandidātu kompetenci neatkarīgi no viņu dzimuma. [Gr. 18]

| (12c) | Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos un prasmju nepietiekamību, puses Savienības iedzīvotāju potenciāla neizmantošana amatiem uzņēmumu valdēs varētu samazināt Savienības ekonomikas attīstības iespējas un palēnināt tās finanšu struktūru atveseļošanos. Ja puse no talantīgajām kandidatūrām vadošajiem amatiem netiek pat izskatītas, var būt apdraudēts pats amatā iecelšanas process un tā kvalitāte, kas palielinātu neuzticēšanos uzņēmējdarbības varas struktūrām un varētu samazināt pieejamā cilvēku kapitāla izmantošanas efektivitāti. Sistemātiski iekļaujot piemērotus abu dzimumu kandidātus, tiek nodrošināts, ka jaunie valdes locekļi tiek izraudzīti no pašiem labākajiem kandidātiem gan no vīriešu, gan sieviešu vidus, un sabiedrība tiek pienācīgi atspoguļota uzņēmumu lēmumu pieņemšanā. [Gr. 19] |
| --- | --- |

(12c)

Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos un prasmju nepietiekamību, puses Savienības iedzīvotāju potenciāla neizmantošana amatiem uzņēmumu valdēs varētu samazināt Savienības ekonomikas attīstības iespējas un palēnināt tās finanšu struktūru atveseļošanos. Ja puse no talantīgajām kandidatūrām vadošajiem amatiem netiek pat izskatītas, var būt apdraudēts pats amatā iecelšanas process un tā kvalitāte, kas palielinātu neuzticēšanos uzņēmējdarbības varas struktūrām un varētu samazināt pieejamā cilvēku kapitāla izmantošanas efektivitāti. Sistemātiski iekļaujot piemērotus abu dzimumu kandidātus, tiek nodrošināts, ka jaunie valdes locekļi tiek izraudzīti no pašiem labākajiem kandidātiem gan no vīriešu, gan sieviešu vidus, un sabiedrība tiek pienācīgi atspoguļota uzņēmumu lēmumu pieņemšanā. [Gr. 19]

| (13) | Pārredzamības trūkums, kas vairumā dalībvalstu šobrīd pastāv attiecībā uz valdes amatu atlases procedūrām un kvalifikācijas kritērijiem, ir būtisks šķērslis lielākai dzimumu daudzveidībai valdēs un negatīvi ietekmē gan valdes amatu kandidātu karjeru un viņu pārvietošanās brīvību, gan ieguldītāju lēmumus. Šāds pārredzamības trūkums attur potenciālos valdes amatu kandidātus no kandidēšanas valdēs, kurās viņu kvalifikācija būtu visvairāk vajadzīga, un no to iecelšanas lēmumu apstrīdēšanas, kuru pamatā ir ar dzimumu saistīti aizspriedumi, tādējādi ierobežojot viņu pārvietošanās brīvību iekšējā tirgū. No otras puses, ieguldītājiem ir atšķirīgas ieguldījumu stratēģijas, kam ir nepieciešama informācija arī par valdes locekļu pieredzi un kompetenci. Lielāka pārredzamība saistībā ar kvalifikācijas kritērijiem un valdes locekļu atlases procedūru ļauj ieguldītājiem labāk novērtēt uzņēmuma darbības stratēģiju un pieņemt informētus lēmumus.
  Tāpēc ir svarīgi, lai kārtība, kādā ieceļ valdi, būtu skaidra un pārredzama, un kandidāti tiktu vērtēti objektīvi, pamatojoties uz viņu individuālajiem nopelniem, neatkarīgi no dzimuma. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(13)

Pārredzamības trūkums, kas vairumā dalībvalstu šobrīd pastāv attiecībā uz valdes amatu atlases procedūrām un kvalifikācijas kritērijiem, ir būtisks šķērslis lielākai dzimumu daudzveidībai valdēs un negatīvi ietekmē gan valdes amatu kandidātu karjeru un viņu pārvietošanās brīvību, gan ieguldītāju lēmumus. Šāds pārredzamības trūkums attur potenciālos valdes amatu kandidātus no kandidēšanas valdēs, kurās viņu kvalifikācija būtu visvairāk vajadzīga, un no to iecelšanas lēmumu apstrīdēšanas, kuru pamatā ir ar dzimumu saistīti aizspriedumi, tādējādi ierobežojot viņu pārvietošanās brīvību iekšējā tirgū. No otras puses, ieguldītājiem ir atšķirīgas ieguldījumu stratēģijas, kam ir nepieciešama informācija arī par valdes locekļu pieredzi un kompetenci. Lielāka pārredzamība saistībā ar kvalifikācijas kritērijiem un valdes locekļu atlases procedūru ļauj ieguldītājiem labāk novērtēt uzņēmuma darbības stratēģiju un pieņemt informētus lēmumus.
  Tāpēc ir svarīgi, lai kārtība, kādā ieceļ valdi, būtu skaidra un pārredzama, un kandidāti tiktu vērtēti objektīvi, pamatojoties uz viņu individuālajiem nopelniem, neatkarīgi no dzimuma. [Gr. 20]

| (14) | Kaut arī šīs direktīvas mērķis nav sīki saskaņot valsts tiesību aktus par valdes locekļu atlases procedūrām un kvalifikācijas kritērijiem, tomēr ir jāievieš konkrēti minimālie standarti, lai panāktu dzimumu līdzsvaru starp direktoriem bez izpildpilnvarām; šie standarti attiecas uz prasību, saskaņā ar kuru biržā kotētiem uzņēmumiem, kuros nav līdzsvarotas dzimumu pārstāvības, lēmumi par direktoru bez izpildpilnvarām iecelšanu ir jāpieņem, balstoties uz
  pārredzamu un skaidri noteiktu atlases procedūru un
  kandidātu kvalifikācijas objektīvu un salīdzinošu novērtējumu attiecībā uz piemērotību, kompetenci un profesionālo sniegumu. Tikai
  saistošs
  pasākums Savienības līmenī var efektīvi palīdzēt nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visā Savienībā un novērst praktiskus sarežģījumus uzņēmējdarbībā. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(14)

Kaut arī šīs direktīvas mērķis nav sīki saskaņot valsts tiesību aktus par valdes locekļu atlases procedūrām un kvalifikācijas kritērijiem, tomēr ir jāievieš konkrēti minimālie standarti, lai panāktu dzimumu līdzsvaru starp direktoriem bez izpildpilnvarām; šie standarti attiecas uz prasību, saskaņā ar kuru biržā kotētiem uzņēmumiem, kuros nav līdzsvarotas dzimumu pārstāvības, lēmumi par direktoru bez izpildpilnvarām iecelšanu ir jāpieņem, balstoties uz
  pārredzamu un skaidri noteiktu atlases procedūru un
  kandidātu kvalifikācijas objektīvu un salīdzinošu novērtējumu attiecībā uz piemērotību, kompetenci un profesionālo sniegumu. Tikai
  saistošs
  pasākums Savienības līmenī var efektīvi palīdzēt nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visā Savienībā un novērst praktiskus sarežģījumus uzņēmējdarbībā. [Gr. 21]

| (15) | Stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei “Eiropa 2020” (11) ir apstiprināts, ka lielāka sieviešu līdzdalība darba tirgū ir priekšnosacījums izaugsmes veicināšanai un demogrāfisko problēmu risināšanai Eiropā. Stratēģijā ir izvirzīts pamatmērķis līdz 2020. gadam palielināt nodarbinātības līmeni 20 līdz 64 gadu vecu sieviešu un vīriešu grupā līdz 75 %, ko var sasniegt tikai tad, ja pastāv viennozīmīga apņemšanās par labu dzimumu līdztiesībai
  , ilgstošās vīriešu
  un
  sieviešu darba samaksas atšķirības izskaušanai un
  tiek pieliktas lielākas pūles, lai likvidētu visus šķēršļus sieviešu līdzdalībai darba tirgū
  , tostarp “stikla griestu” problēmu
  . Pašreizējā ekonomikas krīze ir pastiprinājusi Eiropas aizvien pieaugošo nepieciešamību balstīties uz zināšanām, kompetenci un inovāciju un pilnībā izmantot pieejamo
  vīriešu un sieviešu
  talantu kopumu. Paredzams, ka pastiprinātai sieviešu līdzdalībai ekonomikas lēmumu pieņemšanā, jo īpaši uzņēmumu valdēs, būs plašāka pozitīva ietekme uz sieviešu nodarbinātības līmeni attiecīgajos uzņēmumos un ekonomikā kopumā. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(15)

Stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei “Eiropa 2020” (11) ir apstiprināts, ka lielāka sieviešu līdzdalība darba tirgū ir priekšnosacījums izaugsmes veicināšanai un demogrāfisko problēmu risināšanai Eiropā. Stratēģijā ir izvirzīts pamatmērķis līdz 2020. gadam palielināt nodarbinātības līmeni 20 līdz 64 gadu vecu sieviešu un vīriešu grupā līdz 75 %, ko var sasniegt tikai tad, ja pastāv viennozīmīga apņemšanās par labu dzimumu līdztiesībai
  , ilgstošās vīriešu
  un
  sieviešu darba samaksas atšķirības izskaušanai un
  tiek pieliktas lielākas pūles, lai likvidētu visus šķēršļus sieviešu līdzdalībai darba tirgū
  , tostarp “stikla griestu” problēmu
  . Pašreizējā ekonomikas krīze ir pastiprinājusi Eiropas aizvien pieaugošo nepieciešamību balstīties uz zināšanām, kompetenci un inovāciju un pilnībā izmantot pieejamo
  vīriešu un sieviešu
  talantu kopumu. Paredzams, ka pastiprinātai sieviešu līdzdalībai ekonomikas lēmumu pieņemšanā, jo īpaši uzņēmumu valdēs, būs plašāka pozitīva ietekme uz sieviešu nodarbinātības līmeni attiecīgajos uzņēmumos un ekonomikā kopumā. [Gr. 22]

| (15a) | Šo mērķu sasniegšana ir ļoti būtiska Eiropas ekonomikas konkurētspējai, lai veicinātu inovāciju un valdēs iekļautu vairāk un labākas kompetences profesionāļus. Tādēļ Savienība atzīst līdztiesību darba tirgū un progresīvu dzimumu līdzsvaru valdēs, kas ir Eiropas desmitgades mērķi vienlīdzības jomā, un pētīs procedūras, lai kļūtu redzami šajā jomā gūtie sasniegumi. [Gr. 23] |
| --- | --- |

(15a)

Šo mērķu sasniegšana ir ļoti būtiska Eiropas ekonomikas konkurētspējai, lai veicinātu inovāciju un valdēs iekļautu vairāk un labākas kompetences profesionāļus. Tādēļ Savienība atzīst līdztiesību darba tirgū un progresīvu dzimumu līdzsvaru valdēs, kas ir Eiropas desmitgades mērķi vienlīdzības jomā, un pētīs procedūras, lai kļūtu redzami šajā jomā gūtie sasniegumi. [Gr. 23]

| (16) | Tāpēc Savienībai būtu jācenšas palielināt sieviešu pārstāvību uzņēmumu valdēs
  visās dalībvalstīs
  , lai veicinātu ekonomikas izaugsmi un
  darba tirgus mobilitāti un stiprinātu
  Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, kā arī lai panāktu to, ka darba tirgū pastāv efektīva dzimumu līdztiesība. Šis mērķis būtu jāīsteno, ieviešot minimālās prasības attiecībā uz pozitīvu rīcību, kas izpaužas kā saistoši pasākumi, kuru nolūks ir sasniegt kvantitatīvu mērķi dzimumu sadalījumam biržā kotēto uzņēmumu valdēs, ņemot vērā apstākli, ka dalībvalstis vai citas valstis, kas ir izvēlējušās šo vai līdzīgu metodi, ir guvušas vislabākos rezultātus sieviešu nepietiekamās pārstāvības samazināšanā amatos, kas saistīti ar ekonomikas lēmumu pieņemšanu. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(16)

Tāpēc Savienībai būtu jācenšas palielināt sieviešu pārstāvību uzņēmumu valdēs
  visās dalībvalstīs
  , lai veicinātu ekonomikas izaugsmi un
  darba tirgus mobilitāti un stiprinātu
  Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, kā arī lai panāktu to, ka darba tirgū pastāv efektīva dzimumu līdztiesība. Šis mērķis būtu jāīsteno, ieviešot minimālās prasības attiecībā uz pozitīvu rīcību, kas izpaužas kā saistoši pasākumi, kuru nolūks ir sasniegt kvantitatīvu mērķi dzimumu sadalījumam biržā kotēto uzņēmumu valdēs, ņemot vērā apstākli, ka dalībvalstis vai citas valstis, kas ir izvēlējušās šo vai līdzīgu metodi, ir guvušas vislabākos rezultātus sieviešu nepietiekamās pārstāvības samazināšanā amatos, kas saistīti ar ekonomikas lēmumu pieņemšanu. [Gr. 24]

| (16a) | Biržā kotētajiem uzņēmumiem būtu jāizstrādā dzimumu līdztiesības politikas pamatnostādnes, kuru mērķis ir sasniegt līdzsvarotāku dzimumu pārstāvību visā attiecīgajā uzņēmumā. Šajās politikas pamatnostādnēs var iekļaut aprakstu par atbilstošiem uzņēmumā īstenotiem pasākumiem — sieviešu un vīriešu kandidāta izvirzīšana vadošiem amatiem, konsultāciju un profesionālās attīstības orientācijas programmas sievietēm, cilvēkresursu stratēģijas, kurās tiktu veicināta dažādība darbā pieņemšanas procesā. Turklāt tajā var paredzēt elastīgu darba apstākļu nodrošināšanu visiem darba ņēmējiem, piemēram, palīdzība bērna kopšanas atvaļinājumā, kā arī palīdzības sniegšanu mājas darbos un bērnu aprūpē. Katrs uzņēmums var izvēlēties tādu politiku, kas vislabāk piemērota tā darbībai, un tam būtu jāveic aktīvi pasākumi, lai palielinātu nepietiekami pārstāvētā dzimuma proporcionālo samēru uzņēmuma pārvaldībā. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(16a)

Biržā kotētajiem uzņēmumiem būtu jāizstrādā dzimumu līdztiesības politikas pamatnostādnes, kuru mērķis ir sasniegt līdzsvarotāku dzimumu pārstāvību visā attiecīgajā uzņēmumā. Šajās politikas pamatnostādnēs var iekļaut aprakstu par atbilstošiem uzņēmumā īstenotiem pasākumiem — sieviešu un vīriešu kandidāta izvirzīšana vadošiem amatiem, konsultāciju un profesionālās attīstības orientācijas programmas sievietēm, cilvēkresursu stratēģijas, kurās tiktu veicināta dažādība darbā pieņemšanas procesā. Turklāt tajā var paredzēt elastīgu darba apstākļu nodrošināšanu visiem darba ņēmējiem, piemēram, palīdzība bērna kopšanas atvaļinājumā, kā arī palīdzības sniegšanu mājas darbos un bērnu aprūpē. Katrs uzņēmums var izvēlēties tādu politiku, kas vislabāk piemērota tā darbībai, un tam būtu jāveic aktīvi pasākumi, lai palielinātu nepietiekami pārstāvētā dzimuma proporcionālo samēru uzņēmuma pārvaldībā. [Gr. 25]

| (17) | Biržā kotētajiem uzņēmumiem ir īpaša ekonomiskā nozīme, atpazīstamība un ietekme uz visu tirgu. Tāpēc šajā direktīvā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro biržā kotētiem uzņēmumiem, kas ir definēti kā tādā dalībvalstī reģistrēti uzņēmumi, kuras

  un kuru
  vērtspapīrus ir atļauts tirgot vienā vai vairākās dalībvalstīs regulētā tirgū Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (12) 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta izpratnē. Šie uzņēmumi nosaka standartus visai ekonomikai kopumā, un ir paredzams, ka to piemēram sekos cita veida uzņēmumi. Biržā kotēto uzņēmumu sabiedriskais raksturs attaisno to, ka sabiedrības interesēs šie uzņēmumi tiek lielākā mērā regulēti.
  [Gr. 26] |
| --- | --- |

(17)

Biržā kotētajiem uzņēmumiem ir īpaša ekonomiskā nozīme, atpazīstamība un ietekme uz visu tirgu. Tāpēc šajā direktīvā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro biržā kotētiem uzņēmumiem, kas ir definēti kā tādā dalībvalstī reģistrēti uzņēmumi, kuras

  un kuru
  vērtspapīrus ir atļauts tirgot vienā vai vairākās dalībvalstīs regulētā tirgū Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (12) 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta izpratnē. Šie uzņēmumi nosaka standartus visai ekonomikai kopumā, un ir paredzams, ka to piemēram sekos cita veida uzņēmumi. Biržā kotēto uzņēmumu sabiedriskais raksturs attaisno to, ka sabiedrības interesēs šie uzņēmumi tiek lielākā mērā regulēti.
  [Gr. 26]

| (18) | Šī direktīva nebūtu jāpiemēro mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (13), pat tad, ja tie ir biržā kotēti uzņēmumi.
  Tomēr dalībvalstīm būtu jāīsteno tāda politika, kas atbalsta un mudina MVU būtiski uzlabot dzimumu līdzsvaru visos to vadības līmeņos un uzņēmumu valdēs. [Gr. 27] |
| --- | --- |

(18)

Šī direktīva nebūtu jāpiemēro mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā noteikts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (13), pat tad, ja tie ir biržā kotēti uzņēmumi.
  Tomēr dalībvalstīm būtu jāīsteno tāda politika, kas atbalsta un mudina MVU būtiski uzlabot dzimumu līdzsvaru visos to vadības līmeņos un uzņēmumu valdēs. [Gr. 27]

| (19) | Dalībvalstīs pastāv dažādas biržā kotētu uzņēmumu valdes struktūru sistēmas; galvenā atšķirība ir starp divējādu (“divu līmeņu”) sistēmu, kurā ir gan valde, gan uzraudzības padome, un unitāru (“viena līmeņa”) sistēmu, kurā vadības un uzraudzības funkcijas ir apvienotas vienā valdē. Pastāv arī jauktas sistēmas, kurām ir abu sistēmu elementi vai kuras ļauj uzņēmumiem izvēlēties dažādus modeļus. Šajā direktīvā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro visām valdes sistēmām dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstīs pastāv dažādas biržā kotētu uzņēmumu valdes struktūru sistēmas; galvenā atšķirība ir starp divējādu (“divu līmeņu”) sistēmu, kurā ir gan valde, gan uzraudzības padome, un unitāru (“viena līmeņa”) sistēmu, kurā vadības un uzraudzības funkcijas ir apvienotas vienā valdē. Pastāv arī jauktas sistēmas, kurām ir abu sistēmu elementi vai kuras ļauj uzņēmumiem izvēlēties dažādus modeļus. Šajā direktīvā paredzētie pasākumi būtu jāpiemēro visām valdes sistēmām dalībvalstīs.

| (20) | Visās valdes sistēmās tiek nošķirts starp izpilddirektoriem, kuri atbild par uzņēmuma ikdienas vadību, un direktoriem bez izpildpilnvarām, kuri nav iesaistīti ikdienas vadībā, bet pilda uzraudzības funkciju. Šajā direktīvā paredzētie kvantitatīvie mērķi būtu jāpiemēro tikai direktoriem bez izpildpilnvarām, lai panāktu pareizo līdzsvaru starp vajadzību palielināt dzimumu daudzveidību valdēs un nepieciešamību samazināt iejaukšanos uzņēmuma ikdienas vadībā. Tā kā direktori bez izpildpilnvarām veic uzraudzības pienākumus, ir arī vieglāk pieņemt darbā kvalificētus kandidātus ārpus uzņēmuma un lielā mērā arī ārpus konkrētās nozares, kurā uzņēmums darbojas; šis apsvērums ir svarīgs ekonomikas jomās, kurās viena dzimuma pārstāvji ir īpaši nepietiekami pārstāvēti darbaspēkā. |
| --- | --- |

(20)

Visās valdes sistēmās tiek nošķirts starp izpilddirektoriem, kuri atbild par uzņēmuma ikdienas vadību, un direktoriem bez izpildpilnvarām, kuri nav iesaistīti ikdienas vadībā, bet pilda uzraudzības funkciju. Šajā direktīvā paredzētie kvantitatīvie mērķi būtu jāpiemēro tikai direktoriem bez izpildpilnvarām, lai panāktu pareizo līdzsvaru starp vajadzību palielināt dzimumu daudzveidību valdēs un nepieciešamību samazināt iejaukšanos uzņēmuma ikdienas vadībā. Tā kā direktori bez izpildpilnvarām veic uzraudzības pienākumus, ir arī vieglāk pieņemt darbā kvalificētus kandidātus ārpus uzņēmuma un lielā mērā arī ārpus konkrētās nozares, kurā uzņēmums darbojas; šis apsvērums ir svarīgs ekonomikas jomās, kurās viena dzimuma pārstāvji ir īpaši nepietiekami pārstāvēti darbaspēkā.

| (21) | Vairākās dalībvalstīs saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi uzņēmuma darbinieki un/vai darbiniekus pārstāvošas organizācijas var iecelt vai ievēlēt vai tām ir jāieceļ vai jāievēl noteikta daļa no direktoriem bez izpildpilnvarām. Šajā direktīvā paredzētie kvantitatīvie mērķi būtu jāpiemēro visiem direktoriem bez izpildpilnvarām, tostarp darbinieku pārstāvjiem. Tomēr attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānosaka praktiskās procedūras minēto mērķu sasniegšanai, ņemot vērā apstākli, ka daļa no direktoriem bez izpildpilnvarām ir darbinieku pārstāvji.

  Šajā direktīvā būtu jāņem vērā atlases procedūras atšķirības un īpatnības katrā dalībvalstī. [Gr. 28] |
| --- | --- |

(21)

Vairākās dalībvalstīs saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi uzņēmuma darbinieki un/vai darbiniekus pārstāvošas organizācijas var iecelt vai ievēlēt vai tām ir jāieceļ vai jāievēl noteikta daļa no direktoriem bez izpildpilnvarām. Šajā direktīvā paredzētie kvantitatīvie mērķi būtu jāpiemēro visiem direktoriem bez izpildpilnvarām, tostarp darbinieku pārstāvjiem. Tomēr attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānosaka praktiskās procedūras minēto mērķu sasniegšanai, ņemot vērā apstākli, ka daļa no direktoriem bez izpildpilnvarām ir darbinieku pārstāvji.

  Šajā direktīvā būtu jāņem vērā atlases procedūras atšķirības un īpatnības katrā dalībvalstī. [Gr. 28]

| (22) | Biržā kotētiem uzņēmumiem Savienībā būtu jāuzliek pienākums paredzēt piemērotas procedūras, lai sasniegtu konkrētus mērķus attiecībā uz dzimumu sadalījumu savās valdēs.

  jācenšas sasniegt mērķi
  ,
  saskaņā ar kuru vēlākais līdz 2020. gada 1. janvārim vismaz 40 procentiem direktoru bez izpildpilnvarām ir jābūt no nepietiekami pārstāvētā dzimuma. Lai šo mērķi sasniegtu,
  tiem biržā kotētiem uzņēmumiem, kuru valdēs vismaz 40 % direktoru bez izpildpilnvarām nav no nepietiekami pārstāvētā dzimuma, iecelšana šajos amatos būtu jāveic,

  jāīsteno
  ,
  piemērojot sākotnējās atlases vai atlases procedūru,
  pamatojoties uz katra kandidāta kvalifikācijas salīdzinošu analīzi un piemērojot iepriekš izstrādātus, skaidrus, neitrāli formulētus un nepārprotamus kritērijus, lai ne vēlāk kā 2020. gada 1. janvārī sasniegtu minēto procentuālo īpatsvaru. Tāpēc direktīvā ir noteikts mērķis, saskaņā ar kuru līdz minētajam datumam vismaz 40 procentiem direktoru bez izpildpilnvarām ir jābūt no nepietiekami pārstāvētā dzimuma. Šis mērķis principā attiecas tikai uz direktoru bez izpildpilnvarām dzimumu vispārējo dažādību un neietekmē atsevišķu direktoru konkrēto atlasi no plaša vīriešu un sieviešu kandidātu loka katrā konkrētajā gadījumā. Jo īpaši tas neizslēdz nevienu konkrētu direktora amata kandidātu, kā arī neliek uzņēmumiem vai akcionāriem izvēlēties kādu konkrētu direktoru. Tādējādi lēmums par piemērotu valdes locekļu izvēli joprojām paliek uzņēmumu un akcionāru ziņā.
  [Gr. 29] |
| --- | --- |

(22)

Biržā kotētiem uzņēmumiem Savienībā būtu jāuzliek pienākums paredzēt piemērotas procedūras, lai sasniegtu konkrētus mērķus attiecībā uz dzimumu sadalījumu savās valdēs.

  jācenšas sasniegt mērķi
  ,
  saskaņā ar kuru vēlākais līdz 2020. gada 1. janvārim vismaz 40 procentiem direktoru bez izpildpilnvarām ir jābūt no nepietiekami pārstāvētā dzimuma. Lai šo mērķi sasniegtu,
  tiem biržā kotētiem uzņēmumiem, kuru valdēs vismaz 40 % direktoru bez izpildpilnvarām nav no nepietiekami pārstāvētā dzimuma, iecelšana šajos amatos būtu jāveic,

  jāīsteno
  ,
  piemērojot sākotnējās atlases vai atlases procedūru,
  pamatojoties uz katra kandidāta kvalifikācijas salīdzinošu analīzi un piemērojot iepriekš izstrādātus, skaidrus, neitrāli formulētus un nepārprotamus kritērijus, lai ne vēlāk kā 2020. gada 1. janvārī sasniegtu minēto procentuālo īpatsvaru. Tāpēc direktīvā ir noteikts mērķis, saskaņā ar kuru līdz minētajam datumam vismaz 40 procentiem direktoru bez izpildpilnvarām ir jābūt no nepietiekami pārstāvētā dzimuma. Šis mērķis principā attiecas tikai uz direktoru bez izpildpilnvarām dzimumu vispārējo dažādību un neietekmē atsevišķu direktoru konkrēto atlasi no plaša vīriešu un sieviešu kandidātu loka katrā konkrētajā gadījumā. Jo īpaši tas neizslēdz nevienu konkrētu direktora amata kandidātu, kā arī neliek uzņēmumiem vai akcionāriem izvēlēties kādu konkrētu direktoru. Tādējādi lēmums par piemērotu valdes locekļu izvēli joprojām paliek uzņēmumu un akcionāru ziņā.
  [Gr. 29]

| (22a) | Principā mērķis par 40 procentu kvotu attiecas tikai uz vispārējo dzimumu daudzveidību starp direktoriem bez izpildpilnvarām un neskar konkrētu atsevišķo direktoru izvēli no plaša vīriešu un sieviešu kandidātu loka katrā atsevišķā gadījumā. Īpaši tas neizslēdz nevienu konkrētu kandidātu direktora amatam un neuzliek par pienākumu uzņēmumiem vai akcionāriem izvēlēties konkrētu direktoru. Tādējādi lēmums par piemērotu valdes locekļu izvēli joprojām paliek uzņēmumu un akcionāru ziņā. [Gr. 30] |
| --- | --- |

(22a)

Principā mērķis par 40 procentu kvotu attiecas tikai uz vispārējo dzimumu daudzveidību starp direktoriem bez izpildpilnvarām un neskar konkrētu atsevišķo direktoru izvēli no plaša vīriešu un sieviešu kandidātu loka katrā atsevišķā gadījumā. Īpaši tas neizslēdz nevienu konkrētu kandidātu direktora amatam un neuzliek par pienākumu uzņēmumiem vai akcionāriem izvēlēties konkrētu direktoru. Tādējādi lēmums par piemērotu valdes locekļu izvēli joprojām paliek uzņēmumu un akcionāru ziņā. [Gr. 30]

| (22b) | Biržā kotētiem uzņēmumiem būtu jāapsver mācību programmu un pieredzes nodošanas programmu ieviešana nepietiekami pārstāvētajam dzimumam kā viens no līdzekļiem, lai sasniegtu dzimumu līdzsvaru, ja atlases kandidatūru kopumā pieņemšanai darbā valdes amatos ir skaidri izteiktas dzimumu atšķirības. [Gr. 31] |
| --- | --- |

(22b)

Biržā kotētiem uzņēmumiem būtu jāapsver mācību programmu un pieredzes nodošanas programmu ieviešana nepietiekami pārstāvētajam dzimumam kā viens no līdzekļiem, lai sasniegtu dzimumu līdzsvaru, ja atlases kandidatūru kopumā pieņemšanai darbā valdes amatos ir skaidri izteiktas dzimumu atšķirības. [Gr. 31]

| (23) | Dalībvalstīm ir dominējoša ietekme uz biržā kotētiem uzņēmumiem, kas ir valsts uzņēmumi Komisijas Direktīvas 2006/111/EK (14) 2. panta b) apakšpunkta izpratnē. Minētās dominējošās ietekmes dēļ dalībvalstu rīcībā ir instrumenti, lai ātrāk panāktu vajadzīgās izmaiņas. Tāpēc attiecībā uz šādiem uzņēmumiem būtu jānosaka, ka mērķis, saskaņā ar kuru vismaz 40 procentiem direktoru bez izpildpilnvarām ir jābūt no nepietiekami pārstāvētā dzimuma, ir jāsasniedz agrāk
  atbilstīgi piemērotiem mehānismiem, ko ieviesušas dalībvalstis saskaņā ar šo direktīvu
  . [Gr. 32] |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm ir dominējoša ietekme uz biržā kotētiem uzņēmumiem, kas ir valsts uzņēmumi Komisijas Direktīvas 2006/111/EK (14) 2. panta b) apakšpunkta izpratnē. Minētās dominējošās ietekmes dēļ dalībvalstu rīcībā ir instrumenti, lai ātrāk panāktu vajadzīgās izmaiņas. Tāpēc attiecībā uz šādiem uzņēmumiem būtu jānosaka, ka mērķis, saskaņā ar kuru vismaz 40 procentiem direktoru bez izpildpilnvarām ir jābūt no nepietiekami pārstāvētā dzimuma, ir jāsasniedz agrāk
  atbilstīgi piemērotiem mehānismiem, ko ieviesušas dalībvalstis saskaņā ar šo direktīvu
  . [Gr. 32]

| (23a) | Valsts uzņēmumiem sakarā ar to raksturu neatkarīgi no tā, vai tie ir biržā kotēti uzņēmumi, būtu jākalpo par paraugu privātajam sektoram. Tādēļ Komisijai būtu jānovērtē situācija dalībvalstīs un jāizvērtē, vai valsts uzņēmumus, kas neietilpst MVU definīcijā, varētu tālākā nākotnē iekļaut šīs direktīvas jomā. [Gr. 33] |
| --- | --- |

(23a)

Valsts uzņēmumiem sakarā ar to raksturu neatkarīgi no tā, vai tie ir biržā kotēti uzņēmumi, būtu jākalpo par paraugu privātajam sektoram. Tādēļ Komisijai būtu jānovērtē situācija dalībvalstīs un jāizvērtē, vai valsts uzņēmumus, kas neietilpst MVU definīcijā, varētu tālākā nākotnē iekļaut šīs direktīvas jomā. [Gr. 33]

| (23b) | Komisijai vajadzētu vākt un analizēt datus par dzimumu līdzsvaru biržā nekotētos lielajos uzņēmumos, kuriem arī ir liela saimnieciskā nozīme. Tādējādi būtu jāveic ietekmes novērtējums, lai iegūtu pārskatu par situāciju šādos dalībvalstu uzņēmumos un pārbaudītu, vai ir vajadzīgi Savienības līmeņa pasākumi, lai šādus uzņēmumus nākotnē iekļautu šīs direktīvas jomā. Vienlaikus Komisijai būtu jāpaskaidro attiecīgās iespējas, jo katras dalībvalsts īpatnību dēļ var būt svarīgi šiem uzņēmumiem piemērot īpašus regulējumus. [Gr. 34] |
| --- | --- |

(23b)

Komisijai vajadzētu vākt un analizēt datus par dzimumu līdzsvaru biržā nekotētos lielajos uzņēmumos, kuriem arī ir liela saimnieciskā nozīme. Tādējādi būtu jāveic ietekmes novērtējums, lai iegūtu pārskatu par situāciju šādos dalībvalstu uzņēmumos un pārbaudītu, vai ir vajadzīgi Savienības līmeņa pasākumi, lai šādus uzņēmumus nākotnē iekļautu šīs direktīvas jomā. Vienlaikus Komisijai būtu jāpaskaidro attiecīgās iespējas, jo katras dalībvalsts īpatnību dēļ var būt svarīgi šiem uzņēmumiem piemērot īpašus regulējumus. [Gr. 34]

| (24) | Lai noteiktu direktoru bez izpildpilnvarām amata vietu skaitu, kas vajadzīgs mērķa sasniegšanai, ir nepieciešams sīkāks precizējums, jo vairumā gadījumu valdes lielums ir tāds, ka matemātiska aprēķina rezultātā var iegūt tikai skaitli, kas ir lielāks vai mazāks par precīzo 40 procentu īpatsvaru. Tāpēc valdes amata vietu skaitam, kas vajadzīgs mērķa sasniegšanai, būtu jābūt skaitlim, kas ir vistuvāk 40 procentiem. Vienlaikus, lai novērstu sākotnēji pārāk lielā mērā pārstāvētā dzimuma diskrimināciju, biržā kotētiem uzņēmumiem nebūtu jāuzliek pienākums aizpildīt pusi vai vairāk amata vietu ar valdes locekļiem bez izpildpilnvarām, kuri ir no nepietiekami pārstāvētā dzimuma. Tādējādi, piemēram,

  Ja valdi bez izpildpilnvarām veido tikai trīs locekļi, ir matemātiski neiespējami pārsniegt 40 % daļu attiecībā uz abiem dzimumiem. Tādēļ tādos gadījumos
  valdēs, kurās ir trīs vai četri direktori bez izpildpilnvarām, locekļiem no nepietiekami pārstāvētā dzimuma būtu jāieņem vismaz viena amata vieta., valdēs, kurās ir pieci vai seši direktori bez izpildpilnvarām, tiem būtu jāieņem vismaz divas amata vietas un valdēs ar septiņiem vai astoņiem direktoriem bez izpildpilnvarām – vismaz trīs amata vietas.
  [Gr. 35] |
| --- | --- |

(24)

Lai noteiktu direktoru bez izpildpilnvarām amata vietu skaitu, kas vajadzīgs mērķa sasniegšanai, ir nepieciešams sīkāks precizējums, jo vairumā gadījumu valdes lielums ir tāds, ka matemātiska aprēķina rezultātā var iegūt tikai skaitli, kas ir lielāks vai mazāks par precīzo 40 procentu īpatsvaru. Tāpēc valdes amata vietu skaitam, kas vajadzīgs mērķa sasniegšanai, būtu jābūt skaitlim, kas ir vistuvāk 40 procentiem. Vienlaikus, lai novērstu sākotnēji pārāk lielā mērā pārstāvētā dzimuma diskrimināciju, biržā kotētiem uzņēmumiem nebūtu jāuzliek pienākums aizpildīt pusi vai vairāk amata vietu ar valdes locekļiem bez izpildpilnvarām, kuri ir no nepietiekami pārstāvētā dzimuma. Tādējādi, piemēram,

  Ja valdi bez izpildpilnvarām veido tikai trīs locekļi, ir matemātiski neiespējami pārsniegt 40 % daļu attiecībā uz abiem dzimumiem. Tādēļ tādos gadījumos
  valdēs, kurās ir trīs vai četri direktori bez izpildpilnvarām, locekļiem no nepietiekami pārstāvētā dzimuma būtu jāieņem vismaz viena amata vieta., valdēs, kurās ir pieci vai seši direktori bez izpildpilnvarām, tiem būtu jāieņem vismaz divas amata vietas un valdēs ar septiņiem vai astoņiem direktoriem bez izpildpilnvarām – vismaz trīs amata vietas.
  [Gr. 35]

| (25) | Savā judikatūrā (15) par pozitīvu rīcību un tās atbilstību principam par diskriminācijas aizliegumu dzimuma dēļ (tagad šis princips ir noteikts arī Hartas 21. pantā) Eiropas Savienības Tiesa atzina, ka konkrētos gadījumos, kas attiecas uz atlasi pieņemšanai darbā vai paaugstināšanai amatā, priekšroku var dot nepietiekami pārstāvētajam dzimumam ar nosacījumu, ka nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidāts piemērotības, kompetences un profesionālā snieguma ziņā ir tikpat kvalificēts kā otra dzimuma kandidāts, ka priekšroku nedrīkst dot automātiski un bez nosacījumiem, bet gan priekšroku nepiešķir, ja iemesli, kas ir specifiski konkrētajam otra dzimuma kandidātam, liek izšķirties par labu šim kandidātam, un ka katra kandidāta pieteikums tiek objektīvi novērtēts, ņemot vērā visus kritērijus, kas ir specifiski konkrētajiem kandidātiem. |
| --- | --- |

(25)

Savā judikatūrā (15) par pozitīvu rīcību un tās atbilstību principam par diskriminācijas aizliegumu dzimuma dēļ (tagad šis princips ir noteikts arī Hartas 21. pantā) Eiropas Savienības Tiesa atzina, ka konkrētos gadījumos, kas attiecas uz atlasi pieņemšanai darbā vai paaugstināšanai amatā, priekšroku var dot nepietiekami pārstāvētajam dzimumam ar nosacījumu, ka nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidāts piemērotības, kompetences un profesionālā snieguma ziņā ir tikpat kvalificēts kā otra dzimuma kandidāts, ka priekšroku nedrīkst dot automātiski un bez nosacījumiem, bet gan priekšroku nepiešķir, ja iemesli, kas ir specifiski konkrētajam otra dzimuma kandidātam, liek izšķirties par labu šim kandidātam, un ka katra kandidāta pieteikums tiek objektīvi novērtēts, ņemot vērā visus kritērijus, kas ir specifiski konkrētajiem kandidātiem.

| (26) | Saskaņā ar minēto judikatūru dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka kandidātu, kuri ir vislabāk kvalificēti direktoru bez izpildpilnvarām amata vietām, atlases pamatā ir katra kandidāta kvalifikācijas salīdzinoša analīze, balstoties uz iepriekš izstrādātiem, skaidriem, neitrāli formulētiem un nepārprotamiem kritērijiem. Atlases kritēriju veidi, kurus uzņēmumi varētu izmantot, ir, piemēram, profesionālā pieredze vadības un/vai uzraudzības pienākumu veikšanā,
  darba pieredze starptautiskos uzņēmumos, multidisciplinaritāte,
  zināšanas konkrētajās specifiskajās jomās, piemēram, finanšu, kontroles vai cilvēkresursu pārvaldības jomā, vadības prasmes un saziņas iemaņas, kā arī sakaru veidošanas un uzturēšanas spējas. Priekšroka būtu jādod nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidātam, ja šis kandidāts piemērotības, kompetences un profesionālā snieguma ziņā ir tikpat kvalificēts kā otra dzimuma kandidāts un ja objektīvā novērtējumā, ņemot vērā visus kritērijus, kas ir specifiski konkrētajam kandidātam, līdzsvars nenosliecas par labu otra dzimuma kandidātam. [Gr. 36] |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar minēto judikatūru dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka kandidātu, kuri ir vislabāk kvalificēti direktoru bez izpildpilnvarām amata vietām, atlases pamatā ir katra kandidāta kvalifikācijas salīdzinoša analīze, balstoties uz iepriekš izstrādātiem, skaidriem, neitrāli formulētiem un nepārprotamiem kritērijiem. Atlases kritēriju veidi, kurus uzņēmumi varētu izmantot, ir, piemēram, profesionālā pieredze vadības un/vai uzraudzības pienākumu veikšanā,
  darba pieredze starptautiskos uzņēmumos, multidisciplinaritāte,
  zināšanas konkrētajās specifiskajās jomās, piemēram, finanšu, kontroles vai cilvēkresursu pārvaldības jomā, vadības prasmes un saziņas iemaņas, kā arī sakaru veidošanas un uzturēšanas spējas. Priekšroka būtu jādod nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidātam, ja šis kandidāts piemērotības, kompetences un profesionālā snieguma ziņā ir tikpat kvalificēts kā otra dzimuma kandidāts un ja objektīvā novērtējumā, ņemot vērā visus kritērijus, kas ir specifiski konkrētajam kandidātam, līdzsvars nenosliecas par labu otra dzimuma kandidātam. [Gr. 36]

| (27) | Dažādās dalībvalstīs un dažādos uzņēmumos atšķiras direktoru darbā pieņemšanas
  , atlases
  un iecelšanas metodes. Tās var aptvert priekšatlases posmu, kura ietvaros kandidātu saraksts tiek iesniegts akcionāru sapulcei (to dara, piemēram, iecelšanas komiteja), vai tādas metodes, saskaņā ar kurām atsevišķi akcionāri tieši ieceļ direktorus vai arī akcionāru sapulcē tiek balsots par atsevišķiem kandidātiem vai kandidātu sarakstiem.
  Šajā direktīvā tiek ņemta vērā atlases procedūru daudzveidība, kam būtu jābalstās uz pārredzamību un nopelniem, vienlaikus uzstājot, ka jāsasniedz mērķis palielināt nepietiekami pārstāvētā dzimuma līdzdalību valdēs.
  Prasības par kandidātu atlasi būtu jāizpilda piemērotā atlases procedūras posmā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un attiecīgo biržā kotēto uzņēmumu statūtiem. Šajā saistībā ar šo direktīvu paredz tikai

  šī direktīva pieļauj
  atlases procedūru minimuma saskaņošanu, kā rezultātā ir iespējams piemērot Tiesas judikatūrā noteiktos nosacījumus,

  daudzveidību
  , lai panāktu

  sasniegtu mērķi panākt
  dzimumu līdzsvarotāku pārstāvību biržā kotēto uzņēmumu valdēs.
  Šīs direktīvas noteikumi nerada pārmērīgu iejaukšanos uzņēmumu ikdienas vadībā, jo tiek saglabāta uzņēmumu rīcības brīvība attiecībā uz kandidātu atlasi, pamatojoties uz kvalitātes vai citiem būtiskiem objektīviem apsvērumiem. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(27)

Dažādās dalībvalstīs un dažādos uzņēmumos atšķiras direktoru darbā pieņemšanas
  , atlases
  un iecelšanas metodes. Tās var aptvert priekšatlases posmu, kura ietvaros kandidātu saraksts tiek iesniegts akcionāru sapulcei (to dara, piemēram, iecelšanas komiteja), vai tādas metodes, saskaņā ar kurām atsevišķi akcionāri tieši ieceļ direktorus vai arī akcionāru sapulcē tiek balsots par atsevišķiem kandidātiem vai kandidātu sarakstiem.
  Šajā direktīvā tiek ņemta vērā atlases procedūru daudzveidība, kam būtu jābalstās uz pārredzamību un nopelniem, vienlaikus uzstājot, ka jāsasniedz mērķis palielināt nepietiekami pārstāvētā dzimuma līdzdalību valdēs.
  Prasības par kandidātu atlasi būtu jāizpilda piemērotā atlases procedūras posmā saskaņā ar valsts tiesību aktiem un attiecīgo biržā kotēto uzņēmumu statūtiem. Šajā saistībā ar šo direktīvu paredz tikai

  šī direktīva pieļauj
  atlases procedūru minimuma saskaņošanu, kā rezultātā ir iespējams piemērot Tiesas judikatūrā noteiktos nosacījumus,

  daudzveidību
  , lai panāktu

  sasniegtu mērķi panākt
  dzimumu līdzsvarotāku pārstāvību biržā kotēto uzņēmumu valdēs.
  Šīs direktīvas noteikumi nerada pārmērīgu iejaukšanos uzņēmumu ikdienas vadībā, jo tiek saglabāta uzņēmumu rīcības brīvība attiecībā uz kandidātu atlasi, pamatojoties uz kvalitātes vai citiem būtiskiem objektīviem apsvērumiem. [Gr. 37]

| (27a) | Ja sākotnējās kandidātu atlases pamatā ir vēlēšanu vai balsošanas procedūra, ko veic, piemēram, darba ņēmēji vai viņu pārstāvji, šīs procedūras ir jāpielāgo visos to posmos, lai sasniegtu līdzsvarotākas dzimumu pārstāvniecības mērķi direktoru valdē kopumā, vienlaicīgi nodrošinot, ka šīs procedūras dēļ ievēlētā direktora dzimums nekādā veidā nav iepriekš noteikts. [Gr. 38] |
| --- | --- |

(27a)

Ja sākotnējās kandidātu atlases pamatā ir vēlēšanu vai balsošanas procedūra, ko veic, piemēram, darba ņēmēji vai viņu pārstāvji, šīs procedūras ir jāpielāgo visos to posmos, lai sasniegtu līdzsvarotākas dzimumu pārstāvniecības mērķi direktoru valdē kopumā, vienlaicīgi nodrošinot, ka šīs procedūras dēļ ievēlētā direktora dzimums nekādā veidā nav iepriekš noteikts. [Gr. 38]

| (28) | Šīs direktīvas mērķis ir uzlabot biržā kotēto uzņēmumu direktoru dzimumu līdzsvaru un tādējādi veicināt to, ka tiek ievērots Savienībā par pamattiesībām atzītais princips par vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm. Tāpēc biržā kotētiem uzņēmumiem pēc neizraudzītā kandidāta pieprasījuma būtu jāizpauž ne tikai kvalifikācijas kritēriji, kas bija atlases pamatā, bet arī minēto kritēriju objektīvs un salīdzinošs novērtējums un – vajadzības gadījumā – apsvērumi, kas lika izšķirties par labu kandidātam, kurš nav no nepietiekami pārstāvētā dzimuma. Šie ierobežojumi, kas skar hartas 7. un 8. pantā atzītās tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību attiecībā uz personas datu apstrādi, un biržā kotēto uzņēmumu pienākums pēc pieprasījuma sniegt minēto informāciju neizraudzītajam kandidātam ir vajadzīgi un patiešām atbilst atzītajiem vispārējas nozīmes mērķiem saskaņā ar proporcionalitātes principu. Tāpēc tie atbilst prasībām, kas attiecībā uz šādiem ierobežojumiem ir noteikti hartas 52. panta 1. punktā, kā arī attiecīgajai Tiesas judikatūrai. |
| --- | --- |

(28)

Šīs direktīvas mērķis ir uzlabot biržā kotēto uzņēmumu direktoru dzimumu līdzsvaru un tādējādi veicināt to, ka tiek ievērots Savienībā par pamattiesībām atzītais princips par vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm. Tāpēc biržā kotētiem uzņēmumiem pēc neizraudzītā kandidāta pieprasījuma būtu jāizpauž ne tikai kvalifikācijas kritēriji, kas bija atlases pamatā, bet arī minēto kritēriju objektīvs un salīdzinošs novērtējums un – vajadzības gadījumā – apsvērumi, kas lika izšķirties par labu kandidātam, kurš nav no nepietiekami pārstāvētā dzimuma. Šie ierobežojumi, kas skar hartas 7. un 8. pantā atzītās tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību attiecībā uz personas datu apstrādi, un biržā kotēto uzņēmumu pienākums pēc pieprasījuma sniegt minēto informāciju neizraudzītajam kandidātam ir vajadzīgi un patiešām atbilst atzītajiem vispārējas nozīmes mērķiem saskaņā ar proporcionalitātes principu. Tāpēc tie atbilst prasībām, kas attiecībā uz šādiem ierobežojumiem ir noteikti hartas 52. panta 1. punktā, kā arī attiecīgajai Tiesas judikatūrai.

| (29) | Ja no nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidātu vidus neizraudzītam kandidātam ir aizdomas, ka šā dzimuma pārstāvji ir līdzvērtīgi kvalificēti kā izraudzītais kandidāts no pretējā dzimuma kandidātu vidus, biržā kotētajam uzņēmumam būtu jāpieprasa apliecināt izvēles pamatotību. |
| --- | --- |

(29)

Ja no nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidātu vidus neizraudzītam kandidātam ir aizdomas, ka šā dzimuma pārstāvji ir līdzvērtīgi kvalificēti kā izraudzītais kandidāts no pretējā dzimuma kandidātu vidus, biržā kotētajam uzņēmumam būtu jāpieprasa apliecināt izvēles pamatotību.

| (30) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas par šīs direktīvas

  šajā direktīvā noteikto prasību par atklātu un pārredzamu procedūru
  pārkāpumiem, kas inter alia varētu būt administratīvi sodi, un

  izslēgšana no publiskiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, daļēja izslēgšana no Savienības struktūrfondu finansējuma saņemšanas, kā arī
  direktoru bez izpildpilnvarām iecelšanas vai ievēlēšanas atcelšana vai anulēšana (ko veic tiesu iestāde), ja šī iecelšana vai ievēlēšana notikusi, neievērojot saskaņā ar 4. panta 1. punktu pieņemtos valsts noteikumus.
  Būtu nepieciešams, lai dalībvalstis varētu neaprobežoties ar tam šajā direktīvā paredzēto sankciju sarakstu, kurs nav izsmeļošs, un cita starpā pievienot attiecīgā uzņēmuma piespiedu atlaišanu, ko uzdevusi kompetenta tiesas iestāde, pilnībā ievērojot pienācīgās juridiskās garantijas, gadījumos, kad minētais uzņēmums veicis nopietnus un atkārtotus pārkāpumus. [Gr. 39] |
| --- | --- |

(30)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas par šīs direktīvas

  šajā direktīvā noteikto prasību par atklātu un pārredzamu procedūru
  pārkāpumiem, kas inter alia varētu būt administratīvi sodi, un

  izslēgšana no publiskiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, daļēja izslēgšana no Savienības struktūrfondu finansējuma saņemšanas, kā arī
  direktoru bez izpildpilnvarām iecelšanas vai ievēlēšanas atcelšana vai anulēšana (ko veic tiesu iestāde), ja šī iecelšana vai ievēlēšana notikusi, neievērojot saskaņā ar 4. panta 1. punktu pieņemtos valsts noteikumus.
  Būtu nepieciešams, lai dalībvalstis varētu neaprobežoties ar tam šajā direktīvā paredzēto sankciju sarakstu, kurs nav izsmeļošs, un cita starpā pievienot attiecīgā uzņēmuma piespiedu atlaišanu, ko uzdevusi kompetenta tiesas iestāde, pilnībā ievērojot pienācīgās juridiskās garantijas, gadījumos, kad minētais uzņēmums veicis nopietnus un atkārtotus pārkāpumus. [Gr. 39]

| (31) | Tā kā dzimumu pārstāvība starp darbiniekiem tieši ietekmē nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidātu pieejamību, dalībvalstis var noteikt, ka gadījumos, kad nepietiekami pārstāvētais dzimums veido mazāk nekā 10 procentus no darbinieku skaita, attiecīgajam uzņēmumam nebūtu jāsasniedz šajā direktīvā noteiktais mērķis.
  [Gr. 40] |
| --- | --- |

(31)

Tā kā dzimumu pārstāvība starp darbiniekiem tieši ietekmē nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidātu pieejamību, dalībvalstis var noteikt, ka gadījumos, kad nepietiekami pārstāvētais dzimums veido mazāk nekā 10 procentus no darbinieku skaita, attiecīgajam uzņēmumam nebūtu jāsasniedz šajā direktīvā noteiktais mērķis.
  [Gr. 40]

| (32) | Tā kā biržā kotētajiem uzņēmumiem būtu jācenšas palielināt nepietiekami pārstāvētā dzimuma īpatsvaru visos lēmumu pieņemšanas amatos, dalībvalstis var noteikt, ka šajā direktīvā noteiktais mērķis būtu jāuzskata par sasniegtu, ja biržā kotētie uzņēmumi var pierādīt, ka nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvji ieņem vismaz vienu trešdaļu no visiem direktoru amatiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir direktori ar izpildpilnvarām vai bez tām.
  Tomēr jābūt prasībai šādiem uzņēmumiem joprojām savā gada pārskatā un savā tīmekļa vietnē norādīt dzimumu līdzsvaru starp direktoriem ar un bez izpildpilnvarām un savu politiku šajā jomā saskaņā ar šīs direktīvas 5. pantu. [Gr. 41] |
| --- | --- |

(32)

Tā kā biržā kotētajiem uzņēmumiem būtu jācenšas palielināt nepietiekami pārstāvētā dzimuma īpatsvaru visos lēmumu pieņemšanas amatos, dalībvalstis var noteikt, ka šajā direktīvā noteiktais mērķis būtu jāuzskata par sasniegtu, ja biržā kotētie uzņēmumi var pierādīt, ka nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvji ieņem vismaz vienu trešdaļu no visiem direktoru amatiem, neatkarīgi no tā, vai tie ir direktori ar izpildpilnvarām vai bez tām.
  Tomēr jābūt prasībai šādiem uzņēmumiem joprojām savā gada pārskatā un savā tīmekļa vietnē norādīt dzimumu līdzsvaru starp direktoriem ar un bez izpildpilnvarām un savu politiku šajā jomā saskaņā ar šīs direktīvas 5. pantu. [Gr. 41]

| (33) | Papildus pasākumiem attiecībā uz direktoriem bez izpildpilnvarām, un arī tādēļ, lai uzlabotu dzimumu līdzsvaru to direktoru vidū, kas ir iesaistīti ikdienas vadības darbā, biržā kotētajiem uzņēmumiem būtu jānosaka pienākums uzņemties atsevišķas saistības attiecībā uz abu dzimumu pārstāvību izpilddirektoru vidū, kas jāizpilda līdz, vēlākais, 2020. gada 1. janvārim. Ar šīm saistībām būtu jācenšas panākt ievērojamu progresu attiecīgā uzņēmuma pašreizējā situācijā attiecībā uz dzimumu līdzsvaru. |
| --- | --- |

(33)

Papildus pasākumiem attiecībā uz direktoriem bez izpildpilnvarām, un arī tādēļ, lai uzlabotu dzimumu līdzsvaru to direktoru vidū, kas ir iesaistīti ikdienas vadības darbā, biržā kotētajiem uzņēmumiem būtu jānosaka pienākums uzņemties atsevišķas saistības attiecībā uz abu dzimumu pārstāvību izpilddirektoru vidū, kas jāizpilda līdz, vēlākais, 2020. gada 1. janvārim. Ar šīm saistībām būtu jācenšas panākt ievērojamu progresu attiecīgā uzņēmuma pašreizējā situācijā attiecībā uz dzimumu līdzsvaru.

| (34) | Dalībvalstīm būtu jānosaka biržā kotētajiem uzņēmumiem pienākums agrīnā posmā sniegt kompetentajām valsts iestādēm informāciju par dzimumu pārstāvību valdes locekļu vidū un informāciju par to, kā tie sasniedza šajā direktīvā noteiktos mērķus, lai sniegtu minētajām iestādēm iespēju novērtēt katra biržā kotētā uzņēmuma progresu ceļā uz dzimumu līdzsvaru direktoru vidū. Šī informācija būtu
  jāiekļauj uzņēmuma gada pārskatā un atbilstošā un viegli pieejamā veidā
  jāpublicē
  uzņēmuma tīmekļa vietnē
  , un gadījumā, ja attiecīgais uzņēmums nav sasniedzis mērķi, tajā būtu jāiekļauj to
  konkrēto
  pasākumu
  visaptverošs
  apraksts, ko uzņēmums līdz šim ir veicis un paredz veikt turpmāk, lai sasniegtu mērķi.
  Turklāt uzņēmumiem, kas nav sasnieguši mērķus vai izpildījuši savas apņemšanās, būtu jāsniedz pamatojums, kādu iemeslu dēļ tas nav ticis izpildīts, kā arī konkrētu pasākumu apraksts, kurus tie ir līdz šim īstenojuši un paredzējuši īstenot turpmāk, lai sasniegtu minēto mērķi un izpildītu minētās apņemšanās. [Gr. 42] |
| --- | --- |

(34)

Dalībvalstīm būtu jānosaka biržā kotētajiem uzņēmumiem pienākums agrīnā posmā sniegt kompetentajām valsts iestādēm informāciju par dzimumu pārstāvību valdes locekļu vidū un informāciju par to, kā tie sasniedza šajā direktīvā noteiktos mērķus, lai sniegtu minētajām iestādēm iespēju novērtēt katra biržā kotētā uzņēmuma progresu ceļā uz dzimumu līdzsvaru direktoru vidū. Šī informācija būtu
  jāiekļauj uzņēmuma gada pārskatā un atbilstošā un viegli pieejamā veidā
  jāpublicē
  uzņēmuma tīmekļa vietnē
  , un gadījumā, ja attiecīgais uzņēmums nav sasniedzis mērķi, tajā būtu jāiekļauj to
  konkrēto
  pasākumu
  visaptverošs
  apraksts, ko uzņēmums līdz šim ir veicis un paredz veikt turpmāk, lai sasniegtu mērķi.
  Turklāt uzņēmumiem, kas nav sasnieguši mērķus vai izpildījuši savas apņemšanās, būtu jāsniedz pamatojums, kādu iemeslu dēļ tas nav ticis izpildīts, kā arī konkrētu pasākumu apraksts, kurus tie ir līdz šim īstenojuši un paredzējuši īstenot turpmāk, lai sasniegtu minēto mērķi un izpildītu minētās apņemšanās. [Gr. 42]

| (35) | Ir iespējams, ka dalībvalstis pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā jau ir veikušas pasākumus, lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdzsvarotāku pārstāvību uzņēmumu valdēs. Šādām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot minētos pasākumus, nevis procedūras prasības par iecelšanas noteikumiem, ja tās var pierādīt, ka veiktie pasākumi ir līdzvērtīgi efektīvi, lai sasniegtu mērķi, saskaņā ar kuru ne vēlāk kā 2020. gada 1. janvārī vai – biržā kotēto valsts uzņēmumu gadījumā – ne vēlāk kā 2018. gada 1. janvārī vismaz 40 % direktoru bez izpildpilnvarām biržā kotētajos uzņēmumos ir no nepietiekami pārstāvētā dzimuma. |
| --- | --- |

(35)

Ir iespējams, ka dalībvalstis pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā jau ir veikušas pasākumus, lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdzsvarotāku pārstāvību uzņēmumu valdēs. Šādām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot minētos pasākumus, nevis procedūras prasības par iecelšanas noteikumiem, ja tās var pierādīt, ka veiktie pasākumi ir līdzvērtīgi efektīvi, lai sasniegtu mērķi, saskaņā ar kuru ne vēlāk kā 2020. gada 1. janvārī vai – biržā kotēto valsts uzņēmumu gadījumā – ne vēlāk kā 2018. gada 1. janvārī vismaz 40 % direktoru bez izpildpilnvarām biržā kotētajos uzņēmumos ir no nepietiekami pārstāvētā dzimuma.

| (36) | Šajā direktīvā ir ņemtas vērā pamattiesības un principi, kas ir atzīti Hartā. Jo īpaši tā sniedz ieguldījumu tiesību uz sieviešu un vīriešu līdztiesību (hartas 23. pants), tiesību brīvi izraudzīties profesiju un tiesību iesaistīties darbā (hartas 15. pants) īstenošanā. Šīs direktīva tiecas nodrošināt tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un uz taisnīgu lietas izskatīšanu tiesā (hartas 47. pants). Darījumdarbības brīvības (hartas 16. pants) un tiesību uz īpašumu (hartas 17. panta 1. punkts) ierobežojumi respektē šo tiesību un brīvību būtību, un tie ir nepieciešami un samērīgi. Tie patiešām atbilst vispārējas nozīmes mērķiem, ko atzinusi Savienība, un vajadzībai aizsargāt citu tiesības un brīvības. |
| --- | --- |

(36)

Šajā direktīvā ir ņemtas vērā pamattiesības un principi, kas ir atzīti Hartā. Jo īpaši tā sniedz ieguldījumu tiesību uz sieviešu un vīriešu līdztiesību (hartas 23. pants), tiesību brīvi izraudzīties profesiju un tiesību iesaistīties darbā (hartas 15. pants) īstenošanā. Šīs direktīva tiecas nodrošināt tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un uz taisnīgu lietas izskatīšanu tiesā (hartas 47. pants). Darījumdarbības brīvības (hartas 16. pants) un tiesību uz īpašumu (hartas 17. panta 1. punkts) ierobežojumi respektē šo tiesību un brīvību būtību, un tie ir nepieciešami un samērīgi. Tie patiešām atbilst vispārējas nozīmes mērķiem, ko atzinusi Savienība, un vajadzībai aizsargāt citu tiesības un brīvības.

| (37) | Lai arī dažas dalībvalstis regulāri ir veikušas darbības vai veicinājušas pašregulāciju, gūstot dažādus panākumus, vairums dalībvalstu nav veikušas nekādas darbības vai izrādījušas vēlmi rīkoties tādā veidā, ka tiktu gūti pietiekami uzlabojumi. Prognozes, kas balstās uz visas pieejamās informācijas visaptverošu analīzi par iepriekšējām un pašreizējām tendencēm un par nodomiem, liecina, ka līdzsvarotu dzimumu pārstāvību starp valdes locekļiem bez izpildpilnvarām saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem mērķiem visā Savienībā tuvākajā nākotnē nevarēs panākt, ja dalībvalstis rīkosies atsevišķi. Ņemot vērā minētos apstākļus un arvien pieaugošās atšķirības starp dalībvalstīm attiecībā uz sieviešu un vīriešu pārstāvību uzņēmumu valdēs, dzimumu līdzsvaru uzņēmumu valdēs Savienībā var uzlabot vienīgi, izmantojot kopīgu pieeju, un dzimumu līdztiesību, konkurētspēju un izaugsmi

  pastāvošo darba samaksas atšķirību izskaušanu, konkurētspējas un izaugsmes uzlabošanu
  var labāk panākt ar saskaņotu darbību Savienības līmenī, nekā ar valstu iniciatīvām, kam ir atšķirīga piemērošanas joma, mērķi un efektivitāte. Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un seku dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. [Gr. 43] |
| --- | --- |

(37)

Lai arī dažas dalībvalstis regulāri ir veikušas darbības vai veicinājušas pašregulāciju, gūstot dažādus panākumus, vairums dalībvalstu nav veikušas nekādas darbības vai izrādījušas vēlmi rīkoties tādā veidā, ka tiktu gūti pietiekami uzlabojumi. Prognozes, kas balstās uz visas pieejamās informācijas visaptverošu analīzi par iepriekšējām un pašreizējām tendencēm un par nodomiem, liecina, ka līdzsvarotu dzimumu pārstāvību starp valdes locekļiem bez izpildpilnvarām saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem mērķiem visā Savienībā tuvākajā nākotnē nevarēs panākt, ja dalībvalstis rīkosies atsevišķi. Ņemot vērā minētos apstākļus un arvien pieaugošās atšķirības starp dalībvalstīm attiecībā uz sieviešu un vīriešu pārstāvību uzņēmumu valdēs, dzimumu līdzsvaru uzņēmumu valdēs Savienībā var uzlabot vienīgi, izmantojot kopīgu pieeju, un dzimumu līdztiesību, konkurētspēju un izaugsmi

  pastāvošo darba samaksas atšķirību izskaušanu, konkurētspējas un izaugsmes uzlabošanu
  var labāk panākt ar saskaņotu darbību Savienības līmenī, nekā ar valstu iniciatīvām, kam ir atšķirīga piemērošanas joma, mērķi un efektivitāte. Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un seku dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. [Gr. 43]

| (38) | Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā ir noteikti tikai kopīgi mērķi un principi, un tā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. Dalībvalstīm ir pietiekami daudz brīvības noteikt, kā šajā direktīvā noteiktie mērķi būtu vislabāk sasniedzami, ņemot vērā apstākļus valstī, jo īpaši noteikumus un praksi attiecībā uz pieņemšanu darbā amatos valdēs. Šī direktīva neskar uzņēmumu iespējas izraudzīties visaugstāk kvalificētos valdes locekļus un izveido visiem biržā kotētajiem uzņēmumiem
  elastīgu sistēmu un atvēl
  pietiekami ilgu pielāgošanās posmu. [Gr. 44] |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā ir noteikti tikai kopīgi mērķi un principi, un tā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. Dalībvalstīm ir pietiekami daudz brīvības noteikt, kā šajā direktīvā noteiktie mērķi būtu vislabāk sasniedzami, ņemot vērā apstākļus valstī, jo īpaši noteikumus un praksi attiecībā uz pieņemšanu darbā amatos valdēs. Šī direktīva neskar uzņēmumu iespējas izraudzīties visaugstāk kvalificētos valdes locekļus un izveido visiem biržā kotētajiem uzņēmumiem
  elastīgu sistēmu un atvēl
  pietiekami ilgu pielāgošanās posmu. [Gr. 44]

| (39) | Saskaņā ar proporcionalitātes principu mērķis, kas jāsasniedz biržā kotētajiem uzņēmumiem, būtu jāierobežo laikā, un tam jābūt

  vajadzētu būt
  spēkā tikai tik ilgi, kamēr būs sasniegts ilgtspējīgs progress attiecībā uz dzimumu pārstāvību valdēs. Šā iemesla dēļ Komisijai būtu regulāri jāpārskata šīs direktīvas piemērošana un jāziņo par to Eiropas Parlamentam un Padomei. Šīs direktīvas darbības termiņš beidzas 2028. gada 31. decembrī. Komisijai tās

  savā
  pārskatā būtu jānovērtē, vai pēc minētā termiņa beigām ir nepieciešams pagarināt šīs direktīvas darbības termiņu.
  Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, lai efektīvi informētu tos par šīs direktīvas nozīmi, transponēšanu un īstenošanu. Informatīvas kampaņas ievērojami veicinātu biržā nekotētu uzņēmumu informētību par šo jautājumu un mudinātu tos proaktīvi sasniegt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību. Dalībvalstis būtu jāmudina apmainīties ar pieredzi un paraugpraksi saistībā ar šīs direktīvas transponēšanu un īstenošanu. [Gr. 45] |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar proporcionalitātes principu mērķis, kas jāsasniedz biržā kotētajiem uzņēmumiem, būtu jāierobežo laikā, un tam jābūt

  vajadzētu būt
  spēkā tikai tik ilgi, kamēr būs sasniegts ilgtspējīgs progress attiecībā uz dzimumu pārstāvību valdēs. Šā iemesla dēļ Komisijai būtu regulāri jāpārskata šīs direktīvas piemērošana un jāziņo par to Eiropas Parlamentam un Padomei. Šīs direktīvas darbības termiņš beidzas 2028. gada 31. decembrī. Komisijai tās

  savā
  pārskatā būtu jānovērtē, vai pēc minētā termiņa beigām ir nepieciešams pagarināt šīs direktīvas darbības termiņu.
  Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, lai efektīvi informētu tos par šīs direktīvas nozīmi, transponēšanu un īstenošanu. Informatīvas kampaņas ievērojami veicinātu biržā nekotētu uzņēmumu informētību par šo jautājumu un mudinātu tos proaktīvi sasniegt dzimumu līdzsvarotu pārstāvību. Dalībvalstis būtu jāmudina apmainīties ar pieredzi un paraugpraksi saistībā ar šīs direktīvas transponēšanu un īstenošanu. [Gr. 45]

| (40) | Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (16) dalībvalstis pamatotos gadījumos ir apņēmušās papildus paziņojumiem par saviem transponēšanas pasākumiem iesniegt vienu vai vairākus dokumentus, kuros ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgajām daļām valsts pieņemtos transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs šādu dokumentu nosūtīšanu uzskata par pamatotu, |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (16) dalībvalstis pamatotos gadījumos ir apņēmušās papildus paziņojumiem par saviem transponēšanas pasākumiem iesniegt vienu vai vairākus dokumentus, kuros ir paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un attiecīgajām daļām valsts pieņemtos transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs šādu dokumentu nosūtīšanu uzskata par pamatotu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

Šajā direktīvā ir noteikti pasākumi līdzsvarotākas vīriešu un sieviešu pārstāvības nodrošināšanai biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū, nosakot
  efektīvus
  pasākumus, kuru mērķis ir paātrināt progresu attiecībā uz dzimumu līdzsvaru, tajā pašā laikā dodot uzņēmumiem pietiekami daudz laika nepieciešamo pasākumu veikšanai. [Gr. 46]

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| (1) | “biržā kotētais uzņēmums” ir uzņēmums, kurš reģistrēts

  kura galvenais birojs atrodas
  dalībvalstī un kura vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta izpratnē vienā vai vairākās dalībvalstīs; [Gr. 47] |
| --- | --- |

(1)

“biržā kotētais uzņēmums” ir uzņēmums, kurš reģistrēts

  kura galvenais birojs atrodas
  dalībvalstī un kura vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta izpratnē vienā vai vairākās dalībvalstīs; [Gr. 47]

| (2) | “valde” ir uzņēmuma pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūra; |
| --- | --- |

(2)

“valde” ir uzņēmuma pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūra;

| (3) | “direktors” ir ikviens valdes loceklis, tostarp darba ņēmēju pārstāvis; |
| --- | --- |

(3)

“direktors” ir ikviens valdes loceklis, tostarp darba ņēmēju pārstāvis;

| (4) | “izpilddirektors” ir ikviens unitāras valdes loceklis, kas ir iesaistīts uzņēmuma ikdienas vadībā, un ikviens vadības loceklis divu līmeņu valdes sistēmā; |
| --- | --- |

(4)

“izpilddirektors” ir ikviens unitāras valdes loceklis, kas ir iesaistīts uzņēmuma ikdienas vadībā, un ikviens vadības loceklis divu līmeņu valdes sistēmā;

| (5) | “direktors bez izpildpilnvarām” ir ikviens unitāras valdes loceklis, kas nav izpilddirektors, un ikviens uzraudzības padomes loceklis divu līmeņu valdes sistēmā; |
| --- | --- |

(5)

“direktors bez izpildpilnvarām” ir ikviens unitāras valdes loceklis, kas nav izpilddirektors, un ikviens uzraudzības padomes loceklis divu līmeņu valdes sistēmā;

| (6) | “unitāra valde” ir valde, kas uzņēmumā pilda gan vadības, gan uzraudzības funkcijas; |
| --- | --- |

(6)

“unitāra valde” ir valde, kas uzņēmumā pilda gan vadības, gan uzraudzības funkcijas;

| (7) | “divu līmeņu valde” ir sistēma, kurā uzņēmuma vadības un uzraudzības funkcijas veic atsevišķas struktūras; |
| --- | --- |

(7)

“divu līmeņu valde” ir sistēma, kurā uzņēmuma vadības un uzraudzības funkcijas veic atsevišķas struktūras;

| (8) | “mazie un vidējie uzņēmumi” jeb “MVU” ir uzņēmumi, kuros nodarbinātas mazāk par 250 personām un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro, vai kuru ikgadējā bilance nepārsniedz 43 miljonus euro vai līdzvērtīgu summu attiecīgās dalībvalsts valūtā tādam MVU, kas reģistrēts dalībvalstī, kuras valūta nav euro; |
| --- | --- |

(8)

“mazie un vidējie uzņēmumi” jeb “MVU” ir uzņēmumi, kuros nodarbinātas mazāk par 250 personām un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro, vai kuru ikgadējā bilance nepārsniedz 43 miljonus euro vai līdzvērtīgu summu attiecīgās dalībvalsts valūtā tādam MVU, kas reģistrēts dalībvalstī, kuras valūta nav euro;

| (9) | “valsts uzņēmums” ir uzņēmums, kurā valsts iestādēm ir tieša vai netieša dominējoša ietekme atbilstīgi to īpašuma tiesībām, finansiālajai līdzdalībai vai noteikumiem, kas piemērojami minētajam uzņēmumam. Uzskata, ka valsts iestādēm ir dominējoša ietekme kādā uzņēmumā, ja šīs iestādes tieši vai netieši:






  — | ir īpašnieces lielākajai daļai uzņēmuma parakstītā kapitāla vai |
| --- | --- | --- |

(9)

“valsts uzņēmums” ir uzņēmums, kurā valsts iestādēm ir tieša vai netieša dominējoša ietekme atbilstīgi to īpašuma tiesībām, finansiālajai līdzdalībai vai noteikumiem, kas piemērojami minētajam uzņēmumam. Uzskata, ka valsts iestādēm ir dominējoša ietekme kādā uzņēmumā, ja šīs iestādes tieši vai netieši:

—

ir īpašnieces lielākajai daļai uzņēmuma parakstītā kapitāla vai

| — | kontrolē balsu vairākumu saistībā ar uzņēmuma emitētajām akcijām, vai |
| --- | --- |

—

kontrolē balsu vairākumu saistībā ar uzņēmuma emitētajām akcijām, vai

| — | var iecelt vairāk nekā pusi uzņēmuma pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu. |
| --- | --- |

—

var iecelt vairāk nekā pusi uzņēmuma pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu.

3. pants

Izņēmums attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem

Šī direktīva neattiecas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”).

4. pants

Mērķi attiecībā uz direktoriem bez izpildpilnvarām

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka biržā kotētie uzņēmumi, kuru valdēs nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvji ieņem mazāk par 40 % no direktoru bez izpildpilnvarām amatu, jaunus darbiniekus šajos amatos ieceļ, pamatojoties uz kvalifikācijas salīdzinošo analīzi pēc iepriekš noteiktiem, skaidriem, neitrāli formulētiem un viennozīmīgiem kritērijiem,

  pielāgo savas darbā pieņemšanas procedūras, tostarp procedūras attiecībā uz paziņojumiem par vakancēm, uz kurām var iesniegt pieteikumus, priekšatlasi, atlasi un iecelšanu amatā tā,
  lai sasniegtu

  minētās procedūras efektīvi palīdzētu sasniegt
  minēto īpatsvaru, vēlākais, līdz 2020. gada 1. janvārim vai valsts uzņēmumos – līdz 2018. gada 1. janvārimbiržā kotētajos .
  Īpaši dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumi amatam valdē atlasa viskvalificētākos kandidātus no dzimumu līdzsvarota kandidātu klāsta un pamatojoties uz kvalifikācijas salīdzinošo analīzi, izmantojot iepriekš noteiktus, skaidrus, neitrāli formulētus, nediskriminējošus un nepārprotamus kritērijus. Ievēlēšanas procedūras gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumi garantē dzimumu dažādību sākotnējās atlases kandidātu sarakstā, vienlaicīgi nodrošinot, ka šīs procedūras gaitā ievēlētā direktora bez izpildpilnvarām dzimums nekādā veidā nav iepriekš noteikts.

Lai sasniegtu 40 % mērķi un saskaņā ar Hartas 23. panta 2. punktu dalībvalstis nodrošina, ka direktoru bez izpildpilnvarām darbā pieņemšanas, atlases vai iecelšanas procedūras visos posmos priekšroka tiek dota nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidātam, ja šis kandidāts ir līdzvērtīgi kvalificēts kā pretējā dzimuma kandidāts attiecībā uz piemērotību, kompetenci un profesionālo sniegumu, ja vien par labu pretējā dzimuma kandidātam neliecina objektīvs novērtējums, ņemot vērā visus īpašos kritērijus attiecībā uz atsevišķiem kandidātiem. [Gr. 48]

2.   Direktoru bez izpildpilnvarām skaitam, kas nepieciešams, lai sasniegtu 1. punktā noteikto mērķi, ir jābūt tādam, lai tas būtu vistuvāk 40 % īpatsvaram, taču nepārsniegtu 49 %.

  vismaz 40 %
  .
  Ja valdi bez izpildpilnvarām veido tikai trīs locekļi, pietiek ar attiecību viens pret divi. [Gr. 49]

3.   Lai sasniegtu 1. punktā noteikto mērķi, dalībvalstis nodrošina, ka direktoru bez izpildpilnvarām atlasē priekšroka tiek dota nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidātam, ja šis kandidāts ir līdzvērtīgi kvalificēts kā pretējā dzimuma kandidāts attiecībā uz piemērotību, kompetenci un profesionālo sniegumu, ja vien par labu pretējā dzimuma kandidātam neliecina objektīvs novērtējums, ņemot vērā visus īpašos kritērijus attiecībā uz atsevišķiem kandidātiem.
  [Gr. 50]

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka biržā kotētajiem uzņēmumiem ir
  vismaz
  pienākums pēc neizraudzīta kandidāta pieprasījuma

  neizraudzītajam kandidātam
  atklāt
  vismaz kandidātu skaitu un dzimumu atlases kopumā, vienlaikus nodrošinot viņu anonimitāti saskaņā ar Savienības noteikumiem par datu aizsardzību,
  kvalifikācijas kritērijus, uz ko tika balstīta atlase
  vai iecelšana
  , šo kritēriju objektīvu salīdzinošo novērtējumu un, vajadzības gadījumā, apsvērumus, kas liecināja par labu pretējā dzimuma kandidātam. [Gr. 51]

5.   Dalībvalstis saskaņā ar savu valsts tiesu sistēmu veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka
  gadījumā, ja neizraudzītais nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidāts izjūt kaitējumu, jo 1. panta noteikumi nav attiecināti uz viņu, un tiesa vai cita kompetenta iestāde uzrāda faktus, pēc kuriem var secināt, ka neizraudzītais nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidāts ir līdzvērtīgi kvalificēts kā izraudzītais pretējā dzimuma kandidāts,
  biržā kotētajam uzņēmumam ir jāpierāda, ka netika pārkāpts 3. 
  1
  . punktā minētais noteikums, ja neizraudzītais nepietiekami pārstāvētā dzimuma kandidāts uzrāda faktus, pēc kuriem var secināt, ka viņš ir līdzvērtīgi kvalificēts kā izraudzītais pretējā dzimuma kandidāts.

Šis punkts neliedz dalībvalstīm ieviest noteikumus par pierādījumiem, kas ir labvēlīgāki prasītājiem. [Gr. 52]

6.   Dalībvalstis var noteikt, ka uz biržā kotētajiem uzņēmumiem, kuros nepietiekami pārstāvētā dzimuma īpatsvars darbinieku vidū ir mazāks par 10 %, neattiecas 1. punktā noteiktais mērķis.
  [Gr. 53]

6a.
     
  Ja 1. punktā paredzētā atlase notiek, akcionāriem vai darbiniekiem balsojot, uzņēmumi nodrošina, ka balsotājiem tiek sniegta visa nepieciešamā informācija par šajā direktīvā paredzētajiem pasākumiem, jo īpaši par sankcijām, ko piemēro uzņēmuma pienākumu nepildīšanas gadījumā. [Gr. 54]

7.   Dalībvalstis var noteikt, ka 1. punktā minētais mērķis ir sasniegts, ja biržā kotētie uzņēmumi var pierādīt, ka nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvji ieņem vismaz vienu trešdaļu no visu direktoru amatiem neatkarīgi no tā, vai tie ir izpilddirektori vai direktori bez izpildpilnvarām.

5. pants

Uzņēmumu veicamie papildu pasākumi un ziņošana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka biržā kotētie uzņēmumi uzņemas atsevišķas saistības attiecībā uz līdzsvarotas abu dzimumu pārstāvības izpilddirektoru vidū panākšanu līdz, vēlākais, 2020. gada 1. janvārim vai līdz 2018. gada 1. janvārim biržā kotētajos valsts uzņēmumos.

2.   Dalībvalstis nosaka biržā kotētajiem uzņēmumiem pienākumu [divus gadus pēc šīs direktīvas pieņemšanas] kompetentajām valsts iestādēm katru gadu sniegt informāciju par dzimumu pārstāvību uzņēmumu valdēs, nodalot pārstāvību direktoru bez izpildpilnvarām un izpilddirektoru vidū, un par veiktajiem pasākumiem 4. panta 1. punktā un šā panta 1. punktā noteikto mērķu sasniegšanai, un piemērotā un
  viegli
  pieejamā veidā publicēt minēto informāciju
  gada pārskatā un
  savā tīmekļa vietnē. [Gr. 55]

3.   Ja biržā kotētie uzņēmumi nesasniedz 4. panta 1. punktā noteiktos mērķus vai neizpilda savas atsevišķās saistības, ko tie uzņēmušies saskaņā ar šā panta 1. punktu, šā panta 2. punktā minētajā informācijā jāiekļauj iemesli,

  tie iesniedz paskaidrojumu par iemesliem
  , kuru dēļ netika panākti mērķi vai izpildītas saistības, un to pasākumu apraksts,

  sīku izklāstu
  , ko uzņēmums ir veicis vai plāno veikt, lai sasniegtu mērķus vai izpildītu saistības.
  Šis paskaidrojums par iemesliem ietilpst 2. punktā minētajā informācijā. [Gr. 56]

4.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar 20. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/54/EK (17), izraudzītās iestādes ir atbildīgas arī par dzimumu pārstāvības līdzsvara biržā kotēto uzņēmumu valdēs veicināšanu, analīzi, uzraudzību un atbalstu.
  Šajā nolūkā dalībvalstis efektīvi sadarbojas ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību. [Gr. 57]

6. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to valsts noteikumu

  4. panta 1. punktā noteikto prasību attiecībā uz atklātas un pārredzamas procedūras
  pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka šīs sankcijas tiek piemērotas. [Gr. 58]

2.   Sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām, un tās var būt:

  ir vismaz
  : [Gr. 59]

| a) | administratīvi sodi; |
| --- | --- |

a)

administratīvi sodi;

| aa) | izslēgšana no konkursiem uz publisko iepirkumu; [Gr. 60] |
| --- | --- |

aa)

izslēgšana no konkursiem uz publisko iepirkumu; [Gr. 60]

| ab) | daļēja izslēgšana no Savienības struktūrfondu finansējuma saņemšanas; [Gr. 61] |
| --- | --- |

ab)

daļēja izslēgšana no Savienības struktūrfondu finansējuma saņemšanas; [Gr. 61]

| b) | paziņošana par direktoru bez izpildpilnvarām iecelšanas vai ievēlēšanas atcelšanu vai anulēšanu, ja tā notikusi, pārkāpjot valsts noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar 4. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

b)

paziņošana par direktoru bez izpildpilnvarām iecelšanas vai ievēlēšanas atcelšanu vai anulēšanu, ja tā notikusi, pārkāpjot valsts noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar 4. panta 1. punktu.

7. pants

Minimuma prasības

Dalībvalstis var ieviest vai saglabāt noteikumus, kas, salīdzinot ar šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem, ir labvēlīgāki līdzsvarotākas vīriešu un sieviešu pārstāvības nodrošināšanai uzņēmumos, kuri reģistrēti attiecīgās valsts teritorijā, ja vien tie neizraisa nepamatotu diskrimināciju
  dzimuma dēļ vai cita veida diskrimināciju
  un nekavē iekšējā tirgus pienācīgu darbību. [Gr. 62]

8. pants

Īstenošana

1.   Dalībvalstis vēlākais [divus gadus pēc šīs direktīvas pieņemšanas] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās par tiem nekavējoties informē Komisiju.

2.   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

3.   Neskarot 4. panta 6. un 7. punktu, dalībvalstis, kas pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā jau ir veikušas pasākumus, lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdzsvarotāku pārstāvību starp biržā kotētu uzņēmumu direktoriem bez izpildpilnvarām, var apturēt to procedūras prasību piemērošanu, kas attiecas uz 4. panta 1., 3., 4. un 5. punktā izklāstītajiem iecelšanas noteikumiem, ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka minētie pasākumi nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvjiem ne vēlāk kā 2020. gada 1. janvārī vai – biržā kotēto valsts uzņēmumu gadījumā – ne vēlāk kā 2018. gada 1. janvārī ļauj ieņemt vismaz 40 % no direktoru bez izpildpilnvarām amatu biržā kotētos uzņēmumos.

Attiecīgā dalībvalsts paziņo šo informāciju Komisijai.
  Komisija informē par šādu paziņojumu Eiropas Parlamentu un Padomi. Apturēšanu automātiski atsauc, ja šīs direktīvas mērķa sasniegšanā nav panākts pietiekams progress, ko nosaka tad, ja līdz 2017. gadam vai valsts uzņēmumu gadījumā — līdz 2015. gadam nepietiekami pārstāvētā dzimuma īpatsvars ir mazāks nekā 30 %. [Gr. 63]

4.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

9. pants

Pārskatīšana

1.   Dalībvalstis ne vēlāk ka līdz 2017. gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc diviem gadiem iesniedz Komisijai ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu. Šādos ziņojumos, inter alia, iekļauj visaptverošu informāciju par pasākumiem, kas veikti, lai sasniegtu 4. panta 1. punktā noteikto mērķi, informāciju, kura paredzēta 5. panta 2. punktā, un informāciju par atsevišķajām saistībām, ko biržā kotētie uzņēmumi ir uzņēmušies saskaņā ar 5. panta 1. punktu.

1a.
     
  Komisija līdz 2017. gada 1. jūlijam iesniedz novērtējuma ziņojumu par 4. panta 1. punktā un 5. panta 1. un 2. punktā minētiem biržā kotētiem uzņēmumiem paredzēto prasību īstenošanu, pamatojoties uz dalībvalstu saskaņā ar šā panta 1. punktu iesniegtajiem ziņojumiem. Turklāt Komisijas ziņojumā iekļauj atskaiti par dzimumu līdzsvara stāvokli valdes un vadības līmenī uzņēmumos, kas netiek kotēti biržā, ja tajos ir pārsniegts 2. pantā noteiktais MVU robežlielums. [Gr. 64]

1b.
     
  Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kādā veidā visas Savienības institūcijas, struktūras, iestādes un aģentūras piemēro šīs direktīvas principus un ka tie ir iekļauti noteikumos, kas reglamentē to iekšējās personāla procedūras. Šajā nolūkā visas Savienības institūcijas, struktūras, iestādes un aģentūras, vēlākais, līdz 2018. gada 31. decembrim un pēc tam katru gadu ziņo Komisijai par saviem statistikas datiem dzimumu jautājumā un panākto progresu. Komisija nekavējoties publisko šos ziņojumus savā tīmekļa vietnē. Attiecīgā gadījumā šim Komisijas ziņojumam pievieno tiesību aktu priekšlikumu, kas paplašina direktīvas jomu, tā lai aptvertu visas Savienības institūcijas, struktūras, iestādes un aģentūras. [Gr. 65]

2.   Dalībvalstis, kas saskaņā ar 8. panta 3. punktu ir apturējušas piemērot procedūras prasības par 4. panta 1., 3., 4. un 5. punktā izklāstītajiem iecelšanas noteikumiem, iekļauj 1. punktā minētajos ziņojumos informāciju, kas apliecina konkrētus rezultātus, kuri ir gūti, veicot 8. panta 3. punktā minētos valsts pasākumus. Komisija tad izstrādā īpašu ziņojumu, lai pārbaudītu, vai minētie pasākumi nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvjiem līdz 2018. gada 1. janvārim efektīvi ļauj ieņemt vismaz 40 % no direktoru bez izpildpilnvarām amatu biržā kotētos valsts uzņēmumos un līdz 2020. gada 1. janvārim – vismaz 40 % no direktoru bez izpildpilnvarām amatu biržā kotētos uzņēmumos, kas nav valsts uzņēmumi. Pirmo šādu ziņojumu Komisija izstrādā līdz 2017. gada 1. jūlijam un turpmākos ziņojumus izstrādā sešu mēnešu laikā pēc paziņošanas par attiecīgajiem valstu ziņojumiem saskaņā ar 1. punktu.

Ja biržā kotēti uzņēmumi, kas 8. panta 3. punktā minēto valsts pasākumu piemērošanas rezultātā līdz 2018. gada 1. janvārim (ja tie ir valsts uzņēmumi) vai līdz 2020. gada 1. janvārim (ja tie nav valsts uzņēmumi) nav iecēluši vai ievēlējuši nepietiekami pārstāvētā dzimuma pārstāvjus vismaz 40 % apmērā no direktoru bez izpildpilnvarām amatu savās valdēs, tad attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka šie uzņēmumi no attiecīgā datuma piemēro procedūras prasības par 4. panta 1., 3., 4. un 5. punktā izklāstītajiem iecelšanas noteikumiem.

3.   Komisija pārskata šīs direktīvas piemērošanu un ne vēlāk kā līdz 2021. gada 31. decembrim un turpmāk ik pēc diviem gadiem iesniedz par to ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Jo īpaši Komisija novērtē, vai ir sasniegti šajā direktīvā noteiktie mērķi.

4.   Savā ziņojumā, ņemot vērā situācijas attīstību attiecībā uz vīriešu un sieviešu pārstāvību biržā kotēto uzņēmumu valdēs un dažādos lēmumu pieņemšanas līmeņos visā ekonomikā un ņemot vērā to, vai sasniegtais progress ir pietiekami ilgtspējīgs, Komisija novērtē, vai ir jāpagarina šīs direktīvas darbības termiņš pēc 10. panta 2. punktā noteiktā termiņa vai tā jāgroza.
  Tā arī pārbauda, vai direktīvas jomu vajadzētu paplašināt, to attiecinot arī uz biržā nekotētiem valsts uzņēmumiem, uz kuriem neattiecas MVU definīcija, uz biržā nekotētiem lieliem uzņēmumiem, kā arī uz biržā kotētu uzņēmumu izpilddirektoriem. [Gr. 66]

10. pants

Stāšanās spēkā un spēka zaudēšana

1.   Šī direktīva stājas spēkā [divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Direktīva zaudē spēku 2028. gada 31. decembrī.

11. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 133, 9.5.2013., 68. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra nostāja.

2

(3)  Padomes 1984. gada 13. decembra Ieteikums 84/635/EEK par pozitīvas rīcības veicināšanu sieviešu labā (OV L 331, 19.12.1984., 34. lpp.).

3

(4)  Padomes 1996. gada 2. decembra Ieteikums 96/694/EK par sieviešu un vīriešu proporcionālu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos (OV L 319, 10.12.1996., 11. lpp.).

4

(5)  Komisijas ziņojums “Vairāk sieviešu vadošos amatos” (2010. gads); Komisijas dienestu darba dokuments “Dzimumu līdzsvars uzņēmumu vadībā”, 2011. gada 1. marts (SEC(2011) 246 galīgā redakcija); progresa ziņojums “Sievietes ekonomikas lēmumu pieņemšanā Eiropas Savienībā”, 2012. gada 5. marts; Komisijas dienestu darba dokuments “Progress sieviešu un vīriešu līdztiesības jomā 2011. gadā”, 2012. gada 16. aprīlis (SWD(2012) 85 final).

5

final

(6)  “Sievietes mūsu uzņēmuma valdē – solījums Eiropai”, IP/11/242.

6

(7)  COM(2010)0078 galīgā redakcija.

7

(8)  COM(2010)0491 galīgā redakcija.

8

(9)  OV C 33 E, 5.2.2013., 134. lpp.

9

(10)  OV C 251 E, 31.8.2013., 1. lpp.

10

(11)  COM(2010) 2020 galīgā redakcija.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).

12

(13)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

13

(14)  Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

14

(15)  Lieta C-450/93: Kalanke (1995., Recueil, I-3051. lpp.), Lieta C-409/95: Marschall (1997., Recueil, I-6363. lpp.), Lieta C-158/97: Badeck (2000., Recueil I, I-1875. lpp.), Lieta C-407/98: Abrahamsson (2000., Recueil, I-5539. lpp.).

15

Kalanke

Recueil

Marschall

Recueil

Badeck

Recueil I

Abrahamsson

Recueil

(16)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.).

17

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/241

---

P7_TA(2013)0489

Ieguldījumu produktu pamatinformācijas dokumenti ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ieguldījumu produktu pamatinformācijas dokumentiem (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/44)

Grozījums Nr. 1

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

par ieguldījumu produktu pamatinformācijas dokumentiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (3),

rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Kad privātie ieguldītāji apsver iespēju veikt ieguldījumu, tiem arvien vairāk tiek piedāvāts plašs dažādu ieguldījumu produktu veidu klāsts. Šie produkti
  var sniegt
  konkrētus ieguldījumu risinājumus, kas pielāgoti privāto ieguldītāju vajadzībām, taču bieži vien ir sarežģīti un grūti izprotami. Līdz šim informācijas sniegšana ieguldītājiem par šādiem ieguldījumu produktiem nav bijusi koordinēta, un tā bieži nepalīdz ieguldītajiem salīdzināt dažādus produktus, saprast to iezīmes
  vai uzlabot šādu ieguldītāju izglītību finanšu jomā
  . Tāpēc privātie ieguldītāji bieži ir veikuši ieguldījumus ar riskiem un izmaksām, ko šie ieguldītāji nav pilnībā sapratuši, un tādējādi reizēm cietuši neparedzētus zaudējumus. |
| --- | --- |

(1)

Kad privātie ieguldītāji apsver iespēju veikt ieguldījumu, tiem arvien vairāk tiek piedāvāts plašs dažādu ieguldījumu produktu veidu klāsts. Šie produkti
  var sniegt
  konkrētus ieguldījumu risinājumus, kas pielāgoti privāto ieguldītāju vajadzībām, taču bieži vien ir sarežģīti un grūti izprotami. Līdz šim informācijas sniegšana ieguldītājiem par šādiem ieguldījumu produktiem nav bijusi koordinēta, un tā bieži nepalīdz ieguldītajiem salīdzināt dažādus produktus, saprast to iezīmes
  vai uzlabot šādu ieguldītāju izglītību finanšu jomā
  . Tāpēc privātie ieguldītāji bieži ir veikuši ieguldījumus ar riskiem un izmaksām, ko šie ieguldītāji nav pilnībā sapratuši, un tādējādi reizēm cietuši neparedzētus zaudējumus.

| (2) | Noteikumu uzlabošana par privātiem ieguldītājiem piedāvāto ieguldījumu produktu pārredzamību ir būtisks ieguldītāju aizsardzības pasākums un priekšnosacījums privāto ieguldītāju uzticēšanās atjaunošanai finanšu tirgum
  , jo īpaši pēc finanšu krīzes
  . Pirmie soļi šajā virzienā Eiropas līmenī jau ir sperti, izveidojot ieguldītājam paredzētās pamatinformācijas režīmu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvā 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU). |
| --- | --- |

(2)

Noteikumu uzlabošana par privātiem ieguldītājiem piedāvāto ieguldījumu produktu pārredzamību ir būtisks ieguldītāju aizsardzības pasākums un priekšnosacījums privāto ieguldītāju uzticēšanās atjaunošanai finanšu tirgum
  , jo īpaši pēc finanšu krīzes
  . Pirmie soļi šajā virzienā Eiropas līmenī jau ir sperti, izveidojot ieguldītājam paredzētās pamatinformācijas režīmu, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvā 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU).

| (3) | Dažādi noteikumi, kas atšķiras atkarībā no nozares, kura piedāvā ieguldījumu produktus, un valsts regulējuma šajā jomā, rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādiem produktiem un izplatīšanas kanāliem, veidojot papildu šķēršļus finanšu pakalpojumu un produktu vienotajam tirgum. Dalībvalstis ir jau veikušas atšķirīgas un nekoordinētas darbības trūkumu novēršanai ieguldītāju aizsardzības pasākumos, un, visticamāk, šāda notikumu gaita turpināsies. Atšķirīgas pieejas attiecībā uz informācijas sniegšanu par ieguldījumu produktiem kavē vienlīdzīgu konkurences apstākļu izveidi dažādiem ieguldījumu produktu izveidotājiem un tiem, kas šos produktus pārdod, un tādējādi rada konkurences kropļojumus. Tas var radīt arī nevienlīdzīgu situāciju ieguldītāju aizsardzībai Savienībā. Šādas atšķirības rada šķēršļus vienotā tirgus izveidei un netraucētai darbībai. Tādējādi atbilstošais juridiskais pamats ir LESD 114. pants, kas interpretēts saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas pastāvīgo judikatūru. |
| --- | --- |

(3)

Dažādi noteikumi, kas atšķiras atkarībā no nozares, kura piedāvā ieguldījumu produktus, un valsts regulējuma šajā jomā, rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādiem produktiem un izplatīšanas kanāliem, veidojot papildu šķēršļus finanšu pakalpojumu un produktu vienotajam tirgum. Dalībvalstis ir jau veikušas atšķirīgas un nekoordinētas darbības trūkumu novēršanai ieguldītāju aizsardzības pasākumos, un, visticamāk, šāda notikumu gaita turpināsies. Atšķirīgas pieejas attiecībā uz informācijas sniegšanu par ieguldījumu produktiem kavē vienlīdzīgu konkurences apstākļu izveidi dažādiem ieguldījumu produktu izveidotājiem un tiem, kas šos produktus pārdod, un tādējādi rada konkurences kropļojumus. Tas var radīt arī nevienlīdzīgu situāciju ieguldītāju aizsardzībai Savienībā. Šādas atšķirības rada šķēršļus vienotā tirgus izveidei un netraucētai darbībai. Tādējādi atbilstošais juridiskais pamats ir LESD 114. pants, kas interpretēts saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas pastāvīgo judikatūru.

| (4) | Savienības līmenī ir jāievieš vienoti noteikumi par pārredzamību, kas piemērojami visiem ieguldījumu produktu tirgus dalībniekiem, lai novērstu atšķirības
  un samazinātu izmaksas un nenoteiktību produktu piedāvātājiem un izplatītājiem
  . Ir nepieciešama regula, kas nodrošinātu pamatinformācijas dokumentu kopēju standartu vienotu izveidi tā, lai varētu saskaņot šo dokumentu formātu un saturu. Regulas tieši piemērojamajiem noteikumiem būtu jānodrošina, lai uz visiem ieguldījumu produktu tirgus dalībniekiem attiektos vienādas prasības. Tam savukārt būtu arī jānodrošina vienota informācijas sniegšana, novēršot direktīvas transponēšanas dēļ radušās atšķirības dalībvalstu prasībās. Regulas izmantojums ir atbilstīgs arī, lai nodrošinātu, ka uz visiem tiem, kas pārdod ieguldījumu produktus, attiecas vienādas prasības par pamatinformācijas dokumenta nodrošināšanu privātiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(4)

Savienības līmenī ir jāievieš vienoti noteikumi par pārredzamību, kas piemērojami visiem ieguldījumu produktu tirgus dalībniekiem, lai novērstu atšķirības
  un samazinātu izmaksas un nenoteiktību produktu piedāvātājiem un izplatītājiem
  . Ir nepieciešama regula, kas nodrošinātu pamatinformācijas dokumentu kopēju standartu vienotu izveidi tā, lai varētu saskaņot šo dokumentu formātu un saturu. Regulas tieši piemērojamajiem noteikumiem būtu jānodrošina, lai uz visiem ieguldījumu produktu tirgus dalībniekiem attiektos vienādas prasības. Tam savukārt būtu arī jānodrošina vienota informācijas sniegšana, novēršot direktīvas transponēšanas dēļ radušās atšķirības dalībvalstu prasībās. Regulas izmantojums ir atbilstīgs arī, lai nodrošinātu, ka uz visiem tiem, kas pārdod ieguldījumu produktus, attiecas vienādas prasības par pamatinformācijas dokumenta nodrošināšanu privātiem ieguldītājiem.

| (5) | Lai gan informācijas sniegšanas uzlabošana par ieguldījumu produktiem ir būtiska privāto ieguldītāju uzticēšanās atjaunošanai finanšu tirgum, efektīvi regulēts pārdošanas process saistībā ar šiem produktiem ir vienlīdz svarīgs. Šī regula papildina izplatīšanas pasākumus
  (tostarp ieguldījumu konsultāciju sniegšanu, ieguldītāju aizsardzības pasākumus un citus pārdošanas pakalpojumus)
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/39/EK (4). Tā arī papildina pasākumus, kas pieņemti attiecībā uz apdrošināšanas produktu izplatīšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/92/EK (5). |
| --- | --- |

(5)

Lai gan informācijas sniegšanas uzlabošana par ieguldījumu produktiem ir būtiska privāto ieguldītāju uzticēšanās atjaunošanai finanšu tirgum, efektīvi regulēts pārdošanas process saistībā ar šiem produktiem ir vienlīdz svarīgs. Šī regula papildina izplatīšanas pasākumus
  (tostarp ieguldījumu konsultāciju sniegšanu, ieguldītāju aizsardzības pasākumus un citus pārdošanas pakalpojumus)
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/39/EK (4). Tā arī papildina pasākumus, kas pieņemti attiecībā uz apdrošināšanas produktu izplatīšanu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/92/EK (5).

| (6) | Šī regula būtu jāattiecina uz visiem produktiem
  un bāzes ieguldījumiem
  (neatkarīgi no to formas vai uzbūves), kuri izveidoti finanšu pakalpojumu nozarē, lai nodrošinātu ieguldījumu iespējas privātiem ieguldītājiem, ja ieguldītājam piedāvātie ieņēmumi ir pakļauti viena vai vairāku aktīvu rezultātiem vai atsauces vērtībām ▌. Tiem vajadzētu ietvert tādus ieguldījumu produktus kā ieguldījumu fondus, dzīvības apdrošināšanas polises
  , kā arī šo ieguldījumu fondu bāzes ieguldījumus un dzīvības apdrošināšanas polises,
  un privātus ▌produktus
  , tostarp aktīvus, kas būtu tiešā turējumā, piemēram, valsts obligācijas vai akcijas, kas ir publiski pieejamas vai kuru tirdzniecība ir atļauta regulētā tirgū, kurš atrodas vai darbojas kādā dalībvalstī
  .
  Privātie komplektētie strukturētie
  produkti funkcionē kā starpposms starp ieguldītāju un tirgiem ar aktīvu komplektēšanas — apkopošanas vai pakešu veidošanas — procesa palīdzību, lai radītu dažādus riska darījumus vai lai panāktu atšķirīgas izmaksu struktūras, salīdzinot ar tiešo turējumu. Šāda komplektēšana var ļaut privātajiem ieguldītājiem izmantot ieguldījumu stratēģijas, kas citādi būtu nepieejamas vai nepraktiskas, bet tai var būt nepieciešama papildu informācijas pieejamības nodrošināšana, jo īpaši lai varētu salīdzināt dažādus ieguldījumu komplektēšanas veidus
  un nodrošināt privātajiem ieguldītājiem iespēju saprast privāto ieguldījumu produktu pamatiezīmes un riskus un salīdzināt dažādu produktu iezīmes
  . |
| --- | --- |

(6)

Šī regula būtu jāattiecina uz visiem produktiem
  un bāzes ieguldījumiem
  (neatkarīgi no to formas vai uzbūves), kuri izveidoti finanšu pakalpojumu nozarē, lai nodrošinātu ieguldījumu iespējas privātiem ieguldītājiem, ja ieguldītājam piedāvātie ieņēmumi ir pakļauti viena vai vairāku aktīvu rezultātiem vai atsauces vērtībām ▌. Tiem vajadzētu ietvert tādus ieguldījumu produktus kā ieguldījumu fondus, dzīvības apdrošināšanas polises
  , kā arī šo ieguldījumu fondu bāzes ieguldījumus un dzīvības apdrošināšanas polises,
  un privātus ▌produktus
  , tostarp aktīvus, kas būtu tiešā turējumā, piemēram, valsts obligācijas vai akcijas, kas ir publiski pieejamas vai kuru tirdzniecība ir atļauta regulētā tirgū, kurš atrodas vai darbojas kādā dalībvalstī
  .
  Privātie komplektētie strukturētie
  produkti funkcionē kā starpposms starp ieguldītāju un tirgiem ar aktīvu komplektēšanas — apkopošanas vai pakešu veidošanas — procesa palīdzību, lai radītu dažādus riska darījumus vai lai panāktu atšķirīgas izmaksu struktūras, salīdzinot ar tiešo turējumu. Šāda komplektēšana var ļaut privātajiem ieguldītājiem izmantot ieguldījumu stratēģijas, kas citādi būtu nepieejamas vai nepraktiskas, bet tai var būt nepieciešama papildu informācijas pieejamības nodrošināšana, jo īpaši lai varētu salīdzināt dažādus ieguldījumu komplektēšanas veidus
  un nodrošināt privātajiem ieguldītājiem iespēju saprast privāto ieguldījumu produktu pamatiezīmes un riskus un salīdzināt dažādu produktu iezīmes
  .

| (6a) | Šī regula būtu jāpiemēro arī akcijām un daļām īpašam nolūkam dibinātās sabiedrībās un kontrolakciju sabiedrībās, ko ieguldījumu produkta izveidotājs var izveidot nolūkā apiet šo regulu. |
| --- | --- |

(6a)

Šī regula būtu jāpiemēro arī akcijām un daļām īpašam nolūkam dibinātās sabiedrībās un kontrolakciju sabiedrībās, ko ieguldījumu produkta izveidotājs var izveidot nolūkā apiet šo regulu.

| (6b) | Komplektētiem ieguldījumu produktiem būtu jānodrošina skaidras priekšrocības privātajiem ieguldītājiem, piemēram, ar ieguldījumiem saistīto risku izkliedējot pa vairākām dažādām ekonomikas nozarēm vai vairākiem bāzes aktīviem. Tomēr komplektēšanas paņēmienus var izmantot arī, lai radītu tādas ieguldījumu produktu iezīmes, kuru mērķis ir maldināt patērētājus ar ieguldījumiem saistīto lēmumu pieņemšanā. Daži produkti, sākotnēji piedāvājot pievilcīgu likmi, izmanto privāto ieguldītāju uzvedības kļūdas; šajā gadījumā — viņu vēlmi nekavējoties gūt ievērojamu peļņu. Līdzīgi arī tādu produktu nosaukumu izmantošana, kas vedina uzskatīt, ka drošības līmenis ir augstāks, nekā iespējams nodrošināt, izmanto patērētāju uzvedības kļūdas, izmantojot viņu nevēlēšanos uzņemties risku. Tādējādi šādi komplektēšanas paņēmieni rada risku, ka ieguldītājs ievērojami koncentrēsies uz nekavējošām finansiālām priekšrocībām bez pilnīgas turpmāko risku izvērtēšanas. Lai veicinātu pārredzamību un labāk izprastu ar komplektētiem privāto ieguldījumu produktiem saistīto risku, šai regulai vajadzētu būt vērstai uz to, lai novērstu tādus komplektēšanas paņēmienus, kas izmanto kļūdas ieguldītāju lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

(6b)

Komplektētiem ieguldījumu produktiem būtu jānodrošina skaidras priekšrocības privātajiem ieguldītājiem, piemēram, ar ieguldījumiem saistīto risku izkliedējot pa vairākām dažādām ekonomikas nozarēm vai vairākiem bāzes aktīviem. Tomēr komplektēšanas paņēmienus var izmantot arī, lai radītu tādas ieguldījumu produktu iezīmes, kuru mērķis ir maldināt patērētājus ar ieguldījumiem saistīto lēmumu pieņemšanā. Daži produkti, sākotnēji piedāvājot pievilcīgu likmi, izmanto privāto ieguldītāju uzvedības kļūdas; šajā gadījumā — viņu vēlmi nekavējoties gūt ievērojamu peļņu. Līdzīgi arī tādu produktu nosaukumu izmantošana, kas vedina uzskatīt, ka drošības līmenis ir augstāks, nekā iespējams nodrošināt, izmanto patērētāju uzvedības kļūdas, izmantojot viņu nevēlēšanos uzņemties risku. Tādējādi šādi komplektēšanas paņēmieni rada risku, ka ieguldītājs ievērojami koncentrēsies uz nekavējošām finansiālām priekšrocībām bez pilnīgas turpmāko risku izvērtēšanas. Lai veicinātu pārredzamību un labāk izprastu ar komplektētiem privāto ieguldījumu produktiem saistīto risku, šai regulai vajadzētu būt vērstai uz to, lai novērstu tādus komplektēšanas paņēmienus, kas izmanto kļūdas ieguldītāju lēmumu pieņemšanā.

| (7) | ▌Apdrošināšanas produkti, kas nepiedāvā ieguldījumu iespējas, ▌būtu jāizslēdz no regulas darbības jomas. ▌Tā kā galvenā uzmanība šajā regulā ir pievērsta informācijas par ieguldījumu produktu tirgošanu privātiem ieguldītājiem ▌uzlabošanai, šī regula nebūtu jāattiecina uz ▌
  aroda pensiju produktiem un individuālu pensiju produktiem
  , ar nosacījumu, ka valsts tiesību aktos ir paredzēta darba devēja finansiālā līdzdalība, un ar nosacījumu, ka
  nedz darba devējam, nedz
  darbiniekam nav izvēles attiecībā uz pensiju produktu piedāvātājiem. Ieguldījumu fondi, kas paredzēti institucionālajiem ieguldītājiem, arī neietilpst šīs regulas darbības jomā, jo tie netiek pārdoti privātiem ieguldītājiem. Tomēr ieguldījumu produktiem, kuru mērķis ir uzkrāt ietaupījumus individuālām pensijām, būtu jāpaliek regulas darbības jomā, jo tie bieži konkurē ar citiem produktiem, uz kuriem attiecas šī regula, un privātajiem ieguldītājiem tiek izplatīti līdzīgā veidā. |
| --- | --- |

(7)

▌Apdrošināšanas produkti, kas nepiedāvā ieguldījumu iespējas, ▌būtu jāizslēdz no regulas darbības jomas. ▌Tā kā galvenā uzmanība šajā regulā ir pievērsta informācijas par ieguldījumu produktu tirgošanu privātiem ieguldītājiem ▌uzlabošanai, šī regula nebūtu jāattiecina uz ▌
  aroda pensiju produktiem un individuālu pensiju produktiem
  , ar nosacījumu, ka valsts tiesību aktos ir paredzēta darba devēja finansiālā līdzdalība, un ar nosacījumu, ka
  nedz darba devējam, nedz
  darbiniekam nav izvēles attiecībā uz pensiju produktu piedāvātājiem. Ieguldījumu fondi, kas paredzēti institucionālajiem ieguldītājiem, arī neietilpst šīs regulas darbības jomā, jo tie netiek pārdoti privātiem ieguldītājiem. Tomēr ieguldījumu produktiem, kuru mērķis ir uzkrāt ietaupījumus individuālām pensijām, būtu jāpaliek regulas darbības jomā, jo tie bieži konkurē ar citiem produktiem, uz kuriem attiecas šī regula, un privātajiem ieguldītājiem tiek izplatīti līdzīgā veidā.

| (8) | Lai viestu skaidrību par saistību starp pienākumiem, kas paredzēti šajā regulā, un pienākumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/71/EK (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (7), ir jāparedz, ka minētās direktīvas
  papildina šo regulu
  .
  Konkrētāk, pamatinformācijas dokumentā būtu jāiekļauj kopsavilkums, kurā pēc šīs regulas pārskatīšanas sniegta pamatinformācija, kā minēts Direktīvas 2003/71/EK 5. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(8)

Lai viestu skaidrību par saistību starp pienākumiem, kas paredzēti šajā regulā, un pienākumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/71/EK (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (7), ir jāparedz, ka minētās direktīvas
  papildina šo regulu
  .
  Konkrētāk, pamatinformācijas dokumentā būtu jāiekļauj kopsavilkums, kurā pēc šīs regulas pārskatīšanas sniegta pamatinformācija, kā minēts Direktīvas 2003/71/EK 5. panta 2. punktā.

| (8a) | Ieguldījumu produktu izveidotājiem būtu jāpārliecinās, ka to strukturētais ieguldījumu produkts atbilst attiecīgo privāto ieguldītāju profilam. Tādēļ tiem būtu jāizveido iepriekšējs produktu apstiprināšanas process, lai nodrošinātu, ka to ieguldījumu produkti privātajiem ieguldītājiem nav saistīti ar bāzes aktīviem, kuru riska un ienesīguma profils nav vienkārši saprotams. |
| --- | --- |

(8a)

Ieguldījumu produktu izveidotājiem būtu jāpārliecinās, ka to strukturētais ieguldījumu produkts atbilst attiecīgo privāto ieguldītāju profilam. Tādēļ tiem būtu jāizveido iepriekšējs produktu apstiprināšanas process, lai nodrošinātu, ka to ieguldījumu produkti privātajiem ieguldītājiem nav saistīti ar bāzes aktīviem, kuru riska un ienesīguma profils nav vienkārši saprotams.

| (8b) | Kompetentās iestādes un Eiropas uzraudzības iestādes (EUI) pēc pieprasījuma būtu jānodrošina ar visu informāciju, kas nepieciešama pamatinformācijas dokumentu satura pārbaudei, lai novērtētu atbilstību šai regulai un nodrošinātu klientu un ieguldītāju aizsardzību finanšu tirgos. Eiropas Banku iestādes (EBI) un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) pilnvaras būtu saskanīgi jāpielāgo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) pilnvarām atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru atceļ Direktīvu 2004/39/EK [FITR]. |
| --- | --- |

(8b)

Kompetentās iestādes un Eiropas uzraudzības iestādes (EUI) pēc pieprasījuma būtu jānodrošina ar visu informāciju, kas nepieciešama pamatinformācijas dokumentu satura pārbaudei, lai novērtētu atbilstību šai regulai un nodrošinātu klientu un ieguldītāju aizsardzību finanšu tirgos. Eiropas Banku iestādes (EBI) un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI) pilnvaras būtu saskanīgi jāpielāgo Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) pilnvarām atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru atceļ Direktīvu 2004/39/EK [FITR].

| (9) | Ieguldījumu produktu izveidotajiem — piemēram, fondu pārvaldniekiem, apdrošināšanas sabiedrībām, vērtspapīru emitentiem, kredītiestādēm vai ieguldījumu sabiedrībām — būtu jāizstrādā pamatinformācijas dokuments to izveidotajiem ieguldījumu produktiem, jo tie vislabāk pārzina produktu un ir par to atbildīgi.
  Ieguldījumu produkta izveidotājiem būtu jānodrošina pamatinformācijas dokumenta pieejamība personām, kas pārdod ieguldījumu produktu. Pirms produktus var pārdot privātajiem ieguldītājiem, ieguldījumu produktu izveidotājam būtu jāizstrādā pamatinformācijas dokuments, bet personai, kas pārdod ieguldījumu produktu, — pielikumi (tostarp par nodevām).
  Tomēr, ja produkts netiek pārdots privātajiem ieguldītajiem, pamatinformācijas dokumentu izstrādāt nav nepieciešams, un, ja ieguldījumu produkta izveidotājs nespēj izstrādāt pamatinformācijas dokumentu, to var deleģēt citiem.
  Ja pamatinformācijas dokumenta sagatavošana ir pilnībā vai daļēji deleģēta trešām pusēm, produkta izveidotājam arī turpmāk būtu jāuzņemas vispārēja atbildība par tā sagatavošanu un saturu.
  Lai nodrošinātu pamatinformācijas dokumentu plašu izplatīšanu un pieejamību, šajā regulā būtu jāparedz iespēja ieguldījumu produkta izveidotājam to publicēt paša izvēlētā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

(9)

Ieguldījumu produktu izveidotajiem — piemēram, fondu pārvaldniekiem, apdrošināšanas sabiedrībām, vērtspapīru emitentiem, kredītiestādēm vai ieguldījumu sabiedrībām — būtu jāizstrādā pamatinformācijas dokuments to izveidotajiem ieguldījumu produktiem, jo tie vislabāk pārzina produktu un ir par to atbildīgi.
  Ieguldījumu produkta izveidotājiem būtu jānodrošina pamatinformācijas dokumenta pieejamība personām, kas pārdod ieguldījumu produktu. Pirms produktus var pārdot privātajiem ieguldītājiem, ieguldījumu produktu izveidotājam būtu jāizstrādā pamatinformācijas dokuments, bet personai, kas pārdod ieguldījumu produktu, — pielikumi (tostarp par nodevām).
  Tomēr, ja produkts netiek pārdots privātajiem ieguldītajiem, pamatinformācijas dokumentu izstrādāt nav nepieciešams, un, ja ieguldījumu produkta izveidotājs nespēj izstrādāt pamatinformācijas dokumentu, to var deleģēt citiem.
  Ja pamatinformācijas dokumenta sagatavošana ir pilnībā vai daļēji deleģēta trešām pusēm, produkta izveidotājam arī turpmāk būtu jāuzņemas vispārēja atbildība par tā sagatavošanu un saturu.
  Lai nodrošinātu pamatinformācijas dokumentu plašu izplatīšanu un pieejamību, šajā regulā būtu jāparedz iespēja ieguldījumu produkta izveidotājam to publicēt paša izvēlētā tīmekļa vietnē.

| (10) | Lai apmierinātu privāto ieguldītāju vajadzības, ir jānodrošina, lai informācija par ieguldījumu produktiem būtu precīza, godīga, skaidra un nebūtu maldinoša minētajiem ieguldītājiem. Tādēļ šajā regulā būtu jāparedz vienoti standarti pamatinformācijas dokumenta izstrādei, lai nodrošinātu tā saprotamību privātajiem ieguldītājiem. Ņemot vērā daudzu privāto ieguldītāju grūtības specializētās finanšu terminoloģijas izpratnē, vajadzētu pievērst īpašu uzmanību dokumentā izmantotajiem vārdiem un izklāsta veidam. Būtu jāparedz arī noteikumi par valodu, kādā dokuments būtu jāizstrādā.
  Būtu arī saprotami jāizskaidro iespējamo izmaksu aprēķini.
  Turklāt privātajam ieguldītājam būtu jāspēj saprast pamatinformācijas dokumentu bez citas informācijas izmantošanas.
  Tomēr tam nevajadzētu liegt iespēju pamatinformācijas dokumentā izmantot savstarpējas norādes uz citiem dokumentiem ar papildu informāciju, kas varētu interesēt dažus privātos ieguldītājus. |
| --- | --- |

(10)

Lai apmierinātu privāto ieguldītāju vajadzības, ir jānodrošina, lai informācija par ieguldījumu produktiem būtu precīza, godīga, skaidra un nebūtu maldinoša minētajiem ieguldītājiem. Tādēļ šajā regulā būtu jāparedz vienoti standarti pamatinformācijas dokumenta izstrādei, lai nodrošinātu tā saprotamību privātajiem ieguldītājiem. Ņemot vērā daudzu privāto ieguldītāju grūtības specializētās finanšu terminoloģijas izpratnē, vajadzētu pievērst īpašu uzmanību dokumentā izmantotajiem vārdiem un izklāsta veidam. Būtu jāparedz arī noteikumi par valodu, kādā dokuments būtu jāizstrādā.
  Būtu arī saprotami jāizskaidro iespējamo izmaksu aprēķini.
  Turklāt privātajam ieguldītājam būtu jāspēj saprast pamatinformācijas dokumentu bez citas informācijas izmantošanas.
  Tomēr tam nevajadzētu liegt iespēju pamatinformācijas dokumentā izmantot savstarpējas norādes uz citiem dokumentiem ar papildu informāciju, kas varētu interesēt dažus privātos ieguldītājus.

| (11) | Privātajiem ieguldītājiem būtu jāsaņem informācija, kas tiem vajadzīga, lai pieņemtu uz informāciju balstītu lēmumu par ieguldījumu un salīdzinātu dažādus ieguldījumu produktus, taču pastāv risks, ka tie neizmantos šo informāciju, ja vien tā nebūs īsa un kodolīga. Tāpēc pamatinformācijas dokumentā vajadzētu ▌būt
  tikai
  pamatinformācijai, proti, par produkta raksturu un iezīmēm, ▌ par produkta
  izmaksām,
  riska
  un ienesīguma
  profilu
  summārā rādītāja veidā
  ,
  par produktu un tā bāzes ieguldījumu,
  kā arī attiecīgai informācijai par rezultātiem un citai specifiskai informācijai, kas var būt nepieciešama produktu atsevišķu veidu (tostarp to, kas domāti izmantošanai pensiju plānošanā) iezīmju izpratnei.
  Komisijai būtu jāapsver Eiropas Parlamenta nostājā, kas pieņemta 2013. gada 16. janvārī pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām

   (8)

  , publiskajai Eiropas kredītreitingu aģentūrai paredzētā iespēja sniegt pamatinformāciju par riska profilu saistībā ar dalībvalstu izdotajām valsts obligācijām. |
| --- | --- |

(11)

Privātajiem ieguldītājiem būtu jāsaņem informācija, kas tiem vajadzīga, lai pieņemtu uz informāciju balstītu lēmumu par ieguldījumu un salīdzinātu dažādus ieguldījumu produktus, taču pastāv risks, ka tie neizmantos šo informāciju, ja vien tā nebūs īsa un kodolīga. Tāpēc pamatinformācijas dokumentā vajadzētu ▌būt
  tikai
  pamatinformācijai, proti, par produkta raksturu un iezīmēm, ▌ par produkta
  izmaksām,
  riska
  un ienesīguma
  profilu
  summārā rādītāja veidā
  ,
  par produktu un tā bāzes ieguldījumu,
  kā arī attiecīgai informācijai par rezultātiem un citai specifiskai informācijai, kas var būt nepieciešama produktu atsevišķu veidu (tostarp to, kas domāti izmantošanai pensiju plānošanā) iezīmju izpratnei.
  Komisijai būtu jāapsver Eiropas Parlamenta nostājā, kas pieņemta 2013. gada 16. janvārī pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām

   (8)

  , publiskajai Eiropas kredītreitingu aģentūrai paredzētā iespēja sniegt pamatinformāciju par riska profilu saistībā ar dalībvalstu izdotajām valsts obligācijām.

| (11a) | Ieguldītājiem vajadzētu būt skaidram priekšstatam par to, kādas izmaksas un nodevas radīsies saistībā ar to ieguldījumu ne tikai darījuma slēgšanas posmā, bet visā ieguldījuma periodā. Nodevas būtu pilnībā jānorāda kopumā kumulatīvā, kā arī naudas izteiksmē. Maksas par konsultācijām aprēķinam vajadzētu būt vienkāršam, lai ieguldītājiem būtu vieglāk izprast tās apmēru. |
| --- | --- |

(11a)

Ieguldītājiem vajadzētu būt skaidram priekšstatam par to, kādas izmaksas un nodevas radīsies saistībā ar to ieguldījumu ne tikai darījuma slēgšanas posmā, bet visā ieguldījuma periodā. Nodevas būtu pilnībā jānorāda kopumā kumulatīvā, kā arī naudas izteiksmē. Maksas par konsultācijām aprēķinam vajadzētu būt vienkāršam, lai ieguldītājiem būtu vieglāk izprast tās apmēru.

| (11b) | EBI, EAAPI un EVTI būtu jāizstrādā tiešsaistes fondu analīzes rīks, ar kuru ieguldītāji varētu aprēķināt savu ieguldījumu galīgo vērtību, ierēķinot arī nodevas un izmaksas. |
| --- | --- |

(11b)

EBI, EAAPI un EVTI būtu jāizstrādā tiešsaistes fondu analīzes rīks, ar kuru ieguldītāji varētu aprēķināt savu ieguldījumu galīgo vērtību, ierēķinot arī nodevas un izmaksas.

| (12) | Pamatinformācijas dokuments būtu jāizstrādā formātā, kurš ļauj privātajiem ieguldītājiem salīdzināt dažādus ieguldījumu produktus, jo, ņemot vērā patērētāju uzvedību un izpratnes spējas, ir rūpīgi
  jāizstrādā un jāsagatavo
  informācijas formāts, izklāsts un saturs, lai maksimāli palielinātu
  interesi par pamatinformācijas dokumentu un tādējādi uzlabotu izglītību finanšu jomā,
  informācijas izpratni un izmantojumu. Katrā dokumentā vajadzētu būt vienādai elementu kārtībai un šo elementu nosaukumiem. Turklāt sīkāka informācija, kas jāietver pamatinformācijas dokumentā attiecībā uz dažādiem produktiem, un šīs informācijas izklāsts būtu papildus jāsaskaņo ar deleģēto aktu palīdzību, kuros ņemti vērā līdz šim veiktie un procesā esošie pētījumi par patērētāju uzvedību, tostarp dažādu informācijas izklāsta veidu efektivitātes attiecībā uz patērētājiem pārbaužu rezultāti. Turklāt daži ieguldījumu produkti ļauj privātajam ieguldītājam izvēlēties starp vairākiem bāzes ieguldījumiem
  un to izmaksas un nodevas var būt atkarīgas no klientu personīgajām īpašībām, piemēram, to vecuma, vai arī no izvēlēto ieguldījumu apmēra
  . Izstrādājot minēto formātu, būtu jāņem vērā šie produkti. |
| --- | --- |

(12)

Pamatinformācijas dokuments būtu jāizstrādā formātā, kurš ļauj privātajiem ieguldītājiem salīdzināt dažādus ieguldījumu produktus, jo, ņemot vērā patērētāju uzvedību un izpratnes spējas, ir rūpīgi
  jāizstrādā un jāsagatavo
  informācijas formāts, izklāsts un saturs, lai maksimāli palielinātu
  interesi par pamatinformācijas dokumentu un tādējādi uzlabotu izglītību finanšu jomā,
  informācijas izpratni un izmantojumu. Katrā dokumentā vajadzētu būt vienādai elementu kārtībai un šo elementu nosaukumiem. Turklāt sīkāka informācija, kas jāietver pamatinformācijas dokumentā attiecībā uz dažādiem produktiem, un šīs informācijas izklāsts būtu papildus jāsaskaņo ar deleģēto aktu palīdzību, kuros ņemti vērā līdz šim veiktie un procesā esošie pētījumi par patērētāju uzvedību, tostarp dažādu informācijas izklāsta veidu efektivitātes attiecībā uz patērētājiem pārbaužu rezultāti. Turklāt daži ieguldījumu produkti ļauj privātajam ieguldītājam izvēlēties starp vairākiem bāzes ieguldījumiem
  un to izmaksas un nodevas var būt atkarīgas no klientu personīgajām īpašībām, piemēram, to vecuma, vai arī no izvēlēto ieguldījumu apmēra
  . Izstrādājot minēto formātu, būtu jāņem vērā šie produkti.

| (12a) | Marķējums par kompleksiem produktiem, kurus kompetentā iestāde uzskata par tādiem, kas nav piemēroti privātajiem ieguldītājiem, būtu jānorāda pamatinformācijas dokumenta ievaddaļā. Šāds papildu veids, kā nodrošināt pārredzamību, palīdzēs patērētājiem pieņemt apzinātu lēmumu par risku, kuru tie uzņemas, un palīdzēs novērst produktu maldinošu pārdošanu. |
| --- | --- |

(12a)

Marķējums par kompleksiem produktiem, kurus kompetentā iestāde uzskata par tādiem, kas nav piemēroti privātajiem ieguldītājiem, būtu jānorāda pamatinformācijas dokumenta ievaddaļā. Šāds papildu veids, kā nodrošināt pārredzamību, palīdzēs patērētājiem pieņemt apzinātu lēmumu par risku, kuru tie uzņemas, un palīdzēs novērst produktu maldinošu pārdošanu.

| (13) | Privātie ieguldītāji, pieņemot ieguldījumu lēmumus, arvien vairāk vēlas ne tikai finansiālu ieguvumu. Tiem bieži ir arī citi mērķi, piemēram, sociāli vai vides aizsardzības mērķi. Turklāt informācija par ieguldījumu nefinansiālajiem aspektiem var būt svarīga tiem, kas vēlas veikt ilgtspējīgus, ilgtermiņa ieguldījumus. Tomēr informācija par sociāliem, vides aizsardzības vai pārvaldības rezultātiem, ko vēlas iegūt ieguldījumu produkta izveidotājs, var būt grūti salīdzināma vai tās vispār var nebūt. Tāpēc ir vēlams papildus saskaņot informācijas detaļas attiecībā uz to, vai ir ņemti vērā vides aizsardzības, sociālie vai pārvaldības jautājumi, un, ja jā, kādā veidā. |
| --- | --- |

(13)

Privātie ieguldītāji, pieņemot ieguldījumu lēmumus, arvien vairāk vēlas ne tikai finansiālu ieguvumu. Tiem bieži ir arī citi mērķi, piemēram, sociāli vai vides aizsardzības mērķi. Turklāt informācija par ieguldījumu nefinansiālajiem aspektiem var būt svarīga tiem, kas vēlas veikt ilgtspējīgus, ilgtermiņa ieguldījumus. Tomēr informācija par sociāliem, vides aizsardzības vai pārvaldības rezultātiem, ko vēlas iegūt ieguldījumu produkta izveidotājs, var būt grūti salīdzināma vai tās vispār var nebūt. Tāpēc ir vēlams papildus saskaņot informācijas detaļas attiecībā uz to, vai ir ņemti vērā vides aizsardzības, sociālie vai pārvaldības jautājumi, un, ja jā, kādā veidā.

| (14) | Pamatinformācijas dokumentam vajadzētu būt skaidri atšķiramam
  un nodalītam
  no jebkādiem reklāmas paziņojumiem. Tā nozīmi nedrīkstētu mazināt ar minētajiem citiem dokumentiem.
  Privātajam ieguldītājam būtu jāapstiprina saņemšana. |
| --- | --- |

(14)

Pamatinformācijas dokumentam vajadzētu būt skaidri atšķiramam
  un nodalītam
  no jebkādiem reklāmas paziņojumiem. Tā nozīmi nedrīkstētu mazināt ar minētajiem citiem dokumentiem.
  Privātajam ieguldītājam būtu jāapstiprina saņemšana.

| (15) | Lai nodrošinātu, ka pamatinformācijas dokuments satur ticamu informāciju, šajā regulā būtu jāparedz, ka ieguldījumu produktu izveidotājiem
  un personām, kas pārdod ieguldījumu produktus,
  pamatinformācija regulāri jāatjaunina.
  Struktūrai, kas sniedz vai pārdod pamatinformācijas dokumentu, arī vajadzētu nodrošināt privātajam ieguldītājam sniegtās informācijas atjaunināšanu.
  Tādēļ ir nepieciešams, lai deleģētā aktā, ko pieņem Komisija, tiktu izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz informācijas pārskatīšanas un pamatinformācijas dokumentu un
  tā pielikuma
  labošanas nosacījumiem un biežumu.
  Pamatinformācijas dokuments un visi tā atjauninājumi būtu jāpaziņo kompetentajai iestādei. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu, ka pamatinformācijas dokuments satur ticamu informāciju, šajā regulā būtu jāparedz, ka ieguldījumu produktu izveidotājiem
  un personām, kas pārdod ieguldījumu produktus,
  pamatinformācija regulāri jāatjaunina.
  Struktūrai, kas sniedz vai pārdod pamatinformācijas dokumentu, arī vajadzētu nodrošināt privātajam ieguldītājam sniegtās informācijas atjaunināšanu.
  Tādēļ ir nepieciešams, lai deleģētā aktā, ko pieņem Komisija, tiktu izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz informācijas pārskatīšanas un pamatinformācijas dokumentu un
  tā pielikuma
  labošanas nosacījumiem un biežumu.
  Pamatinformācijas dokuments un visi tā atjauninājumi būtu jāpaziņo kompetentajai iestādei.

| (16) | Pamatinformācijas dokumenti veido pamatu privāto ieguldītāju lēmumiem par ieguldījumiem. Šā iemesla dēļ ieguldījumu produktu izveidotājiem
  un personām, kas pārdod ieguldījumu produktus,
  attiecībā uz privātajiem ieguldītājiem ir svarīgs pienākums nodrošināt šīs regulas noteikumu ievērošanu. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, lai privātajiem ieguldītājiem, kuri izmantoja pamatinformācijas dokumentu kā pamatu sava lēmuma pieņemšanai par ieguldījumu, būtu spēkā esošas tiesības uz tiesisko aizsardzību. Būtu arī jānodrošina, lai visiem privātajiem ieguldītājiem Savienībā būtu vienādas tiesības pieprasīt kompensāciju par zaudējumiem, kas tiem var rasties tāpēc, ka ieguldījumu produktu izveidotāji neievēro šajā regulā noteiktās prasības. Tāpēc būtu jāharmonizē noteikumi par ieguldījumu produktu izveidotāju atbildību.
  Turklāt konsekvences labad būtu jāievieš saskaņota pieeja attiecībā uz sankcijām.
  Šajā regulā jāparedz, ka privātajam ieguldītājam vajadzētu būt iespējai saukt pie atbildības produktu izveidotāju par šīs regulas pārkāpšanu gadījumā, ja zaudējumu iemesls ir
  maldinoša, neprecīza vai prospektam vai — ja prospekts netiek sagatavots — produkta noteikumiem un nosacījumiem neatbilstoša pamatinformācijas dokumenta izmantošana
  . |
| --- | --- |

(16)

Pamatinformācijas dokumenti veido pamatu privāto ieguldītāju lēmumiem par ieguldījumiem. Šā iemesla dēļ ieguldījumu produktu izveidotājiem
  un personām, kas pārdod ieguldījumu produktus,
  attiecībā uz privātajiem ieguldītājiem ir svarīgs pienākums nodrošināt šīs regulas noteikumu ievērošanu. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, lai privātajiem ieguldītājiem, kuri izmantoja pamatinformācijas dokumentu kā pamatu sava lēmuma pieņemšanai par ieguldījumu, būtu spēkā esošas tiesības uz tiesisko aizsardzību. Būtu arī jānodrošina, lai visiem privātajiem ieguldītājiem Savienībā būtu vienādas tiesības pieprasīt kompensāciju par zaudējumiem, kas tiem var rasties tāpēc, ka ieguldījumu produktu izveidotāji neievēro šajā regulā noteiktās prasības. Tāpēc būtu jāharmonizē noteikumi par ieguldījumu produktu izveidotāju atbildību.
  Turklāt konsekvences labad būtu jāievieš saskaņota pieeja attiecībā uz sankcijām.
  Šajā regulā jāparedz, ka privātajam ieguldītājam vajadzētu būt iespējai saukt pie atbildības produktu izveidotāju par šīs regulas pārkāpšanu gadījumā, ja zaudējumu iemesls ir
  maldinoša, neprecīza vai prospektam vai — ja prospekts netiek sagatavots — produkta noteikumiem un nosacījumiem neatbilstoša pamatinformācijas dokumenta izmantošana
  .

| (17) | Tā kā privātajiem ieguldītājiem kopumā nav dziļas izpratnes par ieguldījumu produktu izveidotāju iekšējām procedūrām, ▌ pierādīšanas pienākums
  nebūtu jāuzņemas privātajam ieguldītājam
  .
  Privātajam ieguldītājam būtu jānorāda, kādā ziņā, viņaprāt, pamatinformācijas dokuments neatbilst šīs regulas prasībām. Produkta izveidotājam minētajā gadījumā vajadzētu būt pienākumam reaģēt uz šādu iebildi. |
| --- | --- |

(17)

Tā kā privātajiem ieguldītājiem kopumā nav dziļas izpratnes par ieguldījumu produktu izveidotāju iekšējām procedūrām, ▌ pierādīšanas pienākums
  nebūtu jāuzņemas privātajam ieguldītājam
  .
  Privātajam ieguldītājam būtu jānorāda, kādā ziņā, viņaprāt, pamatinformācijas dokuments neatbilst šīs regulas prasībām. Produkta izveidotājam minētajā gadījumā vajadzētu būt pienākumam reaģēt uz šādu iebildi.

| (18) | Ieguldījumu produkta izveidotāja civiltiesiskā atbildība
  , kas nav paredzēta šajā regulā,
  būtu jāreglamentē saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kas paredzēti attiecīgajos starptautisko privāttiesību noteikumos. Kompetentā tiesa, kurai jāizskata privātā ieguldītāja iesniegtā prasība par civiltiesisko atbildību, jānosaka saskaņā ar starptautiskās jurisdikcijas attiecīgajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(18)

Ieguldījumu produkta izveidotāja civiltiesiskā atbildība
  , kas nav paredzēta šajā regulā,
  būtu jāreglamentē saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kas paredzēti attiecīgajos starptautisko privāttiesību noteikumos. Kompetentā tiesa, kurai jāizskata privātā ieguldītāja iesniegtā prasība par civiltiesisko atbildību, jānosaka saskaņā ar starptautiskās jurisdikcijas attiecīgajiem noteikumiem.

| (19) | Lai privātais ieguldītājs varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par ieguldījumu, būtu jāparedz, ka personas, kas pārdod ieguldījumu produktus, nodrošina pamatinformācijas dokumentu laikus, pirms tiek noslēgts jebkāds darījums.
  Ieguldītājam ar pašrocīgu vai elektronisko parakstu būtu jāapliecina, ka ir saņēmis pamatinformācijas dokumentu.
  Šī prasība būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, kur un kā notiek darījums. Personas, kas
  sniedz konsultācijas par minētajiem produktiem vai
  pārdod
  tos
  , ir gan izplatītāji, gan paši ieguldījumu produktu izveidotāji, ja tie izvēlas
  sniegt konsultācijas par produktiem vai
  pārdot
  tos
  tieši privātajiem ieguldītājiem.
  Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/65/EK

   (9)

  . Ja iespējams, ieguldītājiem vienmēr būtu jānodrošina uzteikuma termiņš, līdz kuram viņi var pieņemt lēmumu par darījuma atcelšanu. |
| --- | --- |

(19)

Lai privātais ieguldītājs varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par ieguldījumu, būtu jāparedz, ka personas, kas pārdod ieguldījumu produktus, nodrošina pamatinformācijas dokumentu laikus, pirms tiek noslēgts jebkāds darījums.
  Ieguldītājam ar pašrocīgu vai elektronisko parakstu būtu jāapliecina, ka ir saņēmis pamatinformācijas dokumentu.
  Šī prasība būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, kur un kā notiek darījums. Personas, kas
  sniedz konsultācijas par minētajiem produktiem vai
  pārdod
  tos
  , ir gan izplatītāji, gan paši ieguldījumu produktu izveidotāji, ja tie izvēlas
  sniegt konsultācijas par produktiem vai
  pārdot
  tos
  tieši privātajiem ieguldītājiem.
  Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/65/EK

   (9)

  . Ja iespējams, ieguldītājiem vienmēr būtu jānodrošina uzteikuma termiņš, līdz kuram viņi var pieņemt lēmumu par darījuma atcelšanu.

| (20) | Būtu jāparedz vienoti noteikumi, lai sniegtu personai, kas pārdod ieguldījumu produktu, zināmu izvēli attiecībā uz informācijas nesēju, uz kura pamatinformācijas dokuments tiek nodrošināts privātajiem ieguldītajiem, ļaujot izmantot elektroniskos saziņas līdzekļus, kad tas ir atbilstīgi, ņemot vērā darījuma apstākļus. Tomēr privātajam ieguldītājam vajadzētu būt iespējai saņemt to uz papīra. Patērētāju interesēs attiecībā uz informācijas pieejamību pamatinformācijas dokuments vienmēr būtu jānodrošina bez maksas. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jāparedz vienoti noteikumi, lai sniegtu personai, kas pārdod ieguldījumu produktu, zināmu izvēli attiecībā uz informācijas nesēju, uz kura pamatinformācijas dokuments tiek nodrošināts privātajiem ieguldītajiem, ļaujot izmantot elektroniskos saziņas līdzekļus, kad tas ir atbilstīgi, ņemot vērā darījuma apstākļus. Tomēr privātajam ieguldītājam vajadzētu būt iespējai saņemt to uz papīra. Patērētāju interesēs attiecībā uz informācijas pieejamību pamatinformācijas dokuments vienmēr būtu jānodrošina bez maksas.

| (21) | Lai nodrošinātu privāto ieguldītāju uzticēšanos ieguldījumu produktiem
  un finanšu tirgiem kopumā
  , būtu jānosaka prasības attiecībā uz atbilstīgām iekšējām procedūrām, kas nodrošina to, ka privātie ieguldītāji uz sūdzībām saņem atbildi pēc būtības no ieguldījumu produkta izveidotāja. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu privāto ieguldītāju uzticēšanos ieguldījumu produktiem
  un finanšu tirgiem kopumā
  , būtu jānosaka prasības attiecībā uz atbilstīgām iekšējām procedūrām, kas nodrošina to, ka privātie ieguldītāji uz sūdzībām saņem atbildi pēc būtības no ieguldījumu produkta izveidotāja.

| (21a) | Lai gan informācijas sniegšanas uzlabošana par ieguldījumu produktiem ir būtiska, lai atjaunotu privāto ieguldītāju uzticēšanos finanšu tirgiem, produkta izstrādes noteikumi ir vienlīdz nozīmīgi, lai efektīvi aizsargātu privātos ieguldītājus. Nepilnīgi finanšu konsultantu ieteikumi, kļūdas lēmumu pieņemšanā un pierādījumi par to, ka finansiālā rīcība ir atkarīga galvenokārt no psiholoģiskiem apsvērumiem, rada problēmas, kas ir jārisina, samazinot sarežģījumus saistībā ar ieguldījumu produktu komplektēšanu. |
| --- | --- |

(21a)

Lai gan informācijas sniegšanas uzlabošana par ieguldījumu produktiem ir būtiska, lai atjaunotu privāto ieguldītāju uzticēšanos finanšu tirgiem, produkta izstrādes noteikumi ir vienlīdz nozīmīgi, lai efektīvi aizsargātu privātos ieguldītājus. Nepilnīgi finanšu konsultantu ieteikumi, kļūdas lēmumu pieņemšanā un pierādījumi par to, ka finansiālā rīcība ir atkarīga galvenokārt no psiholoģiskiem apsvērumiem, rada problēmas, kas ir jārisina, samazinot sarežģījumus saistībā ar ieguldījumu produktu komplektēšanu.

| (22) | Alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūras ļauj izšķirt strīdus ātrāk un lētāk nekā tiesā un atvieglo tiesu sistēmas slogu. Šādā nolūkā būtu jānosaka, ka ieguldījumu produktu izveidotāju un personu, kas pārdod ieguldījumu produktus, pienākums ir piedalīties minētajās procedūrās, ko uzsākuši privātie ieguldītāji, saistībā ar šajā regulā noteiktajām tiesībām un pienākumiem, ievērojot noteiktus piesardzības pasākumus saskaņā ar efektīvas tiesas aizsardzības principu. Jo īpaši alternatīvām strīdu izšķiršanas procedūrām nebūtu jāierobežo šādu procedūru pušu tiesības sniegt prasību tiesā.
  Strīdiem saistībā ar šo regulu būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/11/ES

   (10). |
| --- | --- |

(22)

Alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūras ļauj izšķirt strīdus ātrāk un lētāk nekā tiesā un atvieglo tiesu sistēmas slogu. Šādā nolūkā būtu jānosaka, ka ieguldījumu produktu izveidotāju un personu, kas pārdod ieguldījumu produktus, pienākums ir piedalīties minētajās procedūrās, ko uzsākuši privātie ieguldītāji, saistībā ar šajā regulā noteiktajām tiesībām un pienākumiem, ievērojot noteiktus piesardzības pasākumus saskaņā ar efektīvas tiesas aizsardzības principu. Jo īpaši alternatīvām strīdu izšķiršanas procedūrām nebūtu jāierobežo šādu procedūru pušu tiesības sniegt prasību tiesā.
  Strīdiem saistībā ar šo regulu būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/11/ES

   (10).

| (23) | Pamatinformācijas dokuments ieguldījumu produktam būtu jāsagatavo struktūrām, kas darbojas finanšu tirgus banku, apdrošināšanas, vērtspapīru un fondu nozarēs, tāpēc ir īpaši svarīgi nodrošināt saskanīgu sadarbību starp dažādām iestādēm, kas uzrauga ieguldījumu produktu izveidotājus, lai tām būtu vienota pieeja šīs regulas piemērošanā. |
| --- | --- |

(23)

Pamatinformācijas dokuments ieguldījumu produktam būtu jāsagatavo struktūrām, kas darbojas finanšu tirgus banku, apdrošināšanas, vērtspapīru un fondu nozarēs, tāpēc ir īpaši svarīgi nodrošināt saskanīgu sadarbību starp dažādām iestādēm, kas uzrauga ieguldījumu produktu izveidotājus, lai tām būtu vienota pieeja šīs regulas piemērošanā.

| (23a) | Eiropas un valstu uzraudzības iestāžu pilnvaru un kompetenču palielinājums būtu jāatbalsta ar pietiekamiem personāla resursiem un pienācīgiem finanšu līdzekļiem. |
| --- | --- |

(23a)

Eiropas un valstu uzraudzības iestāžu pilnvaru un kompetenču palielinājums būtu jāatbalsta ar pietiekamiem personāla resursiem un pienācīgiem finanšu līdzekļiem.

| (24) | Saskaņā ar Komisijas 2010. gada decembra paziņojumu par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē un tādēļ, lai nodrošinātu šajā regulā noteikto prasību izpildi, ir svarīgi, lai dalībvalstis spertu nepieciešamos soļus, lai nodrošinātu, ka, pārkāpjot šo regulu, tiek piemērotas pienācīgas administratīvās sankcijas un pasākumi. Lai nodrošinātu to, ka sankcijām ir atturoša ietekme, un lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību, brīdinot tos par ieguldījumu produktiem, kas tiek tirgoti, pārkāpjot šo regulu, ▌sankcijas un pasākumi būtu jāpublicē ▌. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar Komisijas 2010. gada decembra paziņojumu par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē un tādēļ, lai nodrošinātu šajā regulā noteikto prasību izpildi, ir svarīgi, lai dalībvalstis spertu nepieciešamos soļus, lai nodrošinātu, ka, pārkāpjot šo regulu, tiek piemērotas pienācīgas administratīvās sankcijas un pasākumi. Lai nodrošinātu to, ka sankcijām ir atturoša ietekme, un lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību, brīdinot tos par ieguldījumu produktiem, kas tiek tirgoti, pārkāpjot šo regulu, ▌sankcijas un pasākumi būtu jāpublicē ▌.

| (25) | Lai sasniegtu šīs regulas mērķus, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt tādus tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, kas attiecas uz informācijas konkretizēšanu attiecībā uz pamatinformācijas dokumenta izklāstu un formātu, par pamatinformācijas dokumentā iekļaujamās informācijas saturu, sīki izstrādātām prasībām attiecībā uz pamatinformācijas dokumenta nodrošināšanas laiku, kā arī attiecībā uz tā pārskatīšanu un labošanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās
  un patērētāju apsekojumus
  . Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaicīgi, laikus un atbilstīgi nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(25)

Lai sasniegtu šīs regulas mērķus, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt tādus tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, kas attiecas uz informācijas konkretizēšanu attiecībā uz pamatinformācijas dokumenta izklāstu un formātu, par pamatinformācijas dokumentā iekļaujamās informācijas saturu, sīki izstrādātām prasībām attiecībā uz pamatinformācijas dokumenta nodrošināšanas laiku, kā arī attiecībā uz tā pārskatīšanu un labošanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās
  un patērētāju apsekojumus
  . Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaicīgi, laikus un atbilstīgi nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (26) | Komisijai būtu jāpieņem tādi regulatīvo tehnisko standartu projekti par metodi, kas ir pamatā riska un ienesīguma aprakstam, un par izmaksu aprēķinu
  un vides aizsardzības, sociāliem un pārvaldības kritērijiem
  , kurus saskaņā ar 8. pantu izstrādājušas Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), Eiropas Banku iestāde (EBI) un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI), un tie jāpieņem ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010, 1094/2010 un 1095/2010 (11) attiecīgi 10. līdz 14. pantu. |
| --- | --- |

(26)

Komisijai būtu jāpieņem tādi regulatīvo tehnisko standartu projekti par metodi, kas ir pamatā riska un ienesīguma aprakstam, un par izmaksu aprēķinu
  un vides aizsardzības, sociāliem un pārvaldības kritērijiem
  , kurus saskaņā ar 8. pantu izstrādājušas Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), Eiropas Banku iestāde (EBI) un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI), un tie jāpieņem ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010, 1094/2010 un 1095/2010 (11) attiecīgi 10. līdz 14. pantu.

| (27) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti reglamentē personas datu apstrādi, ko šīs regulas kontekstā kompetento iestāžu uzraudzībā veic dalībvalstīs. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu dati brīvu apriti reglamentē personas datu apstrādi, ko atbilstīgi šai regulai veic
  EUI
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā. Jebkurai personas datu apstrādei, kas tiek veikta saskaņā ar šo regulu, piemēram, apmaiņai ar personas datiem vai šo datu nodošanai, ko veic kompetentās iestādes, būtu jānotiek atbilstīgi Direktīvai 95/46/EK, un jebkurai informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic
  EUI
  , būtu jānotiek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001. |
| --- | --- |

(27)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti reglamentē personas datu apstrādi, ko šīs regulas kontekstā kompetento iestāžu uzraudzībā veic dalībvalstīs. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu dati brīvu apriti reglamentē personas datu apstrādi, ko atbilstīgi šai regulai veic
  EUI
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā. Jebkurai personas datu apstrādei, kas tiek veikta saskaņā ar šo regulu, piemēram, apmaiņai ar personas datiem vai šo datu nodošanai, ko veic kompetentās iestādes, būtu jānotiek atbilstīgi Direktīvai 95/46/EK, un jebkurai informācijas apmaiņai vai nodošanai, ko veic
  EUI
  , būtu jānotiek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

| (28) | Lai gan PVKIU ir ieguldījumu produkti šīs regulas nozīmē, nesen noteiktās prasības attiecībā uz ieguldītājiem paredzētu pamatinformāciju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK nozīmē, ka būtu samērīgi šādiem PVKIU pēc šīs regulas stāšanās spēkā noteikt piecu gadu pārejas periodu, kura laikā uz tiem neattiektos šī regula. Pēc šī perioda šī regula uz tiem attiektos, ja vien pārejas periods netiktu pagarināts.
  Tāds pats izņēmums būtu jāpiemēro arī fondiem, kas nav saistīti ar PVKIU, ja tiem valsts tiesību aktos jau ir noteikta prasība sagatavot ieguldītājiem paredzētu pamatinformācijas dokumentu, ievērojot Direktīvas 2009/65/EK 78.–81. pantā paredzēto formātu un saturu. |
| --- | --- |

(28)

Lai gan PVKIU ir ieguldījumu produkti šīs regulas nozīmē, nesen noteiktās prasības attiecībā uz ieguldītājiem paredzētu pamatinformāciju saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK nozīmē, ka būtu samērīgi šādiem PVKIU pēc šīs regulas stāšanās spēkā noteikt piecu gadu pārejas periodu, kura laikā uz tiem neattiektos šī regula. Pēc šī perioda šī regula uz tiem attiektos, ja vien pārejas periods netiktu pagarināts.
  Tāds pats izņēmums būtu jāpiemēro arī fondiem, kas nav saistīti ar PVKIU, ja tiem valsts tiesību aktos jau ir noteikta prasība sagatavot ieguldītājiem paredzētu pamatinformācijas dokumentu, ievērojot Direktīvas 2009/65/EK 78.–81. pantā paredzēto formātu un saturu.

| (29) | Šī regula būtu jāpārskata četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā, lai ņemtu vērā tirgus attīstību, piemēram, jaunu ieguldījumu produktu veidu rašanos, kā arī izmaiņas citās Savienības tiesību jomās un dalībvalstu gūto pieredzi. Pārskatīšanā būtu jānovērtē, vai ieviestie pasākumi ir uzlabojuši produktu salīdzināmību un vidējā privātā ieguldītāja aizsardzību
  , izglītību finanšu jomā
  un izpratni par ieguldījumu produktiem. Tajā būtu arī jāizvērtē, vai pārejas periods attiecībā uz PVKIU būtu jāpagarina, vai arī būtu jāizskata citas rīcības iespējas attiecībā uz PVKIU. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību aktu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

(29)

Šī regula būtu jāpārskata četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā, lai ņemtu vērā tirgus attīstību, piemēram, jaunu ieguldījumu produktu veidu rašanos, kā arī izmaiņas citās Savienības tiesību jomās un dalībvalstu gūto pieredzi. Pārskatīšanā būtu jānovērtē, vai ieviestie pasākumi ir uzlabojuši produktu salīdzināmību un vidējā privātā ieguldītāja aizsardzību
  , izglītību finanšu jomā
  un izpratni par ieguldījumu produktiem. Tajā būtu arī jāizvērtē, vai pārejas periods attiecībā uz PVKIU būtu jāpagarina, vai arī būtu jāizskata citas rīcības iespējas attiecībā uz PVKIU. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību aktu priekšlikumiem.

| (30) | Lai ieguldījumu produktu izveidotājiem un personām, kas pārdod ieguldījumu produktus, dotu pietiekamu laiku sagatavoties šīs regulas prasību praktiskai piemērošanai, šīs regulas prasības būtu jāsāk piemērot ne agrāk kā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
  Šo regulu nevajadzētu piemērot jau notikušiem darījumiem. |
| --- | --- |

(30)

Lai ieguldījumu produktu izveidotājiem un personām, kas pārdod ieguldījumu produktus, dotu pietiekamu laiku sagatavoties šīs regulas prasību praktiskai piemērošanai, šīs regulas prasības būtu jāsāk piemērot ne agrāk kā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
  Šo regulu nevajadzētu piemērot jau notikušiem darījumiem.

| (31) | Šajā regulā ir ņemtas vērā pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(31)

Šajā regulā ir ņemtas vērā pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (32) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, privāto ieguldītāju aizsardzības uzlabošanu un to uzticēšanās palielināšanu ieguldījumu produktiem
  un risinātu identificētās problēmas
  , tostarp gadījumos, kad šie produkti tiek pārdoti pāri valsts robežām, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, kas rīkojas neatkarīgi viena no otras, un tikai ar Eiropas līmeņa pasākumiem varētu novērst identificētos trūkumus, ▌bet, ņemot vērā to ietekmi, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi
  minētā mērķa
  sasniegšanai, |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, privāto ieguldītāju aizsardzības uzlabošanu un to uzticēšanās palielināšanu ieguldījumu produktiem
  un risinātu identificētās problēmas
  , tostarp gadījumos, kad šie produkti tiek pārdoti pāri valsts robežām, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, kas rīkojas neatkarīgi viena no otras, un tikai ar Eiropas līmeņa pasākumiem varētu novērst identificētos trūkumus, ▌bet, ņemot vērā to ietekmi, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi
  minētā mērķa
  sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Šajā regulā ir paredzēti vienoti noteikumi par pamatinformācijas dokumenta, kas jāizstrādā
  vienīgi
  ieguldījumu produktu izveidotājiem, formātu un saturu
  , par pamatinformācijas dokumenta pielikumu, ko vajadzības gadījumā izstrādā personas, kuras pārdod ieguldījumu produktus, par informāciju, kas personām, kuras pārdod ieguldījumu produktus, jāsniedz privātajiem ieguldītājiem saskaņā ar [Finanšu instrumentu tirgus direktīvu (FITD)] un Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par apdrošināšanas starpniecību [Apdrošināšanas starpniecības direktīva (IMD)],
  un vienoti noteikumi par
  minēto dokumentu
  nodrošināšanu privātajiem ieguldītājiem.
  Tās mērķis ir nodrošināt privātajiem ieguldītājiem iespēju saprast un salīdzināt ieguldījumu produkta galvenās iezīmes un riskus, un ar to tiek noteikta produkta izveidotāja atbildība par pamatinformācijas dokumentu un personas, kura pārdod ieguldījumu produktu, atbildība par pielikumu.

2. pants

Šī regula attiecas uz ieguldījumu produktu izveidošanu un pārdošanu.

Tomēr to nepiemēro šādiem produktiem:

| (a) | apdrošināšanas produkti, kas nepiedāvā atpirkuma summu ▌; |
| --- | --- |

(a)

apdrošināšanas produkti, kas nepiedāvā atpirkuma summu ▌;

| (b) | noguldījums
  , kas nav strukturēts depozīts saskaņā ar [FITD] 4. pantu
  ; |
| --- | --- |

(b)

noguldījums
  , kas nav strukturēts depozīts saskaņā ar [FITD] 4. pantu
  ;

| (c) | vērtspapīri, kas minēti Direktīvas 2003/71/EK 1. panta 2. punkta b) līdz g), i) un j) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(c)

vērtspapīri, kas minēti Direktīvas 2003/71/EK 1. panta 2. punkta b) līdz g), i) un j) apakšpunktā;

| (d) | citi vērtspapīri, kas neietver atvasinātu instrumentu
  , izņemot uzņēmumu obligācijas un instrumentus, kurus emitējušas īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības
  ; |
| --- | --- |

(d)

citi vērtspapīri, kas neietver atvasinātu instrumentu
  , izņemot uzņēmumu obligācijas un instrumentus, kurus emitējušas īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības
  ;

| (e) | oficiāli atzītas
  aroda pensiju shēmas ▌un
  individuālu pensiju produkti, kuros darba devēja finansiālā līdzdalība ir paredzēta valsts tiesību aktos un kuru gadījumā darbiniekam nav izvēles attiecībā uz piedāvātāju; |
| --- | --- |

(e)

oficiāli atzītas
  aroda pensiju shēmas ▌un
  individuālu pensiju produkti, kuros darba devēja finansiālā līdzdalība ir paredzēta valsts tiesību aktos un kuru gadījumā darbiniekam nav izvēles attiecībā uz piedāvātāju;

| (f) | oficiāli atzītas sociālās drošības shēmas, uz kurām attiecas valsts vai Savienības tiesību akti. |
| --- | --- |

(f)

oficiāli atzītas sociālās drošības shēmas, uz kurām attiecas valsts vai Savienības tiesību akti.

3. pants

1.   Ja uz ieguldījumu produktu izveidotājiem, uz kuru attiecas šī regula, attiecas arī Direktīva 2003/71/EK, piemēro gan šo regulu, gan Direktīvu 2003/71/EK
  , izņemot tās 4. panta 2. punkta h) apakšpunkta v) daļu
  .

2.   Ja uz ieguldījumu produktu izveidotājiem, uz kuru attiecas šī regula, attiecas arī Direktīva 2009/138/EK, piemēro gan šo regulu, gan Direktīvu 2009/138/EK.

4. pants

Šajā regulā lieto šādas definīcijas:

| (a) | “ieguldījumu produkts” ir
  produkts, ar kuru persona var veikt finanšu ieguldījumu
  neatkarīgi no juridiskās formas
  un no tā, vai
  atmaksājamā summa ir
  fiksēta vai mainīga, tostarp, ja ieguldījumu produkts ir iegūts, tieši turot finanšu instrumentu, izmantojot sabiedrības vai kontrolakciju sabiedrības; |
| --- | --- |

(a)

“ieguldījumu produkts” ir
  produkts, ar kuru persona var veikt finanšu ieguldījumu
  neatkarīgi no juridiskās formas
  un no tā, vai
  atmaksājamā summa ir
  fiksēta vai mainīga, tostarp, ja ieguldījumu produkts ir iegūts, tieši turot finanšu instrumentu, izmantojot sabiedrības vai kontrolakciju sabiedrības;

| (b) | “ieguldījumu produkta izveidotājs” ir:






  (i) | jebkura fiziska vai juridiska persona, kas
  sākotnēji
  izveido ieguldījumu produktu; |
| --- | --- | --- |

(b)

“ieguldījumu produkta izveidotājs” ir:

(i)

jebkura fiziska vai juridiska persona, kas
  sākotnēji
  izveido ieguldījumu produktu;

| (ii) | jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic izmaiņas esošā ieguldījumu produktā, izmainot tā riska un ienesīguma profilu vai izmaksas, kas saistītas ar ieguldījumu ieguldījumu produktā; |
| --- | --- |

(ii)

jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic izmaiņas esošā ieguldījumu produktā, izmainot tā riska un ienesīguma profilu vai izmaksas, kas saistītas ar ieguldījumu ieguldījumu produktā;

| (iia) | tādu pārvedamu vērtspapīru emitents, kuri ir publiski pieejami vai kurus atļauts tirgot regulētā tirgū saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK noteikumiem, un kuri ir ieguldītāju tiešā turējumā; |
| --- | --- |

(iia)

tādu pārvedamu vērtspapīru emitents, kuri ir publiski pieejami vai kurus atļauts tirgot regulētā tirgū saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK noteikumiem, un kuri ir ieguldītāju tiešā turējumā;

| (ba) | “persona, kas pārdod ieguldījumu produktus” ir persona, kas sniedz konsultācijas, reklamē, izplata un pārdod ieguldījumu produktus privātajam ieguldītājam, izplatītājam vai citai personai, kura rīkojas kā starpnieks privātā ieguldītāja ieguldījumam; |
| --- | --- |

(ba)

“persona, kas pārdod ieguldījumu produktus” ir persona, kas sniedz konsultācijas, reklamē, izplata un pārdod ieguldījumu produktus privātajam ieguldītājam, izplatītājam vai citai personai, kura rīkojas kā starpnieks privātā ieguldītāja ieguldījumam;

| (c) | “privātie ieguldītāji” ir:






  (i) | privātie klienti ▌[atsauce uz FITD/FITR] nozīmē; |
| --- | --- | --- |

(c)

“privātie ieguldītāji” ir:

(i)

privātie klienti ▌[atsauce uz FITD/FITR] nozīmē;

| (ii) | klienti
  , kas nav profesionāli klienti saskaņā ar definīciju [Apdrošināšanas starpniecības direktīvas I pielikumā] [...]
  ; |
| --- | --- |

(ii)

klienti
  , kas nav profesionāli klienti saskaņā ar definīciju [Apdrošināšanas starpniecības direktīvas I pielikumā] [...]
  ;

| (d) | “pensiju produkti” ir produkti, kuri valsts tiesību aktos ir atzīti par tādiem, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt
  privātajam
  ieguldītājam pensijas ienākumus un kuri dod
  privātajam
  ieguldītājam tiesības uz noteiktiem ieguvumiem; |
| --- | --- |

(d)

“pensiju produkti” ir produkti, kuri valsts tiesību aktos ir atzīti par tādiem, kuru galvenais mērķis ir nodrošināt
  privātajam
  ieguldītājam pensijas ienākumus un kuri dod
  privātajam
  ieguldītājam tiesības uz noteiktiem ieguvumiem;

| (e) | “pastāvīgs informācijas nesējs” ir pastāvīgs informācijas nesējs, kā tas definēts Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta m) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(e)

“pastāvīgs informācijas nesējs” ir pastāvīgs informācijas nesējs, kā tas definēts Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta m) apakšpunktā;

| (f) | “kompetentās iestādes” ir dalībvalstu valsts iestādes, kas ir likumīgi pilnvarotas uzraudzīt ieguldījumu produktu izveidotāju vai personu, kas pārdod ieguldījumu produktu privātajam ieguldītajam. |
| --- | --- |

(f)

“kompetentās iestādes” ir dalībvalstu valsts iestādes, kas ir likumīgi pilnvarotas uzraudzīt ieguldījumu produktu izveidotāju vai personu, kas pārdod ieguldījumu produktu privātajam ieguldītajam.

II NODAĻA

PAMATINFORMĀCIJAS DOKUMENTS

I IEDAĻA

PAMATINFORMĀCIJAS DOKUMENTA IZSTRĀDE

5. pants

Ieguldījumu produkta izveidotājs saskaņā ar šajā regulā noteiktajām prasībām izstrādā pamatinformācijas dokumentu katram ieguldījumu produktam, ko tas izveido, un publicē
  pamatinformācijas dokumentu, kā arī attiecīgā gadījumā prospektu, savā tīmekļa vietnē, kā arī attiecīgās EUI un attiecīgās valsts uzraudzības iestādes izveidotā centralizētā tīmekļa vietnē,
  pirms ieguldījumu produktu
  var izplatīt tirgū un
  pārdot privātajiem ieguldītajiem.

Pamatinformācijas dokumentam attiecīgā gadījumā pievieno pielikumu. Persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, papildina pamatinformācijas dokumentu, sagatavojot tā pielikumu. Dokuments un tā pielikums ir pieejams arī papīra formā.

Ieguldījumu produkta izveidotājs ir atbildīgs par pamatinformācijas dokumenta saturu, persona, kas pārdod produktu, — par pielikumu un to, lai nodotu šo dokumentu privātajam ieguldītājam, bet persona, kas pārdod produktu, — par pielikumu un to, lai nodotu šo dokumentu privātajam ieguldītājam.

5.a pants

Produkta apstiprināšanas process

1.
     
  Ieguldījumu produkta izveidotājs nodrošina piemērotas procedūras un politiku, ar ko garantē, ka ieguldījumu produkta izstrādes laikā līdzsvaroti tiek ņemtas vērā privāto ieguldītāju, klientu un šādu ieguldījumu produkta labumguvēju intereses un ka ieguldījumu produkts uzskatāmi ir šo interešu vērā ņemšanas rezultāts.

2.
     
  Pirms pamatinformācijas dokumenta sagatavošanas saskaņā ar 5. pantu produkta izveidotājs novērtē ieguldījumu produkta atbilstību privāto ieguldītāju interesēm, izveidojot dokumentētu produkta apstiprināšanas procesu.

3.
     
  Produkta apstiprināšanas process nodrošina, ka ikviens ieguldījumu produkts atbilst konkrētas patērētāju grupas vajadzībām un ka produkta izveidotājs ir veicis novērtējumu visiem reālākajiem riskiem saistībā ar konkrētās patērētāju grupas vajadzībām. Šāds novērtējums ietver ieguldījumu produkta stresa testu.

4.
     
  Produkta apstiprināšanas process nodrošina, ka tirgū jau pieejamie ieguldījumu produkti tiek regulāri pārskatīti, lai nodrošinātu, ka tie joprojām atbilst konkrētās patērētāju grupas interesēm.

5.
     
  Produkta apstiprināšanas procesu pārskata reizi gadā. Ieguldījumu produkta izveidotājs vienmēr ir gatavs sniegt attiecīgajai kompetentajai iestādei atjaunotu un detalizētu aprakstu par produkta apstiprināšanas procesa būtību un sastāvdaļām.

II IEDAĻA

PAMATINFORMĀCIJAS DOKUMENTA FORMA UN SATURS

6. pants

1.   Pamatinformācijas dokuments ir precīzs, godīgs, skaidrs un nav maldinošs.
  Pamatinformācijas dokuments nesatur nekādu produktu reklāmu, reklāmas materiālus, personīgu pamudinājumu vai ieteikumu ieguldīt.

2.   Pamatinformācijas dokuments ir atsevišķs dokuments, kas ir skaidri atšķirams no reklāmas materiāliem
  , bet nav mazāk nozīmīgs par tiem
  .
  Tajā var ietvert savstarpējas norādes uz citiem dokumentiem, piemēram, prospektu, ja savstarpējā norāde attiecas uz informāciju, kas papildina informāciju, kuru saskaņā ar šo regulu ir jāiekļauj pamatinformācijas dokumentā. Tajā neiekļauj savstarpējas norādes uz reklāmas materiāliem.

2.a
     
  Ja ieguldījumu produkts piedāvā privātajam ieguldītājam izvēles iespējas saistībā ar ieguldīšanas termiņu, īpašām priekšrocībām vai maksājumu summām vai piedāvā izvēlēties no vairākiem bāzes ieguldījumiem, vai ja informācijas elementi pamatinformācijas dokumentā var mainīties atkarībā no specifiskām individuālā privātā klienta īpašībām, tad 8. panta 2. punktā prasīto informāciju var izklāstīt vispārīgā veidā vai kā ieteikumu piemērus. Šādās situācijās pamatinformācijas dokumentā skaidri norāda, kuros dokumentos var iegūt specifiskāku informāciju.

2.b
     
  Pamatinformācijas dokumentā skaidri norāda, kur un kādā veidā iegūt papildinformāciju par piedāvāto ieguldījumu, tostarp informāciju par to, kur un kad var iegūt prospektu. Nodrošina, lai prospekts bez maksas ir pieejams jebkurā laikā un valodā, kurā šāda informācija ir pieejama privātajiem ieguldītājiem.

3.   Pamatinformācijas dokumentu izstrādā kā īsu dokumentu
  , kura saturs kodolīgi ir izklāstīts uz ne vairāk kā divu A4 formāta lapu abām pusēm, un pielikumu, kas veicina salīdzināmību un
  :

| (a) | kuru noformē un maketē tā, lai tas būtu viegli lasāms, un izmanto salasāma lieluma rakstzīmes; |
| --- | --- |

(a)

kuru noformē un maketē tā, lai tas būtu viegli lasāms, un izmanto salasāma lieluma rakstzīmes;

| (aa) | kurā galvenā uzmanība ir pievērsta privātajiem ieguldītājiem vajadzīgajai pamatinformācijai; |
| --- | --- |

(aa)

kurā galvenā uzmanība ir pievērsta privātajiem ieguldītājiem vajadzīgajai pamatinformācijai;

| (b) | kuru formulē skaidri un rakstot izmanto valodu
  un stilu, kas
  privātajiem ieguldītājiem
  , kuriem tas ir paredzēts, atvieglo informācijas uztveršanu
  , jo īpaši izsakoties skaidrā, kodolīgā un saprotamā valodā.
  ▌ |
| --- | --- |

(b)

kuru formulē skaidri un rakstot izmanto valodu
  un stilu, kas
  privātajiem ieguldītājiem
  , kuriem tas ir paredzēts, atvieglo informācijas uztveršanu
  , jo īpaši izsakoties skaidrā, kodolīgā un saprotamā valodā.

▌

4.   Ja pamatinformācijas dokumentā izmanto krāsas, tās nedrīkst mazināt informācijas saprotamību
  tad
  , ja pamatinformācijas dokumentu drukā vai fotokopē melnbaltā formātā.

5.   Ja pamatinformācijas dokumentā izmanto ieguldījumu produkta izveidotāja vai grupas, kurai tas pieder, zīmolu vai logotipu, tas nedrīkst novērst privātā ieguldītāja uzmanību no dokumentā iekļautās informācijas vai aizklāt tekstu.

7. pants

Pamatinformācijas dokuments ir uzrakstīts
  tajā
  dalībvalsts
  daļā
  , kurā tiek
  izplatīts
  ieguldījumu produkts,
  lietotajās oficiālajās valodās
  vai vienā no oficiālajām valodām, vai
  citā
  valodā, ko atzinušas par pieņemamu minētās dalībvalsts kompetentās iestādes, vai, ja tas ir uzrakstīts citā valodā, to tulko vienā no minētajām valodām.

7.a pants

Ja pamatinformācijas dokuments attiecas uz apdrošināšanas līgumu, apdrošināšanas sabiedrībai saskaņā ar šo regulu ir pienākums tikai pret apdrošinājuma ņēmēju, un nevis labumguvēju vai apdrošināto personu.

8. pants

1.   Pamatinformācijas dokumenta pirmās lapas augšā izvieto labi pamanāmu nosaukumu “Pamatinformācijas dokuments”.
  Pamatinformācijas dokumentu, izņemot tā pielikumu, sagatavo viena puse. Pamatinformācijas dokumentā norāda par pamatinformācijas dokumenta sagatavošanu atbildīgā produkta izveidotāja vārdu un uzvārdu/nosaukumu, un tajā skaidri norāda, ka produkta izveidotājs ir atbildīgs par tā saturu. Persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, līdzīgi sagatavo pielikumu un norāda tajā fiziskās vai juridiskās personas vārdu un uzvārdu/nosaukumu, kā arī skaidru paziņojumu par to, ka tā ir atbildīga par pielikuma saturu.

Pamatinformācijas dokumentu iesniedz turpmākajos punktos izklāstītajā kārtībā.

Tieši zem nosaukuma sniedz skaidrojošu paziņojumu. To formulē šādi:

“Jūs gatavojaties iegādāties ieguldījumu produktu.

Šajā dokumentā sniegta pamatinformācija
  , lai palīdzētu izprast ar to saistītās iezīmes, risku, izmaksas, iespējamos ieguvumus un zaudējumus, un šā dokumenta pielikumā ir norādītas nodevas personai, kas pārdod ieguldījumu produktu.

Šis dokuments ir paredzēts
  tiesību aktos
  , tas nav reklāmas materiāls un tiek sagatavots standarta formā, lai varētu veikt salīdzināšanu.
  ”

2.   Pamatinformācijas dokumentā iekļauj šādu informāciju:

| (a) | ▌ieguldījumu produkta nosaukums un ieguldījumu produkta izveidotāja identitāte
  , kā arī par dokumentu juridiski atbildīgā persona (vārds un uzvārds/nosaukums un adrese)
  ; |
| --- | --- |

(a)

▌ieguldījumu produkta nosaukums un ieguldījumu produkta izveidotāja identitāte
  , kā arī par dokumentu juridiski atbildīgā persona (vārds un uzvārds/nosaukums un adrese)
  ;

, kā arī par dokumentu juridiski atbildīgā persona (vārds un uzvārds/nosaukums un adrese)

| (b) | iedaļā “Kāds ir šis ieguldījums?” – ieguldījumu produkta raksturs un galvenās iezīmes, tostarp:






  (i) | ieguldījumu produkta veids; |
| --- | --- | --- |

(b)

iedaļā “Kāds ir šis ieguldījums?” – ieguldījumu produkta raksturs un galvenās iezīmes, tostarp:

(i)

ieguldījumu produkta veids;

| (ii) | tā mērķi un to sasniegšanas līdzekļi; |
| --- | --- |

(ii)

tā mērķi un to sasniegšanas līdzekļi;

| (iia) | informācija par produkta patērētāju mērķgrupu, tostarp vienkārši formulēts apraksts par to ieguldītāju veidiem, kuriem ieguldījumu produkts ir paredzēts, ņemot vērā to gatavību uzņemties risku, ieguldījumu periodu un zināšanas finanšu jomā, turklāt šī informācija ir balstīta uz produkta apstiprināšanas procesu, kuru izveidotājs ir īstenojis ieguldījumu produkta strukturēšanas gaitā; |
| --- | --- |

(iia)

(iia)

informācija par produkta patērētāju mērķgrupu, tostarp vienkārši formulēts apraksts par to ieguldītāju veidiem, kuriem ieguldījumu produkts ir paredzēts, ņemot vērā to gatavību uzņemties risku, ieguldījumu periodu un zināšanas finanšu jomā, turklāt šī informācija ir balstīta uz produkta apstiprināšanas procesu, kuru izveidotājs ir īstenojis ieguldījumu produkta strukturēšanas gaitā;

informācija par produkta patērētāju mērķgrupu, tostarp vienkārši formulēts apraksts par to ieguldītāju veidiem, kuriem ieguldījumu produkts ir paredzēts, ņemot vērā to gatavību uzņemties risku, ieguldījumu periodu un zināšanas finanšu jomā, turklāt šī informācija ir balstīta uz produkta apstiprināšanas procesu, kuru izveidotājs ir īstenojis ieguldījumu produkta strukturēšanas gaitā;

| (iii) | paziņojums
  par to, vai
  ar
  ieguldījumu
  produktu paredzēts
  sasniegt konkrētus vides aizsardzības, sociālus vai pārvaldības mērķus
  , tostarp, bet ne tikai, samazināt oglekļa emisijas ietekmi, kā tiek noteikta šo mērķu izpilde un vai produkts ir ieguldījums, kas saistīts ar preču ražošanu vai pakalpojumu sniegšanu, nevis izveidots vienīgi darījumiem finanšu tirgos vai kā sintētiska indeksa produkts; |
| --- | --- |

(iii)

paziņojums
  par to, vai
  ar
  ieguldījumu
  produktu paredzēts
  sasniegt konkrētus vides aizsardzības, sociālus vai pārvaldības mērķus
  , tostarp, bet ne tikai, samazināt oglekļa emisijas ietekmi, kā tiek noteikta šo mērķu izpilde un vai produkts ir ieguldījums, kas saistīts ar preču ražošanu vai pakalpojumu sniegšanu, nevis izveidots vienīgi darījumiem finanšu tirgos vai kā sintētiska indeksa produkts;

paziņojums

ar

produktu paredzēts

, tostarp, bet ne tikai, samazināt oglekļa emisijas ietekmi, kā tiek noteikta šo mērķu izpilde un vai produkts ir ieguldījums, kas saistīts ar preču ražošanu vai pakalpojumu sniegšanu, nevis izveidots vienīgi darījumiem finanšu tirgos vai kā sintētiska indeksa produkts;

| (iiia) | bāzes aktīvu portfeļa sadalījums tieši vai netieši finansētajā ekonomikas nozarē; |
| --- | --- |

(iiia)

(iiia)

bāzes aktīvu portfeļa sadalījums tieši vai netieši finansētajā ekonomikas nozarē;

bāzes aktīvu portfeļa sadalījums tieši vai netieši finansētajā ekonomikas nozarē;

▌

| (c) | iedaļā
  “Kādi lēmumi man ir jāpieņem?” — informācija par dažādiem lēmumiem, kas privātajam ieguldītājam ir jāpieņem, piemēram, fonda izvēle, termiņš, prēmijas apmērs u. c., tostarp norādot citas pieejamās priekšrocības vai elementus, no kuriem izriet priekšrocības;


  ▌ |
| --- | --- |

(c)

iedaļā
  “Kādi lēmumi man ir jāpieņem?” — informācija par dažādiem lēmumiem, kas privātajam ieguldītājam ir jāpieņem, piemēram, fonda izvēle, termiņš, prēmijas apmērs u. c., tostarp norādot citas pieejamās priekšrocības vai elementus, no kuriem izriet priekšrocības;

“Kādi lēmumi man ir jāpieņem?” — informācija par dažādiem lēmumiem, kas privātajam ieguldītājam ir jāpieņem, piemēram, fonda izvēle, termiņš, prēmijas apmērs u. c., tostarp norādot citas pieejamās priekšrocības vai elementus, no kuriem izriet priekšrocības;

▌

| (d) | iedaļā
  “Kādi ir riski un ko es varētu iegūt par ieguldīto
  ?”
  ▌—
  ņemot vērā tirgus attīstību, uz ko tas ir vērsts:








  (i) | ieguldījumu produkta riska un ienesīguma profils, tostarp summārais rādītājs, kas skaidri un saprotami ataino risku un ieguldījumu produkta ienesīguma profilu; |
| --- | --- | --- |

(d)

iedaļā
  “Kādi ir riski un ko es varētu iegūt par ieguldīto
  ?”
  ▌—
  ņemot vērā tirgus attīstību, uz ko tas ir vērsts:

“Kādi ir riski un ko es varētu iegūt par ieguldīto

▌—

(i)

(i)

ieguldījumu produkta riska un ienesīguma profils, tostarp summārais rādītājs, kas skaidri un saprotami ataino risku un ieguldījumu produkta ienesīguma profilu;

ieguldījumu produkta riska un ienesīguma profils, tostarp summārais rādītājs, kas skaidri un saprotami ataino risku un ieguldījumu produkta ienesīguma profilu;

| (ii) | turpmākās neto rezultātu prognozes, papildinot tās ar produkta galveno risku skaidrojošu izklāstu profila iekļaušanai kontekstā; risku aprakstam jābūt skaidram un viegli saprotamam; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

turpmākās neto rezultātu prognozes, papildinot tās ar produkta galveno risku skaidrojošu izklāstu profila iekļaušanai kontekstā; risku aprakstam jābūt skaidram un viegli saprotamam;

turpmākās neto rezultātu prognozes, papildinot tās ar produkta galveno risku skaidrojošu izklāstu profila iekļaušanai kontekstā; risku aprakstam jābūt skaidram un viegli saprotamam;

| (iii) | pensiju produktiem apakšiedaļā “Ko es varētu iegūt, kad pensionēšos?” — iespējamo nākotnes rezultātu prognozes, skaidri nodalot dažādus attīstības scenārijus, tostarp norādot arī sliktāko attīstības scenāriju. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

pensiju produktiem apakšiedaļā “Ko es varētu iegūt, kad pensionēšos?” — iespējamo nākotnes rezultātu prognozes, skaidri nodalot dažādus attīstības scenārijus, tostarp norādot arī sliktāko attīstības scenāriju.

pensiju produktiem apakšiedaļā “Ko es varētu iegūt, kad pensionēšos?” — iespējamo nākotnes rezultātu prognozes, skaidri nodalot dažādus attīstības scenārijus, tostarp norādot arī sliktāko attīstības scenāriju.

Attiecīgā Eiropas uzraudzības iestāde izstrādā projektu regulatīviem tehniskiem standartiem, ar kuriem nosaka precīzu definīciju dažām riska kategorijām un standartus summāra rādītāja vizualizācijai.

Tā iesniedz minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu Komisijai līdz ....

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt otrajā daļā minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu.

| (e) | iedaļā
  “Kas var notikt ar maniem ieguldījumiem? Vai pastāv garantijas nodrošinājuma mehānismi un cik tie maksā?” iekļauj skaidru norādi par to, vai kapitāla zaudēšana ir iespējama, kā arī










  (i) | par to, vai ir nodrošinātas jebkādas garantijas vai kapitāla aizsardzība, kā arī par jebkuru garantiju vai kapitāla aizsardzības ierobežojumu, uzkrāto summu, tostarp norādot šādu saistību valdītāju; |
| --- | --- | --- |

(e)

iedaļā
  “Kas var notikt ar maniem ieguldījumiem? Vai pastāv garantijas nodrošinājuma mehānismi un cik tie maksā?” iekļauj skaidru norādi par to, vai kapitāla zaudēšana ir iespējama, kā arī

“Kas var notikt ar maniem ieguldījumiem? Vai pastāv garantijas nodrošinājuma mehānismi un cik tie maksā?” iekļauj skaidru norādi par to, vai kapitāla zaudēšana ir iespējama, kā arī

(i)

(i)

par to, vai ir nodrošinātas jebkādas garantijas vai kapitāla aizsardzība, kā arī par jebkuru garantiju vai kapitāla aizsardzības ierobežojumu, uzkrāto summu, tostarp norādot šādu saistību valdītāju;

par to, vai ir nodrošinātas jebkādas garantijas vai kapitāla aizsardzība, kā arī par jebkuru garantiju vai kapitāla aizsardzības ierobežojumu, uzkrāto summu, tostarp norādot šādu saistību valdītāju;

| (ii) | par to, vai uz ieguldījumu produktu attiecas kompensācijas vai garantiju sistēma, un — ja attiecas — norādīt, kura sistēma, galvotāja nosaukumu un to, kurus riskus sistēma sedz un kurus nesedz; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

par to, vai uz ieguldījumu produktu attiecas kompensācijas vai garantiju sistēma, un — ja attiecas — norādīt, kura sistēma, galvotāja nosaukumu un to, kurus riskus sistēma sedz un kurus nesedz;

par to, vai uz ieguldījumu produktu attiecas kompensācijas vai garantiju sistēma, un — ja attiecas — norādīt, kura sistēma, galvotāja nosaukumu un to, kurus riskus sistēma sedz un kurus nesedz;

| (iii) | apakšiedaļā ar virsrakstu “Vai man ir apdrošināšanas aizsardzība?” — skaidrs paziņojums par to, vai ieguldījuma produkts ietver apdrošināšanu, un informācija par šādu apdrošināšanas segumu; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

apakšiedaļā ar virsrakstu “Vai man ir apdrošināšanas aizsardzība?” — skaidrs paziņojums par to, vai ieguldījuma produkts ietver apdrošināšanu, un informācija par šādu apdrošināšanas segumu;

apakšiedaļā ar virsrakstu “Vai man ir apdrošināšanas aizsardzība?” — skaidrs paziņojums par to, vai ieguldījuma produkts ietver apdrošināšanu, un informācija par šādu apdrošināšanas segumu;

| (iv) | ja tas ir atbilstīgi, norāda citus aizsardzības pasākumus, tādus kā fonda depozitārijs, tostarp iesaistīto pušu identitāti un funkcijas; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

ja tas ir atbilstīgi, norāda citus aizsardzības pasākumus, tādus kā fonda depozitārijs, tostarp iesaistīto pušu identitāti un funkcijas;

ja tas ir atbilstīgi, norāda citus aizsardzības pasākumus, tādus kā fonda depozitārijs, tostarp iesaistīto pušu identitāti un funkcijas;

| (ea) | apakšiedaļā “Kas notiek, ja ieguldījumu produkta izveidotājs vai pārdevējs nepilda saistības?” — īss apraksts par privātā ieguldītāja maksimālajiem zaudējumiem un atsauce uz to, vai zaudējumu sedz privātā ieguldītāja kompensācijas vai garantiju sistēma; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

apakšiedaļā “Kas notiek, ja ieguldījumu produkta izveidotājs vai pārdevējs nepilda saistības?” — īss apraksts par privātā ieguldītāja maksimālajiem zaudējumiem un atsauce uz to, vai zaudējumu sedz privātā ieguldītāja kompensācijas vai garantiju sistēma;

apakšiedaļā “Kas notiek, ja ieguldījumu produkta izveidotājs vai pārdevējs nepilda saistības?” — īss apraksts par privātā ieguldītāja maksimālajiem zaudējumiem un atsauce uz to, vai zaudējumu sedz privātā ieguldītāja kompensācijas vai garantiju sistēma;

| (eb) | iedaļā “Kas notiek manas nāves gadījumā?” — informācija par to, kas notiek ar naudu, kas turēta produktā/fondos, kā arī par jebkādu apdrošināšanas atlīdzību nāves gadījumā; |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

iedaļā “Kas notiek manas nāves gadījumā?” — informācija par to, kas notiek ar naudu, kas turēta produktā/fondos, kā arī par jebkādu apdrošināšanas atlīdzību nāves gadījumā;

iedaļā “Kas notiek manas nāves gadījumā?” — informācija par to, kas notiek ar naudu, kas turēta produktā/fondos, kā arī par jebkādu apdrošināšanas atlīdzību nāves gadījumā;

| (f) | iedaļā “Kādas ir izmaksas?” —
  kopējās
  ar ieguldījumu saistītās izmaksas ieguldījumu produktā, aptverot
  visas
  tiešās un netiešās izmaksas, kas varētu rasties ieguldītājam, tostarp šo izmaksu summārais rādītājs
  , cita starpā:










  (i) | reģistrēšanās, pastāvīgās un izstāšanās izmaksas, kādas rodas privātajam investoram, kā arī prēmiju samaksas nosacījumi un elastīgums, skaidri nodalot jautājumus, par kuriem atbildīgs produkta izstrādātājs, no jautājumiem, par kuriem atbildīgas personas, kuras pārdod ieguldījumu produktus, tostarp minēto izmaksu summārie rādītāji; |
| --- | --- | --- |

(f)

iedaļā “Kādas ir izmaksas?” —
  kopējās
  ar ieguldījumu saistītās izmaksas ieguldījumu produktā, aptverot
  visas
  tiešās un netiešās izmaksas, kas varētu rasties ieguldītājam, tostarp šo izmaksu summārais rādītājs
  , cita starpā:

kopējās

visas

, cita starpā:

(i)

(i)

reģistrēšanās, pastāvīgās un izstāšanās izmaksas, kādas rodas privātajam investoram, kā arī prēmiju samaksas nosacījumi un elastīgums, skaidri nodalot jautājumus, par kuriem atbildīgs produkta izstrādātājs, no jautājumiem, par kuriem atbildīgas personas, kuras pārdod ieguldījumu produktus, tostarp minēto izmaksu summārie rādītāji;

reģistrēšanās, pastāvīgās un izstāšanās izmaksas, kādas rodas privātajam investoram, kā arī prēmiju samaksas nosacījumi un elastīgums, skaidri nodalot jautājumus, par kuriem atbildīgs produkta izstrādātājs, no jautājumiem, par kuriem atbildīgas personas, kuras pārdod ieguldījumu produktus, tostarp minēto izmaksu summārie rādītāji;

| (ii) | visas ikgadējās maksas un citi maksājumi, ko noteiktā periodā atskaita no produkta, tostarp jebkādas mainīgas maksas (piemēram, darījumu izmaksas, biržas nodokļi), kuras nevar iekļaut izmaksu aprēķinos. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

visas ikgadējās maksas un citi maksājumi, ko noteiktā periodā atskaita no produkta, tostarp jebkādas mainīgas maksas (piemēram, darījumu izmaksas, biržas nodokļi), kuras nevar iekļaut izmaksu aprēķinos.

visas ikgadējās maksas un citi maksājumi, ko noteiktā periodā atskaita no produkta, tostarp jebkādas mainīgas maksas (piemēram, darījumu izmaksas, biržas nodokļi), kuras nevar iekļaut izmaksu aprēķinos.

Izmaksas un atskaitījumus norāda tā, ka tie atspoguļo kumulatīvo ietekmi uz ieguldījumu tā reprezentatīvajos periodos; un — salīdzināmības vajadzībām — kopējās izmaksas būtu jāizsaka naudas izteiksmē un procentuālā izteiksmē, lai parādītu kopējo izmaksu ietekmi uz ieguldījumu.

Ja ieguldījumu produktam ir noteikta iespējamās peļņas robežvērtība, kas samazina tīro peļņu ieguldītājam, sniedzot izveidotājam visu virs limita iegūto peļņu, tā būtu skaidri jānorāda.

Tiek sniegta informācija par piekļuvi neatkarīgam tiešsaistes fondu kalkulatoram, kuru pārvalda attiecīgā Eiropas uzraudzības iestāde;

▌

| (h) | iedaļā “Vai es varu izņemt naudu?” —










  (i) | uzteikuma iespēja attiecībā uz ieguldījumu produktu; |
| --- | --- | --- |

(h)

iedaļā “Vai es varu izņemt naudu?” —

iedaļā “Vai es varu izņemt naudu?” —

(i)

(i)

uzteikuma iespēja attiecībā uz ieguldījumu produktu;

uzteikuma iespēja attiecībā uz ieguldījumu produktu;

| (ii) | norāde par produkta ieteicamo vai pieprasīto minimālo turēšanas periodu; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

norāde par produkta ieteicamo vai pieprasīto minimālo turēšanas periodu;

norāde par produkta ieteicamo vai pieprasīto minimālo turēšanas periodu;

| (iii) | ieguldījumu atsaukšanas pirms termiņa iespēja un nosacījumi, ņemot vērā ieguldījumu produkta riska un ienesīguma profilu un tirgus attīstību, uz ko tas ir vērsts; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

ieguldījumu atsaukšanas pirms termiņa iespēja un nosacījumi, ņemot vērā ieguldījumu produkta riska un ienesīguma profilu un tirgus attīstību, uz ko tas ir vērsts;

ieguldījumu atsaukšanas pirms termiņa iespēja un nosacījumi, ņemot vērā ieguldījumu produkta riska un ienesīguma profilu un tirgus attīstību, uz ko tas ir vērsts;

| (iv) | informācija par iespējamām sekām saistībā ar naudas saņemšanu pirms termiņa vai ieteicamā turēšanas perioda beigām; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

informācija par iespējamām sekām saistībā ar naudas saņemšanu pirms termiņa vai ieteicamā turēšanas perioda beigām;

informācija par iespējamām sekām saistībā ar naudas saņemšanu pirms termiņa vai ieteicamā turēšanas perioda beigām;

| (v) | norāde par bāzes aktīvu portfeļa vidējo termiņturējumu, pamatojoties uz tirdzniecībā pieejamo vērtspapīru vidējo apgrozījumu un līdz atmaksas termiņam turēto parāda vērtspapīru vidējo dzēšanas termiņu; |
| --- | --- |

(v)

(v)

norāde par bāzes aktīvu portfeļa vidējo termiņturējumu, pamatojoties uz tirdzniecībā pieejamo vērtspapīru vidējo apgrozījumu un līdz atmaksas termiņam turēto parāda vērtspapīru vidējo dzēšanas termiņu;

norāde par bāzes aktīvu portfeļa vidējo termiņturējumu, pamatojoties uz tirdzniecībā pieejamo vērtspapīru vidējo apgrozījumu un līdz atmaksas termiņam turēto parāda vērtspapīru vidējo dzēšanas termiņu;

| (ha) | iedaļā “Kā es zināšu, kas notiek ar manu produktu?” — paziņojums, ka izveidotājs ikgadējā dokumentā pārredzamā veidā informēs klientu par ieguldījuma produkta rezultātiem. Šajā dokumentā ietver retrospektīvu informāciju par ieguldījuma produkta peļņu iepriekšējā gadā. Turklāt šo retrospektīvo peļņu salīdzina ar citu ieguldījumu produktu, kuram ir līdzīgs riska profils. Ja klientam ir vairāki noteikta izveidotāja ieguldījumu produkti, uz kuriem attiecas šī regula, iepriekš minētā informācija un salīdzinājums attiecas uz visu ieguldījumu portfeli. Norāda arī visas izmaksas, kas skar ieguldījumu produkta ienākumus; |
| --- | --- |

(ha)

(ha)

iedaļā “Kā es zināšu, kas notiek ar manu produktu?” — paziņojums, ka izveidotājs ikgadējā dokumentā pārredzamā veidā informēs klientu par ieguldījuma produkta rezultātiem. Šajā dokumentā ietver retrospektīvu informāciju par ieguldījuma produkta peļņu iepriekšējā gadā. Turklāt šo retrospektīvo peļņu salīdzina ar citu ieguldījumu produktu, kuram ir līdzīgs riska profils. Ja klientam ir vairāki noteikta izveidotāja ieguldījumu produkti, uz kuriem attiecas šī regula, iepriekš minētā informācija un salīdzinājums attiecas uz visu ieguldījumu portfeli. Norāda arī visas izmaksas, kas skar ieguldījumu produkta ienākumus;

iedaļā “Kā es zināšu, kas notiek ar manu produktu?” — paziņojums, ka izveidotājs ikgadējā dokumentā pārredzamā veidā informēs klientu par ieguldījuma produkta rezultātiem. Šajā dokumentā ietver retrospektīvu informāciju par ieguldījuma produkta peļņu iepriekšējā gadā. Turklāt šo retrospektīvo peļņu salīdzina ar citu ieguldījumu produktu, kuram ir līdzīgs riska profils. Ja klientam ir vairāki noteikta izveidotāja ieguldījumu produkti, uz kuriem attiecas šī regula, iepriekš minētā informācija un salīdzinājums attiecas uz visu ieguldījumu portfeli. Norāda arī visas izmaksas, kas skar ieguldījumu produkta ienākumus;

| (hb) | iedaļā “Kā iesniegt sūdzību?” — informācija par to, kā un kam klients var iesniegt sūdzību par produktu un tā pārvaldību; |
| --- | --- |

(hb)

(hb)

iedaļā “Kā iesniegt sūdzību?” — informācija par to, kā un kam klients var iesniegt sūdzību par produktu un tā pārvaldību;

iedaļā “Kā iesniegt sūdzību?” — informācija par to, kā un kam klients var iesniegt sūdzību par produktu un tā pārvaldību;

| (hc) | iedaļā “Kāda papildu juridiskā dokumentācija ir saistīta ar šo produktu?” — īss dokumentācijas apraksts (tostarp attiecīgā gadījumā prospekts), neiekļaujot nekādus reklāmas materiālus; |
| --- | --- |

(hc)

(hc)

iedaļā “Kāda papildu juridiskā dokumentācija ir saistīta ar šo produktu?” — īss dokumentācijas apraksts (tostarp attiecīgā gadījumā prospekts), neiekļaujot nekādus reklāmas materiālus;

iedaļā “Kāda papildu juridiskā dokumentācija ir saistīta ar šo produktu?” — īss dokumentācijas apraksts (tostarp attiecīgā gadījumā prospekts), neiekļaujot nekādus reklāmas materiālus;

| (hd) | dokumenta beigu iedaļā iekļauj jaunu kategoriju “Informācija par produktu”, kurā (attiecīgā gadījumā) norādīts produkta:










  i. | starptautiskais vērtspapīru identificēšanas numurs (ISIN); |
| --- | --- | --- |

(hd)

(hd)

dokumenta beigu iedaļā iekļauj jaunu kategoriju “Informācija par produktu”, kurā (attiecīgā gadījumā) norādīts produkta:

dokumenta beigu iedaļā iekļauj jaunu kategoriju “Informācija par produktu”, kurā (attiecīgā gadījumā) norādīts produkta:

i.

i.

starptautiskais vērtspapīru identificēšanas numurs (ISIN);

starptautiskais vērtspapīru identificēšanas numurs (ISIN);

| ii. | Starptautisko revīzijas standartu (ISA) numurs; |
| --- | --- |

ii.

ii.

Starptautisko revīzijas standartu (ISA) numurs;

Starptautisko revīzijas standartu (ISA) numurs;

| iii. | procentu likme; |
| --- | --- |

iii.

iii.

procentu likme;

procentu likme;

| iv. | ar produktu saistītā birža; |
| --- | --- |

iv.

iv.

ar produktu saistītā birža;

ar produktu saistītā birža;

| v. | valūtas, kā arī |
| --- | --- |

v.

v.

valūtas, kā arī

valūtas, kā arī

| vi. | emitēšanas datums; |
| --- | --- |

vi.

vi.

emitēšanas datums;

emitēšanas datums;

| (he) | tās kompetentās iestādes nosaukums un kontaktinformācija, kura regulē produktu; |
| --- | --- |

(he)

(he)

tās kompetentās iestādes nosaukums un kontaktinformācija, kura regulē produktu;

tās kompetentās iestādes nosaukums un kontaktinformācija, kura regulē produktu;

| (hf) | iedaļā “Apdrošināšanas atlīdzība” — norāde par to, vai ieguldījumu produkts piedāvā apdrošināšanas atlīdzību, un ja piedāvā, tad iekļauj sīkāku informāciju par šo apdrošināšanas atlīdzību saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, taču izņemot tās 8. panta 2. punktu. Ja līgumā paredzēta izvēle starp vairākiem tirgum piesaistītiem dzīvības apdrošināšanas līgumiem, tajā arī iekļauj kopsavilkuma tabulu, kurā atbilstīgi šiem līgumiem piemītošajiem riskiem tie klasificēti trijās kategorijās.



  Ņemot vērā Direktīvu 2009/138/EK un saskaņā ar šīs regulas 8. pantu Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI) ir pilnvarota noteikt:









  (i) | apdrošināšanas līguma galvenās iezīmes; |
| --- | --- | --- |

(hf)

(hf)

iedaļā “Apdrošināšanas atlīdzība” — norāde par to, vai ieguldījumu produkts piedāvā apdrošināšanas atlīdzību, un ja piedāvā, tad iekļauj sīkāku informāciju par šo apdrošināšanas atlīdzību saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, taču izņemot tās 8. panta 2. punktu. Ja līgumā paredzēta izvēle starp vairākiem tirgum piesaistītiem dzīvības apdrošināšanas līgumiem, tajā arī iekļauj kopsavilkuma tabulu, kurā atbilstīgi šiem līgumiem piemītošajiem riskiem tie klasificēti trijās kategorijās.

iedaļā “Apdrošināšanas atlīdzība” — norāde par to, vai ieguldījumu produkts piedāvā apdrošināšanas atlīdzību, un ja piedāvā, tad iekļauj sīkāku informāciju par šo apdrošināšanas atlīdzību saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, taču izņemot tās 8. panta 2. punktu. Ja līgumā paredzēta izvēle starp vairākiem tirgum piesaistītiem dzīvības apdrošināšanas līgumiem, tajā arī iekļauj kopsavilkuma tabulu, kurā atbilstīgi šiem līgumiem piemītošajiem riskiem tie klasificēti trijās kategorijās.

Ņemot vērā Direktīvu 2009/138/EK un saskaņā ar šīs regulas 8. pantu Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde (EAAPI) ir pilnvarota noteikt:

(i)

(i)

apdrošināšanas līguma galvenās iezīmes;

apdrošināšanas līguma galvenās iezīmes;

| (ii) | īpašā apdrošināšanas dokumenta precīzu formu; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

īpašā apdrošināšanas dokumenta precīzu formu;

īpašā apdrošināšanas dokumenta precīzu formu;

| (iii) | īpašā apdrošināšanas dokumenta saturu, tostarp aktīvu sadalījuma iespējas, kuras piedāvā privātajam ieguldītājam; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

īpašā apdrošināšanas dokumenta saturu, tostarp aktīvu sadalījuma iespējas, kuras piedāvā privātajam ieguldītājam;

īpašā apdrošināšanas dokumenta saturu, tostarp aktīvu sadalījuma iespējas, kuras piedāvā privātajam ieguldītājam;

| (iv) | noteikumus norēķinu vienību klasificēšanai trijās kategorijās. |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

noteikumus norēķinu vienību klasificēšanai trijās kategorijās.

noteikumus norēķinu vienību klasificēšanai trijās kategorijās.

Ieguldījumu produkta izveidotājs izplata pamatinformācijas dokumentu par katru to apdrošināšanas līgumu bāzes ieguldījumu, uz kuru attiecas šī regula. Bāzes ieguldījumos attiecīgā gadījumā iekļautas norēķinu vienības un/vai valūtā denominēti fondi, kā arī katram no tiem piemītošā riska kategorija.

3.   
  Pamatinformācijas dokumenta pielikumā norāda tās personas identitāti, kura pārdod ieguldījumu produktus, un attiecīgā gadījumā pievieno arī:

Pamatinformācijas dokumenta pielikumā norāda tās personas identitāti, kura pārdod ieguldījumu produktus, un attiecīgā gadījumā pievieno arī:

| (a) | norādi par to, ka ieguldītāja izcelsmes dalībvalsts nodokļu tiesību akti var būtiski ietekmēt ieguldījuma sagaidāmo un faktisko peļņu; |
| --- | --- |

(a)

(a)

norādi par to, ka ieguldītāja izcelsmes dalībvalsts nodokļu tiesību akti var būtiski ietekmēt ieguldījuma sagaidāmo un faktisko peļņu;

norādi par to, ka ieguldītāja izcelsmes dalībvalsts nodokļu tiesību akti var būtiski ietekmēt ieguldījuma sagaidāmo un faktisko peļņu;

| (b) | izmaksas saistībā ar ieguldījumu produktu, ja šī persona ir starpnieks, ieskaitot komisijas maksas, retrocesijas vai citus ieguvumus, kas saistīti ar darījumu, ko apmaksā produkta izveidotājs vai trešā persona, kā noteikts Direktīvā 2004/39/EK un Direktīvā 2002/39/EK

   (12). |
| --- | --- |

(b)

(b)

izmaksas saistībā ar ieguldījumu produktu, ja šī persona ir starpnieks, ieskaitot komisijas maksas, retrocesijas vai citus ieguvumus, kas saistīti ar darījumu, ko apmaksā produkta izveidotājs vai trešā persona, kā noteikts Direktīvā 2004/39/EK un Direktīvā 2002/39/EK

   (12).

izmaksas saistībā ar ieguldījumu produktu, ja šī persona ir starpnieks, ieskaitot komisijas maksas, retrocesijas vai citus ieguvumus, kas saistīti ar darījumu, ko apmaksā produkta izveidotājs vai trešā persona, kā noteikts Direktīvā 2004/39/EK un Direktīvā 2002/39/EK

12

3.a
     
  Attiecīgā EUI izstrādā neatkarīgu fondu kalkulatoru tiešsaistē, kurš būs atrodams tās tīmekļa vietnē. Fondu kalkulators ieguldītājiem ļauj aprēķināt piedāvātā privātā ieguldījumu produkta ienesīgumu, ievadot informāciju par paredzamo ieguldījuma ilgumu, ieguldījuma apjomu, kā arī bāzes ieguldījuma orientējošo peļņu procentos, lai noteiktu ieguldījuma galīgo vērtību pēc izmaksu atrēķināšanas.

3.a

Attiecīgā EUI izstrādā neatkarīgu fondu kalkulatoru tiešsaistē, kurš būs atrodams tās tīmekļa vietnē. Fondu kalkulators ieguldītājiem ļauj aprēķināt piedāvātā privātā ieguldījumu produkta ienesīgumu, ievadot informāciju par paredzamo ieguldījuma ilgumu, ieguldījuma apjomu, kā arī bāzes ieguldījuma orientējošo peļņu procentos, lai noteiktu ieguldījuma galīgo vērtību pēc izmaksu atrēķināšanas.

Fondu kalkulatora aprēķinos ietver izmaksas un nodevas, kuras dažādo ieguldījumu produktu izveidotāji iekasē par jebkuru fondu, ko pārdod iedzīvotājiem, kopā ar jebkurām papildu izmaksām vai nodevām, kuras iekasē starpnieki vai citas personas ieguldījuma ķēdes daļās, un kuras jau nav iekļāvis produkta izveidotājs.

Fondu kalkulatora aprēķinos ietver izmaksas un nodevas, kuras dažādo ieguldījumu produktu izveidotāji iekasē par jebkuru fondu, ko pārdod iedzīvotājiem, kopā ar jebkurām papildu izmaksām vai nodevām, kuras iekasē starpnieki vai citas personas ieguldījuma ķēdes daļās, un kuras jau nav iekļāvis produkta izveidotājs.

Šajā nolūkā ieguldījumu produktu izveidotājiem un personām, kas iesaka vai pārdod ieguldījumu produktus, ir pienākums katru ceturksni, un ne vēlāk kā 60 dienās, iesniegt attiecīgajai EUI atbilstošos datus.

Šajā nolūkā ieguldījumu produktu izveidotājiem un personām, kas iesaka vai pārdod ieguldījumu produktus, ir pienākums katru ceturksni, un ne vēlāk kā 60 dienās, iesniegt attiecīgajai EUI atbilstošos datus.

Attiecīgo EUI nodrošina ar vajadzīgajiem resursiem šā darba veikšanai. Vajadzības gadījumā tā cieši sadarbojas ar citām EUI.

Attiecīgo EUI nodrošina ar vajadzīgajiem resursiem šā darba veikšanai. Vajadzības gadījumā tā cieši sadarbojas ar citām EUI.

4.   Informāciju, kas minēta 2. punktā, izklāsta vienotā formātā, tostarp ar vienādiem virsrakstiem, un standartizētā kartībā, kas izklāstīta 2. punktā, lai to varētu salīdzināt ar jebkura cita ieguldījumu produkta pamatinformācijas dokumentu
  un
  redzamā veidā norāda kopīgu simbolu, lai šo dokumentu varētu atšķirt no citiem dokumentiem.

un

5.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, precizējot to, kā jāizklāsta un kas jāiekļauj katrā no informācijas elementiem, kas minēti 2. punktā
  , tostarp norādot, kāda ietekme būs riska rādītāju ieviešanai, un 3.a punktā
  , un to, kā jāizklāsta un kas jāiekļauj citā informācijā, kuru produkta izveidotājs
  un persona, kas pārdod ieguldījumu produktus,
  var iekļaut pamatinformācijas dokumentā, kā minēts 3. punktā, kā arī sīkāku informāciju par kopīgo formātu un kopīgo simbolu, kā minēts 4. punktā. Komisija ņem vērā atšķirības starp ieguldījumu produktiem un privāto ieguldītāju izpratnes spējas, kā arī ieguldījumu produktu iezīmes, kas ļauj privātajam ieguldītājam izvēlēties starp dažādiem bāzes ieguldījumiem vai citām iespējām, ko sniedz produkts, tostarp, ja šo izvēli var izdarīt dažādos laikos vai mainīt nākotnē.

, tostarp norādot, kāda ietekme būs riska rādītāju ieviešanai, un 3.a punktā

un persona, kas pārdod ieguldījumu produktus,

Komisija ir arī pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka pamatnostādnes Savienības kritēriju izveidei attiecībā uz sociāliem un ekoloģiski ilgtspējīgiem ieguldījumu produktiem. Ar šiem kritērijiem atbalsta ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu un veicina ilgtspējīgu vides un sociālo attīstību finanšu ieguldījumu jomā, kā arī veicina visā Savienībā vienota marķējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu apzīmēšanai. Komisija ir pilnvarota arī pieņemt deleģētos aktus, nosakot standartus attiecībā uz šiem vides paziņojumiem par iespējamiem vides riskiem.

Komisija ir arī pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka pamatnostādnes Savienības kritēriju izveidei attiecībā uz sociāliem un ekoloģiski ilgtspējīgiem ieguldījumu produktiem. Ar šiem kritērijiem atbalsta ekonomikas ilgtermiņa finansēšanu un veicina ilgtspējīgu vides un sociālo attīstību finanšu ieguldījumu jomā, kā arī veicina visā Savienībā vienota marķējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu apzīmēšanai. Komisija ir pilnvarota arī pieņemt deleģētos aktus, nosakot standartus attiecībā uz šiem vides paziņojumiem par iespējamiem vides riskiem.

Pirms šajā punktā minēto deleģēto aktu pieņemšanas Komisija veic patērētāju testēšanu, lai izvēlētos privātajiem ieguldītājiem vispiemērotākos pasākumus. Ciešā sadarbībā ar trijām EUI iestādēm Komisija arī izstrādā pamatinformācijas dokumentu paraugus, kuros ņemtas vērā atšķirības starp ieguldījumu produktiem.

Pirms šajā punktā minēto deleģēto aktu pieņemšanas Komisija veic patērētāju testēšanu, lai izvēlētos privātajiem ieguldītājiem vispiemērotākos pasākumus. Ciešā sadarbībā ar trijām EUI iestādēm Komisija arī izstrādā pamatinformācijas dokumentu paraugus, kuros ņemtas vērā atšķirības starp ieguldījumu produktiem.

6.   ▌EBI, ▌ EAAPI un ▌ EVTI izstrādā regulatīvo standartu projektus, kuros izklāstīti:

| (a) | metode, kas ir pamatā riska un ienesīguma
  profilu
  aprakstam, kā minēts šā panta 2. punkta e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(a)

metode, kas ir pamatā riska un ienesīguma
  profilu
  aprakstam, kā minēts šā panta 2. punkta e) apakšpunktā;

profilu

| (b) | izmaksu aprēķins,
  tostarp summāro rādītāju specifikācija,
  kā izklāstīts šā panta 2. punkta f) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(b)

izmaksu aprēķins,
  tostarp summāro rādītāju specifikācija,
  kā izklāstīts šā panta 2. punkta f) apakšpunktā;

tostarp summāro rādītāju specifikācija,

| (ba) | principi, kas būtu jāizmanto vides, sociālo vai pārvaldības rezultātu novērtēšanai, kā minēts 2.punkta b) apakšpunkta iii) daļā; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

principi, kas būtu jāizmanto vides, sociālo vai pārvaldības rezultātu novērtēšanai, kā minēts 2.punkta b) apakšpunkta iii) daļā;

principi, kas būtu jāizmanto vides, sociālo vai pārvaldības rezultātu novērtēšanai, kā minēts 2.punkta b) apakšpunkta iii) daļā;

| (bb) | attiecība uzkatru no jautājumiem, kas minēti šajā pantā, — produktu saraksts, uz kuriem tie attiecas. |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

attiecība uzkatru no jautājumiem, kas minēti šajā pantā, — produktu saraksts, uz kuriem tie attiecas.

attiecība uzkatru no jautājumiem, kas minēti šajā pantā, — produktu saraksts, uz kuriem tie attiecas.

Regulatīvo tehnisko standartu projektos ņem vērā dažādus ieguldījumu produktu veidus
  un darbu, kas jau paveikts saskaņā ar [FITD], [IMD], Direktīvu 2003/71/EK, Direktīvu 2009/138/EK un Direktīvu 2009/65/EK, ar kuru ievieš PVKIU ieguldītājiem sniedzamās pamatinformācijas dokumentu
  .

un darbu, kas jau paveikts saskaņā ar [FITD], [IMD], Direktīvu 2003/71/EK, Direktīvu 2009/138/EK un Direktīvu 2009/65/EK, ar kuru ievieš PVKIU ieguldītājiem sniedzamās pamatinformācijas dokumentu

EUI
  iesniedz šos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz [...].

EUI

Komisija ir pilnvarota pieņemt
  pirmajā daļā minētos
  regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantā, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 10. līdz 14. pantā un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā.

pirmajā daļā minētos

8.a pants

8.a pants

Marķējums par kompleksiem produktiem

Marķējums par kompleksiem produktiem

1.
     
  Attiecībā uz ieguldījumu produktiem, kuri pakļauti vienam vai vairākiem riskiem, kas aprakstīti 2. punktā, pamatinformācijas dokumenta pirmās lappuses augšējā daļā skaidri saredzamā drukā sniedz šādu paziņojumu:

1.

Attiecībā uz ieguldījumu produktiem, kuri pakļauti vienam vai vairākiem riskiem, kas aprakstīti 2. punktā, pamatinformācijas dokumenta pirmās lappuses augšējā daļā skaidri saredzamā drukā sniedz šādu paziņojumu:

“Marķējums par kompleksiem produktiem: šis produkts uzskatāms par ļoti kompleksu un var nebūt piemērots visiem privātajiem ieguldītājiem.”

2.
     
  Ieguldījumu produktus uzskata par tādiem, kas var nebūt piemēroti privātajiem ieguldītājiem, ja produkti atbilst vienam vai vairākiem šādiem nosacījumiem:

2.

Ieguldījumu produktus uzskata par tādiem, kas var nebūt piemēroti privātajiem ieguldītājiem, ja produkti atbilst vienam vai vairākiem šādiem nosacījumiem:

| (a) | izklāsts par riska un ienesīguma profilu vai izmaksām ir pārāk sarežģīts; |
| --- | --- |

(a)

(a)

izklāsts par riska un ienesīguma profilu vai izmaksām ir pārāk sarežģīts;

izklāsts par riska un ienesīguma profilu vai izmaksām ir pārāk sarežģīts;

| (b) | produktā izmanto ieguldījumus bāzes aktīvos, kuros neprofesionāli ieguldītāji parasti neiegulda; |
| --- | --- |

(b)

(b)

produktā izmanto ieguldījumus bāzes aktīvos, kuros neprofesionāli ieguldītāji parasti neiegulda;

produktā izmanto ieguldījumus bāzes aktīvos, kuros neprofesionāli ieguldītāji parasti neiegulda;

| (c) | riska un ienesīguma profils ir atkarīgs no diviem vai vairākiem notikumiem, kuri saistīti vismaz ar divām dažādām aktīvu grupām; |
| --- | --- |

(c)

(c)

riska un ienesīguma profils ir atkarīgs no diviem vai vairākiem notikumiem, kuri saistīti vismaz ar divām dažādām aktīvu grupām;

riska un ienesīguma profils ir atkarīgs no diviem vai vairākiem notikumiem, kuri saistīti vismaz ar divām dažādām aktīvu grupām;

| (d) | ieguldījuma galīgās peļņas aprēķināšanā ir izmantoti vairāki atšķirīgi mehānismi, kas rada lielāku risku, ka privātie ieguldītāji to var nesaprast; |
| --- | --- |

(d)

(d)

ieguldījuma galīgās peļņas aprēķināšanā ir izmantoti vairāki atšķirīgi mehānismi, kas rada lielāku risku, ka privātie ieguldītāji to var nesaprast;

ieguldījuma galīgās peļņas aprēķināšanā ir izmantoti vairāki atšķirīgi mehānismi, kas rada lielāku risku, ka privātie ieguldītāji to var nesaprast;

| (e) | ieguldījuma peļņai raksturīgas kompleksas iezīmes, ar kurām gūst labumu no privāto ieguldītāju uzvedības kļūdām, piemēram, piedāvājot zemu fiksētu likmi, kurai sekotu daudz augstāka nosacīta mainīga likme vai iteratīva formula; |
| --- | --- |

(e)

(e)

ieguldījuma peļņai raksturīgas kompleksas iezīmes, ar kurām gūst labumu no privāto ieguldītāju uzvedības kļūdām, piemēram, piedāvājot zemu fiksētu likmi, kurai sekotu daudz augstāka nosacīta mainīga likme vai iteratīva formula;

ieguldījuma peļņai raksturīgas kompleksas iezīmes, ar kurām gūst labumu no privāto ieguldītāju uzvedības kļūdām, piemēram, piedāvājot zemu fiksētu likmi, kurai sekotu daudz augstāka nosacīta mainīga likme vai iteratīva formula;

| (f) | finanšu produkta vispārējie riska darījumi veido vairāk nekā 20 %, tos nosakot kā mēneša riskam pakļautu vērtību, uz ko attiecas 99 % liels ticamības līmenis tirdzniecības laikā. |
| --- | --- |

(f)

(f)

finanšu produkta vispārējie riska darījumi veido vairāk nekā 20 %, tos nosakot kā mēneša riskam pakļautu vērtību, uz ko attiecas 99 % liels ticamības līmenis tirdzniecības laikā.

finanšu produkta vispārējie riska darījumi veido vairāk nekā 20 %, tos nosakot kā mēneša riskam pakļautu vērtību, uz ko attiecas 99 % liels ticamības līmenis tirdzniecības laikā.

3.
     
  Eiropas uzraudzības iestādes EBI, EAAPI un EVTI izstrādā pamatnostādnes attiecībā uz 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

3.

Eiropas uzraudzības iestādes EBI, EAAPI un EVTI izstrādā pamatnostādnes attiecībā uz 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

Eiropas uzraudzības iestādes iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz ... [6 mēneši pēc šīs regulas publicēšanas OV].

Eiropas uzraudzības iestādes iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz ... [6 mēneši pēc šīs regulas publicēšanas OV].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar 10. līdz 14. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar 10. līdz 14. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010.

9. pants

9. pants

Reklāmas paziņojumos ▌saistībā ar ieguldījumu produktu neietver apgalvojumus, kas ir pretrunā pamatinformācijas dokumentā iekļautajai informācijai vai kas mazina pamatinformācijas dokumenta nozīmi. Reklāmas paziņojumos
  informē
  , ka pamatinformācijas dokuments ir
  publicēts kompetentās iestādes oficiālajā tīmekļa vietnē un norāda tiešu saiti uz to
  .
  Pēc produkta izveidotāja vai personu, kas pārdod ieguldījumu produktus, pieprasījuma viņiem bez maksas var nodrošināt kopiju papīra formātā.

informē

publicēts kompetentās iestādes oficiālajā tīmekļa vietnē un norāda tiešu saiti uz to

Pēc produkta izveidotāja vai personu, kas pārdod ieguldījumu produktus, pieprasījuma viņiem bez maksas var nodrošināt kopiju papīra formātā.

10. pants

10. pants

1.   Ieguldījumu produkta izveidotājs regulāri pārskata pamatinformācijas dokumentā iekļauto informāciju un labo dokumentu, ja pārskatīšana liecina, ka jāveic
  būtiskas
  izmaiņas
  saskaņā ar 8. pantu, jo īpaši, ja produktā veiktas būtiski svarīgas izmaiņas, turklāt jo sevišķi tad, ja tas attiecas uz risku novērtēšanu vai vērtības rašanos un attiecīgu risku ieguldījuma pārvaldībā, un bez kavēšanās dara pieejamu pārskatīto redakciju. Šajā pārskatīšanā izmanto ieguldījumu produkta pamatinformācijas dokumentā definētos standartus, kuri norāda, ka jāveic izmaiņas. To izklāsta skaidri, precīzi un saprotami gada ziņojuma aprakstošajā daļā un iekļauj patiesu un godīgu kopsavilkumu par ieguldījumu aktīvu rezultātiem, kopējām izmaksām, ieguldījumu pārvaldības stratēģijām, vērtības rašanos ieguldījumu pārvaldībā un attiecīga riska attīstību ieguldījumu pārvaldībā, tostarp standartiem, kuri definēti ieguldījumu produktu pamatinformācijas dokumentā.

būtiskas

saskaņā ar 8. pantu, jo īpaši, ja produktā veiktas būtiski svarīgas izmaiņas, turklāt jo sevišķi tad, ja tas attiecas uz risku novērtēšanu vai vērtības rašanos un attiecīgu risku ieguldījuma pārvaldībā, un bez kavēšanās dara pieejamu pārskatīto redakciju. Šajā pārskatīšanā izmanto ieguldījumu produkta pamatinformācijas dokumentā definētos standartus, kuri norāda, ka jāveic izmaiņas. To izklāsta skaidri, precīzi un saprotami gada ziņojuma aprakstošajā daļā un iekļauj patiesu un godīgu kopsavilkumu par ieguldījumu aktīvu rezultātiem, kopējām izmaksām, ieguldījumu pārvaldības stratēģijām, vērtības rašanos ieguldījumu pārvaldībā un attiecīga riska attīstību ieguldījumu pārvaldībā, tostarp standartiem, kuri definēti ieguldījumu produktu pamatinformācijas dokumentā.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, kurā noteikti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz pamatinformācijas dokumentā iekļautās informācijas pārskatīšanu un pamatinformācijas dokumenta labošanu
  , ņemot vērā ieguldījumu produkta būtību,
  attiecībā uz:

, ņemot vērā ieguldījumu produkta būtību,

| (a) | pamatinformācijas dokumentā iekļautās informācijas pārskatīšanas nosacījumiem un biežumu; |
| --- | --- |

(a)

pamatinformācijas dokumentā iekļautās informācijas pārskatīšanas nosacījumiem un biežumu;

| (b) | nosacījumiem, saskaņā ar kuriem jālabo pamatinformācijas dokumentā iekļautā informācija un saskaņā ar kuriem ir obligāti vai fakultatīvi atkārtoti jāpublicē
  un no jauna jāizplata
  izlabotais pamatinformācijas dokuments; |
| --- | --- |

(b)

nosacījumiem, saskaņā ar kuriem jālabo pamatinformācijas dokumentā iekļautā informācija un saskaņā ar kuriem ir obligāti vai fakultatīvi atkārtoti jāpublicē
  un no jauna jāizplata
  izlabotais pamatinformācijas dokuments;

un no jauna jāizplata

| (c) | konkrētiem apstākļiem, kuros pamatinformācijas dokumentā iekļautā informācija ir jāpārskata vai kuros pamatinformācijas dokuments ir jālabo, ja ieguldījumu produkts privātajiem ieguldītājiem ir darīts pieejams pārtrauktā veidā; |
| --- | --- |

(c)

konkrētiem apstākļiem, kuros pamatinformācijas dokumentā iekļautā informācija ir jāpārskata vai kuros pamatinformācijas dokuments ir jālabo, ja ieguldījumu produkts privātajiem ieguldītājiem ir darīts pieejams pārtrauktā veidā;

| (d) | apstākļiem,
  kuri attiecas uz pašu produktu vai tirgus nosacījumiem, un
  kuros privātie ieguldītāji jāinformē par izlabotu pamatinformācijas dokumentu ieguldījumu produktam, ko tie nopirkuši. |
| --- | --- |

(d)

apstākļiem,
  kuri attiecas uz pašu produktu vai tirgus nosacījumiem, un
  kuros privātie ieguldītāji jāinformē par izlabotu pamatinformācijas dokumentu ieguldījumu produktam, ko tie nopirkuši.

kuri attiecas uz pašu produktu vai tirgus nosacījumiem, un

11. pants

11. pants

1.   
  Pamatinformācija ieguldītājiem ir pirmslīguma informācija. Tāpēc tā ir patiesa, skaidra un nav maldinoša. Tajā sniedz svarīgāko informāciju, un tā atbilst saistošiem līguma dokumentiem, attiecīgajām daļām piedāvājuma dokumentos un ieguldījumu produktu noteikumiem un nosacījumiem.
  Ja ieguldījumu produkta izveidotājs ir izstrādājis pamatinformācijas dokumentu, kas neatbilst
  šīs regulas
  prasībām, un ja uz tā pamata privātais ieguldītājs ir pieņēmis lēmumus par ieguldījumu, šāds privātais ieguldītājs var no ieguldījumu produkta izveidotāja prasīt atlīdzību par zaudējumiem, kas radušies minētajam privātajam ieguldītajam, izmantojot pamatinformācijas dokumentu,
  un vajadzības gadījumā var atdot ieguldījumu produktu un saņemt atlīdzību par zaudējumiem
  .
  Ja persona, kas pārdod ieguldījumu produktus, ir izstrādājusi pamatinformācijas dokumenta pielikumu, kas neatbilst šīs regulas prasībām, un ja uz tā pamata privātais ieguldītājs ir pieņēmis lēmumus par ieguldījumu, šāds privātais ieguldītājs var no personas, kas pārdod ieguldījumu produktus, prasīt atlīdzību par zaudējumiem, kas radušies minētajam privātajam ieguldītajam, izmantojot šo pielikumu, un vajadzības gadījumā var atdot ieguldījumu produktu un saņemt atlīdzību par zaudējumiem.

Pamatinformācija ieguldītājiem ir pirmslīguma informācija. Tāpēc tā ir patiesa, skaidra un nav maldinoša. Tajā sniedz svarīgāko informāciju, un tā atbilst saistošiem līguma dokumentiem, attiecīgajām daļām piedāvājuma dokumentos un ieguldījumu produktu noteikumiem un nosacījumiem.

šīs regulas

un vajadzības gadījumā var atdot ieguldījumu produktu un saņemt atlīdzību par zaudējumiem

Ja persona, kas pārdod ieguldījumu produktus, ir izstrādājusi pamatinformācijas dokumenta pielikumu, kas neatbilst šīs regulas prasībām, un ja uz tā pamata privātais ieguldītājs ir pieņēmis lēmumus par ieguldījumu, šāds privātais ieguldītājs var no personas, kas pārdod ieguldījumu produktus, prasīt atlīdzību par zaudējumiem, kas radušies minētajam privātajam ieguldītajam, izmantojot šo pielikumu, un vajadzības gadījumā var atdot ieguldījumu produktu un saņemt atlīdzību par zaudējumiem.

2.   Ja privātajam ieguldītajam rodas zaudējumi un pamatinformācijas dokumentā iekļautā
  konkrētā
  informācija ir bijusi maldinoša, ieguldījumu produkta izveidotājs
  vai persona, kas pārdod ieguldījumu produktus,
  pierāda, ka pamatinformācijas dokuments ir izstrādāts saskaņā ar šīs regulas 6., 7. un 8. pantu.
  Šādos gadījumos var iestāties ieguldījumu produkta izveidotāja civiltiesiskā atbildība par pamatinformācijas dokumentu, ieskaitot tā tulkojumu.

konkrētā

vai persona, kas pārdod ieguldījumu produktus,

Šādos gadījumos var iestāties ieguldījumu produkta izveidotāja civiltiesiskā atbildība par pamatinformācijas dokumentu, ieskaitot tā tulkojumu.

3.   
  Produkta izveidotājs saskaņā ar civiltiesībām ir atbildīgs, ja ieguldītājs cieš zaudējumus, kas radušies, izmantojot pamatinformācijas dokumentu, kurā nav bijušas ievērotas 1. un 2. pantā minētās prasības. Šo atbildību neierobežo vai neatceļ ne ar līguma klauzulām, ne apstiprinājumu, ko izsniegusi kompetentā iestāde
  .

Produkta izveidotājs saskaņā ar civiltiesībām ir atbildīgs, ja ieguldītājs cieš zaudējumus, kas radušies, izmantojot pamatinformācijas dokumentu, kurā nav bijušas ievērotas 1. un 2. pantā minētās prasības. Šo atbildību neierobežo vai neatceļ ne ar līguma klauzulām, ne apstiprinājumu, ko izsniegusi kompetentā iestāde

III IEDAĻA

III IEDAĻA

PAMATINFORMĀCIJAS DOKUMENTA NODROŠINĀŠANA

PAMATINFORMĀCIJAS DOKUMENTA NODROŠINĀŠANA

12. pants

12. pants

1.   Persona, kas pārdod ieguldījumu produktu privātajiem ieguldītajiem,
  savlaicīgi un bez kavēšanās
  nodrošina tos ar
  ieguldījumu produkta izveidotāja sagatavotu
  pamatinformācijas dokumentu,
  vēl pirms stājušās spēkā jebkādas saistības attiecībā
  uz ieguldījumu produktu.
  Ja ieguldījumu produktu klientam iesaka, pamatinformācija dokumentu nodrošina nekavējoties.

savlaicīgi un bez kavēšanās

ieguldījumu produkta izveidotāja sagatavotu

vēl pirms stājušās spēkā jebkādas saistības attiecībā

Ja ieguldījumu produktu klientam iesaka, pamatinformācija dokumentu nodrošina nekavējoties.

1.a
     
  Lai pamatinformācijas dokumentu varētu izplatīt ieguldītājiem, persona saņem iepriekšēju rakstisku atļauju no ieguldījumu produkta izveidotāja. Šādu atļauju ieguldījumu produkta izveidotājs var sniegt uz nenoteiktu laiku, uz ierobežotu laika periodu vai piemērojot kādus nosacījumus. Ja netiek ievērots kāds no nosacījumiem, šāda atļauja šā punkta izpratnē vairs nav derīga.

1.a

Lai pamatinformācijas dokumentu varētu izplatīt ieguldītājiem, persona saņem iepriekšēju rakstisku atļauju no ieguldījumu produkta izveidotāja. Šādu atļauju ieguldījumu produkta izveidotājs var sniegt uz nenoteiktu laiku, uz ierobežotu laika periodu vai piemērojot kādus nosacījumus. Ja netiek ievērots kāds no nosacījumiem, šāda atļauja šā punkta izpratnē vairs nav derīga.

1.b
     
  Privātie ieguldītāji ar pašrocīgu vai elektronisku parakstu apliecina, ka ir saņēmuši pamatinformācijas dokumentu.

1.b

Privātie ieguldītāji ar pašrocīgu vai elektronisku parakstu apliecina, ka ir saņēmuši pamatinformācijas dokumentu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta
  un ņemot vērā 13. panta 5. punktu
  , persona, kas pārdod ieguldījumu produktu,
  nodrošina
  privātajam ieguldītajam
  informāciju par oficiālo tīmekļa vietni, kur var atrast
  pamatinformācijas dokumentu
  pirms
  darījuma noslēgšanas, ja:

un ņemot vērā 13. panta 5. punktu

nodrošina

informāciju par oficiālo tīmekļa vietni, kur var atrast

pirms

| (a) | privātais ieguldītājs izvēlas noslēgt darījumu, izmantojot tālsaziņas līdzekļus, kad: |
| --- | --- |

(a)

privātais ieguldītājs izvēlas noslēgt darījumu, izmantojot tālsaziņas līdzekļus, kad:

| (b) | pamatinformācijas dokumenta nodrošināšana saskaņā ar 1. punktu nav iespējama; ▌ |
| --- | --- |

(b)

pamatinformācijas dokumenta nodrošināšana saskaņā ar 1. punktu nav iespējama; ▌

| (ba) | privātais ieguldītājs vēlas saņemt pamatinformācijas dokumentu tūlīt pēc darījuma noslēgšanas, nevis atlikt darījumu, lai dokumentu saņemtu jau iepriekš. Persona, kas sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktu privātajiem ieguldītajiem vai pārdod to, šādu iespēju nepiedāvā, ja privātais ieguldītājs pats to nepieprasa; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

privātais ieguldītājs vēlas saņemt pamatinformācijas dokumentu tūlīt pēc darījuma noslēgšanas, nevis atlikt darījumu, lai dokumentu saņemtu jau iepriekš. Persona, kas sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktu privātajiem ieguldītajiem vai pārdod to, šādu iespēju nepiedāvā, ja privātais ieguldītājs pats to nepieprasa;

privātais ieguldītājs vēlas saņemt pamatinformācijas dokumentu tūlīt pēc darījuma noslēgšanas, nevis atlikt darījumu, lai dokumentu saņemtu jau iepriekš. Persona, kas sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktu privātajiem ieguldītajiem vai pārdod to, šādu iespēju nepiedāvā, ja privātais ieguldītājs pats to nepieprasa;

| (c) | persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, ir informējusi privāto ieguldītāju par šo faktu. |
| --- | --- |

(c)

persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, ir informējusi privāto ieguldītāju par šo faktu.

3.   Ja saistībā ar to pašu ieguldījumu produktu privātā ieguldītāja vārdā saskaņā ar minētā
  privātā
  ieguldītāja pirms pirmā darījuma sniegtajiem norādījumiem personai, kas pārdod ieguldījumu produktu, tiek veikti turpmāki darījumi, pienākums nodrošināt pamatinformācijas dokumentu saskaņā ar 1. punktu attiecas tikai uz pirmo darījumu,
  ja vien nav atjaunināts pamatinformācijas dokuments vai nav pieejams jauns gada ziņojums
  .

privātā

ja vien nav atjaunināts pamatinformācijas dokuments vai nav pieejams jauns gada ziņojums

4.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, precizējot:

| (a) | nosacījumus attiecībā uz pamatinformācijas dokumenta savlaicīgas nodrošināšanas prasības izpildi, kas minēta 1. punktā; |
| --- | --- |

(a)

nosacījumus attiecībā uz pamatinformācijas dokumenta savlaicīgas nodrošināšanas prasības izpildi, kas minēta 1. punktā;

| (b) | metodi un termiņu pamatinformācijas dokumenta nodrošināšanai saskaņā ar 2. punktu. |
| --- | --- |

(b)

metodi un termiņu pamatinformācijas dokumenta nodrošināšanai saskaņā ar 2. punktu.

13. pants

13. pants

1.   Persona, kas pārdod ieguldījumu produktu,
  pirms saistoša nolīguma noslēgšanas
  nodrošina pamatinformācijas dokumentu
  privātajam ieguldītājam
  bez maksas.
  Bezmaksas kopija papīra formātā jānodrošina arī tad, ja ieguldījuma ieteikums vai starpniecības pakalpojums tiek sniegts personīgi.

pirms saistoša nolīguma noslēgšanas

privātajam ieguldītājam

Bezmaksas kopija papīra formātā jānodrošina arī tad, ja ieguldījuma ieteikums vai starpniecības pakalpojums tiek sniegts personīgi.

2.   Persona, kas
  sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktu vai
  pārdod to
  , vai darbojas kā tā pārdošanas starpnieks,
  nodrošina pamatinformācijas dokumentu privātajiem ieguldītājiem vienā no šādiem
  privātajam ieguldītājam reāli pieejamiem
  informācijas nesējiem:

sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktu vai

, vai darbojas kā tā pārdošanas starpnieks,

privātajam ieguldītājam reāli pieejamiem

| (a) | uz papīra; |
| --- | --- |

(a)

uz papīra;

| (b) | uz pastāvīga informācijas nesēja, kas nav papīrs, ja tiek izpildīti 4. punktā minētie nosacījumi, vai |
| --- | --- |

(b)

uz pastāvīga informācijas nesēja, kas nav papīrs, ja tiek izpildīti 4. punktā minētie nosacījumi, vai

| (c) | tīmekļa vietnē, ja tiek izpildīti 5. punktā minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(c)

tīmekļa vietnē, ja tiek izpildīti 5. punktā minētie nosacījumi.

3.   Tomēr, ja pamatinformācijas dokumentu nodrošina uz pastāvīga informācijas nesēja, kas nav papīrs, vai tīmekļa vietnē, pēc privāto ieguldītāju pieprasījuma viņiem bez maksas nodrošina tā papīra kopiju.

4.   Pamatinformācijas dokumentu var nodrošināt uz pastāvīga informācijas nesēja, kas nav papīrs, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:

| (a) | pastāvīga informācijas nesēja izmantošana ir atbilstīga to darījumu kontekstā, kas tiek veikti starp personu, kas
  sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktu vai
  pārdod to,
  vai darbojas kā tā pārdošanas starpnieks
  , un privāto ieguldītāju; un |
| --- | --- |

(a)

pastāvīga informācijas nesēja izmantošana ir atbilstīga to darījumu kontekstā, kas tiek veikti starp personu, kas
  sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktu vai
  pārdod to,
  vai darbojas kā tā pārdošanas starpnieks
  , un privāto ieguldītāju; un

sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktu vai

vai darbojas kā tā pārdošanas starpnieks

| (b) | privātais ieguldītājs ir varējis izvēlēties starp informāciju uz papīra un informāciju uz pastāvīga informācijas nesēja, un viņš ir izvēlējies pastāvīgo informācijas nesēju. |
| --- | --- |

(b)

privātais ieguldītājs ir varējis izvēlēties starp informāciju uz papīra un informāciju uz pastāvīga informācijas nesēja, un viņš ir izvēlējies pastāvīgo informācijas nesēju.

5.   Pamatinformācijas dokumentu var nodrošināt tīmekļa vietnē, ja pamatinformācijas dokuments ir adresēts personiski privātajam ieguldītājam vai ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| (a) | pamatinformācijas dokumenta nodrošināšana tīmekļa vietnē ir atbilstīga to darījumu kontekstā, kas tiek veikti starp personu, kas
  sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktu vai
  pārdod to,
  vai darbojas kā tā pārdošanas starpnieks
  , un privāto ieguldītāju; |
| --- | --- |

(a)

pamatinformācijas dokumenta nodrošināšana tīmekļa vietnē ir atbilstīga to darījumu kontekstā, kas tiek veikti starp personu, kas
  sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktu vai
  pārdod to,
  vai darbojas kā tā pārdošanas starpnieks
  , un privāto ieguldītāju;

sniedz konsultācijas par ieguldījumu produktu vai

vai darbojas kā tā pārdošanas starpnieks

| (b) | privātais ieguldītājs ir piekritis pamatinformācijas dokumenta nodrošināšanai tīmekļa vietnē; |
| --- | --- |

(b)

privātais ieguldītājs ir piekritis pamatinformācijas dokumenta nodrošināšanai tīmekļa vietnē;

| (c) | privātais ieguldītājs ir elektroniski informēts par tīmekļa vietnes adresi un vietu tīmekļa vietnē, kur var piekļūt pamatinformācijas dokumentam; |
| --- | --- |

(c)

privātais ieguldītājs ir elektroniski informēts par tīmekļa vietnes adresi un vietu tīmekļa vietnē, kur var piekļūt pamatinformācijas dokumentam;

| (d) | ja pamatinformācijas dokuments ir labots saskaņā ar 10. pantu,
  visjaunākā versija
  arī tiek
  darīta pieejama
  privātajam ieguldītājam;
  pēc privātā ieguldītāja pieprasījuma viņam dara pieejamas arī iepriekšējās versijas; |
| --- | --- |

(d)

ja pamatinformācijas dokuments ir labots saskaņā ar 10. pantu,
  visjaunākā versija
  arī tiek
  darīta pieejama
  privātajam ieguldītājam;
  pēc privātā ieguldītāja pieprasījuma viņam dara pieejamas arī iepriekšējās versijas;

visjaunākā versija

darīta pieejama

pēc privātā ieguldītāja pieprasījuma viņam dara pieejamas arī iepriekšējās versijas;

| (e) | ir nodrošināts, ka pamatinformācijas dokuments ir pieejams tīmekļa vietnē tik ilgu laikposmu, cik privātajam ieguldītajam varētu būt pamatota nepieciešamība to skatīt. |
| --- | --- |

(e)

ir nodrošināts, ka pamatinformācijas dokuments ir pieejams tīmekļa vietnē tik ilgu laikposmu, cik privātajam ieguldītajam varētu būt pamatota nepieciešamība to skatīt.

6.   Šā panta 4. un 5. punkta nolūkā informācijas nodrošināšana uz pastāvīga informācijas nesēja, kas nav papīrs, vai tīmekļa vietnē ir uzskatāma kā atbilstīga to darījumu kontekstā, kas tiek veikti starp personu, kas pārdod ieguldījumu produktu, un privāto ieguldītāju, ja ir pierādījumi, ka privātajam ieguldītajam ir regulāra piekļuve internetam. Par šādiem pierādījumiem uzskata gadījumu, kad privātais ieguldītājs norāda e-pasta adresi minēto darījumu attiecību īstenošanas nolūkiem.

II a IEDAĻA

II a IEDAĻA

PRODUKTU INTERVENCE

PRODUKTU INTERVENCE

13.a pants

13.a pants

EUI pilnvaras veikt produktu intervenci

EUI pilnvaras veikt produktu intervenci

1.
     
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 vai Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 2. punktu, EUI uzrauga ieguldījumu produktus vai finanšu instrumentus, kurus reklamē, izplata vai pārdod Savienībā. EUI sadarbībā ar kompetentajām iestādēm var veikt jaunu ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu izpēti pirms to reklamēšanas, izplatīšanas vai pārdošanas Savienībā.

1.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 vai Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 2. punktu, EUI uzrauga ieguldījumu produktus vai finanšu instrumentus, kurus reklamē, izplata vai pārdod Savienībā. EUI sadarbībā ar kompetentajām iestādēm var veikt jaunu ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu izpēti pirms to reklamēšanas, izplatīšanas vai pārdošanas Savienībā.

2.
     
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 vai Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktu un ja pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka apstākļi atbilst šā panta 3. un 4. punkta nosacījumiem, EUI drīkst Savienībā uz laiku aizliegt vai ierobežot ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu reklamēšanu, izplatīšanu vai pārdošanu.

2.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 vai Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktu un ja pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka apstākļi atbilst šā panta 3. un 4. punkta nosacījumiem, EUI drīkst Savienībā uz laiku aizliegt vai ierobežot ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu reklamēšanu, izplatīšanu vai pārdošanu.

EUI var precizēt, kādos apstākļos aizliegums vai ierobežojums ir jāpiemēro vai jānosaka izņēmums.

EUI var precizēt, kādos apstākļos aizliegums vai ierobežojums ir jāpiemēro vai jānosaka izņēmums.

3.
     
  EUI pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 2. punktu tikai tad, ja īstenojas turpmāk minētie nosacījumi:

3.

EUI pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 2. punktu tikai tad, ja īstenojas turpmāk minētie nosacījumi:

| (a) | ieteiktā rīcība novērš ievērojamus draudus privāto ieguldītāju aizsardzībai vai finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei, vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei; |
| --- | --- |

(a)

(a)

ieteiktā rīcība novērš ievērojamus draudus privāto ieguldītāju aizsardzībai vai finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei, vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei;

ieteiktā rīcība novērš ievērojamus draudus privāto ieguldītāju aizsardzībai vai finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei, vai visas Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei;

| (b) | Savienības tiesību aktos paredzētās normatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam ieguldījumu produktam, finanšu instrumentam vai darbībai, nenovērš draudus; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Savienības tiesību aktos paredzētās normatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam ieguldījumu produktam, finanšu instrumentam vai darbībai, nenovērš draudus;

Savienības tiesību aktos paredzētās normatīvās prasības, ko piemēro attiecīgajam ieguldījumu produktam, finanšu instrumentam vai darbībai, nenovērš draudus;

| (c) | kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu draudus, vai iepriekšējā rīcība nav pietiekami risinājusi draudu problēmu. |
| --- | --- |

(c)

(c)

kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu draudus, vai iepriekšējā rīcība nav pietiekami risinājusi draudu problēmu.

kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes nav rīkojušās, lai novērstu draudus, vai iepriekšējā rīcība nav pietiekami risinājusi draudu problēmu.

Ja īstenojas pirmajā daļā minētie nosacījumi, EUI var piemērot 2. punktā minēto aizliegumu vai ierobežojumu.

Ja īstenojas pirmajā daļā minētie nosacījumi, EUI var piemērot 2. punktā minēto aizliegumu vai ierobežojumu.

4.
     
  Rīkojoties atbilstīgi šim pantam, EUI gādā, lai:

4.

Rīkojoties atbilstīgi šim pantam, EUI gādā, lai:

| (a) | pasākumam nebūtu kaitīga ietekme uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz privātiem ieguldītājiem, kas būtu neproporcionāla ieguvumiem no šāda pasākuma, un |
| --- | --- |

(a)

(a)

pasākumam nebūtu kaitīga ietekme uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz privātiem ieguldītājiem, kas būtu neproporcionāla ieguvumiem no šāda pasākuma, un

pasākumam nebūtu kaitīga ietekme uz finanšu tirgu efektivitāti vai uz privātiem ieguldītājiem, kas būtu neproporcionāla ieguvumiem no šāda pasākuma, un

| (b) | pasākums neradītu regulējuma arbitrāžas risku.



  Ja kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes ir veikušas kādu pasākumu atbilstīgi 13.b pantam, EUI drīkst veikt kādu no 2. punktā minētajiem pasākumiem, nepublicējot 13.c pantā paredzēto atzinumu. |
| --- | --- |

(b)

(b)

pasākums neradītu regulējuma arbitrāžas risku.

pasākums neradītu regulējuma arbitrāžas risku.

Ja kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes ir veikušas kādu pasākumu atbilstīgi 13.b pantam, EUI drīkst veikt kādu no 2. punktā minētajiem pasākumiem, nepublicējot 13.c pantā paredzēto atzinumu.

5.
     
  Pirms lēmuma pieņemšanas par rīcību atbilstīgi šim pantam EUI informē kompetentās iestādes par rīcību, ko tā iesaka.

5.

Pirms lēmuma pieņemšanas par rīcību atbilstīgi šim pantam EUI informē kompetentās iestādes par rīcību, ko tā iesaka.

6.
     
  Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 2. punktu EUI paziņo par nodomu aizliegt vai ierobežot ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu, ja noteiktā termiņā netiek veiktas konkrētas izmaiņas šā ieguldījumu produkta vai finanšu instrumenta iezīmēs.

6.

Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 2. punktu EUI paziņo par nodomu aizliegt vai ierobežot ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu, ja noteiktā termiņā netiek veiktas konkrētas izmaiņas šā ieguldījumu produkta vai finanšu instrumenta iezīmēs.

7.
     
  Ikviena EUI savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par jebkuru lēmumu rīkoties atbilstīgi šim pantam. Paziņojumā norāda sīkāku informāciju par aizliegumu vai ierobežojumu un norāda laiku pēc paziņojuma publicēšanas, no kura šie pasākumi stājas spēkā. Aizliegums vai ierobežojums attiecas tikai uz rīcību, kas tiek veikta pēc pasākuma stāšanās spēkā.

7.

Ikviena EUI savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par jebkuru lēmumu rīkoties atbilstīgi šim pantam. Paziņojumā norāda sīkāku informāciju par aizliegumu vai ierobežojumu un norāda laiku pēc paziņojuma publicēšanas, no kura šie pasākumi stājas spēkā. Aizliegums vai ierobežojums attiecas tikai uz rīcību, kas tiek veikta pēc pasākuma stāšanās spēkā.

8.
     
  Attiecīgā EUI ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trijos mēnešos pārskata atbilstīgi 2. punktam piemēroto aizliegumu vai ierobežojumu. Ja aizliegums vai ierobežojums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis triju mēnešu laikposms, tas zaudē spēku.

8.

Attiecīgā EUI ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trijos mēnešos pārskata atbilstīgi 2. punktam piemēroto aizliegumu vai ierobežojumu. Ja aizliegums vai ierobežojums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis triju mēnešu laikposms, tas zaudē spēku.

9.
     
  EUI rīcība saskaņā ar šo pantu ir pārāka par jebkuru agrāku rīcību, ko veikusi kompetentā iestāde.

9.

EUI rīcība saskaņā ar šo pantu ir pārāka par jebkuru agrāku rīcību, ko veikusi kompetentā iestāde.

10.
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstīgi 23. pantam, lai noteiktu kritērijus un faktorus, kas EUI jāņem vērā, nosakot, kad rodas draudi privāto ieguldītāju aizsardzībai vai finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei un Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei atbilstīgi šā panta 3. punkta a) apakšpunktam. Ar šiem deleģētajiem aktiem nodrošina to, ka EUI vajadzības gadījumā var rīkoties piesardzības nolūkos un tai pirms pasākumu veikšanas nav jānogaida, līdz ieguldījumu produkts vai finanšu instruments tiek reklamēts, izplatīts vai pārdots, vai ir uzsākts noteikts darbības veids vai prakse.

10.

Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstīgi 23. pantam, lai noteiktu kritērijus un faktorus, kas EUI jāņem vērā, nosakot, kad rodas draudi privāto ieguldītāju aizsardzībai vai finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei un Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei atbilstīgi šā panta 3. punkta a) apakšpunktam. Ar šiem deleģētajiem aktiem nodrošina to, ka EUI vajadzības gadījumā var rīkoties piesardzības nolūkos un tai pirms pasākumu veikšanas nav jānogaida, līdz ieguldījumu produkts vai finanšu instruments tiek reklamēts, izplatīts vai pārdots, vai ir uzsākts noteikts darbības veids vai prakse.

13.b pants

13.b pants

Kompetento iestāžu veikta produktu intervence

Kompetento iestāžu veikta produktu intervence

1.
     
  Ieguldījumu produktu izveidotāji nosūta sava ieguldījumu produkta pamatinformācijas dokumentu kompetentajai iestādei, kura regulē šo produktu dalībvalstī, kur tas tiek reklamēts, izplatīts vai pārdots.

1.

Ieguldījumu produktu izveidotāji nosūta sava ieguldījumu produkta pamatinformācijas dokumentu kompetentajai iestādei, kura regulē šo produktu dalībvalstī, kur tas tiek reklamēts, izplatīts vai pārdots.

2.
     
  Ieguldījumu produktu izveidotāji nosūta ieguldītājiem paredzētā pamatdokumenta atjauninājumu, izklāstot būtiski svarīgas izmaiņas, kā definējusi(-šas) EUI, kompetentajai iestādei, kura regulē šo produktu dalībvalstī, kur tas tiek reklamēts, izplatīts vai pārdots.

2.

Ieguldījumu produktu izveidotāji nosūta ieguldītājiem paredzētā pamatdokumenta atjauninājumu, izklāstot būtiski svarīgas izmaiņas, kā definējusi(-šas) EUI, kompetentajai iestādei, kura regulē šo produktu dalībvalstī, kur tas tiek reklamēts, izplatīts vai pārdots.

3.
     
  Kompetentā iestāde pirms ieguldījumu produkta reklamēšanas, izplatīšanas vai pārdošanas var nodrošināt pamatinformācijas dokumenta satura atbilstību šīs regulas II nodaļas noteikumiem.

3.

Kompetentā iestāde pirms ieguldījumu produkta reklamēšanas, izplatīšanas vai pārdošanas var nodrošināt pamatinformācijas dokumenta satura atbilstību šīs regulas II nodaļas noteikumiem.

4.
     
  Kompetentā iestāde var veikt jaunu ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu izpēti pirms to reklamēšanas, izplatīšanas vai pārdošanas Savienībā.

4.

Kompetentā iestāde var veikt jaunu ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu izpēti pirms to reklamēšanas, izplatīšanas vai pārdošanas Savienībā.

5.
     
  Kompetentā iestāde dalībvalstī vai no tās var aizliegt vai ierobežot:

5.

Kompetentā iestāde dalībvalstī vai no tās var aizliegt vai ierobežot:

| (a) | ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu reklamēšanu, izplatīšanu vai pārdošanu; |
| --- | --- |

(a)

(a)

ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu reklamēšanu, izplatīšanu vai pārdošanu;

ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu reklamēšanu, izplatīšanu vai pārdošanu;

| (b) | finanšu darbības veidu vai praksi. |
| --- | --- |

(b)

(b)

finanšu darbības veidu vai praksi.

finanšu darbības veidu vai praksi.

6.
     
  Kompetentā iestāde var veikt 6. punktā noteikto darbību, ja tai ir pamatots pierādījums, ka:

6.

Kompetentā iestāde var veikt 6. punktā noteikto darbību, ja tai ir pamatots pierādījums, ka:

| (a) | ieguldījumu produkts, finanšu instruments vai darbība vai prakse rada ievērojamas bažas par ieguldītāju aizsardzību vai rada nopietnus draudus finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei, vai finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei vienā vai vairākās dalībvalstīs, tostarp veicot ar ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu saistītu tirdzniecību un izplatīšanu, atlīdzību vai pamudinājumu; |
| --- | --- |

(a)

(a)

ieguldījumu produkts, finanšu instruments vai darbība vai prakse rada ievērojamas bažas par ieguldītāju aizsardzību vai rada nopietnus draudus finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei, vai finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei vienā vai vairākās dalībvalstīs, tostarp veicot ar ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu saistītu tirdzniecību un izplatīšanu, atlīdzību vai pamudinājumu;

ieguldījumu produkts, finanšu instruments vai darbība vai prakse rada ievērojamas bažas par ieguldītāju aizsardzību vai rada nopietnus draudus finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei, vai finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei vienā vai vairākās dalībvalstīs, tostarp veicot ar ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu saistītu tirdzniecību un izplatīšanu, atlīdzību vai pamudinājumu;

| (b) | atvasinātais produkts negatīvi ietekmē cenu veidošanas mehānismu tam pamatā esošā tirgū; |
| --- | --- |

(b)

(b)

atvasinātais produkts negatīvi ietekmē cenu veidošanas mehānismu tam pamatā esošā tirgū;

atvasinātais produkts negatīvi ietekmē cenu veidošanas mehānismu tam pamatā esošā tirgū;

| (c) | Savienības tiesību aktu normatīvās prasības, ko piemēro ieguldījumu produktam, finanšu instrumentam vai darbībai vai praksei, pietiekami nenovērš a) apakšpunktā minētos riskus, un jautājumu nevarētu labāk risināt ar uzlabotu uzraudzību vai stingrākām prasībām; |
| --- | --- |

(c)

(c)

Savienības tiesību aktu normatīvās prasības, ko piemēro ieguldījumu produktam, finanšu instrumentam vai darbībai vai praksei, pietiekami nenovērš a) apakšpunktā minētos riskus, un jautājumu nevarētu labāk risināt ar uzlabotu uzraudzību vai stingrākām prasībām;

Savienības tiesību aktu normatīvās prasības, ko piemēro ieguldījumu produktam, finanšu instrumentam vai darbībai vai praksei, pietiekami nenovērš a) apakšpunktā minētos riskus, un jautājumu nevarētu labāk risināt ar uzlabotu uzraudzību vai stingrākām prasībām;

| (d) | rīcība ir samērīga, ņemot vērā identificēto risku veidu, attiecīgo privāto ieguldītāju vai tirgus dalībnieku ietekmēšanas līmeni un iespējamo rīcības efektu attiecībā uz privātiem ieguldītājiem un tirgus dalībniekiem, kuriem pieder, kuri izmanto vai gūst labumu no finanšu instrumenta vai darbības; |
| --- | --- |

(d)

(d)

rīcība ir samērīga, ņemot vērā identificēto risku veidu, attiecīgo privāto ieguldītāju vai tirgus dalībnieku ietekmēšanas līmeni un iespējamo rīcības efektu attiecībā uz privātiem ieguldītājiem un tirgus dalībniekiem, kuriem pieder, kuri izmanto vai gūst labumu no finanšu instrumenta vai darbības;

rīcība ir samērīga, ņemot vērā identificēto risku veidu, attiecīgo privāto ieguldītāju vai tirgus dalībnieku ietekmēšanas līmeni un iespējamo rīcības efektu attiecībā uz privātiem ieguldītājiem un tirgus dalībniekiem, kuriem pieder, kuri izmanto vai gūst labumu no finanšu instrumenta vai darbības;

| (e) | kompetentā iestāde ir pienācīgi apspriedusies ar kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs, kuras šī rīcība varētu ievērojami ietekmēt, un |
| --- | --- |

(e)

(e)

kompetentā iestāde ir pienācīgi apspriedusies ar kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs, kuras šī rīcība varētu ievērojami ietekmēt, un

kompetentā iestāde ir pienācīgi apspriedusies ar kompetentajām iestādēm citās dalībvalstīs, kuras šī rīcība varētu ievērojami ietekmēt, un

| (f) | rīcībai nav diskriminējoša ietekme uz pakalpojumiem vai darbībām, kas tiek nodrošinātas no citas dalībvalsts. |
| --- | --- |

(f)

(f)

rīcībai nav diskriminējoša ietekme uz pakalpojumiem vai darbībām, kas tiek nodrošinātas no citas dalībvalsts.

rīcībai nav diskriminējoša ietekme uz pakalpojumiem vai darbībām, kas tiek nodrošinātas no citas dalībvalsts.

Ja īstenojas šā punkta pirmajā daļā norādītie apstākļi, kompetentā iestāde var piemērot aizliegumu vai ierobežojumu, pirms ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu tirgo, izplata vai pārdod klientiem dalībvalstī vai no dalībvalsts.

Ja īstenojas šā punkta pirmajā daļā norādītie apstākļi, kompetentā iestāde var piemērot aizliegumu vai ierobežojumu, pirms ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu tirgo, izplata vai pārdod klientiem dalībvalstī vai no dalībvalsts.

Aizliegumu vai ierobežojumu var piemērot noteiktos apstākļos, vai uz tiem var attiekties kompetentas iestādes noteiktie izņēmumi.

Aizliegumu vai ierobežojumu var piemērot noteiktos apstākļos, vai uz tiem var attiekties kompetentas iestādes noteiktie izņēmumi.

7.
     
  Pirms aizlieguma vai ierobežojuma piemērošanas saskaņā ar 5. punktu kompetentā iestāde paziņo par nodomu aizliegt vai ierobežot ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu, ja vien noteiktā termiņā netiek veiktas konkrētas izmaiņas šā ieguldījumu produkta vai finanšu instrumenta iezīmēs.

7.

Pirms aizlieguma vai ierobežojuma piemērošanas saskaņā ar 5. punktu kompetentā iestāde paziņo par nodomu aizliegt vai ierobežot ieguldījumu produktu vai finanšu instrumentu, ja vien noteiktā termiņā netiek veiktas konkrētas izmaiņas šā ieguldījumu produkta vai finanšu instrumenta iezīmēs.

8.
     
  Kompetentā iestāde nepiemēro aizliegumu vai ierobežojumu atbilstoši šim pantam, ja vismaz mēnesi pirms tā rīkojas, tā nav rakstiski vai kādā citā veidā, par ko vienojušās iestādes, detalizēti paziņojusi visām citām iesaistītajām kompetentajām iestādēm un EUI:

8.

Kompetentā iestāde nepiemēro aizliegumu vai ierobežojumu atbilstoši šim pantam, ja vismaz mēnesi pirms tā rīkojas, tā nav rakstiski vai kādā citā veidā, par ko vienojušās iestādes, detalizēti paziņojusi visām citām iesaistītajām kompetentajām iestādēm un EUI:

| (a) | finanšu instrumentu vai darbību vai praksi, uz kuru ieteiktā rīcība attiecas; |
| --- | --- |

(a)

(a)

finanšu instrumentu vai darbību vai praksi, uz kuru ieteiktā rīcība attiecas;

finanšu instrumentu vai darbību vai praksi, uz kuru ieteiktā rīcība attiecas;

| (b) | precīzu ieteikto aizliegumu vai ierobežojumu veidu un kad tam paredzēts stāties spēkā un |
| --- | --- |

(b)

(b)

precīzu ieteikto aizliegumu vai ierobežojumu veidu un kad tam paredzēts stāties spēkā un

precīzu ieteikto aizliegumu vai ierobežojumu veidu un kad tam paredzēts stāties spēkā un

| (c) | pierādījumus, uz kuru pamata ir pamatots tās lēmums un kuros pierāda, ka visi 6. punkta nosacījumi atbilst apstākļiem. |
| --- | --- |

(c)

(c)

pierādījumus, uz kuru pamata ir pamatots tās lēmums un kuros pierāda, ka visi 6. punkta nosacījumi atbilst apstākļiem.

pierādījumus, uz kuru pamata ir pamatots tās lēmums un kuros pierāda, ka visi 6. punkta nosacījumi atbilst apstākļiem.

9.
     
  Ja laiks, kas nepieciešams, lai apspriestos saskaņā ar 3. punkta e) apakšpunktu, un viena mēneša termiņš, kas paredzēts 8. punktā, var radīt neatgriezenisku kaitējumu patērētājiem, kompetentā iestāde var uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus, veikt pagaidu pasākumus saskaņā ar šo pantu. Šādā gadījumā kompetentā iestāde par veiktajiem pasākumiem nekavējoties informē visas pārējās iestādes un EUI.

9.

Ja laiks, kas nepieciešams, lai apspriestos saskaņā ar 3. punkta e) apakšpunktu, un viena mēneša termiņš, kas paredzēts 8. punktā, var radīt neatgriezenisku kaitējumu patērētājiem, kompetentā iestāde var uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus, veikt pagaidu pasākumus saskaņā ar šo pantu. Šādā gadījumā kompetentā iestāde par veiktajiem pasākumiem nekavējoties informē visas pārējās iestādes un EUI.

10.
     
  Kompetentā iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par lēmumu piemērot 5. punktā minētos aizliegumus vai ierobežojumus. Paziņojumā norāda detalizētu informāciju par aizliegumu vai ierobežojumu, laiku pēc paziņojuma publicēšanas, no kura pasākumi stāsies spēkā, un pierādījumus, kuri apstiprina katru no 6. punkta nosacījumiem. Aizliegumu vai ierobežojumu piemēro tikai darbībām, kas tiek veiktas pēc paziņojuma publicēšanas.

10.

Kompetentā iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par lēmumu piemērot 5. punktā minētos aizliegumus vai ierobežojumus. Paziņojumā norāda detalizētu informāciju par aizliegumu vai ierobežojumu, laiku pēc paziņojuma publicēšanas, no kura pasākumi stāsies spēkā, un pierādījumus, kuri apstiprina katru no 6. punkta nosacījumiem. Aizliegumu vai ierobežojumu piemēro tikai darbībām, kas tiek veiktas pēc paziņojuma publicēšanas.

11.
     
  Kompetentā iestāde var atsaukt aizliegumu vai ierobežojumu, ja 6. punkta nosacījumus vairs nepiemēro.

11.

Kompetentā iestāde var atsaukt aizliegumu vai ierobežojumu, ja 6. punkta nosacījumus vairs nepiemēro.

12.
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstīgi 23. pantam, lai noteiktu kritērijus un faktorus, kas kompetentajām iestādēm jāņem vērā, nosakot, kad rodas draudi ieguldītāju aizsardzībai vai finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei un Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei atbilstīgi šā panta 3. punkta a) apakšpunktam.

12.

Komisija pieņem deleģētos aktus atbilstīgi 23. pantam, lai noteiktu kritērijus un faktorus, kas kompetentajām iestādēm jāņem vērā, nosakot, kad rodas draudi ieguldītāju aizsardzībai vai finanšu tirgu pareizai darbībai un integritātei un Savienības finanšu sistēmas vai tās daļas stabilitātei atbilstīgi šā panta 3. punkta a) apakšpunktam.

13.c pants

13.c pants

EUI koordinējošā loma

EUI koordinējošā loma

1.
     
  Ikviena EUI uzņemas veicinošu un koordinējošu lomu saistībā ar pasākumiem, ko atbilstīgi 13.b pantam veic kompetentās iestādes. Ikviena EUI jo īpaši nodrošina, ka kompetentās iestādes rīcība ir pamatota un samērīga un ka vajadzības gadījumā kompetentās iestādes izmanto konsekventu pieeju.

1.

Ikviena EUI uzņemas veicinošu un koordinējošu lomu saistībā ar pasākumiem, ko atbilstīgi 13.b pantam veic kompetentās iestādes. Ikviena EUI jo īpaši nodrošina, ka kompetentās iestādes rīcība ir pamatota un samērīga un ka vajadzības gadījumā kompetentās iestādes izmanto konsekventu pieeju.

2.
     
  Pēc tam, kad atbilstīgi 13.b pantam ir saņemts paziņojums par pasākumu, ko piemēro saskaņā ar minēto pantu, EUI pieņem atzinumu par to, vai tā uzskata, ka aizliegums vai ierobežojums ir pamatots un samērīgs. Ja EUI uzskata, ka citas kompetentās iestādes pieņemtais pasākums ir nepieciešams riska novēršanai, tā to norāda savā atzinumā. Atzinumu publicē EUI tīmekļa vietnē.

2.

Pēc tam, kad atbilstīgi 13.b pantam ir saņemts paziņojums par pasākumu, ko piemēro saskaņā ar minēto pantu, EUI pieņem atzinumu par to, vai tā uzskata, ka aizliegums vai ierobežojums ir pamatots un samērīgs. Ja EUI uzskata, ka citas kompetentās iestādes pieņemtais pasākums ir nepieciešams riska novēršanai, tā to norāda savā atzinumā. Atzinumu publicē EUI tīmekļa vietnē.

3.
     
  Ja kompetentā iestāde iesaka pieņemt vai pieņem pasākumu pretēji EUI atbilstīgi 2. punktam pieņemtajam atzinumam, vai atsakās veikt pasākumu pretēji EUI atzinumam, tā nekavējoties publicē savā tīmekļa vietnē paziņojumu, pilnībā skaidrojot savas rīcības iemeslus.

3.

Ja kompetentā iestāde iesaka pieņemt vai pieņem pasākumu pretēji EUI atbilstīgi 2. punktam pieņemtajam atzinumam, vai atsakās veikt pasākumu pretēji EUI atzinumam, tā nekavējoties publicē savā tīmekļa vietnē paziņojumu, pilnībā skaidrojot savas rīcības iemeslus.

13.d pants

13.d pants

Informācijas atklāšana par nodevām un izmaksām

Informācijas atklāšana par nodevām un izmaksām

Persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, papildus pamatinformācijas dokumentam atsevišķā dokumentā sniedz šādu informāciju:

Persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, papildus pamatinformācijas dokumentam atsevišķā dokumentā sniedz šādu informāciju:

| 1. | Kumulatīvi norāda visas nodevas, kas minētas 8. panta 2. punkta c) apakšpunktā. Tās netiek pārklasificētas kā ieguldījuma daļa, ja parādās ieguldījuma zemākā slānī. |
| --- | --- |

1.

1.

Kumulatīvi norāda visas nodevas, kas minētas 8. panta 2. punkta c) apakšpunktā. Tās netiek pārklasificētas kā ieguldījuma daļa, ja parādās ieguldījuma zemākā slānī.

Kumulatīvi norāda visas nodevas, kas minētas 8. panta 2. punkta c) apakšpunktā. Tās netiek pārklasificētas kā ieguldījuma daļa, ja parādās ieguldījuma zemākā slānī.

| 2. | Maksas par ieguldījumu konsultācijām nepamatojas uz vienotu procentu likmi, ja vien ar ieguldītāju nav bijusi iepriekšēja vienošanās. Ja vienojas par vienotu procentu likmi, persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, sniedz vispusīgu norādi par to, ko tas nozīmēs ieguldījuma termiņa laikā vai ieguldītāja pieprasītā perioda laikā. |
| --- | --- |

2.

2.

Maksas par ieguldījumu konsultācijām nepamatojas uz vienotu procentu likmi, ja vien ar ieguldītāju nav bijusi iepriekšēja vienošanās. Ja vienojas par vienotu procentu likmi, persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, sniedz vispusīgu norādi par to, ko tas nozīmēs ieguldījuma termiņa laikā vai ieguldītāja pieprasītā perioda laikā.

Maksas par ieguldījumu konsultācijām nepamatojas uz vienotu procentu likmi, ja vien ar ieguldītāju nav bijusi iepriekšēja vienošanās. Ja vienojas par vienotu procentu likmi, persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, sniedz vispusīgu norādi par to, ko tas nozīmēs ieguldījuma termiņa laikā vai ieguldītāja pieprasītā perioda laikā.

| 3. | Persona, kas pārdod ieguldījumu produktu vai sniedz konsultācijas ieguldītājam, sniedz ieguldītājam sīku pārskatu par ieteikumu sagatavošanai patērēto laiku, un to norāda minūtēs vai stundās, attiecībā uz kurām noteikta stundas tarifa likme (ja vien nav vienošanās par vienotu procentu likmi, kā minēts 2. punktā). |
| --- | --- |

3.

3.

Persona, kas pārdod ieguldījumu produktu vai sniedz konsultācijas ieguldītājam, sniedz ieguldītājam sīku pārskatu par ieteikumu sagatavošanai patērēto laiku, un to norāda minūtēs vai stundās, attiecībā uz kurām noteikta stundas tarifa likme (ja vien nav vienošanās par vienotu procentu likmi, kā minēts 2. punktā).

Persona, kas pārdod ieguldījumu produktu vai sniedz konsultācijas ieguldītājam, sniedz ieguldītājam sīku pārskatu par ieteikumu sagatavošanai patērēto laiku, un to norāda minūtēs vai stundās, attiecībā uz kurām noteikta stundas tarifa likme (ja vien nav vienošanās par vienotu procentu likmi, kā minēts 2. punktā).

13.e pants

13.e pants

Riska pārvaldība

Riska pārvaldība

1.
     
  Ieguldījumu produkta izveidotājs izmanto riska pārvaldības procesu, ar ko jebkurā laikā ir iespējams uzraudzīt un noteikt ieguldījumu produkta riska profilu.

1.

Ieguldījumu produkta izveidotājs izmanto riska pārvaldības procesu, ar ko jebkurā laikā ir iespējams uzraudzīt un noteikt ieguldījumu produkta riska profilu.

Tas izmanto ārpusbiržas instrumentu vērtības precīza un neatkarīga novērtējuma procesu.

Tas izmanto ārpusbiržas instrumentu vērtības precīza un neatkarīga novērtējuma procesu.

Tas regulāri sazinās ar piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm attiecībā uz atvasināto instrumentu veidiem, ar tiem saistītajiem riskiem, kvantitatīvajiem limitiem un metodēm, kuras izvēlas to risku novērtēšanai, kas saistīti ar atvasināto instrumentu darījumiem attiecībā uz katru produktu.

Tas regulāri sazinās ar piederības dalībvalsts kompetentajām iestādēm attiecībā uz atvasināto instrumentu veidiem, ar tiem saistītajiem riskiem, kvantitatīvajiem limitiem un metodēm, kuras izvēlas to risku novērtēšanai, kas saistīti ar atvasināto instrumentu darījumiem attiecībā uz katru produktu.

2.
     
  Ieguldījumu produkta izveidotājs nodrošina, ka ieguldījumu produkta vispārīgie riska darījumi attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem nepārsniedz ieguldījumu produkta kopējo vērtību.

2.

Ieguldījumu produkta izveidotājs nodrošina, ka ieguldījumu produkta vispārīgie riska darījumi attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem nepārsniedz ieguldījumu produkta kopējo vērtību.

Riska darījumus aprēķina, ņemot vērā bāzes aktīvu pašreizējo vērtību, darījuma partnera risku, turpmākas tirgus svārstības un iespējami pieejamo laiku pozīciju likvidācijai.

Riska darījumus aprēķina, ņemot vērā bāzes aktīvu pašreizējo vērtību, darījuma partnera risku, turpmākas tirgus svārstības un iespējami pieejamo laiku pozīciju likvidācijai.

Ja pārvedamie vērtspapīri vai naudas tirgus instrumenti ietver atvasinātu instrumentu, atvasināto instrumentu ņem vērā, izpildot šā panta prasības.

Ja pārvedamie vērtspapīri vai naudas tirgus instrumenti ietver atvasinātu instrumentu, atvasināto instrumentu ņem vērā, izpildot šā panta prasības.

3.
     
  Riskam pakļauto vērtību aprēķina saskaņā ar šādiem parametriem:

3.

Riskam pakļauto vērtību aprēķina saskaņā ar šādiem parametriem:

| (a) | 99 % vienpusējas ticamības intervālu; |
| --- | --- |

(a)

(a)

99 % vienpusējas ticamības intervālu;

99 % vienpusējas ticamības intervālu;

| (b) | turēšanas periodu, kas līdzvērtīgs vienam mēnesim (20 darbdienām), un |
| --- | --- |

(b)

(b)

turēšanas periodu, kas līdzvērtīgs vienam mēnesim (20 darbdienām), un

turēšanas periodu, kas līdzvērtīgs vienam mēnesim (20 darbdienām), un

| (c) | efektīvu riska faktoru novērošanas periodu (vēsturi) vismaz trīs gadus (750 darbdienas), ja vien nav pamatots īsāks novērošanas periods saistībā ar ievērojamu cenu svārstīguma pastiprināšanos (piemēram, ārkārtēju tirgus apstākļu dēļ). |
| --- | --- |

(c)

(c)

efektīvu riska faktoru novērošanas periodu (vēsturi) vismaz trīs gadus (750 darbdienas), ja vien nav pamatots īsāks novērošanas periods saistībā ar ievērojamu cenu svārstīguma pastiprināšanos (piemēram, ārkārtēju tirgus apstākļu dēļ).

efektīvu riska faktoru novērošanas periodu (vēsturi) vismaz trīs gadus (750 darbdienas), ja vien nav pamatots īsāks novērošanas periods saistībā ar ievērojamu cenu svārstīguma pastiprināšanos (piemēram, ārkārtēju tirgus apstākļu dēļ).

4.
     
  EUI izstrādā regulatīvu standartu projektu, lai noteiktu:

4.

EUI izstrādā regulatīvu standartu projektu, lai noteiktu:

| (a) | pamatnostādnes par privātajiem ieguldītājiem pārdodamo ieguldījumu produktu riska mērīšanu un vispārīgo riska darījumu aprēķināšanu; |
| --- | --- |

(a)

(a)

pamatnostādnes par privātajiem ieguldītājiem pārdodamo ieguldījumu produktu riska mērīšanu un vispārīgo riska darījumu aprēķināšanu;

pamatnostādnes par privātajiem ieguldītājiem pārdodamo ieguldījumu produktu riska mērīšanu un vispārīgo riska darījumu aprēķināšanu;

| (b) | pamatnostādnes par finansiālajiem rādītājiem; |
| --- | --- |

(b)

(b)

pamatnostādnes par finansiālajiem rādītājiem;

pamatnostādnes par finansiālajiem rādītājiem;

EUI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz [...].

EUI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz [...].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar 10. līdz 14. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010.

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar 10. līdz 14. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010.

13.f pants

13.f pants

Noteikumi par ienesīgumu

Noteikumi par ienesīgumu

1.
     
  Nosakot ieguldījumu produkta ienesīgumu:

1.

Nosakot ieguldījumu produkta ienesīgumu:

| (a) | neparedz mehānismus, gadījumus vai aktīvu grupas, kas rada nepareizas interpretācijas risku; |
| --- | --- |

(a)

(a)

neparedz mehānismus, gadījumus vai aktīvu grupas, kas rada nepareizas interpretācijas risku;

neparedz mehānismus, gadījumus vai aktīvu grupas, kas rada nepareizas interpretācijas risku;

| (b) | neparedz atkarību no situācijām, kas ir nepierastas privātiem ieguldītājiem, piemēram, saistībā ar finanšu iestādes kapitāla prasību līmeni, vai |
| --- | --- |

(b)

(b)

neparedz atkarību no situācijām, kas ir nepierastas privātiem ieguldītājiem, piemēram, saistībā ar finanšu iestādes kapitāla prasību līmeni, vai

neparedz atkarību no situācijām, kas ir nepierastas privātiem ieguldītājiem, piemēram, saistībā ar finanšu iestādes kapitāla prasību līmeni, vai

| (c) | neietver kompleksas iezīmes, kas rada iespēju izmantot ieguldītāju uzvedības kļūdas. |
| --- | --- |

(c)

(c)

neietver kompleksas iezīmes, kas rada iespēju izmantot ieguldītāju uzvedības kļūdas.

neietver kompleksas iezīmes, kas rada iespēju izmantot ieguldītāju uzvedības kļūdas.

2.
     
  EUI izstrādā pamatnostādnes, ar kurām nodrošina turpmākus norādījumus attiecībā uz 1. punktā minētajiem nosacījumiem.

2.

EUI izstrādā pamatnostādnes, ar kurām nodrošina turpmākus norādījumus attiecībā uz 1. punktā minētajiem nosacījumiem.

III NODAĻA

III NODAĻA

SŪDZĪBAS, TIESISKĀ AIZSARDZĪBA, SADARBĪBA

SŪDZĪBAS, TIESISKĀ AIZSARDZĪBA, SADARBĪBA

14. pants

14. pants

Ieguldījumu produkta izveidotājs
  un persona, kas pārdod ieguldījumu produktu,
  izveido atbilstīgas procedūras un kārtību, kas nodrošina to, ka:

un persona, kas pārdod ieguldījumu produktu,

| (a) | privātajiem ieguldītājiem ir efektīvs veids sūdzības iesniegšanai par ieguldījumu produkta izveidotāju, proti, pārsūdzības procedūra; |
| --- | --- |

(a)

(a)

privātajiem ieguldītājiem ir efektīvs veids sūdzības iesniegšanai par ieguldījumu produkta izveidotāju, proti, pārsūdzības procedūra;

privātajiem ieguldītājiem ir efektīvs veids sūdzības iesniegšanai par ieguldījumu produkta izveidotāju, proti, pārsūdzības procedūra;

| (b) | privātie ieguldītāji, kas ir iesnieguši sūdzību saistībā ar pamatinformācijas dokumentu
  vai pamatinformācijas dokumenta pielikumu
  , saņem atbildi pēc būtības laikus un pienācīgā veidā;
  un |
| --- | --- |

(b)

(b)

privātie ieguldītāji, kas ir iesnieguši sūdzību saistībā ar pamatinformācijas dokumentu
  vai pamatinformācijas dokumenta pielikumu
  , saņem atbildi pēc būtības laikus un pienācīgā veidā;
  un

vai pamatinformācijas dokumenta pielikumu

un

| (c) | privātajiem ieguldītājiem ir pieejamas arī efektīvas tiesiskās aizsardzības procedūras pārrobežu strīdu gadījumā, jo īpaši tad, ja ieguldījumu produkta izveidotājs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī
  . |
| --- | --- |

(c)

(c)

privātajiem ieguldītājiem ir pieejamas arī efektīvas tiesiskās aizsardzības procedūras pārrobežu strīdu gadījumā, jo īpaši tad, ja ieguldījumu produkta izveidotājs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī
  .

privātajiem ieguldītājiem ir pieejamas arī efektīvas tiesiskās aizsardzības procedūras pārrobežu strīdu gadījumā, jo īpaši tad, ja ieguldījumu produkta izveidotājs atrodas citā dalībvalstī vai trešā valstī

15. pants

15. pants

1.   
  Saskaņā ar direktīvu par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu [2011/0373(COD)] un regulu par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē [2011/0374(COD)] dalībvalstis nodrošina —
  ja privātais ieguldītājs sāk alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūru, kas noteikta valsts tiesību aktos, pret ieguldījumu produktu izveidotāju vai personu, kas pārdod ieguldījumu produktus, saistībā ar strīdu par šajā regulā noteiktajām tiesībām un pienākumiem, ieguldījumu produkta izveidotājs vai persona, kas pārdod ieguldījumu produktus, piedalās minētajā procedūrā,
  ja:

Saskaņā ar direktīvu par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu [2011/0373(COD)] un regulu par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē [2011/0374(COD)] dalībvalstis nodrošina —

ja:

| (a) | procedūras rezultātā pieņem lēmumus, kas
  var būt
  saistoši
  ieguldījumu produkta izveidotājam un personai, kas pārdod ieguldījumu produktu; |
| --- | --- |

(a)

procedūras rezultātā pieņem lēmumus, kas
  var būt
  saistoši
  ieguldījumu produkta izveidotājam un personai, kas pārdod ieguldījumu produktu;

var būt

ieguldījumu produkta izveidotājam un personai, kas pārdod ieguldījumu produktu;

| (b) | noilguma termiņš, lai strīda risināšanai vērstos tiesā, tiek apturēts uz alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūras norises laiku; |
| --- | --- |

(b)

noilguma termiņš, lai strīda risināšanai vērstos tiesā, tiek apturēts uz alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūras norises laiku;

| (c) | prasības noilguma termiņš tiek apturēts uz šīs procedūras norises laiku; |
| --- | --- |

(c)

prasības noilguma termiņš tiek apturēts uz šīs procedūras norises laiku;

| (d) | procedūra ir bez maksas vai
  pieejama
  par
  nelielu nodevu
  , kā noteikts valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

(d)

procedūra ir bez maksas vai
  pieejama
  par
  nelielu nodevu
  , kā noteikts valsts tiesību aktos;

pieejama

nelielu nodevu

▌

1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja alternatīvas strīdu izšķiršanas struktūrām ir ļauts ieviest iepriekš noteiktus monetāros robežlielumus, lai ierobežotu piekļuvi alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūrām, šos robežlielumus nedrīkst noteikt tādā līmenī, ka tie būtiski mazinātu patērētāju iespēju sūdzības izskatīt alternatīvas strīdu izšķiršanas struktūrās.

1.a

Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja alternatīvas strīdu izšķiršanas struktūrām ir ļauts ieviest iepriekš noteiktus monetāros robežlielumus, lai ierobežotu piekļuvi alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūrām, šos robežlielumus nedrīkst noteikt tādā līmenī, ka tie būtiski mazinātu patērētāju iespēju sūdzības izskatīt alternatīvas strīdu izšķiršanas struktūrās.

2.   Līdz [ierakstīt konkrētu datumu — 6 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās/piemērošanas dienas] dalībvalstis paziņo Komisijai, kuras ir tās struktūras, kuru kompetencē ir veikt 1. punktā minētās procedūras. Tās nekavējoties informē Komisiju par jebkādām turpmākām izmaiņām attiecībā uz minētajām struktūrām.

3.   Struktūras, kuru kompetencē ir veikt 1. punktā minētās procedūras, sadarbojas cita ar citu attiecībā uz pārrobežu strīdu, kas radušies saistībā ar šo regulu, izšķiršanu.

15.a pants

15.a pants

Informācija par alternatīvu strīdu izšķiršanu

Informācija par alternatīvu strīdu izšķiršanu

1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu produkta izveidotājs vai persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, informē privāto ieguldītāju par alternatīvas strīdu izšķiršanas struktūrām, kuru darbības joma uz tiem attiecas un kuras ir kompetentas risināt iespējamos strīdus, kas varētu izcelties starp tiem un privāto ieguldītāju. Tie arī norāda, vai viņi apņemas izmantot minētās struktūras, lai izšķirtu strīdus ar privātajiem ieguldītājiem, vai arī viņiem tas ir jādara obligāti.

1.

Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu produkta izveidotājs vai persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, informē privāto ieguldītāju par alternatīvas strīdu izšķiršanas struktūrām, kuru darbības joma uz tiem attiecas un kuras ir kompetentas risināt iespējamos strīdus, kas varētu izcelties starp tiem un privāto ieguldītāju. Tie arī norāda, vai viņi apņemas izmantot minētās struktūras, lai izšķirtu strīdus ar privātajiem ieguldītājiem, vai arī viņiem tas ir jādara obligāti.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minēto informāciju skaidrā, saprotamā un viegli pieejamā veidā sniedz tirgotāja tīmekļa vietnē, ja tāda ir, un attiecīgā gadījumā min starp tirgotāju un patērētāju noslēgto pārdošanas vai pakalpojumu līgumu vispārējos noteikumos un nosacījumos.

2.

Šā panta 1. punktā minēto informāciju skaidrā, saprotamā un viegli pieejamā veidā sniedz tirgotāja tīmekļa vietnē, ja tāda ir, un attiecīgā gadījumā min starp tirgotāju un patērētāju noslēgto pārdošanas vai pakalpojumu līgumu vispārējos noteikumos un nosacījumos.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad strīdu starp privāto ieguldītāju un ieguldījumu produkta izveidotāju vai personu, kas attiecīgās valsts teritorijā pārdod ieguldījumu produktu, nevar izšķirt pēc tam, kad privātais ieguldītājs ir iesniedzis sūdzību tieši ieguldījumu produkta izveidotājam vai personai, kas pārdod ieguldījumu produktu, pēdējais sniedz privātajam ieguldītājam 1. punktā minēto informāciju, norādot, vai strīda izšķiršanai tiks izmantotas attiecīgās alternatīvas strīdu izšķiršanas struktūras. Šo informāciju nodrošina papīra formātā vai uz cita pastāvīga informācijas nesēja.

3.

Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad strīdu starp privāto ieguldītāju un ieguldījumu produkta izveidotāju vai personu, kas attiecīgās valsts teritorijā pārdod ieguldījumu produktu, nevar izšķirt pēc tam, kad privātais ieguldītājs ir iesniedzis sūdzību tieši ieguldījumu produkta izveidotājam vai personai, kas pārdod ieguldījumu produktu, pēdējais sniedz privātajam ieguldītājam 1. punktā minēto informāciju, norādot, vai strīda izšķiršanai tiks izmantotas attiecīgās alternatīvas strīdu izšķiršanas struktūras. Šo informāciju nodrošina papīra formātā vai uz cita pastāvīga informācijas nesēja.

15.b pants

15.b pants

Kolektīvu strīdu alternatīva izšķiršana

Kolektīvu strīdu alternatīva izšķiršana

Dalībvalstis var saglabāt vai ieviest alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūras, lai kopīgi risinātu vienādus vai līdzīgus strīdus starp izveidotāju un personu, kas pārdod ieguldījumu produktus, un vairākiem privātiem ieguldītājiem. Alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas gan attiecībā uz individuālām, gan kolektīvām prasībām un tiesisko aizsardzību ir papildinošas, nevis savstarpēji izslēdzošas procedūras.

Dalībvalstis var saglabāt vai ieviest alternatīvas strīdu izšķiršanas procedūras, lai kopīgi risinātu vienādus vai līdzīgus strīdus starp izveidotāju un personu, kas pārdod ieguldījumu produktus, un vairākiem privātiem ieguldītājiem. Alternatīvas strīdu izšķiršanas sistēmas gan attiecībā uz individuālām, gan kolektīvām prasībām un tiesisko aizsardzību ir papildinošas, nevis savstarpēji izslēdzošas procedūras.

16. pants

16. pants

Šīs regulas piemērošanas nolūkā kompetentās iestādes sadarbojas cita ar citu un ar struktūrām, kas ir atbildīgas par ārpustiesas sūdzību un tiesiskās aizsardzības procedūrām, kas minētas 15. pantā.

Jo īpaši kompetentās iestādes nekavējoties sniedz cita citai tādu informāciju, kas ir svarīga to pienākumu veikšanai saskaņā ar šo regulu.

17. pants

17. pants

1.   Dalībvalstis piemēro
  Direktīvu 95/46/EK
  attiecībā uz attiecīgajā dalībvalstī veikto personas datu apstrādi saskaņā ar šo regulu.

Direktīvu 95/46/EK

2.   EBI, EAAPI un EVTI veiktajai datu apstrādei piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001.

IV NODAĻA

IV NODAĻA

ADMINISTRATĪVI SODI UN CITI PASĀKUMI

ADMINISTRATĪVI SODI UN CITI PASĀKUMI

18. pants

18. pants

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par
  atbilstīgiem administratīviem sodiem
  un
  citiem
  pasākumiem, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpumu gadījumos, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek piemēroti.
  Šie sodi un citi
  pasākumi ir efektīvi, samērīgi un preventīvi.

atbilstīgiem administratīviem sodiem

citiem

Šie sodi un citi

Līdz [24 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis paziņo Komisijai un
  EUI
  apvienotajai komitejai pirmajā daļā minētos noteikumus. Tās bez kavēšanās ziņo Komisijai un
  EUI
  apvienotajai komitejai par jebkuriem attiecīgajiem grozījumiem šajos noteikumos.

24 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā

EUI

EUI

2.   ▌
  Kompetentajām iestādēm saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem ir visas uzraudzības pilnvaras, tostarp izmeklēšanas pilnvaras, kuras tām ir nepieciešamas saskaņā ar šo regulu noteikto pienākumu izpildei
  .

Kompetentajām iestādēm saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem ir visas uzraudzības pilnvaras, tostarp izmeklēšanas pilnvaras, kuras tām ir nepieciešamas saskaņā ar šo regulu noteikto pienākumu izpildei

2.a
     
  Pildot 19. pantā noteiktās pilnvaras, kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu, ka administratīvajiem sodiem un citiem pasākumiem ir vēlamie rezultāti saskaņā ar šo regulu, un koordinē savas darbības, lai izvairītos no iespējamas dublēšanās un pārklāšanās, piemērojot administratīvos sodus un citus pasākumus pārrobežu gadījumos.

2.a

Pildot 19. pantā noteiktās pilnvaras, kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu, ka administratīvajiem sodiem un citiem pasākumiem ir vēlamie rezultāti saskaņā ar šo regulu, un koordinē savas darbības, lai izvairītos no iespējamas dublēšanās un pārklāšanās, piemērojot administratīvos sodus un citus pasākumus pārrobežu gadījumos.

19. pants

19. pants

1.   Šis pants attiecas uz
  jebkādiem šīs regulas
  pārkāpumiem.

jebkādiem šīs regulas

▌

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes ir pilnvarotas piemērot vismaz šādus administratīvus
  sodus
  un
  citus administratīvus pasākumus
  :

sodus

citus administratīvus pasākumus

| (a) | rīkojums, kas aizliedz ieguldījumu produkta laišanu tirgū; |
| --- | --- |

(a)

rīkojums, kas aizliedz ieguldījumu produkta laišanu tirgū;

| (b) | rīkojums, kas aptur ieguldījumu produkta laišanu tirgū; |
| --- | --- |

(b)

rīkojums, kas aptur ieguldījumu produkta laišanu tirgū;

| (c) | brīdinājums, kas tiek publiskots un kurā ir identificēta atbildīgā persona un pārkāpuma būtība; |
| --- | --- |

(c)

brīdinājums, kas tiek publiskots un kurā ir identificēta atbildīgā persona un pārkāpuma būtība;

| (d) | rīkojums par pamatinformācijas dokumenta jaunas versijas publicēšanu; |
| --- | --- |

(d)

rīkojums par pamatinformācijas dokumenta jaunas versijas publicēšanu;

| (da) | juridiskas personas gadījumā — administratīvie sodi līdz 10 % no minētās juridiskās personas kopējā apgrozījuma iepriekšējā uzņēmējdarbības gadā; ja juridiskā persona ir mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, attiecīgo kopējo gada apgrozījumu veido kopējais gada apgrozījums, kas ir norādīts galvenā mātesuzņēmuma konsolidētajā pārskatā par iepriekšējo uzņēmējdarbības gadu; |
| --- | --- |

(da)

(da)

juridiskas personas gadījumā — administratīvie sodi līdz 10 % no minētās juridiskās personas kopējā apgrozījuma iepriekšējā uzņēmējdarbības gadā; ja juridiskā persona ir mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, attiecīgo kopējo gada apgrozījumu veido kopējais gada apgrozījums, kas ir norādīts galvenā mātesuzņēmuma konsolidētajā pārskatā par iepriekšējo uzņēmējdarbības gadu;

juridiskas personas gadījumā — administratīvie sodi līdz 10 % no minētās juridiskās personas kopējā apgrozījuma iepriekšējā uzņēmējdarbības gadā; ja juridiskā persona ir mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, attiecīgo kopējo gada apgrozījumu veido kopējais gada apgrozījums, kas ir norādīts galvenā mātesuzņēmuma konsolidētajā pārskatā par iepriekšējo uzņēmējdarbības gadu;

| (db) | fiziskas personas gadījumā — administratīvie sodi līdz EUR 5 000 000, vai dalībvalstīs, kur euro nav oficiālā valūta, — atbilstošā vērtībā attiecīgās valsts valūtā ... [šīs regulas spēkā stāšanās dienā]. |
| --- | --- |

(db)

(db)

fiziskas personas gadījumā — administratīvie sodi līdz EUR 5 000 000, vai dalībvalstīs, kur euro nav oficiālā valūta, — atbilstošā vērtībā attiecīgās valsts valūtā ... [šīs regulas spēkā stāšanās dienā].

fiziskas personas gadījumā — administratīvie sodi līdz EUR 5 000 000, vai dalībvalstīs, kur euro nav oficiālā valūta, — atbilstošā vērtībā attiecīgās valsts valūtā ... [šīs regulas spēkā stāšanās dienā].

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja kompetentās iestādes ir noteikušas vienu vai vairākus administratīvus
  sodus vai citus
  pasākumus ▌saskaņā ar 2. punktu, kompetentās iestādes ir pilnvarotas sniegt vai pieprasīt, lai ieguldījumu produkta izveidotājs vai persona, kas pārdod ieguldījumu produktu, sniedz tiešu paziņojumu attiecīgajam privātajam ieguldītajam, informējot par administratīvo
  sodu vai citu pasākumu
  ▌un par to, kur iesniegt sūdzību vai prasību par saistību neizpildi.

sodus vai citus

sodu vai citu pasākumu

20. pants

20. pants

Kompetentās iestādes piemēro 19. panta 2. punktā minētos administratīvos
  sodus un citus
  pasākumus, ņemot vērā visus attiecīgos apstākļus, tostarp:

sodus un citus

| (a) | pārkāpuma nopietnību un ilgumu; |
| --- | --- |

(a)

pārkāpuma nopietnību un ilgumu;

| (b) | atbildīgās
  fiziskās vai juridiskās
  personas atbildības līmeni; |
| --- | --- |

(b)

atbildīgās
  fiziskās vai juridiskās
  personas atbildības līmeni;

fiziskās vai juridiskās

| (c) | pārkāpuma ietekmi uz privātā ieguldītāja interesēm; |
| --- | --- |

(c)

pārkāpuma ietekmi uz privātā ieguldītāja interesēm;

| (d) | par pārkāpumu atbildīgās
  fiziskās vai juridiskās
  personas gatavību sadarboties; |
| --- | --- |

(d)

par pārkāpumu atbildīgās
  fiziskās vai juridiskās
  personas gatavību sadarboties;

fiziskās vai juridiskās

| (e) | atbildīgās
  fiziskās vai juridiskās
  personas jebkādus iepriekš izdarītos pārkāpumus; |
| --- | --- |

(e)

atbildīgās
  fiziskās vai juridiskās
  personas jebkādus iepriekš izdarītos pārkāpumus;

fiziskās vai juridiskās

| (ea) | visus pasākumus, ko atbildīgā persona veikusi, lai novērstu jebkāda pārkāpuma atkārtošanos nākotnē; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

visus pasākumus, ko atbildīgā persona veikusi, lai novērstu jebkāda pārkāpuma atkārtošanos nākotnē;

visus pasākumus, ko atbildīgā persona veikusi, lai novērstu jebkāda pārkāpuma atkārtošanos nākotnē;

| (eb) | jebkādu kompensāciju, ko atbildīgā persona pēc pārkāpuma izdarīšanas sniegusi privātajam ieguldītājam. |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

jebkādu kompensāciju, ko atbildīgā persona pēc pārkāpuma izdarīšanas sniegusi privātajam ieguldītājam.

jebkādu kompensāciju, ko atbildīgā persona pēc pārkāpuma izdarīšanas sniegusi privātajam ieguldītājam.

21. pants

21. pants

1.   Ja kompetentā iestāde ir publiskojusi informāciju par administratīvajiem
  sodiem un citiem
  pasākumiem ▌, tā vienlaikus par šiem administratīvajiem
  sodiem un citiem
  pasākumiem ▌ziņo arī
  EUI
  .

sodiem un citiem

sodiem un citiem

EUI

2.   Dalībvalstis reizi gadā sniedz
  kompetentajai EUI
  apkopotu informāciju par visiem administratīvajiem
  sodiem un citiem
  pasākumiem ▌, kas piemēroti saskaņā ar 18. pantu un 19. panta 2. punktu.

kompetentajai EUI

sodiem un citiem

3.   
  EUI
  šo informāciju publicē gada ziņojumā.

EUI

22. pants

22. pants

Sodus
  un
  citus
  pasākumus, kas piemēroti par 19. panta 1. punktā minētajiem pārkāpumiem, bez nepamatotas kavēšanās publisko, iekļaujot vismaz informāciju par šīs regulas pārkāpuma veidu un pārkāpuma izdarītāju identitāti ▌.
  Kompetentās iestādes pēc ne mazāk kā pieciem gadiem var izņemt no savām tīmekļa vietnēm informāciju par tās struktūras identitāti, kurai piemēroti administratīvie sodi vai citi pasākumi.

Sodus

citus

Kompetentās iestādes pēc ne mazāk kā pieciem gadiem var izņemt no savām tīmekļa vietnēm informāciju par tās struktūras identitāti, kurai piemēroti administratīvie sodi vai citi pasākumi.

▌

IV NODAĻA

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

23. pants

23. pants

1.   Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt 8. panta 5. punktā, 10. panta 2. punktā, ▌ 12. panta 4. punktā,
  13.a panta 10. punktā un 13.b panta 9. punktā
  minētos deleģētos aktus [
  divus
  gadus] no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

13.a panta 10. punktā un 13.b panta 9. punktā

divus

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 8. panta 5. punktā, 10. panta 2. punktā, ▌12. panta 4. punktā,
  13.a panta 10. punktā un 13.b panta 9. punktā
  minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

13.a panta 10. punktā un 13.b panta 9. punktā

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 8. panta 5. punktu, 10. panta 2. punktu, ▌12. panta 4. punktu,
  13.a panta 10. punktu un 13.b panta 9. punktu
  pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

13.a panta 10. punktu un 13.b panta 9. punktu

5.a
     
  Neskarot citus Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 noteikumus, laikposms, kad Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret regulatīvo tehnisko standartu projektu apstiprināšanu bez Komisijas veiktajām izmaiņām, ir divi mēneši [ņemot vērā apskatāmo jautājumu sarežģītību un apjomu]. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu var pagarināt par vienu mēnesi.

5.a

Neskarot citus Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 noteikumus, laikposms, kad Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret regulatīvo tehnisko standartu projektu apstiprināšanu bez Komisijas veiktajām izmaiņām, ir divi mēneši [ņemot vērā apskatāmo jautājumu sarežģītību un apjomu]. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu var pagarināt par vienu mēnesi.

23.a pants

23.a pants

Citi noteikumi attiecībā uz regulatīvo tehnisko standartu projektu

Citi noteikumi attiecībā uz regulatīvo tehnisko standartu projektu

1.
     
  Neatkarīgi no jebkādiem termiņiem, kas noteikti regulatīvo tehnisko standartu projekta iesniegšanai Komisijai, vienojas par iesniegšanas posmiem, kuros precizē tekstus vai tekstu grupas, kas jāiesniedz 12, 18 un 24 mēnešus iepriekš.

1.

Neatkarīgi no jebkādiem termiņiem, kas noteikti regulatīvo tehnisko standartu projekta iesniegšanai Komisijai, vienojas par iesniegšanas posmiem, kuros precizē tekstus vai tekstu grupas, kas jāiesniedz 12, 18 un 24 mēnešus iepriekš.

2.
     
  Komisija nepieņem regulatīvos tehniskos standartus, ja darbības pārtraukuma dēļ Eiropas Parlamenta pārbaudes laiks ir īsāks par diviem mēnešiem, ieskaitot jebkādu pagarinājumu.

2.

Komisija nepieņem regulatīvos tehniskos standartus, ja darbības pārtraukuma dēļ Eiropas Parlamenta pārbaudes laiks ir īsāks par diviem mēnešiem, ieskaitot jebkādu pagarinājumu.

3.
     
  Eiropas uzraudzības iestādes var apspriesties ar Eiropas Parlamentu regulatīvo tehnisko standartu izstrādes posmos, jo īpaši tad, ja rodas problēmas saistībā ar šīs regulas darbības jomu.

3.

Eiropas uzraudzības iestādes var apspriesties ar Eiropas Parlamentu regulatīvo tehnisko standartu izstrādes posmos, jo īpaši tad, ja rodas problēmas saistībā ar šīs regulas darbības jomu.

4.
     
  Ja Eiropas Parlamenta atbildīgā komiteja noraida regulatīvos tehniskos standartus un ja līdz nākamajai plenārsēdei ir mazāk kā divas nedēļas, Eiropas Parlamentam ir tiesības pagarināt 23. panta 5.a punktā minēto termiņu iebildumu izteikšanai līdz aiznākamās plenārsēdes dienai
  .

4.

Ja Eiropas Parlamenta atbildīgā komiteja noraida regulatīvos tehniskos standartus un ja līdz nākamajai plenārsēdei ir mazāk kā divas nedēļas, Eiropas Parlamentam ir tiesības pagarināt 23. panta 5.a punktā minēto termiņu iebildumu izteikšanai līdz aiznākamās plenārsēdes dienai

5.
     
  Ja regulatīvie tehniskie standarti tiek noraidīti un ja konstatētās problēmas nav ļoti plašas, Komisija var saīsināt termiņu pārskatīto projektu iesniegšanai.

5.

Ja regulatīvie tehniskie standarti tiek noraidīti un ja konstatētās problēmas nav ļoti plašas, Komisija var saīsināt termiņu pārskatīto projektu iesniegšanai.

6.
     
  Komisija nodrošina, lai pirms regulatīvo tehnisko standartu pieņemšanas laicīgi tiktu sniegtas atbildes uz visiem jautājumiem, kurus ar kompetentās komitejas priekšsēdētāja starpniecību oficiāli uzdevuši Eiropas Parlamenta pārbaudes grupas locekļi.

6.

Komisija nodrošina, lai pirms regulatīvo tehnisko standartu pieņemšanas laicīgi tiktu sniegtas atbildes uz visiem jautājumiem, kurus ar kompetentās komitejas priekšsēdētāja starpniecību oficiāli uzdevuši Eiropas Parlamenta pārbaudes grupas locekļi.

24. pants

24. pants

1.
     Pārvaldības sabiedrības un ieguldījumu sabiedrības, kas minētas Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punktā un 27. pantā, un personas, kas pārdod PVKIU sertifikātus, kā noteikts minētās direktīvas 1. panta 2. punktā, ir atbrīvoti no šajā regulā minētajām saistībām līdz ... [
  Trīs
  gadi pēc regulas stāšanās spēkā].

1.

Trīs

1.a
     
  Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES

   (13)

  4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un personas, kas pārdod alternatīvo ieguldījumu fondu apliecības, kā noteikts minētās direktīvas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir atbrīvoti no šajā regulā minētajām saistībām līdz ... [Trīs gadi pēc regulas stāšanās spēkā], taču ar nosacījumu, ka tie saskaņā ar valsts tiesību aktiem sagatavo ieguldītājiem paredzēto pamatinformācijas dokumentu, kas atbilst Direktīvas 2009/65/EK 78. pantam vai attiecīgo valsts tiesību aktu noteikumiem.

1.a

Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES

13

4. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un personas, kas pārdod alternatīvo ieguldījumu fondu apliecības, kā noteikts minētās direktīvas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir atbrīvoti no šajā regulā minētajām saistībām līdz ... [Trīs gadi pēc regulas stāšanās spēkā], taču ar nosacījumu, ka tie saskaņā ar valsts tiesību aktiem sagatavo ieguldītājiem paredzēto pamatinformācijas dokumentu, kas atbilst Direktīvas 2009/65/EK 78. pantam vai attiecīgo valsts tiesību aktu noteikumiem.

25. pants

25. pants

1.   Līdz ... [četri gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija veic šīs regulas pārskatīšanu. Pārskatīšanā iekļauj vispārēju pētījumu par šajā regulā minēto noteikumu praktisko piemērošanu, ņemot vērā izmaiņas privāto ieguldījumu tirgū. ▌Pārskatīšanā apsver arī šīs regulas darbības jomas iespējamu paplašināšanu, attiecinot to uz citiem
  jauniem vai inovatīviem
  finanšu produktiem
  , ko izplata Savienībā
  .

jauniem vai inovatīviem

, ko izplata Savienībā

2.   Pēc apspriešanās ar
  EUI
  apvienoto komiteju Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību akta priekšlikumu.

EUI

2.a
     
  No ... [Šīs regulas spēkā stāšanās datums] ieguldījumu produkta izveidotāji sagatavo pamatinformācijas dokumentu saskaņā ar šo regulu un ir atbrīvoti no pienākuma iesniegt prospekta kopsavilkumu saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 5. panta 2. punktu.

2.a

No ... [Šīs regulas spēkā stāšanās datums] ieguldījumu produkta izveidotāji sagatavo pamatinformācijas dokumentu saskaņā ar šo regulu un ir atbrīvoti no pienākuma iesniegt prospekta kopsavilkumu saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 5. panta 2. punktu.

26. pants

26. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no ......[Divi gadi pēc
  šīs regulas
  stāšanās spēkā]..

šīs regulas

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

To piemēro no

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 57. panta 2. punkta otro daļu (A7-0368/2013).

1

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumus apzīmē ar simbolu ▌.

*1

(2)  OV C 70, 9.3.2013., 2. lpp.

2

(3)  OV C 11, 15.1.2013., 59. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 9. decembra Direktīva 2002/92/EK par apdrošināšanas starpniecību (OV L 9, 15.1.2003., 3. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīva 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīva 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

7

(8)  
  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0012.

8

Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0012.

(9)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīva 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 90/619/EEK un Direktīvās 97/7/EK un 98/27/EK (OV L 271, 9.10.2002., 16. lpp.).

9

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīva 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 90/619/EEK un Direktīvās 97/7/EK un 98/27/EK (OV L 271, 9.10.2002., 16. lpp.).

(10)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Direktīva 2013/11/ES par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK (Direktīva par patērētāju SAI) (OV L 165, 18.6.2013., 63. lpp.).

10

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Direktīva 2013/11/ES par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK (Direktīva par patērētāju SAI) (OV L 165, 18.6.2013., 63. lpp.).

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi) (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

11

(12)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/39/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāko atvēršanu konkurencei (OV L 176, 5.7.2002., 21. lpp.).

12

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/39/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāko atvēršanu konkurencei (OV L 176, 5.7.2002., 21. lpp.).

(13)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

13

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/270 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/270

---

P7_TA(2013)0490

Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/45)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0628) un priekšlikuma grozījumus (COM(2012)0551), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0628) un priekšlikuma grozījumus (COM(2012)0551),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0341/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0341/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1) un 2012. gada 14. novembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1) un 2012. gada 14. novembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2012. gada 8. marta atzinumu Nr. 1/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2012. gada 8. marta atzinumu Nr. 1/2012 (3),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. marta lēmumu par iestāžu sarunu sākšanu un mandātu iestāžu sarunām attiecībā uz priekšlikumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. marta lēmumu par iestāžu sarunu sākšanu un mandātu iestāžu sarunām attiecībā uz priekšlikumu (5),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0363/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0363/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012., 116. lpp.

(2)  OV C 11, 15.1.2013., 88. lpp.

(3)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(4)  OV C 225, 27.7.2012., 174. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0087.

---

P7_TC1-COD(2011)0288

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1306/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES PAZIŅOJUMS

par savstarpējo atbildību

Padome un Eiropas Parlaments aicina Komisiju pārraudzīt to, kā dalībvalstis transponē un īsteno 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai, un atbilstīgā gadījumā, tiklīdz visās dalībvalstīs būs īstenotas šīs direktīvas un būs noteikti visi lauksaimniekiem tieši piemērojamie pienākumi, iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai šo regulu grozītu nolūkā minēto direktīvu attiecīgās daļas iekļaut savstarpējās atbilstības sistēmā.

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par kavētiem maksājumiem, ko maksājumu aģentūras veic atbalsta saņēmējiem (42. panta 1. punkts)

Eiropas Komisija paziņo — kad tā pieņems noteikumus par atmaksas samazināšanu maksājumu aģentūrām, ja maksājums atbalsta saņēmējiem ir veikts pēc vēlākā iespējamā datuma, kas noteikts Savienības tiesību aktos, tiks saglabāta pašreizējo noteikumu darbības joma, kas saistīti ar kavētiem maksājumiem attiecībā uz ELGF.

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par īstenošanas līmeni (112.b pants)

Eiropas Komisija apstiprina, ka saskaņā ar LES 4. panta 2. punktu Savienība respektē dalībvalstu konstitucionālās struktūras un tāpēc dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai lemtu, kurā teritoriālajā līmenī tās vēlas īstenot kopējo lauksaimniecības politiku, ievērojot Savienības tiesību aktus un nodrošinot to efektivitāti. Šis princips ir piemērojams visām četrām KLP reformas regulām.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/272 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/272

---

P7_TA(2013)0491

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/46)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0627) un grozījumus priekšlikumā (COM(2012)0553), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0627) un grozījumus priekšlikumā (COM(2012)0553),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0340/2011),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Luksemburgas Deputātu palāta un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Luksemburgas Deputātu palāta un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2012. gada 8. marta atzinumu Nr. 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2012. gada 8. marta atzinumu Nr. 1/2012 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa un 2012. gada 12. decembra atzinumus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa un 2012. gada 12. decembra atzinumus (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (3),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. marta lēmumu par iestāžu sarunu sākšanu un mandātu iestāžu sarunām attiecībā uz priekšlikumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. marta lēmumu par iestāžu sarunu sākšanu un mandātu iestāžu sarunām attiecībā uz priekšlikumu (4),

| — | ņemot vēra Padomes pārstāvja 2013. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Padomes pārstāvja 2013. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 55. pantu un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 55. pantu un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0361/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0361/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  OV C 191, 29.6.2012., 116. lpp., un OV C 44, 15.2.2013., 160. lpp.

(3)  OV C 225, 27.7.2012., 174. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0086.

---

P7_TC1-COD(2011)0282

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1305/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/274 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/274

---

P7_TA(2013)0492

Lauksaimniecības produktu tirgu kopīga organizācija ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (Vienotas TKO regula) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 436/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0626) un grozīto priekšlikumu (COM(2012)0535), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0626) un grozīto priekšlikumu (COM(2012)0535),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0339/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2012. gada 8. marta atzinumu Nr. 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2012. gada 8. marta atzinumu Nr. 1/2012 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa un 2012. gada 12. decembra atzinumus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa un 2012. gada 12. decembra atzinumus (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (3),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. marta lēmumu par iestāžu sarunu sākšanu un mandātu iestāžu sarunām attiecībā uz priekšlikumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. marta lēmumu par iestāžu sarunu sākšanu un mandātu iestāžu sarunām attiecībā uz priekšlikumu (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada 7. oktobra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 7. oktobra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0366/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0366/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  OV C 191, 29.6.2012., 116. lpp., un OV C 44, 15.2.2013., 158. lpp.

(3)  OV C 225, 27.7.2012., 174. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0085.

---

P7_TC1-COD(2011)0281

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1308/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS KOPĪGS PAZIŅOJUMS

par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 3. punktu

Sarunu rezultātā panāktā vienošanās par Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkta piemērošanu ir daļa no kopējā kompromisa par esošās KLP reformu, un tā neietekmē nostāju, ko katra iestāde ir pieņēmusi attiecībā uz minētā noteikuma darbības jomu, nedz arī turpmāku šā jautājuma risināšanu, jo īpaši, ja tas saistīts ar jaunu Eiropas Savienības Tiesas judikatūru.

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par tirdzniecības standartiem (saistīts ar 59. panta 1.a punktu)

Komisija skaidri apzinās, cik delikāts ir jautājums par tirdzniecības standartu paplašināšanu, attiecinot tos uz nozarēm vai produktiem, kuriem pašlaik šie noteikumi saskaņā ar vTKO regulu netiek piemēroti.

Tirdzniecības standartus nozarēm vajadzētu piemērot vienīgi tad, ja to nepārprotami sagaida patērētāji un ja ir vajadzība uzlabot ražošanas ekonomiskos apstākļus un konkrētu produktu tirdzniecību, kā arī to kvalitāti, vai lai ņemtu vērā tehnisko attīstību vai vajadzību pēc produkta inovācijas. Piemērojot šādus standartus, būtu arī jāizvairās no administratīvā sloga, tiem vajadzētu būt patērētājiem vienkārši saprotamiem un jāpalīdz ražotājiem viegli paziņot par savu produktu īpašībām un pazīmēm.

Komisija ņems vērā ikvienu no iestādēm vai reprezentatīvas organizācijas saņemtu pienācīgi pamatotu pieprasījumu, kā arī starptautisko organizāciju ieteikumus, taču, pirms tā izmantos pilnvaras iekļaut 59. panta 1. punktā jaunus produktus vai nozares, tai būs rūpīgi jāizvērtē attiecīgās nozares īpatnības un jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, jo īpaši izvērtējot patērētāju vajadzības, tirgus dalībniekiem radītās izmaksas un administratīvos slogus, tostarp ietekmi uz iekšējo tirgu un starptautisko tirdzniecību, kā arī ražotājiem un galapatērētājiem sniegtos ieguvumus.

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par cukuru

Cenšoties panākt līdzsvaru tirgū un netraucētu cukura piegādi Savienības tirgum atlikušajā cukura kvotu periodā, Komisija izvērtēs gan Savienības cukurbiešu audzētāju, gan niedru jēlcukura rafinēšanas uzņēmumu intereses, piemērojot pagaidu tirgus pārvaldības mehānismu, kas paredzēts vTKO regulas 101. panta da) punktā.

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par Eiropas Cenu uzraudzības mehānismu

Komisija atzīst, ka ir svarīgi apkopot un izplatīt pieejamos datus par cenu attīstību dažādos pārtikas produktu piegādes ķēdes posmos. Tādēļ Komisija ir izstrādājusi pārtikas produktiem paredzētu pārtikas cenu uzraudzības instrumentu, kura pamatā ir apvienotie ar pārtiku saistītie cenu indeksa dati, ko apkopojuši valstu statistikas dienesti. Šis instruments ir paredzēts, lai apkopotu un darītu pieejamu informāciju par cenu attīstību visā pārtikas produktu piegādes ķēdē, un tas ļauj salīdzināt cenu attīstību attiecīgiem pārtikas produktiem, pārtikas ražošanas nozarēs un attiecīgiem patērētāju produktiem. Šis instruments tiek pastāvīgi pilnveidots, un tas tiks izmantots aizvien plašākam pārtikas produktu piegādes ķēdes produktu klāstam un lai kopumā nodrošinātu lauksaimnieku un patērētāju vajadzības attiecībā uz lielāku pārredzamību un pārtikas cenu veidošanu. Komisija regulāri ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Cenu uzraudzības mehānisma darbību un tā pētījumu rezultātiem

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/277 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/277

---

P7_TA(2013)0493

Tiešie maksājumi lauksaimniekiem saskaņā ar KLP atbalsta shēmām ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/48)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0625) un grozīto priekšlikumu (COM(2012)0552), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0625) un grozīto priekšlikumu (COM(2012)0552),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0336/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0336/2011),

| — | ņemot vērā 1979. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši 6. punktu tam pievienotajā 4. protokolā par kokvilnu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši 6. punktu tam pievienotajā 4. protokolā par kokvilnu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2012. gada 8. marta atzinumu Nr. 1/2012 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2012. gada 8. marta atzinumu Nr. 1/2012 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa un 2012. gada 12. decembra atzinumus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa un 2012. gada 12. decembra atzinumus (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (3),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. marta lēmumu par iestāžu sarunu sākšanu un mandātu iestāžu sarunām attiecībā uz priekšlikumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. marta lēmumu par iestāžu sarunu sākšanu un mandātu iestāžu sarunām attiecībā uz priekšlikumu (4),

| — | ņemot vēra Padomes pārstāvja 2013. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Padomes pārstāvja 2013. gada 7. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas ziņojumus (A7-0362/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas ziņojumus (A7-0362/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

(2)  OV C 191, 29.6.2012., 116. lpp. un OV C 44, 15.2.2013., 159. lpp.

(3)  OV C 225, 27.7.2012., 174. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0084.

---

P7_TC1-COD(2011)0280

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1307/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par Tiešo maksājumu regulas 9. panta 2. punktu

Tiešo maksājumu regulas projekta 9. panta 2. punkts neliedz lauksaimniekam izīrēt ēkas vai to daļas trešām pusēm vai turēt sava īpašumā staļļus, ar noteikumu, ka minētās darbības nav lauksaimnieka galvenā nodarbošanās.

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par saistīto atbalstu

Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, jo īpaši tādiem produktiem, kas nav tiesīgi saņemt saistīto atbalstu saskaņā ar Tiešo maksājumu regulas 38. panta 1. punktu, Komisija stingri novēro minēto produktu tirgu attīstību, un nopietnas tirgus krīzes gadījumā tā var izmantot visus atbilstīgos pasākumus, kuri ir tās rīcībā, lai uzlabotu tirgus stāvokli.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/279 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/279

---

P7_TA(2013)0494

Pārejas noteikumi par atbalstu lauku attīstībai ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka konkrētus pārejas noteikumus par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), groza Regulu (ES) Nr. [...][RD] attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2014. gadam un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 un Regulas (ES) Nr. [...][DP], (ES) Nr. [...][HR] un (ES) Nr. [...][sCMO] attiecībā uz to piemērošanu 2014. gadā (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/49)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2013)0226), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2013)0226),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0104/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0104/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 28. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 28. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0326/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0326/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P7_TC1-COD(2013)0117

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko nosaka konkrētus pārejas posma noteikumus par atbalstu lauku attīstībaino Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2014. gadam un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 attiecībā uz to piemērošanu 2014. gadā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1310/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par lauku attīstību

Komisija paziņo, ka tā konstruktīvi sadarbosies ar dalībvalstīm jaunu lauku attīstības programmu sagatavošanā un apstiprināšanā, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz jauno plānošanas posmu arī attiecībā uz tiem pasākumiem, kuriem nepiemēro Pārejas regulas 1. pantu.

Komisija mudina tās dalībvalstis, kas izmantos Pārejas regulas 1. pantā paredzēto iespēju uzņemties jaunas juridiskas saistības apūdeņošanas darbību jomā, to darīt, ievērojot šīm darbībām izvirzītos nosacījumus, kas paredzēti Lauku attīstības regulas 46. panta 3. punktā attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas posmu.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/281 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/281

---

P7_TA(2013)0495

Normas, kuras saistītas ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kas saistībā ar finansiālo stabilitāti saskaras ar nopietnām grūtībām vai kam draud šādas grūtības, un ar atcelšanas noteikumiem konkrētām dalībvlastīm ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētām normām, kuras saistītas ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kas saistībā ar finansiālo stabilitāti saskaras ar nopietnām grūtībām vai kam draud šādas grūtības, un ar atcelšanas noteikumiem konkrētām dalībvalstīm (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/50)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0301), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0301),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0143/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 19. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 19. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 14. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 14. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0312/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0312/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P7_TC1-COD(2013)0156

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētām normām, kuras saistītas ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kas saistībā ar finanšu stabilitāti saskaras ar nopietnām grūtībām vai kam draud šādas grūtības, atcelšanas noteikumiem konkrētām dalībvalstīm un noteikumiem par noslēguma maksājumiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1297/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/282 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/282

---

P7_TA(2013)0496

Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrums konkrētām dalībvalstīm ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīm (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/51)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0560), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0560),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0244/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 17. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 17. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 14. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 14. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0381/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0381/2013),

| 1. | pieņem nostāju pirmajā lasījumā, atbalstot Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

pieņem nostāju pirmajā lasījumā, atbalstot Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam(-ai) nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam(-ai) nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P7_TC1-COD(2013)0271

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz Eiropas Sociālā fonda finanšu piešķīrumu konkrētām dalībvalstīm

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1298/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/283 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/283

---

P7_TA(2013)0497

EK un Kiribati partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē ***

Eiropas Parlamenta 2013. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Protokolu, kas nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

(Piekrišana)

(2016/C 436/52)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13331/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13331/2012),

| — | ņemot vērā projektu protokolam, kas nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses(13333/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu protokolam, kas nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kiribati Republiku, no otras puses(13333/2012),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C7-0036/2013),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0345/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0345/2013),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai;

| 2. | aicina Komisiju nosūtīt Parlamentam Partnerattiecību nolīguma 10. pantā paredzētās Apvienotās komitejas sanāksmju protokolus un secinājumus, kā arī Protokola 3. pantā minēto nozares daudzgadu programmu un attiecīgos gada novērtējumus; aicina Komisiju sekmēt Parlamenta pārstāvju piedalīšanos Apvienotās komitejas sanāksmēs kā novērotājiem; aicina Komisiju Protokola piemērošanas pēdējā gadā un pirms sarunu sākšanas par tā atjaunošanu iesniegt Parlamentam un Padomei pilnīgu novērtējuma ziņojumu par tā īstenošanu, lieki neierobežojot piekļuvi šim dokumentam; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju nosūtīt Parlamentam Partnerattiecību nolīguma 10. pantā paredzētās Apvienotās komitejas sanāksmju protokolus un secinājumus, kā arī Protokola 3. pantā minēto nozares daudzgadu programmu un attiecīgos gada novērtējumus; aicina Komisiju sekmēt Parlamenta pārstāvju piedalīšanos Apvienotās komitejas sanāksmēs kā novērotājiem; aicina Komisiju Protokola piemērošanas pēdējā gadā un pirms sarunu sākšanas par tā atjaunošanu iesniegt Parlamentam un Padomei pilnīgu novērtējuma ziņojumu par tā īstenošanu, lieki neierobežojot piekļuvi šim dokumentam;

| 3. | aicina Padomi un Komisiju atbilstīgi savām attiecīgajām kompetencēm un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu visos to procedūru posmos, kas saistītas ar jauno protokolu un tā atjaunošanu; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi un Komisiju atbilstīgi savām attiecīgajām kompetencēm un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu visos to procedūru posmos, kas saistītas ar jauno protokolu un tā atjaunošanu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kiribati Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kiribati Republikas valdībai un parlamentam.

---

Ceturtdiena, 2013. gada 21. novembra

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/284 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/284

---

P7_TA(2013)0499

Pētniecības un inovācijas pamatprogramma 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (COM(2011)0809 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/53)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0809), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0809),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu un 182. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0466/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu un 182. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0466/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0427/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskās komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0427/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 111. lpp.

(2)  OV C 277, 13.9.2012., 143. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0401

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1291/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Paziņojums par 19. pantu

Attiecībā uz lēmumiem par ES finansējumu cilvēka embriju cilmes šūnu izpētei saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” Eiropas Komisija ierosina arī turpmāk ievērot tos pašus ētikas principus, uz kuriem balstījās Septītā pamatprogramma.

Eiropas Komisija ierosina saglabāt šos ētikas principus, jo, pateicoties tiem un pamatojoties uz pieredzi, attiecībā uz ļoti daudzsološu zinātnes jomu ir izstrādāta atbildīga pieeja, kas ir izrādījusies pilnīgi piemērota pētniecības programmai, kurā piedalās pētnieki no daudzām valstīm ar atšķirīgu tiesisko regulējumu.

| 1) | Lēmumā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ir skaidri noteikts, ka Kopienas finansējumu nepiešķir šādām trim pētniecības jomām:






  — | zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīvos nolūkos; |
| --- | --- | --- |

1)

Lēmumā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ir skaidri noteikts, ka Kopienas finansējumu nepiešķir šādām trim pētniecības jomām:

—

zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīvos nolūkos;

| — | zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu, kas varētu šādas izmaiņas padarīt par pārmantojamām; |
| --- | --- |

—

zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu, kas varētu šādas izmaiņas padarīt par pārmantojamām;

| — | zinātniskās izpētes pasākumus, kas paredzēti cilvēku embriju radīšanai vienīgi zinātniskās pētniecības nolūkā vai cilmes šūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu. |
| --- | --- |

—

zinātniskās izpētes pasākumus, kas paredzēti cilvēku embriju radīšanai vienīgi zinātniskās pētniecības nolūkā vai cilmes šūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu.

| 2) | Netiks finansēti tādi pasākumi, kas ir aizliegti visās dalībvalstīs. Netiks finansēti pasākumi konkrētā dalībvalstī, ja šādi pasākumi tajā ir aizliegti. |
| --- | --- |

2)

Netiks finansēti tādi pasākumi, kas ir aizliegti visās dalībvalstīs. Netiks finansēti pasākumi konkrētā dalībvalstī, ja šādi pasākumi tajā ir aizliegti.

| 3) | Lēmumā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un noteikumos par ētikas principiem, ar ko reglamentē Kopienas finansējumu cilvēka embriju cilmes šūnu izpētei, netiek sniegts nekāds vērtējums par tiesisko regulējumu vai ētikas principiem, ar ko šādu izpēti reglamentē dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3)

Lēmumā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un noteikumos par ētikas principiem, ar ko reglamentē Kopienas finansējumu cilvēka embriju cilmes šūnu izpētei, netiek sniegts nekāds vērtējums par tiesisko regulējumu vai ētikas principiem, ar ko šādu izpēti reglamentē dalībvalstīs.

| 4) | Aicinājumos iesniegt priekšlikumus Eiropas Komisija skaidri nemudina izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas. Iespējamā pieaugušu cilvēku vai cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana ir atkarīga no zinātnieku atzinuma, ņemot vērā mērķus, ko viņi vēlas sasniegt. Praksē lielākā daļa no Kopienas finansējuma cilmes šūnu izpētei ir atvēlēta pētījumiem, kuros izmanto pieaugušu cilvēku cilmes šūnas. Nav iemesla to būtiski mainīt pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. |
| --- | --- |

4)

Aicinājumos iesniegt priekšlikumus Eiropas Komisija skaidri nemudina izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas. Iespējamā pieaugušu cilvēku vai cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana ir atkarīga no zinātnieku atzinuma, ņemot vērā mērķus, ko viņi vēlas sasniegt. Praksē lielākā daļa no Kopienas finansējuma cilmes šūnu izpētei ir atvēlēta pētījumiem, kuros izmanto pieaugušu cilvēku cilmes šūnas. Nav iemesla to būtiski mainīt pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”.

| 5) | Katrs projekts, kurā paredzēts izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas, ir zinātniski jāizvērtē; izvērtēšanas laikā neatkarīgi eksperti nosaka, vai šādu cilmes šūnu izmantošana ir vajadzīga paredzēto zinātnisko mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

5)

Katrs projekts, kurā paredzēts izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas, ir zinātniski jāizvērtē; izvērtēšanas laikā neatkarīgi eksperti nosaka, vai šādu cilmes šūnu izmantošana ir vajadzīga paredzēto zinātnisko mērķu sasniegšanai.

| 6) | Attiecībā uz tiem priekšlikumiem, kas zinātniskajā izvērtēšanā guvuši pozitīvu vērtējumu, Eiropas Komisija pēc tam organizē stingru ētikas principu pārbaudi. Šajā pārbaudē ņem vērā principus, kas noteikti ES Pamattiesību hartā un attiecīgās starptautiskās konvencijās, piemēram, Eiropas Padomes Konvencijā par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta Ovjedo 1997. gada 4. aprīlī, un tās Papildu protokolos, kā arī UNESCO pieņemtajā Vispārējā deklarācijā par cilvēka genomu un cilvēktiesībām. Ētikas principu pārbaudes mērķis ir arī pārliecināties, ka priekšlikumos tiek ievēroti to valstu noteikumi, kurās veiks izpēti. |
| --- | --- |

6)

Attiecībā uz tiem priekšlikumiem, kas zinātniskajā izvērtēšanā guvuši pozitīvu vērtējumu, Eiropas Komisija pēc tam organizē stingru ētikas principu pārbaudi. Šajā pārbaudē ņem vērā principus, kas noteikti ES Pamattiesību hartā un attiecīgās starptautiskās konvencijās, piemēram, Eiropas Padomes Konvencijā par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta Ovjedo 1997. gada 4. aprīlī, un tās Papildu protokolos, kā arī UNESCO pieņemtajā Vispārējā deklarācijā par cilvēka genomu un cilvēktiesībām. Ētikas principu pārbaudes mērķis ir arī pārliecināties, ka priekšlikumos tiek ievēroti to valstu noteikumi, kurās veiks izpēti.

| 7) | Atsevišķos gadījumos ētikas principu pārbaudi varēs veikt projekta īstenošanas laikā. |
| --- | --- |

7)

Atsevišķos gadījumos ētikas principu pārbaudi varēs veikt projekta īstenošanas laikā.

| 8) | Pirms projekta īstenošanas sākuma katrs projekts, kurā paredzēta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana, jāiesniedz apstiprināšanai attiecīgajā valsts vai vietējā ētikas komitejā. Jāievēro visi valsts noteikumi un procedūras, tostarp saistībā ar tādiem jautājumiem kā vecāku piekrišana, finansiālas stimulēšanas nepieļaušana u.c. Pārbaudīs arī to, vai projektā iekļautas atsauces uz licencēšanas un kontroles pasākumiem, kas jāveic tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā veiks pētījumus. |
| --- | --- |

8)

Pirms projekta īstenošanas sākuma katrs projekts, kurā paredzēta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana, jāiesniedz apstiprināšanai attiecīgajā valsts vai vietējā ētikas komitejā. Jāievēro visi valsts noteikumi un procedūras, tostarp saistībā ar tādiem jautājumiem kā vecāku piekrišana, finansiālas stimulēšanas nepieļaušana u.c. Pārbaudīs arī to, vai projektā iekļautas atsauces uz licencēšanas un kontroles pasākumiem, kas jāveic tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā veiks pētījumus.

| 9) | Katru priekšlikumu, kas ieguvis pozitīvu vērtējumu zinātniskajā izvērtēšanā, ētikas principu pārbaudē valsts vai vietējā līmenī un ētikas principu pārbaudē Eiropas līmenī, atsevišķi iesniegs apstiprināšanai dalībvalstīm, kas sanāk komitejā, rīkojoties saskaņā ar pārbaudes procedūru. Bez dalībvalstu apstiprinājuma netiks finansēts neviens projekts, kurā iekļauta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana. |
| --- | --- |

9)

Katru priekšlikumu, kas ieguvis pozitīvu vērtējumu zinātniskajā izvērtēšanā, ētikas principu pārbaudē valsts vai vietējā līmenī un ētikas principu pārbaudē Eiropas līmenī, atsevišķi iesniegs apstiprināšanai dalībvalstīm, kas sanāk komitejā, rīkojoties saskaņā ar pārbaudes procedūru. Bez dalībvalstu apstiprinājuma netiks finansēts neviens projekts, kurā iekļauta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana.

| 10) | Eiropas Komisija turpinās darbu, lai rezultāti, kas iegūti Kopienas finansētā cilmes šūnu izpētē, būtu viegli pieejami visiem pētniekiem visu pacientu interesēs visās valstīs. |
| --- | --- |

10)

Eiropas Komisija turpinās darbu, lai rezultāti, kas iegūti Kopienas finansētā cilmes šūnu izpētē, būtu viegli pieejami visiem pētniekiem visu pacientu interesēs visās valstīs.

| 11) | Eiropas Komisija atbalstīs darbības un iniciatīvas, kas palīdz koordinēt un racionalizēt cilvēka embriju cilmes šūnu izpēti saskaņā ar atbildīgu pieeju, ievērojot ētikas principus. Komisija jo īpaši turpinās atbalstīt cilvēka embriju cilmes šūnu līniju Eiropas reģistra izveidi. Šāda reģistra atbalstīšana sniegs iespēju pārraudzīt cilvēka embriju cilmes šūnas Eiropā, palīdzēs zinātniekiem tās vislabāk izmantot un, iespējams, palīdzēs novērst jaunu cilmes šūnu līniju nevajadzīgu iegūšanu. |
| --- | --- |

11)

Eiropas Komisija atbalstīs darbības un iniciatīvas, kas palīdz koordinēt un racionalizēt cilvēka embriju cilmes šūnu izpēti saskaņā ar atbildīgu pieeju, ievērojot ētikas principus. Komisija jo īpaši turpinās atbalstīt cilvēka embriju cilmes šūnu līniju Eiropas reģistra izveidi. Šāda reģistra atbalstīšana sniegs iespēju pārraudzīt cilvēka embriju cilmes šūnas Eiropā, palīdzēs zinātniekiem tās vislabāk izmantot un, iespējams, palīdzēs novērst jaunu cilmes šūnu līniju nevajadzīgu iegūšanu.

| 12) | Eiropas Komisija turpinās pašreizējo praksi un neiesniegs komitejai, kas rīkojas saskaņā ar pārbaudes procedūru, nevienu projekta priekšlikumu, kas ietver izpētes darbības, kurās paredzēts iznīcināt cilvēka embrijus, tostarp cilmes šūnu iegūšanai. Izslēdzot šā izpētes posma finansēšanu, Kopienas finansējums netiks liegts turpmākiem posmiem, kuros paredzēta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana. |
| --- | --- |

12)

Eiropas Komisija turpinās pašreizējo praksi un neiesniegs komitejai, kas rīkojas saskaņā ar pārbaudes procedūru, nevienu projekta priekšlikumu, kas ietver izpētes darbības, kurās paredzēts iznīcināt cilvēka embrijus, tostarp cilmes šūnu iegūšanai. Izslēdzot šā izpētes posma finansēšanu, Kopienas finansējums netiks liegts turpmākiem posmiem, kuros paredzēta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana.

Paziņojums par enerģētiku

Komisija atzīst galalietotāju energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas īpaši būtisko nozīmi, labāku tīklu un uzglabāšanas nozīmi, palielinot to potenciālu, un nepieciešamību veikt ieviešanas tirgū pasākumus, lai palielinātu spējas, uzlabot pārvaldību un pārvarēt tirgus šķēršļus, lai varētu ieviest energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas risinājumus.

Komisija centīsies nodrošināt, ka vismaz 85 % no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” enerģētikas jautājumu budžeta tiek tērēti nefosilo degvielu jomā un ka vismaz 15 % no kopējā enerģētikas jautājumu budžeta tiek tērēti pašreizējo atjaunojamo un energoefektivitātes tehnoloģiju ieviešanas tirgū pasākumiem programmā “Saprātīga enerģija Eiropā III”. Šo programmu īstenos īpaša pārvaldības struktūra un tajā tiks ietverts atbalsts ilgtspējīgai enerģētikas politikas īstenošanai, spēju veidošanai un ieguldījumu finansējuma mobilizēšanai, kā tas notiek līdz šim.

Atlikusī daļa tiks paredzēta uz fosilo kurināmo balstītām tehnoloģijām un attīstības iespējām, kas tiek uzskatītas par būtiskām, lai sasniegtu redzējumu laikposmam līdz 2050. gadam un atbalstītu pāreju uz ilgtspējīgu enerģētikas sistēmu.

Progress šo mērķu sasniegšanā tiks uzraudzīts, un Komisija regulāri ziņos par gūtajiem panākumiem.

Paziņojums par izcilības izplatīšanu un dalības paplašināšanu

Komisija ir apņēmusies saskaņā ar jauno kursu “Izcilības izplatīšana un līdzdalības paplašināšana” izstrādāt un īstenot pasākumus, lai novērstu plaisu pētniecības un inovāciju jomā Eiropā. Šiem pasākumiem paredzētais finansējuma līmenis nebūs zemāks par apjomu, kas tiek tērēts Septītajā pamatprogrammā attiecībā uz darbībām, ar kurām tiek veicināta “dalības paplašināšana”".

COST jaunās darbības, kas tiek veiktas saistībā ar “dalības paplašināšanu”“, būtu jāatbalsta no budžeta, kas piešķirts “izcilības izplatīšanai un dalības paplašināšanai”. COST darbības, kuras uz to neattiecas un kurām budžetā nebūtu jāpiešķir vienlīdzīga prioritāte”, būtu jāatbalsta no budžeta, kas piešķirts 6. mērķim “Eiropa mainīgā pasaulē – iekļaujoša, novatoriska un domājoša sabiedrība”.

Lielākā daļa darbību, kas saistītas ar politikas atbalsta instrumentu un dalībvalstu kontaktpunktu transnacionālajiem tīkliem, arī būtu jāatbalsta no budžeta, kas piešķirts 6. mērķim — “Eiropa mainīgā pasaulē – iekļaujoša, novatoriska un domājoša sabiedrība”.

Paziņojums par izcilības zīmogu

Savienības līmeņa pasākumi rada iespējas ES mēroga konkurencei, lai atlasītu vislabākos priekšlikumus, tādējādi paaugstinot izcilības līmeni un nodrošinot vadošās pētniecības un inovācijas pamanāmību.

Komisija uzskata, ka priekšlikumi, par kuriem jāsaņem pozitīvs Eiropas Pētniecības padomes novērtējums, attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar Marie Sklodowska-Curie pasākumiem, partnerību veidošanas pasākumiem, instrumentu, kas paredzēts MVU 2. posmā, vai sadarbības projektiem, un kurus nevar finansēt budžeta iemeslu dēļ, tomēr atbilst pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” izcilības kritērijam.

Pēc dalībnieku apstiprināšanas šo informāciju var iesniegt atbildīgajām iestādēm.

Tādēļ Komisija atzinīgi vērtē jebkuras iniciatīvas finansēt šādus projektus no valsts, reģionāliem vai privātiem avotiem. Šajā ziņā kohēzijas politikai arī ir uzdevums sniegt ieguldījumu spēju veidošanā.

Paziņojums par MVU instrumentu

Atbalsts MVU pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir ļoti svarīgs un būtisks aspekts, lai sasniegtu tās mērķi veicināt inovācijas, ekonomikas izaugsmi un darbavietu izveidi. Tādēļ Komisija nodrošinās atbalsta MVU augsta līmeņa pārredzamību pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, jo īpaši ar MVU instrumenta starpniecību darba programmās, pamanostādnēs un saziņas pasākumos. Tiks veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai MVU varētu viegli un vienkārši noteikt un izmantot iespējas, ko tiem nodrošina prioritāte “Sabiedrības problēmu risināšana” un LEIT.

MVU instruments tiks īstenots ar vienotas pārvaldības struktūras starpniecību, kura būs atbildīga par projektu novērtēšanu un pārvaldību, tostarp kopējo IT sistēmu un uzņēmējdarbības procesu izmantošanu.

MVU instruments piesaista visvērienīgākos MVU inovāciju projektus. Tas tiks īstenots galvenokārt augšupvērstā veidā ar atklātu uzaicinājumu, kas pielāgots MVU vajadzībām, kā noteikts īpašajā mērķī “inovācijas MVU”, ņemot vērā LEIT un sabiedrības problēmu risināšanas prioritātes un mērķus un atļaujot priekšlikumus šajā jomā, kas ir pamatā augšupvērstai pieejai. Šis aicinājums var tikt pārskatīts/atjaunināts reizi divos gados, lai ņemtu vērā divgadu stratēģiskās programmas. Vajadzības gadījumā aicinājumus attiecībā uz īpašiem stratēģiskas intereses jautājumiem var rīkot papildus iepriekš aprakstītajam aicinājumam. Šajos aicinājumos tiks izmantota MVU instrumenta koncepcija un procedūras, kā arī tā vienotais kontaktpunkts pieteikuma iesniedzējiem un papildu konsultēšanas un darbaudzināšanas pakalpojumi.

Paziņojums par 6. panta 5. punktu

Neskarot ikgadējo budžeta procedūru, Komisija saistībā ar strukturēto dialogu ar Eiropas Parlamentu vēlas iesniegt gada ziņojumu par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” II pielikumā noteiktā budžeta sadalījuma pa prioritātēm un tajās ietvertajiem īpašajiem mērķiem īstenošanu, tostarp jebkādu 6. panta 5. punkta piemērošanu.

Paziņojums par 12. pantu

Komisija pēc pieprasījuma iesniegs atbildīgajai Eiropas Parlamenta komitejai pielāgotās darba programmas."

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/288 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/288

---

P7_TA(2013)0500

Dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kurā izklāstīti dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) (COM(2011)0810 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 436/54)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0810),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. un 183. pantu un 188. panta otro punktu, saskaņā ar kuru Komisija iesniegusi priekšlikumu Parlamentam (C7-0465/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. un 183. pantu un 188. panta otro punktu, saskaņā ar kuru Komisija iesniegusi priekšlikumu Parlamentam (C7-0465/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu 2012. gada 28. martā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu 2012. gada 28. martā (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0428/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0428/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 318, 20.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV C 181, 21.6.2012., 111. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0399

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulu (EK) Nr. 1906/2006

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1290/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMI

Paziņojums par tiešo izmaksu aprēķinu plašām pētniecības infrastruktūrām

Reaģējot uz ieinteresēto pušu prasībām, Komisija ir apņēmusies precizēt jautājumu par plašu pētniecības infrastruktūru tiešo izmaksu aprēķinu, ievērojot šajā paziņojumā izklāstītās pozīcijas.

Norādījumi par tiešo izmaksu aprēķinu plašām pētniecības infrastruktūrām pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” attieksies uz plašu pētniecības infrastruktūru izmaksām ar kopējo vērtību vismaz EUR 20 miljoni noteiktam saņēmējam, kas aprēķināta kā summa, ko veido individuālo pētniecības infrastruktūru vēsturiskās aktīvu vērtības, kas atspoguļotas šā saņēmēja pēdējā noslēgtajā bilancē pirms dotācijas nolīguma parakstīšanas dienas vai kas noteiktas, balstoties uz pētniecības infrastruktūru nomas un līzinga izmaksām.

Uz apmēriem zem šā robežlieluma norādījumi par tiešo izmaksu aprēķinu plašām pētniecības infrastruktūrām pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” neattieksies. Atsevišķās izmaksu pozīcijas var deklarēt kā tiešās attiecināmās izmaksas saskaņā ar spēkā esošajiem dotācijas nolīguma noteikumiem.

Kopumā kā tiešās izmaksas būs iespējams pieteikt visas tādas izmaksas, kas gan atbilst vispārējiem atbilstības kritērijiem, gan ir tieši saistītas ar darbības īstenošanu un tādēļ var tikt tiešā veidā uz to attiecinātas.

Attiecībā uz plašām pētniecības infrastruktūrām, ko izmanto projektam, tās parasti ir kapitalizētās izmaksas un darbības izmaksas.

“Kapitalizētās izmaksas” ir izmaksas, kas rodas, izveidojot un/vai atjaunojot plašās pētniecības infrastruktūras, kā arī atsevišķas izmaksas, kas saistītas ar plašo pētniecības infrastruktūru specifisku remontu un apkopi, kopā ar detaļām vai būtiskām neatņemamām sastāvdaļām.

“Darbības izmaksas” ir izmaksas, ka saņēmējam specifiski rodas, ekspluatējot plašo pētniecības infrastruktūru.

Turpretī dažas izmaksas parasti nevarētu deklarēt kā tiešās izmaksas, bet gan tiktu uzskatītas par atlīdzinātām ar netiešo izmaksu vienotu likmi, piem., administrācijas ēku un galvenās mītnes īres, līzinga vai amortizācijas izmaksas.

Ja izmaksas ir cēlušās tikai daļēji no projekta darbībām, var deklarēt tikai to daļu, kas ir tiešā veidā attiecināmas uz projektu.

Šajā nolūkā saņēmēja mērīšanas sistēmai jānodrošina precīza kvantitatīvā noteikšana attiecībā uz projekta izmaksu patieso vērtību (t.i., norādot reālo patēriņu un/vai izlietojumu attiecībā uz projektu). Tā tas notiks, ja mērījumus iegūst no piegādātāja rēķina.

Izmaksu mērījumus kopumā saista ar projektam izmantoto laiku, kam jāatbilst faktiskajām stundām/dienām/mēnešiem, kad pētījumu infrastruktūra izmantota projektam. Kopējam produktīvo stundu/dienu/mēnešu skaitam jāsaskan ar pētījumu infrastruktūras pilnu izmantošanas potenciālu (pilnu kapacitāti). Pilnas kapacitātes aprēķināšana ietvers sevī jebkādu laiku, kurā pētījumu infrastruktūra ir izmantojama, bet netiek izmantota. Tomēr pilnas kapacitātes aprēķināšana pienācīgi ņems vērā reālus ierobežojumus, kā — vienības darba laiks (atvēršana un slēgšana), remonta un apkopes laiks (ieskaitot kalibrēšanu un testēšanu).

Ja izmaksas var tieši izmērīt attiecībā uz pētniecības infrastruktūru, bet ne — tieši attiecībā uz projektu sakarā ar tehniskiem ierobežojumiem, tad pieņemama alternatīva būs šo izmaksu izmērīšana, izmantojot faktiskās izmantošanas, kura attiecas uz projektu, vienības, kurām pievieno precīzas tehniskās specifikācijas un aktuālus datus un kuras nosaka, balstoties uz saņēmēja analītisko izmaksu uzskaites sistēmu.

Izmaksām un to tiešam mērījumam attiecībā uz projektu jābūt pievienotiem pienācīgiem apliecinošajiem dokumentiem, kas ļauj pietiekami izsekot revīzijai.

Saņēmējs var pierādīt tiešo saistību, izmantojot pārliecinošu alternatīvu pierādījumu.

Komisijas dienesti ieteiks labu praksi attiecībā uz tiešiem mērījumiem un apliecinošiem dokumentiem (piem., kapitalizētajām izmaksām — grāmatvedības pārskati, kam pievienota saņēmēja amortizācijas politika kā tā parasto grāmatvedības principu sastāvdaļa, kas atspoguļo to, kā aprēķināts aktīvu potenciālais izmantojums un ekonomiskā aprite, un pierādījumu par to aktuālo izmantošanu projektā; darbības izmaksām — specifisks izcelti marķēts rēķins, kas attiecas uz plašo pētniecības infrastruktūru, līgumu, projekta laiku utt.).

Pēc saņēmēja, kuram ir plašas pētniecības infrastruktūras, pieprasījuma un ņemot vērā pieejamos resursus un rentabilitātes principu, Komisija ir gatava veikt ex-ante izvērtējumu attiecībā uz saņēmēja tiešo izmaksu noteikšanas metodiku, veicot to vienkāršā un pārredzamā veidā, lai nodrošinātu juridisko noteiktību. Šos ex-ante izvērtējumus pilnā apmērā ņem vērā ex-post revīzijās.

Turklāt Komisija izveidos grupu, kas sastāv no attiecīgo ieinteresēto pušu organizāciju pārstāvjiem, lai izvērtētu norādījumu izmantošanu.

Komisija apstiprina, ka, tiklīdz tiks pieņemti “Apvārsnis 2020” noteikumi, tā tūlīt pieņems norādījumus par tiešo izmaksu aprēķinu plašām pētniecības infrastruktūrām.

Paziņojums par norādījumiem attiecībā uz kritērijiem “bonus” īstenošanai

Attiecībā uz papildu atlīdzību Komisijas nodoms ir nekavējoties izdot norādījumus par kritērijiem tās īstenošanai pēc pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” dalības un izplatīšanas noteikumu pieņemšanas.

Paziņojums par “Ātrāko ceļu uz inovāciju”

Komisijas nodoms ir nodrošināt pienācīgu pārredzamību pētniecības un inovāciju sabiedrībā attiecībā uz FTI (Ātrāko ceļu uz inovāciju), izmantojot informēšanas un komunikācijas darbības, kuras tiks veiktas pirms izmēģinājuma uzaicinājumu 2015. gadā.

Komisija neplāno ex-ante ierobežot FTI darbību ilgumu. Izvērtējot priekšlikuma “ietekmi”, pietiekami tiek ņemti vērā tādi faktori kā laika sensitīvais aspekts un starptautiskās konkurences situācija, lai varētu pieļaut elastību atbilstoši dažādajām specifikām lietišķo pētījumu atšķirīgajās nozarēs.

Papildus padziļinātajam novērtējumam, ko veiks “Apvārsnis 2020” pagaidu izvērtējuma ietvaros, FTI izmēģinājuma projektam piemēros nepārtrauktu uzraudzību attiecībā uz visiem praktiskajiem jautājumiem, kas saistīti ar iesniegšanu, izvērtēšanu, atlasi un budžeta piešķiršanu priekšlikumiem FTI Call ietvaros, sākot no pirmā nošķiršanas datuma 2015. gadā.

Lai izmēģinājuma projekts varētu būt efektīvs un lai nodrošinātu, ka var veikt pienācīgu izvērtēšanu, tam varētu būt nepieciešami līdz pat simts projektiem.

Paziņojums attiecībā uz 3. un 4. pantu

Komisijas nodoms ir iekļaut atsauces uz valsts tiesību aktiem dotācijas nolīgumā attiecībā uz publisku piekļuvi dokumentiem un konfidencialitāti, lai rastu pareizu līdzsvaru starp dažādām interesēm.

Paziņojums par 28. pantu

(iespēja piemērot 100 % atlīdzības likmi bezpeļņas juridiskām vienībām par inovācijas darbībām):

Komisija atzīmē, ka arī bezpeļņas vienības var veikt ekonomiskas darbības, kas ir tuvas tirgum un kuru subsidēšana var radīt traucējumus iekšējā tirgū. Tādēļ Komisija ex-ante izvērtēs, vai attaisnotām darbībām ir ekonomisks raksturs, vai tiek efektīvi novērstas ekonomisko darbību šķērssubsīdijas un vai iekšējā tirgū konkurenci negatīvi ietekmē ekonomiski attaisnotu darbību finansēšanas likme, ko neatsver to pozitīvā ietekme.

Paziņojums par 42. pantu

Komisijas nodoms ir noteikt dotāciju nolīguma paraugā termiņus attiecībā uz rezultātu aizsardzību, ņemot vērā FP7 termiņus.”

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/292 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/292

---

P7_TA(2013)0501

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta stratēģiskā inovāciju programma ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) stratēģisko inovāciju programmu: EIT ieguldījums inovācijas veicināšanā Eiropā (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/55)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0822), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0822),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0462/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0462/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0422/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0422/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 122. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0387

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2013/.../ES par Eiropas inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) stratēģisko inovāciju programmu: EIT ieguldījums inovācijas veicināšanā Eiropā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 1312/2013/ES.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/293 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/293

---

P7_TA(2013)0502

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pirmais lasījums)

(2016/C 436/56)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0817), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0817),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0467/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0467/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 28. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas, Budžeta komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0403/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Kultūras un izglītības komitejas, Budžeta komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0403/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 122. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0384

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 294/2008 par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1292/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/294 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/294

---

P7_TA(2013)0503

Uzņēmumu konkurētspēja un mazie un vidējie uzņēmumi ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu (2014.–2020. gadam) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

(2016/C 436/57)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0834),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. un 195. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0463/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. un 195. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0463/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas Riksdāgs un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas Riksdāgs un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 29. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 29. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 9. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 9. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 12. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7–0420/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7–0420/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 125. lpp.

(2)  OV C 391, 18.12.2012., 37. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0394

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1287/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/295 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/295

---

P7_TA(2013)0504

Īpašā programma, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” *

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2016/C 436/58)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0811), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2011)0811),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 182. panta 4. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0509/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 182. panta 4. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0509/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0002/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0002/2013),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi atkāpties no Parlamenta apstiprinātā teksta; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi atkāpties no Parlamenta apstiprinātā teksta;

| 4. | aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-CNS(2011)0402

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2013/ES, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un īpaši tā 182. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

rīkojoties saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar LESD 182. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. [...] par Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (“Apvārsnis 2020”) (4), jāīsteno ar īpašu programmu, kurā izklāstīti konkrētie mērķi un noteikumi to īstenošanai, minēts laiks, kā arī nodrošināti vajadzīgie līdzekļi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar LESD 182. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. [...] par Pētniecības un inovāciju pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (“Apvārsnis 2020”) (4), jāīsteno ar īpašu programmu, kurā izklāstīti konkrētie mērķi un noteikumi to īstenošanai, minēts laiks, kā arī nodrošināti vajadzīgie līdzekļi.

| (2) | Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” galvenā uzmanība tiek pievērsta trim mērķiem, proti, nodrošināt zinātnes izcilību (“Zinātnes izcilība”), izveidot vadošo lomu rūpniecībā (“Vadošā loma rūpniecībā”) un atrisināt sabiedrības problēmas (“Sabiedrības problēmu risināšana”). Šīs prioritātes būtu jāīsteno ar īpašu programmu,
  kurā katrai no trim prioritātēm būtu veltīta viena daļa — viena daļa “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana”, viena daļa “Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to” un viena
  daļa Kopīgā pētniecības centra (JRC)
  tiešajām darbībām
  . |
| --- | --- |

(2)

Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” galvenā uzmanība tiek pievērsta trim mērķiem, proti, nodrošināt zinātnes izcilību (“Zinātnes izcilība”), izveidot vadošo lomu rūpniecībā (“Vadošā loma rūpniecībā”) un atrisināt sabiedrības problēmas (“Sabiedrības problēmu risināšana”). Šīs prioritātes būtu jāīsteno ar īpašu programmu,
  kurā katrai no trim prioritātēm būtu veltīta viena daļa — viena daļa “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana”, viena daļa “Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to” un viena
  daļa Kopīgā pētniecības centra (JRC)
  tiešajām darbībām
  .

| (2a) | Visās trīs prioritātēs būtu jāiekļauj starptautiskā dimensija. Starptautiskas sadarbības pasākumi būtu jāsaglabā vismaz Septītās pamatprogrammas līmenī. |
| --- | --- |

(2a)

Visās trīs prioritātēs būtu jāiekļauj starptautiskā dimensija. Starptautiskas sadarbības pasākumi būtu jāsaglabā vismaz Septītās pamatprogrammas līmenī.

| (3) | Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” izklāstīts pamatprogrammas vispārīgais mērķis, izvirzītās prioritātes un konkrēto mērķu un veicamo darbību virzieni, savukārt īpašajā programmā būtu jānosaka katrai daļai raksturīgie konkrētie mērķi un darbību virzieni. Uz īpašo programmu pilnībā attiecas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” izklāstītie īstenošanas nosacījumi, tostarp tajā noteiktie ētikas principi. |
| --- | --- |

(3)

Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” izklāstīts pamatprogrammas vispārīgais mērķis, izvirzītās prioritātes un konkrēto mērķu un veicamo darbību virzieni, savukārt īpašajā programmā būtu jānosaka katrai daļai raksturīgie konkrētie mērķi un darbību virzieni. Uz īpašo programmu pilnībā attiecas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” izklāstītie īstenošanas nosacījumi, tostarp tajā noteiktie ētikas principi.

| (4) | Īpašās programmas daļām vajadzētu būt savstarpēji papildinošām, un katra daļa būtu jāīsteno saskaņoti ar pārējām daļām. |
| --- | --- |

(4)

Īpašās programmas daļām vajadzētu būt savstarpēji papildinošām, un katra daļa būtu jāīsteno saskaņoti ar pārējām daļām.

| (5) | Ir būtiski stiprināt
  , izvērst
  un paplašināt Eiropas Savienības zinātniskās bāzes izcilību un nodrošināt pirmklasīgus pētījumus un talantus, tādējādi nodrošinot Eiropas konkurētspēju un labklājību ilgtermiņā. Īstenojot I daļu “Zinātnes izcilība”, būtu jāatbalsta Eiropas Pētniecības padomes darbības progresīvo pētījumu jomā, nākotnes un jaunās tehnoloģijas, Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktās darbības, kā arī Eiropas pētniecības infrastruktūras. Īstenojot šīs darbības, ir jātiecas veidot kompetenci ilgtermiņā, uzsvaru liekot uz nākamo zinātnes, sistēmu un pētnieku paaudzi, kā arī sniedzot atbalstu jauniem talantiem no visas Eiropas Savienības un asociētajām valstīm. Darbībām, ko Eiropas Savienība īsteno nolūkā atbalstīt zinātnes izcilību, ir jāpalīdz konsolidēt Eiropas Pētniecības telpu un jāpadara Eiropas Savienības zinātnes sistēma konkurētspējīgāka un pievilcīgāka pasaules mērogā. |
| --- | --- |

(5)

Ir būtiski stiprināt
  , izvērst
  un paplašināt Eiropas Savienības zinātniskās bāzes izcilību un nodrošināt pirmklasīgus pētījumus un talantus, tādējādi nodrošinot Eiropas konkurētspēju un labklājību ilgtermiņā. Īstenojot I daļu “Zinātnes izcilība”, būtu jāatbalsta Eiropas Pētniecības padomes darbības progresīvo pētījumu jomā, nākotnes un jaunās tehnoloģijas, Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktās darbības, kā arī Eiropas pētniecības infrastruktūras. Īstenojot šīs darbības, ir jātiecas veidot kompetenci ilgtermiņā, uzsvaru liekot uz nākamo zinātnes, sistēmu un pētnieku paaudzi, kā arī sniedzot atbalstu jauniem talantiem no visas Eiropas Savienības un asociētajām valstīm. Darbībām, ko Eiropas Savienība īsteno nolūkā atbalstīt zinātnes izcilību, ir jāpalīdz konsolidēt Eiropas Pētniecības telpu un jāpadara Eiropas Savienības zinātnes sistēma konkurētspējīgāka un pievilcīgāka pasaules mērogā.

| (6) | I daļā “Zinātnes izcilība” veiktās darbības pētniecības jomā būtu jānosaka saskaņā ar zinātnes vajadzībām un iespējām ▌. Pētījumu programma jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātnieku aprindām. Pētījumi jāfinansē, pamatojoties uz izcilības kritēriju. |
| --- | --- |

(6)

I daļā “Zinātnes izcilība” veiktās darbības pētniecības jomā būtu jānosaka saskaņā ar zinātnes vajadzībām un iespējām ▌. Pētījumu programma jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātnieku aprindām. Pētījumi jāfinansē, pamatojoties uz izcilības kritēriju.

| (7) | Eiropas Pētniecības padomei būtu jāaizstāj ar Komisijas Lēmumu Nr. 2007/134/EK (5) izveidotā Eiropas Pētniecības padome un jāpārņem tās funkcijas. Tās darbībai jāatbilst noteiktajiem zinātniskās izcilības, autonomijas, efektivitātes un pārredzamības principiem. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Pētniecības padomei būtu jāaizstāj ar Komisijas Lēmumu Nr. 2007/134/EK (5) izveidotā Eiropas Pētniecības padome un jāpārņem tās funkcijas. Tās darbībai jāatbilst noteiktajiem zinātniskās izcilības, autonomijas, efektivitātes un pārredzamības principiem.

| (8) | Lai uzturētu un palielinātu Eiropas Savienības vadošo lomu rūpniecībā, ir steidzami jāveicina pētniecība un izstrāde privātajā sektorā, kā arī ieguldījumi inovācijās, un ir jāveicina pētniecības un inovācijas darbības uzņēmējdarbības programmās, kā arī jāpaātrina jauno tehnoloģiju attīstība, ar ko tiks likts pamats uzņēmējdarbībai nākotnē un ekonomikas izaugsmei. Īstenojot II daļu “Vadošā loma rūpniecībā”, ir jāatbalsta ieguldījumi izcilā pētniecībā un inovācijas galvenajās pamattehnoloģijās un citās rūpnieciskās tehnoloģijās, jāveicina piekļuve riska kapitāla finansējumam inovatīviem uzņēmumiem un projektiem, kā arī jānodrošina Savienības mēroga atbalsts inovācijām mazos un vidējos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(8)

Lai uzturētu un palielinātu Eiropas Savienības vadošo lomu rūpniecībā, ir steidzami jāveicina pētniecība un izstrāde privātajā sektorā, kā arī ieguldījumi inovācijās, un ir jāveicina pētniecības un inovācijas darbības uzņēmējdarbības programmās, kā arī jāpaātrina jauno tehnoloģiju attīstība, ar ko tiks likts pamats uzņēmējdarbībai nākotnē un ekonomikas izaugsmei. Īstenojot II daļu “Vadošā loma rūpniecībā”, ir jāatbalsta ieguldījumi izcilā pētniecībā un inovācijas galvenajās pamattehnoloģijās un citās rūpnieciskās tehnoloģijās, jāveicina piekļuve riska kapitāla finansējumam inovatīviem uzņēmumiem un projektiem, kā arī jānodrošina Savienības mēroga atbalsts inovācijām mazos un vidējos uzņēmumos.

| (9) | Kosmosa izpēte un inovācijas, kas ir Savienības kopīga kompetence, kā saskaņots elements jāiekļauj II daļā “Vadošā loma rūpniecībā”, lai tādējādi maksimāli palielinātu zinātnisko, ekonomisko un sabiedrisko ietekmi, kā arī nodrošinātu efektīvu un rentablu īstenošanu. |
| --- | --- |

(9)

Kosmosa izpēte un inovācijas, kas ir Savienības kopīga kompetence, kā saskaņots elements jāiekļauj II daļā “Vadošā loma rūpniecībā”, lai tādējādi maksimāli palielinātu zinātnisko, ekonomisko un sabiedrisko ietekmi, kā arī nodrošinātu efektīvu un rentablu īstenošanu.

| (10) | Lai atrisinātu būtiskās sabiedrības problēmas, kas noteiktas stratēģijā “Eiropa 2020” (6), nepieciešami būtiski ieguldījumi pētniecības un inovācijas pasākumos, lai attīstītu un izmantotu novatoriskus un progresīvus risinājumus, kam ir nepieciešamais mērogs un klāsts. Tāpat šīs problēmas sniedz būtiskas ekonomiskās iespējas inovatīviem uzņēmumiem un tāpēc veicina Savienības konkurētspēju un uzlabo nodarbinātības situāciju. |
| --- | --- |

(10)

Lai atrisinātu būtiskās sabiedrības problēmas, kas noteiktas stratēģijā “Eiropa 2020” (6), nepieciešami būtiski ieguldījumi pētniecības un inovācijas pasākumos, lai attīstītu un izmantotu novatoriskus un progresīvus risinājumus, kam ir nepieciešamais mērogs un klāsts. Tāpat šīs problēmas sniedz būtiskas ekonomiskās iespējas inovatīviem uzņēmumiem un tāpēc veicina Savienības konkurētspēju un uzlabo nodarbinātības situāciju.

| (11) | Ar III daļu “Sabiedrības problēmu risināšana”, atbalstot izcilus pētniecības un inovācijas pasākumus, jāceļ pētniecības un inovācijas efektivitāte, reaģējot uz galvenajām sabiedrības problēmām. Šie pasākumi jāīsteno, izmantojot uz problēmām vērstu pieeju, kas apvieno resursus un zināšanas visās jomās, tehnoloģijās un disciplīnās. Visu šo problēmu risināšanā būtiska nozīme ir sociālajām un humanitārajām zinātnēm. Pasākumiem jāattiecas uz visu pētniecības un inovācijas spektru,
  tostarp
  uz pasākumiem, kas saistīti ar inovāciju, piemēram, uz izmēģinājumiem, demonstrējumiem un testgultnēm, kā arī uz atbalstu valsts iepirkumam, pirmsnormatīviem pētījumiem un standartu izstrādei, un inovatīvu risinājumu ieviešanai tirgū. Īstenojot minētos pasākumus,
  attiecīgā gadījumā
  jāsniedz tiešs atbalsts attiecīgās nozares politikas zināšanām Savienības līmenī. Visu problēmu risinājumiem būtu jāveicina virsmērķa — ilgtspējīgas attīstības — sasniegšana. |
| --- | --- |

(11)

Ar III daļu “Sabiedrības problēmu risināšana”, atbalstot izcilus pētniecības un inovācijas pasākumus, jāceļ pētniecības un inovācijas efektivitāte, reaģējot uz galvenajām sabiedrības problēmām. Šie pasākumi jāīsteno, izmantojot uz problēmām vērstu pieeju, kas apvieno resursus un zināšanas visās jomās, tehnoloģijās un disciplīnās. Visu šo problēmu risināšanā būtiska nozīme ir sociālajām un humanitārajām zinātnēm. Pasākumiem jāattiecas uz visu pētniecības un inovācijas spektru,
  tostarp
  uz pasākumiem, kas saistīti ar inovāciju, piemēram, uz izmēģinājumiem, demonstrējumiem un testgultnēm, kā arī uz atbalstu valsts iepirkumam, pirmsnormatīviem pētījumiem un standartu izstrādei, un inovatīvu risinājumu ieviešanai tirgū. Īstenojot minētos pasākumus,
  attiecīgā gadījumā
  jāsniedz tiešs atbalsts attiecīgās nozares politikas zināšanām Savienības līmenī. Visu problēmu risinājumiem būtu jāveicina virsmērķa — ilgtspējīgas attīstības — sasniegšana.

| (11a) | Būtu jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp mazākiem un lielākiem projektiem, kas tiek īstenoti saistībā ar sabiedrības problēmu risināšanu un vadošo lomu pamattehnoloģijās un rūpnieciskajās tehnoloģijās. |
| --- | --- |

(11a)

Būtu jāpanāk pienācīgs līdzsvars starp mazākiem un lielākiem projektiem, kas tiek īstenoti saistībā ar sabiedrības problēmu risināšanu un vadošo lomu pamattehnoloģijās un rūpnieciskajās tehnoloģijās.

| (11b) | IIIa daļas “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana” uzdevums būtu pilnībā izmantot Eiropas talantu kopuma potenciālu un nodrošināt to, ka ieguvumi no inovāciju virzītas ekonomikas visā Savienībā tiek gan maksimāli palielināti, gan plaši izplatīti atbilstoši izcilības principam. |
| --- | --- |

(11b)

IIIa daļas “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana” uzdevums būtu pilnībā izmantot Eiropas talantu kopuma potenciālu un nodrošināt to, ka ieguvumi no inovāciju virzītas ekonomikas visā Savienībā tiek gan maksimāli palielināti, gan plaši izplatīti atbilstoši izcilības principam.

| (11c) | IIIb daļas “Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to” uzdevums būtu veidot efektīvu zinātnes un sabiedrības sadarbību, veicināt jaunu talantu piesaistīšanu zinātnei un zinātnisku izcilību apvienot ar sociālu izpratni un atbildību. |
| --- | --- |

(11c)

IIIb daļas “Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to” uzdevums būtu veidot efektīvu zinātnes un sabiedrības sadarbību, veicināt jaunu talantu piesaistīšanu zinātnei un zinātnisku izcilību apvienot ar sociālu izpratni un atbildību.

| (12) | Kā neatņemamai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” daļai Kopīgajam pētniecības centram (JRC) ir jāturpina sniegt neatkarīgu uz klientu orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu Eiropas Savienības politisko nostādņu formulēšanai, izstrādei, ieviešanai un uzraudzībai. Lai izpildītu savu uzdevumu, Kopīgajam pētniecības centram būtu jāveic augstākās kvalitātes pētniecība. Īstenojot tiešās darbības saskaņā ar savu uzdevumu, Kopīgajam pētniecības centram jāpiešķir īpaša nozīme šādām Savienībai būtiskām jomām: gudra, iekļaujoša un ilgtspējīga izaugsme, drošība un pilsonība, kā arī globāla Eiropa. |
| --- | --- |

(12)

Kā neatņemamai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” daļai Kopīgajam pētniecības centram (JRC) ir jāturpina sniegt neatkarīgu uz klientu orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu Eiropas Savienības politisko nostādņu formulēšanai, izstrādei, ieviešanai un uzraudzībai. Lai izpildītu savu uzdevumu, Kopīgajam pētniecības centram būtu jāveic augstākās kvalitātes pētniecība. Īstenojot tiešās darbības saskaņā ar savu uzdevumu, Kopīgajam pētniecības centram jāpiešķir īpaša nozīme šādām Savienībai būtiskām jomām: gudra, iekļaujoša un ilgtspējīga izaugsme, drošība un pilsonība, kā arī globāla Eiropa.

| (13) | Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības būtu jāveic elastīgi, efektīvi un pārskatāmi, ņemot vērā atbilstīgās Kopīgā pētniecības centra lietotāju vajadzības un Savienības politiku, kā arī ievērojot mērķi aizsargāt Eiropas Savienības finanšu intereses. Minētās pētniecības darbības vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo šīm vajadzībām un tendencēm zinātnes un tehnoloģijas jomā, un šajās darbībās jācenšas sasniegt zinātnisku izcilību. |
| --- | --- |

(13)

Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības būtu jāveic elastīgi, efektīvi un pārskatāmi, ņemot vērā atbilstīgās Kopīgā pētniecības centra lietotāju vajadzības un Savienības politiku, kā arī ievērojot mērķi aizsargāt Eiropas Savienības finanšu intereses. Minētās pētniecības darbības vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo šīm vajadzībām un tendencēm zinātnes un tehnoloģijas jomā, un šajās darbībās jācenšas sasniegt zinātnisku izcilību.

| (14) | Kopīgajam pētniecības centram jāturpina radīt papildu resursus, īstenojot konkurētspējīgas darbības, tostarp jāturpina dalība pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešajās darbībās, trešo personu darbā un mazākā apjomā — izmantojot intelektuālo īpašumu. |
| --- | --- |

(14)

Kopīgajam pētniecības centram jāturpina radīt papildu resursus, īstenojot konkurētspējīgas darbības, tostarp jāturpina dalība pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešajās darbībās, trešo personu darbā un mazākā apjomā — izmantojot intelektuālo īpašumu.

| (15) | Ar īpašo programmu būtu jāpapildina darbības, ko veic dalībvalstīs, ka arī citas Savienības darbības, kas ir nepieciešamas saistībā ar vispārējiem stratēģiskajiem centieniem īstenot stratēģiju “Eiropa 2020” ▌. |
| --- | --- |

(15)

Ar īpašo programmu būtu jāpapildina darbības, ko veic dalībvalstīs, ka arī citas Savienības darbības, kas ir nepieciešamas saistībā ar vispārējiem stratēģiskajiem centieniem īstenot stratēģiju “Eiropa 2020” ▌.

| (15a) | Saskaņā ar grozīto Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) aizjūras zemju un teritoriju juridiskas personas ir tiesīgas piedalīties pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, ievērojot tajā paredzētos īpašos nosacījumus. |
| --- | --- |

(15a)

Saskaņā ar grozīto Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) aizjūras zemju un teritoriju juridiskas personas ir tiesīgas piedalīties pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, ievērojot tajā paredzētos īpašos nosacījumus.

| (16) | Lai nodrošinātu to, ka ▌īpašie nosacījumi finanšu mehānismu izmantošanai atspoguļo tirgus nosacījumus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai tā varētu pieņemt vai turpināt izstrādāt ▌īpašos nosacījumus finanšu mehānismu izmantošanai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī.
  Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nosūtīšana Padomei. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu to, ka ▌īpašie nosacījumi finanšu mehānismu izmantošanai atspoguļo tirgus nosacījumus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai tā varētu pieņemt vai turpināt izstrādāt ▌īpašos nosacījumus finanšu mehānismu izmantošanai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī.

Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nosūtīšana Padomei.

| (17) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus īpašās programmas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā pieņemtu darba programmas īpašās programmas īstenošanai. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus īpašās programmas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā pieņemtu darba programmas īpašās programmas īstenošanai.

| (18) | Īstenošanas pilnvaras, kas saistītas ar I, II, III
  , IIIa un IIIb
  daļas darba programmām, izņemot Eiropas Pētniecības padomes darbības, kurās Komisija neatkāpjas no Zinātniskās padomes nostājas, būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7). |
| --- | --- |

(18)

Īstenošanas pilnvaras, kas saistītas ar I, II, III
  , IIIa un IIIb
  daļas darba programmām, izņemot Eiropas Pētniecības padomes darbības, kurās Komisija neatkāpjas no Zinātniskās padomes nostājas, būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (7).

| (19) | Ar Kopīgā pētniecības centra valdi, kas izveidota saskaņā ar Komisijas 1996. gada 10. aprīļa Lēmumu Nr. 96/282/Euratom par Kopīgā pētniecības centra reorganizāciju (8), ir notikusi apspriešanās par Kopīgā pētniecības centra tiešo darbību īpašās programmas zinātnisko un tehnoloģisko saturu. |
| --- | --- |

(19)

Ar Kopīgā pētniecības centra valdi, kas izveidota saskaņā ar Komisijas 1996. gada 10. aprīļa Lēmumu Nr. 96/282/Euratom par Kopīgā pētniecības centra reorganizāciju (8), ir notikusi apspriešanās par Kopīgā pētniecības centra tiešo darbību īpašās programmas zinātnisko un tehnoloģisko saturu.

| (20) | Juridiskās noteiktības un skaidrības nolūkos būtu jāatceļ Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (9), Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/972/EK par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (10), Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/973/EK par īpašo programmu “Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (11), Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/974/EK par īpašo programmu “Spējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (12), kā arī Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/975/EK par īpašo programmu, ko īsteno ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām atbilstīgi Eiropas Kopienas Septītajai pamatprogrammai pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (13), |
| --- | --- |

(20)

Juridiskās noteiktības un skaidrības nolūkos būtu jāatceļ Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (9), Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/972/EK par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (10), Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/973/EK par īpašo programmu “Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (11), Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/974/EK par īpašo programmu “Spējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (12), kā arī Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/975/EK par īpašo programmu, ko īsteno ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām atbilstīgi Eiropas Kopienas Septītajai pamatprogrammai pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (13),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

I SADAĻA

IZVEIDE

1. pants

Priekšmets

Ar šo Lēmumu izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XX/2012 (14), kā arī izvirza konkrētus mērķus Savienības atbalstam minētās regulas 1. pantā izklāstīto pētniecības un inovācijas pasākumu īstenošanai un nosaka īstenošanas noteikumus.

2. pants

Īpašās programmas izveide

1.   Ar šo laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk “īpašā programma”).

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punktu un 5. panta 3. punktu īpašo programmu veido šādas daļas:

| a) | I daļa “Zinātnes izcilība”; |
| --- | --- |

a)

I daļa “Zinātnes izcilība”;

| b) | II daļa “Vadošā loma rūpniecībā”; |
| --- | --- |

b)

II daļa “Vadošā loma rūpniecībā”;

| c) | III daļa “Sabiedrības problēmu risināšana”; |
| --- | --- |

c)

III daļa “Sabiedrības problēmu risināšana”;

| d) | IV daļa “Ar kodolenerģiju nesaistītas Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešās darbības”. |
| --- | --- |

d)

IV daļa “Ar kodolenerģiju nesaistītas Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešās darbības”.

3. pants

Konkrētie mērķi

1.   Īstenojot I daļu “Zinātnes izcilība”, mērķis ir stiprināt Eiropas pētniecības izcilību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto prioritāti “Zinātnes izcilība”, šajā nolūkā īstenojot šādus konkrētus mērķus:

| a) | stiprināt progresīvo pētījumu jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus; |
| --- | --- |

a)

stiprināt progresīvo pētījumu jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus;

| b) | stiprināt pētniecību nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

b)

stiprināt pētniecību nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā;

| c) | stiprināt prasmes, apmācību un profesionālo izaugsmi, īstenojot Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (“Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktās darbības”); |
| --- | --- |

c)

stiprināt prasmes, apmācību un profesionālo izaugsmi, īstenojot Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības (“Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktās darbības”);

| d) | stiprināt Eiropas pētniecības infrastruktūras, tostarp e-infrastruktūras. |
| --- | --- |

d)

stiprināt Eiropas pētniecības infrastruktūras, tostarp e-infrastruktūras.

Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto pasākumu pamatvirzieni izklāstīti I pielikuma I daļā.

2.   Īstenojot II daļu “Vadošā loma rūpniecībā”, mērķis ir stiprināt vadošo lomu rūpniecībā un uzlabot konkurētspēju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto prioritāti “Vadošā loma rūpniecībā”, šajā nolūkā īstenojot šādus konkrētus mērķus:

| a) | palielināt Eiropas vadošo lomu rūpniecībā, īstenojot pētniecības, tehnoloģiju attīstības, demonstrējumu un inovācijas pasākumus šādās pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomās:






  i) | informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- | --- |

a)

palielināt Eiropas vadošo lomu rūpniecībā, īstenojot pētniecības, tehnoloģiju attīstības, demonstrējumu un inovācijas pasākumus šādās pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomās:

i)

informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

| ii) | nanotehnoloģijas; |
| --- | --- |

ii)

nanotehnoloģijas;

| iii) | progresīvie materiāli; |
| --- | --- |

iii)

progresīvie materiāli;

| iv) | biotehnoloģija; |
| --- | --- |

iv)

biotehnoloģija;

| v) | progresīvā ražošana un apstrāde; |
| --- | --- |

v)

progresīvā ražošana un apstrāde;

| vi) | kosmoss; |
| --- | --- |

vi)

kosmoss;

| b) | uzlabot riska kapitāla finansējuma pieejamību ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā; |
| --- | --- |

b)

uzlabot riska kapitāla finansējuma pieejamību ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā;

| c) | palielināt inovāciju mazos un vidējos uzņēmumos. |
| --- | --- |

c)

palielināt inovāciju mazos un vidējos uzņēmumos.

Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto pasākumu pamatvirzieni izklāstīti I pielikuma II daļā. Finanšu mehānismu izmantošanai saistībā ar b) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi piemēro īpašus nosacījumus. Šie nosacījumi ir izklāstīti I pielikuma II daļas 2. punktā.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 10. pantu pieņemt deleģētos aktus
  par izmaiņām attiecībā uz to, cik lielu daļu no ES kopējā ieguldījuma paplašināšanās un izaugsmes posma ieguldījumos veido programmas “Apvārsnis 2020” pašu kapitāla mehānisma ieguldījums, ņemot vērā I pielikuma II daļas 2. punktā minētos finanšu instrumentus
  .

3.   Īstenojot III daļu “Sabiedrības problēmu risināšana”, mērķis ir palīdzēt īstenot Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto prioritāti “Sabiedrības problēmu risināšana”, šajā nolūkā īstenojot pētniecības, tehnoloģijas attīstības, demonstrējumu un inovācijas darbības, šādu konkrētu mērķu sasniegšanai:

| a) | uzlabot
  visu iedzīvotāju
  veselību un labklājību visa mūža garumā; |
| --- | --- |

a)

uzlabot
  visu iedzīvotāju
  veselību un labklājību visa mūža garumā;

| b) | pietiekamā apjomā nodrošināt drošu
  , veselīgu
  un kvalitatīvu pārtiku un citus bioloģiskus produktus, izveidojot produktīvas
  , ilgtspējīgas
  un resursu ziņā efektīvas primārās ražošanas sistēmas, veicinot saistītos ekosistēmu pakalpojumus
  un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu
  , kā arī konkurētspējīgas piegādes
  , pārstrādes un tirdzniecības
  ķēdes, kurām raksturīgs zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis; |
| --- | --- |

b)

pietiekamā apjomā nodrošināt drošu
  , veselīgu
  un kvalitatīvu pārtiku un citus bioloģiskus produktus, izveidojot produktīvas
  , ilgtspējīgas
  un resursu ziņā efektīvas primārās ražošanas sistēmas, veicinot saistītos ekosistēmu pakalpojumus
  un bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu
  , kā arī konkurētspējīgas piegādes
  , pārstrādes un tirdzniecības
  ķēdes, kurām raksturīgs zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis;

| c) | pāriet uz uzticamu,
  izmaksu ziņā pieejamu, sabiedrībā atzītu,
  ilgtspējīgu un konkurētspējīgu energosistēmu, lai mazinātu atkarību no fosilā kurināmā, ņemot vērā
  resursu deficīta palielināšanos
  , augošo pieprasījumu pēc enerģijas un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

c)

pāriet uz uzticamu,
  izmaksu ziņā pieejamu, sabiedrībā atzītu,
  ilgtspējīgu un konkurētspējīgu energosistēmu, lai mazinātu atkarību no fosilā kurināmā, ņemot vērā
  resursu deficīta palielināšanos
  , augošo pieprasījumu pēc enerģijas un klimata pārmaiņas;

| d) | panākt, lai
  visu
  iedzīvotāju, ekonomikas un sabiedrības labad Eiropas transporta sistēma būtu resursu ziņā efektīva,
  klimatam un
  videi nekaitīga, droša un saliedēta; |
| --- | --- |

d)

panākt, lai
  visu
  iedzīvotāju, ekonomikas un sabiedrības labad Eiropas transporta sistēma būtu resursu ziņā efektīva,
  klimatam un
  videi nekaitīga, droša un saliedēta;

| e) | panākt resursu 
  un ūdens
   izmantojuma ziņā efektīvu un pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku
  un sabiedrību, nodrošināt dabas resursu un ekosistēmu aizsardzību un ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kā arī
  izejvielu ilgtspējīgu piegādi
  un izmantošanu
  , lai apmierinātu pieaugošā pasaules iedzīvotāju skaita vajadzības, vienlaikus gādājot par to, lai planētas dabas resursu
  un ekosistēmu
  izmantošana būtu ilgtspējīga; |
| --- | --- |

e)

panākt resursu 
  un ūdens
   izmantojuma ziņā efektīvu un pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku
  un sabiedrību, nodrošināt dabas resursu un ekosistēmu aizsardzību un ilgtspējīgu apsaimniekošanu, kā arī
  izejvielu ilgtspējīgu piegādi
  un izmantošanu
  , lai apmierinātu pieaugošā pasaules iedzīvotāju skaita vajadzības, vienlaikus gādājot par to, lai planētas dabas resursu
  un ekosistēmu
  izmantošana būtu ilgtspējīga;

| f) | palielināt izpratni par Eiropu, nodrošināt risinājumus un atbalstīt
  iekļaujošu, novatorisku
  un domājošu
  Eiropas sabiedrību, ņemot vērā nepieredzētās pārmaiņas un augošo globālo savstarpējo atkarību; |
| --- | --- |

f)

palielināt izpratni par Eiropu, nodrošināt risinājumus un atbalstīt
  iekļaujošu, novatorisku
  un domājošu
  Eiropas sabiedrību, ņemot vērā nepieredzētās pārmaiņas un augošo globālo savstarpējo atkarību;

| g) | veicināt drošas sabiedrības izveidi Eiropā, ņemot vērā nepieredzētās pārmaiņas un augošo globālo savstarpējo atkarību un apdraudējumus, vienlaikus nostiprinot Eiropai raksturīgo brīvības un tiesiskuma kultūru. |
| --- | --- |

g)

veicināt drošas sabiedrības izveidi Eiropā, ņemot vērā nepieredzētās pārmaiņas un augošo globālo savstarpējo atkarību un apdraudējumus, vienlaikus nostiprinot Eiropai raksturīgo brīvības un tiesiskuma kultūru.

Šo konkrēto mērķu īstenošanai paredzēto pasākumu pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma III daļā.

3.a
     
  Īstenojot IIIa daļu “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana”, mērķis ir pilnībā izmantot Eiropas talantu kopuma potenciālu un nodrošināt to, ka visā Savienībā tiek maksimāli palielināti un plaši izplatīti ieguvumi no inovāciju virzītas ekonomikas atbilstoši izcilības principam.

3.b
     
  Īstenojot IIIb daļu “Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to”, mēŗkis ir veidot efektīvu zinātnes un sabiedrības sadarbību, veicināt jaunu talantu piesaistīšanu zinātnei un zinātnes izcilību apvienot ar sociālu izpratni un atbildību.

4.   Īstenojot IV daļu “Ar kodolenerģiju nesaistītās Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības”, mērķis ir palīdzēt īstenot visas Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 5. panta 2. punktā izklāstītās prioritātes, īstenojot konkrēto mērķi nodrošināt Savienības politikai uz patērētāju orientētu zinātnisko un tehnisko atbalstu.

Šā konkrētā mērķa īstenošanas pamatvirzieni ir izklāstīti I pielikuma IV daļā.

5.   Īpašo programmu izvērtē, samērojot programmas rezultātus un ietekmi ar rezultātu rādītājiem ▌.

Sīkāka informācija par galvenajiem rezultātu rādītājiem, kas atbilst šā panta 1.–4. punktā izklāstītajiem konkrētajiem mērķiem, ir izklāstīta II pielikumā.

▌

4. pants

Budžets

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 6. panta 1. punktu īpašās programmas īstenošanai atvēlētais finansējums ir [EUR 86 198 miljoni].

2.   Pirmajā punktā minēto summu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 6. panta 2. punktu sadala starp šā Lēmuma 2. panta 2. punktā uzskaitītajām četrām programmas daļām. Indikatīvs budžeta sadalījums šā Lēmuma 3. pantā minētajiem konkrētajiem mērķiem un maksimālā kopējā summa, ko paredzēts ieguldīt Kopīgā pētniecības centra darbībās, ir izklāstīti Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] II pielikumā.

3.   Komisijas administratīvajiem izdevumiem atļauts izmantot ne vairāk kā 6 % no Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 6. panta 2. punktā I, II un III daļai paredzētajām summām.

4.   Vajadzības gadījumā budžetā pēc 2020. gada var iekļaut apropriācijas tehnisku un administratīvu izdevumu segšanai, lai administrētu pasākumus, kas nav pabeigti līdz 2020. gada 31. decembrim.

II SADAĻA

ĪSTENOŠANA

5. pants

Darba programmas

1.   Īpašo programmu īsteno ar darba programmām.

2.   Komisija pieņem kopīgas vai atsevišķas darba programmas 2. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto īpašās programmas daļu — I, II un III daļas — īstenošanai, izņemot pasākumus, ko paredzēts īstenot saistībā ar
  3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto
  konkrēto mērķi “Stiprināt ▌progresīvo pētījumu jomu
  , īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus
  ”. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Darba programmas, kas paredzētas ar konkrēto mērķi “Stiprināt ▌progresīvo pētījumu jomu
  , īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus
  ” saistīto pasākumu īstenošanai un ko saskaņā ar 7. panta 2. punkta b) apakšpunktu izstrādā Eiropas Pētniecības padomes Zinātniskā padome, Komisija pieņem ar īstenošanas aktu
  saskaņā ar 9. panta 2.a punktā minēto konsultēšanās procedūru
  . Komisija atkāpjas no Zinātniskās padomes izstrādātās darba programmas tikai tad, ja tā uzskata, ka programma neatbilst šā Lēmuma noteikumiem. Šādā gadījumā Komisija darba programmu pieņem ar īstenošanas aktu saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisija šādu rīcību pienācīgi pamato.

4.   Komisija ar īstenošanas aktu pieņem atsevišķu daudzgadu darba programmu īpašās programmas IV daļai, kas ietver ar kodolenerģiju nesaistītās Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības, kā minēts 2. panta 2. punkta d) apakšpunktā.

Šajā darba programmā ņem vērā Kopīgā pētniecības centra valdes atzinumu, kā minēts Lēmumā Nr. 96/282/Euratom.

5.   Darba programmās ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valstu, Eiropas Savienības un starptautiskā līmenī, kā arī attiecīgas norises politikā, tirgū un sabiedrībā.
  Vajadzības gadījumā
  darba programmās ietver informāciju par koordināciju ar dalībvalstu
  (tostarp arī dalībvalstu reģionu)
  veiktiem pētniecības un inovācijas pasākumiem, tostarp jomās, kurās ir kopīgas plānošanas iniciatīvas. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina.

6.   Darba programmās, kas paredzētas 2. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētās I, II un III daļas īstenošanai, norāda sasniedzamos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un kopsummu, attiecīgā gadījumā orientējoši norādot izdevumus, kas saistīti ar klimatu. Tāpat programmās apraksta finansējamās darbības, norāda katrai darbībai piešķirto summu, sniedz indikatīvu īstenošanas grafiku, kā arī apraksta daudzgadu pieeju un stratēģisko orientāciju turpmākajiem īstenošanas gadiem. Attiecībā uz dotācijām programmās ietver prioritātes,
  atlases un dotāciju piešķiršanas
  kritērijus un
  dažādo piešķiršanas kritēriju relatīvo svaru, kā arī kopējo attiecināmo izmaksu finansējuma
  maksimālo apmēru.
  Tajās saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [Dalības noteikumi] 40. pantu norāda arī visus dalībnieku papildu pienākumus attiecībā uz rezultātu izmantošanu un izplatīšanu.
  Darba programmas
  attiecīgi
  pieļauj
  stratēģiskas lejupējas un
  augšupējas pieejas īstenošanu, tādējādi dodot iespēju inovatīvi sasniegt mērķus.

Turklāt šajās darba programmās iekļauj sadaļu, kurā ir uzskaitītas transversālas darbības, kā minēts Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 13. pantā
  un I pielikuma ierāmētajā teksta daļā “Transversāli jautājumi un atbalsta pasākumi”
  , kuras aptver divus vai vairākus konkrētus mērķus gan vienas prioritātes, gan divu vai vairāku prioritāšu ietvaros. Minētās darbības īsteno integrēti.

7.
     
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru pieņem šādus pasākumus:

| a) | lēmumu par finansējuma apstiprināšanu netiešajām darbībām, ja paredzētais Savienības ieguldījums saskaņā ar šo programmu ir EUR 2,5 miljoni vai vairāk, izņemot darbības, ko īsteno saskaņā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, un darbības, ko finansē saskaņā ar instrumentu “Ātrais ceļš uz inovāciju”; |
| --- | --- |

a)

lēmumu par finansējuma apstiprināšanu netiešajām darbībām, ja paredzētais Savienības ieguldījums saskaņā ar šo programmu ir EUR 2,5 miljoni vai vairāk, izņemot darbības, ko īsteno saskaņā ar 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, un darbības, ko finansē saskaņā ar instrumentu “Ātrais ceļš uz inovāciju”;

| b) | lēmumu par finansējuma apstiprināšanu darbībām, kas saistītas ar cilvēka embriju un cilvēka embrija cilmes šūnu izmantošanu, un darbībām, ko īsteno saskaņā ar 3. panta 3. punkta g) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi; |
| --- | --- |

b)

lēmumu par finansējuma apstiprināšanu darbībām, kas saistītas ar cilvēka embriju un cilvēka embrija cilmes šūnu izmantošanu, un darbībām, ko īsteno saskaņā ar 3. panta 3. punkta g) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi;

| c) | lēmumu par finansējuma apstiprināšanu darbībām, ja paredzētais Savienības ieguldījums saskaņā ar šo programmu ir EUR 0,6 miljoni vai vairāk darbībām, ko īsteno saskaņā ar 3. panta 3. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, un darbībām, kas minētas 3. panta 3.a punktā un 3. panta 3.b punktā; |
| --- | --- |

c)

lēmumu par finansējuma apstiprināšanu darbībām, ja paredzētais Savienības ieguldījums saskaņā ar šo programmu ir EUR 0,6 miljoni vai vairāk darbībām, ko īsteno saskaņā ar 3. panta 3. punkta f) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, un darbībām, kas minētas 3. panta 3.a punktā un 3. panta 3.b punktā;

| d) | izstrādā kritērijus novērtējumiem, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 26. pantu. |
| --- | --- |

d)

izstrādā kritērijus novērtējumiem, ko veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 26. pantu.

6. pants

Eiropas Pētniecības padome

1.   Komisija izveido Eiropas Pētniecības padomi (“EPP”), kuras uzdevums ir īstenot I daļā “Zinātnes izcilība” minētās darbības, kuras plānots veikt, lai sasniegtu konkrēto mērķi “Stiprināt ▌progresīvo pētījumu
  jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus
  ”. Šī Eiropas Pētniecības padome pārņem ar Lēmumu Nr. 2007/134/EK izveidotās Eiropas Pētniecības padomes funkcijas.

2.   Eiropas Pētniecības padomes sastāvā ir 7. pantā minētā neatkarīgā Zinātniskā padome un 8. pantā minētā īpaši izveidotā īstenošanas struktūra.

3.   Eiropas Pētniecības padomi vada priekšsēdētājs, kuru izraugās no pieredzējušu un starptautiski atzītu zinātnieku vidus.

Priekšsēdētāju ieceļ Komisija, īstenojot
  pārredzamu
  darbā pieņemšanas procesu, kurā iesaistīta
  neatkarīga
  īpaši izveidota atlases komiteja; priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš ir četri gadi, un to var atjaunot vienu reizi. Darbā pieņemšanas procesu un izraudzīto kandidātu apstiprina Zinātniskā padome.

Priekšsēdētājs vada Zinātnisko padomi un nodrošina tās vadošo lomu un sadarbību ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru, kā arī pārstāv to zinātnes pasaulē.

4.   Eiropas Pētniecības padome darbojas saskaņā ar zinātnes izcilības, autonomijas, efektivitātes, izmaksu lietderības, pārredzamības un pārskatatbildības principiem. Tā nodrošina, ka tiek turpinātas Eiropas Pētniecības padomes darbības, ko veic saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 2006/972/EK.

5.   Īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus, tiek sniegts atbalsts pētījumiem visās jomās, kurus veic Eiropas līmenī savstarpēji konkurējošas individuālas un starpvalstu komandas. Eiropas Pētniecības padomes dotācijas progresīvo pētījumu jomā piešķir, balstoties tikai un vienīgi uz izcilības kritēriju.

6.   Komisija rīkojas kā Eiropas Pētniecības padomes autonomijas un integritātes garants un nodrošina tai uzticēto uzdevumu pienācīgu izpildi.

Komisija nodrošina, ka Eiropas Pētniecības padomes darbības tiek īstenotas saskaņā ar šā panta 4. punktā minētajiem principiem un saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto Zinātniskās padomes vispārējo stratēģiju.

7. pants

Zinātniskā padome

1.   Zinātniskās padomes sastāvā ir
  abu dzimumu un dažāda vecuma
  zinātnieki, inženieri un pētnieki ar izcilu reputāciju un attiecīgu pieredzi, kuri pārstāv daudzveidīgas pētniecības jomas un darbojas privātpersonas statusā, nepārstāvot ārējas intereses.

Zinātniskās padomes locekļus ieceļ Komisija, īstenojot neatkarīgu un pārredzamu atlases procedūru, par kuru tā ir vienojusies ar Zinātnisko padomi un kura ietver apspriešanos ar zinātnieku aprindām un ziņojuma sagatavošanu Eiropas Parlamentam un Padomei.

Zinātniskās padomes locekļu pilnvaru termiņš nepārsniedz četrus gadus, un šo termiņu var pagarināt vienu reizi, pamatojoties uz rotācijas sistēmu, kas nodrošina Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību.

2.   Zinātniskā padome izstrādā:

| a) | Eiropas Pētniecības padomes vispārējo stratēģiju; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Pētniecības padomes vispārējo stratēģiju;

| b) | darba programmu Eiropas Pētniecības padomes pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

b)

darba programmu Eiropas Pētniecības padomes pasākumu īstenošanai;

| c) | metodes un procedūras recenzēšanai un priekšlikumu novērtēšanai, uz kuru pamata atlasa finansējamos projektus; |
| --- | --- |

c)

metodes un procedūras recenzēšanai un priekšlikumu novērtēšanai, uz kuru pamata atlasa finansējamos projektus;

| d) | savu nostāju visos jautājumos, kuri no zinātnes perspektīvas varētu vairot Eiropas Pētniecības padomes sasniegumus un ietekmi, kā arī veikto pētījumu kvalitāti; |
| --- | --- |

d)

savu nostāju visos jautājumos, kuri no zinātnes perspektīvas varētu vairot Eiropas Pētniecības padomes sasniegumus un ietekmi, kā arī veikto pētījumu kvalitāti;

| e) | rīcības kodeksu, kurā aplūkots arī interešu konflikta novēršanas jautājums. |
| --- | --- |

e)

rīcības kodeksu, kurā aplūkots arī interešu konflikta novēršanas jautājums.

No nostājām, ko Zinātniskā padome izstrādājusi saskaņā ar šā punkta pirmās daļas a), c), d) un e) punktu, Komisija atkāpjas tikai tad, ja tā uzskata, ka nav ievēroti šā lēmuma noteikumi. Šādā gadījumā, lai turpinātu īpašās programmas īstenošanu un mērķu sasniegšanu, Komisija pieņem pasākumus, nosakot jautājumus, kuros tā atkāpjas no Zinātniskās padomes nostājām, un to pienācīgi pamatojot.

3.   Zinātniskā padome rīkojas saskaņā ar I pielikuma I daļas 1.1. punktā noteiktajām pilnvarām.

4.   Zinātniskās padomes darbības vienīgais nolūks ir, ievērojot 6. panta 4. punktā izklāstītos principus, sasniegt mērķus īpašās programmas daļā, kura ir saistīta ar konkrēto mērķi “Stiprināt ▌progresīvo pētījumu
  jomu, īstenojot Eiropas Pētniecības padomes pasākumus
  ”. Tā rīkojas godprātīgi un atbildīgi un savus pienākumus veic efektīvi un maksimāli pārredzami.

8. pants

Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra

1.   Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra ir atbildīga par administratīvo īstenošanu un programmas izpildi, kā aprakstīts I pielikuma I daļas 1.2. punktā, un palīdz Zinātniskajai padomei veikt tās uzdevumus.

2.   Komisija nodrošina, ka īpaši izveidotā īstenošanas struktūra stingri, efektīvi un pietiekami elastīgi ievēro tikai un vienīgi Eiropas Pētniecības padomes mērķus un prasības.

III SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

8.a pants

Uzraudzība un informācija par īstenošanu

1.
     
  Komisija ik gadus uzrauga un ziņo par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XX/2012 [“Apvārsnis 2020”] 25. pantu un šā lēmuma III pielikumu.

2.
     
  Komisija regulāri informē 9. pantā minēto komiteju par īpašās programmas netiešo darbību īstenošanas vispārējo gaitu, lai komiteja varētu laikus sniegt attiecīgu ieguldījumu darba programmu sagatavošanā, jo īpaši attiecībā uz daudzgadu pieeju un stratēģisko virzību, un laikus informē komiteju par visām programmā “Apvārsnis 2020” ierosinātajām vai finansētajām darbībām, kā noteikts šā lēmuma IV pielikumā.

9. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a
     
  Komiteja sanāk dažādos sastāvos, kas izklāstīti V pielikumā, atbilstoši apspriežamā jautājuma tematam.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro pārbaudes procedūru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro konsultēšanās procedūru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja 2.
  un 2.a
   punktā minētās komitejas atzinumu plānots saņemt, izmantojot rakstisku procedūru, šo procedūru izbeidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai paredzētajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai ja to pieprasa komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.

10. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos tiesību aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt
  3. panta 2. punktā minētos
  deleģētos aktus Komisijai piešķir ▌no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas
  uz programmas darbības laiku
  .

3.   Padome jebkurā laikā var atsaukt
  3. panta 2. punktā
  minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums par deleģēto pilnvaru atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas norādīta lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo Padomei.

5.   
  Saskaņā ar 3. panta 2. punktu pieņemts
  deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Padomei, Padome nav izteikusi iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām Padome ir informējusi Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par vienu mēnesi.

6.   Eiropas Parlamentu informē par to, ka Komisija ir pieņēmusi deleģētos tiesību aktus, par to, ka ir izteikti iebildumi, vai par to, ka Padome ir atsaukusi pilnvaru deleģēšanu.

11. pants

Atcelšana un pārejas noteikumi

1.   Lēmumus Nr. 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK atceļ no 2014. gada 1. janvāra.

2.   Darbības, kas sāktas saskaņā ar 1. punktā minētajiem lēmumiem, un finanšu saistības, kas attiecas uz darbībām, kuras veic saskaņā ar minētajiem lēmumiem, līdz to pabeigšanai turpina regulēt minētie lēmumi. Attiecīgā gadījumā uzdevumus, kurus nav pabeigušas ar 1. punktā minētajiem lēmumiem izveidotās komitejas, pārņem šā lēmuma 9. pantā minētā komiteja.

3.   Ar īpašās programmas finanšu piešķīrumu var segt arī tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pāreju uz īpašo programmu no pasākumiem, uz kuriem attiecas Lēmumi 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

13. pants

Lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē,

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. novembra nostāja.

1

(2)  OV C, .., .. lpp.

2

(3)  OV C, .., .. lpp.

3

(4)  OV, .., .. lpp.

4

(5)  OV L 57, 24.2.2007., 14. lpp.

5

(6)  COM(2010)2020.

6

(7)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

7

(8)  OV L 107, 30.4.1996., 12. lpp.

8

(9)  OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.

9

(10)  OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp.

10

(11)  OV L 400, 30.12.2006., 272. lpp.

11

(12)  OV L 400, 30.12.2006., 299. lpp.

12

(13)  OV L 400, 30.12.2006., 368. lpp.

13

(14)  OV L [..], [..], [..]. lpp.

14

I PIELIKUMS

Pasākumu pamatvirzieni

Netiešo darbību kopīgie elementi

1.   PLĀNOŠANA

1.1.   Vispārīgi apsvērumi

Regulā (ES) Nr. XX/2012 (“Apvārsnis 2020”) ir iestrādāts principu kopums, kura mērķis ir veicināt programmatisku pieeju, proti, gādāt par to, lai pasākumi stratēģiski un integrēti sekmētu tās mērķu īstenošanu un lai tā un citas saistītās Savienības politikas jomas un programmas cita citu spēcīgi papildinātu.

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” netiešās darbības tiks īstenotas, izmantojot Finanšu regulā noteiktos finansēšanas veidus, it īpaši dotācijas, balvas, iepirkumu un finanšu instrumentus. Visi finansēšanas veidi tiks elastīgi izmantoti visu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārīgo un konkrēto mērķu īstenošanai, finansēšanas veidu izvēloties atbilstoši konkrētā mērķa vajadzībām un specifikai.

Īpaša uzmanība tiks veltīta tam, lai nodrošinātu
  līdzsvarotu
  pieeju
  pētniecībai
  un inovācijai, proti, lai aptvertu ne tikai jaunu produktu un pakalpojumu izstrādi uz zinātnisku un tehnoloģisku atklājumu pamata, bet arī tādus aspektus kā esošo tehnoloģiju izmantošana novatoriskos veidos, turpmāki uzlabojumi, ar tehnoloģijām nesaistīta inovācija un sociāla inovācija. Vienīgi holistiska pieeja inovācijai var vienlaicīgi risināt sabiedrības problēmas un sekmēt jaunu konkurētspējīgu uzņēmumu un rūpniecības nozaru veidošanos.

Attiecībā uz sabiedrības problēmām un it īpaši pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomās
  sevišķa uzmanība tiks veltīta pētniecības un inovācijas pasākumiem, kurus papildinās
  ciešā saistībā ar tiešajiem lietotājiem un tirgu
  veikti pasākumi
  , piemēram, demonstrējumi, izmēģinājuma projekti vai koncepciju pierādīšana. Vajadzības gadījumā tiks atbalstīta arī sociāla inovācija un pasākumi pieprasījuma pusē, piemēram, iepirkums pirmsstandartizācijas vai pirmskomercializācijas posmā, inovatīvu risinājumu iepirkums, standartizācija un citi uz lietotāju orientēti pasākumi, lai paātrinātu inovatīvu produktu un pakalpojumu izmantošanu un izplatīšanu tirgū. Turklāt paredzētas pietiekami plašas iespējas izmantot augšupēju pieeju
  uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, un pasākumus darba programmās noteiks vispārīgi. Katras problēmas un katras tehnoloģijas jomā pastāvēs
  atklātas, vieglas un ātras shēmas, lai Eiropas labākajiem pētniekiem, uzņēmējiem un uzņēmumiem radītu iespēju īstenot pašu izvēlētus progresīvus risinājumus.

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas gaitā tiks precīzi noteiktas prioritātes, kas ietvers stratēģisku pieeju pētniecības plānošanai, izmantojot tādus pārvaldības veidus, kas vienlaikus būs gan cieši saistīti ar politikas izstrādi, gan tomēr pārsniegs ierastās nozaru politikas robežas. Tam pamatā būs pārliecinoši pierādījumi, analīze un prognozes, un sasniegumu vērtēšanā tiks izmantots stingri noteikts rezultātu rādītāju kopums. Šāda transversāla pieeja plānošanai un pārvaldībai dos iespēju gan efektīvi saskaņot visus pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrētos mērķus, gan risināt problēmas, kas kopīgas visiem konkrētajiem mērķiem, piemēram, ilgtspējas, klimata pārmaiņu,
  sociālo un humanitāro zinātņu
  vai jūras zinātņu un tehnoloģiju jautājumus.

Prioritāšu noteikšanas pamatā tikpat lielā mērā būs dažāda veida ieguldījumi un padomi. Vajadzības gadījumā tiks pieaicinātas neatkarīgu ekspertu grupas, kas būs īpaši izveidotas, lai sniegtu padomus saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vai tās konkrēto mērķu īstenošanu. Minētās ekspertu grupas nodrošinās pienācīga līmeņa erudīciju un zināšanas konkrētajās jomās un daudzveidīgu profesionālo pieredzi, tostarp
  akadēmisko aprindu,
  rūpniecības nozares un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību.
  Vajadzības gadījumā tiks ņemti vērā arī Eiropas Pētniecības telpas jautājumu komitejas (ERAC), citu ar Eiropas Pētniecības telpu (EPT) saistītu grupu un Uzņēmumu politikas grupas padomi saistībā ar stratēģisko prioritāšu apzināšanu un izstrādi.

Nosakot prioritātes, var ņemt vērā arī Eiropas Tehnoloģiju platformu stratēģiskās pētniecības programmas,
  kopīgās plānošanas iniciatīvas
  vai Eiropas inovācijas partnerību ieguldījumu. Atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” noteikumiem vajadzības gadījumā prioritāšu noteikšanas procesā un to īstenošanā tiks izmantots arī pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” atbalstīto publiskā sektora savstarpējo partnerību un publiskā un privātā sektora partnerību ieguldījums. Prioritāšu noteikšanas procesā būtiska loma būs arī regulārai mijiedarbībai ar tiešajiem lietotājiem, iedzīvotājiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ko īstenos ar atbilstošām metodēm, piemēram, ar vienprātības konferencēm, iesaistīšanu tehnoloģiju novērtēšanā vai tiešu iesaistīšanu pētniecības un inovācijas procesos.

Tā kā pamatprogramma “Apvārsnis 2020” ir izstrādāta septiņiem gadiem, tās darbības laikā var ievērojami mainīties ekonomiskie, sociālie un politiskie apstākļi. Ir nepieciešams, lai pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” būtu iespējams pielāgot šādām pārmaiņām. Tāpēc pie katra konkrētā mērķa tiks paredzēta iespēja atbalstīt pasākumus, kas nav minēti sekojošajos aprakstos, ja tam ir pietiekams pamats saistībā ar svarīgām norisēm, politikas vajadzībām vai negaidītiem notikumiem.

Pasākumi, kuru īstenošanu atbalsta saskaņā ar programmas dažādajām daļām un to konkrētajiem mērķiem, būtu jāīsteno tā, lai attiecīgi nodrošinātu šo pasākumu savstarpējo papildināmību un saskaņotību.

▌

1.2.
     Piekļuve riska kapitāla finansējumam

Pamatprogramma “Apvārsnis 2020” izmantos divus mehānismus, lai uzņēmumiem un cita veida organizācijām palīdzētu iegūt piekļuvi kredītiem, garantijām un kapitāla finansējumam.

Ar aizņēmuma mehānismu tiks nodrošināti kredīti atsevišķiem atbalsta saņēmējiem, lai tie varētu veikt ieguldījumus pētniecībā un inovācijā; garantijas finanšu
  starpniekiem
  , kuri izsniedz kredītus atbalsta saņēmējiem, kredītu un garantiju kombinācijas, kā arī garantijas vai pretgarantijas valstu, ▌reģionālām
  un vietējām
  aizņēmumu finansēšanas shēmām. Šajā mehānismā būs MVU paredzēta daļa, kuras mērķauditorija būs uz pētniecību un inovāciju orientēti MVU, un šīs aizņēmuma summas papildinās finansējumu, ko MVU saņem no Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmā
  (COSME)
  paredzētā aizdevumu garantiju mehānisma.

Ar pašu kapitāla mehānismu tiks nodrošināts riska un/vai mezonīna kapitāls atsevišķiem uzņēmumiem sākuma posmā (mehānisma daļa darbības uzsākšanas kapitāla nodrošināšanai). Šis mehānisms ļaus izdarīt ieguldījumus arī paplašināšanās un izaugsmes posmā un vienlaikus izmantot Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmā
  (COSME)
  paredzēto kapitāla mehānismu izaugsmei, kā arī fondu fondus.

Minētajiem mehānismiem būs būtiska nozīme, īstenojot mērķi “Piekļuve riska kapitāla finansējumam”, tomēr attiecīgā gadījumā tos varēs izmantot arī visu citu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrēto mērķu īstenošanai.

Pašu kapitāla mehānisms un aizņēmuma mehānismā MVU paredzētā daļa tiks ieviesti kā daļa no diviem ES finansēšanas instrumentiem, ar kuriem nodrošina kapitālu un aizņēmumus, lai mazos un vidējos uzņēmumos veicinātu pētniecību, inovāciju un izaugsmi, apvienojumā ar Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmā
  (COSME)
  paredzētajiem kapitāla un aizņēmuma mehānismiem.

1.3.
     Izziņošana
  , izmantošana
  un izplatīšana

Nozīmīga pievienotā vērtība, ko sniedz Savienības līmenī finansēta pētniecība un inovācija, ir iespēja informēt par rezultātiem,
  izmantot
  un izplatīt tos visa kontinenta mērogā, lai vairotu to ietekmi. Tāpēc pie katra pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrētā mērķa tiks paredzēts īpašs atbalsts izplatīšanas (tostarp, nodrošinot atvērtu piekļuvi
  zinātniskām publikācijām
  ), izziņošanas un dialoga pasākumiem, sevišķu uzmanību pievēršot tam, lai informācija par rezultātiem sasniegtu tiešos lietotājus, iedzīvotājus,
  akadēmiskās aprindas,
  pilsoniskās sabiedrības organizācijas, rūpniecības nozari un politikas veidotājus. Šādā nolūkā pamatprogramma “Apvārsnis 2020” var izmantot informācijas nodošanas tīklus. Saistībā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” veiktie izziņošanas pasākumi, proti, publikācijas, sabiedriski pasākumi, zināšanu reģistri, datu bāzes, interneta vietnes vai mērķtiecīga sociālo plašsaziņas līdzekļu izmantošana
  popularizēs faktu, ka rezultāti ir iegūti ar Savienības finansējuma palīdzību, un vienlaikus
  vairos sabiedrības izpratni par pētniecības un inovācijas nozīmīgumu.

▌

2.
     PAPILDINĀMĪBA, TRANSVERSĀLI JAUTĀJUMI
  UN ATBALSTA PASĀKUMI

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pamatā ir tās trijās galvenajās daļās noteiktie mērķi, proti, radīt izcilību zinātnē, nodrošināt vadošo lomu rūpniecībā un risināt sabiedrības problēmas. Īpaša uzmanība tiks veltīta šo trīs daļu pienācīgas koordinācijas nodrošināšanai un visu konkrēto mērķu radītās sinerģijas pilnīgai izmantošanai, lai pēc iespējas palielinātu to kopējo ietekmi uz augstākā līmeņa politiskajiem mērķiem Savienībā. Tāpēc pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu īstenošanā liela uzmanība tiks veltīta efektīvu risinājumu rašanai, izmantojot pieeju, kura ir daudz plašāka par vienkāršu balstīšanos uz tradicionālajām zinātnes un tehnoloģijas disciplīnām un ekonomikas nozarēm.

Tiks veicinātas transversālas darbības, kas aptvers I daļu “Zinātnes izcilība”,
  II daļu “Vadošā loma rūpniecībā” un III daļu “Sabiedrības problēmu risināšana”,
  lai kopīgi veidotu jaunas zināšanas, nākotnes un jaunās tehnoloģijas, pētniecības infrastruktūras un galvenās kompetences. Vienlaikus tiks veicināta plašāka pētniecības infrastruktūru izmantošana sabiedrībā, piemēram, sabiedrisko pakalpojumu jomā, kā arī zinātnes, civilās drošības un kultūras popularizēšanā. Turklāt prioritāšu noteikšana, īstenojot Kopīgā pētniecības centra tiešās darbības un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) pasākumus, tiks pienācīgi saskaņota ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” daļām.

Piedevām daudzos gadījumos, lai efektīvi īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” un Inovācijas savienības mērķus, būs jāmeklē tādi risinājumi, kuri savā būtībā ir starpdisciplināri un tāpēc attiecas uz vairākiem pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrētajiem mērķiem. ▌ Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir iekļauti īpaši noteikumi, lai stimulētu šādus transversālus pasākumus, tostarp efektīvi sasaistot budžetus. Tas nozīmē arī, ka, piemēram, jomās, kas skar sabiedrības problēmu risināšanu un pamattehnoloģijas un rūpnieciskās tehnoloģijas, būs iespējams izmantot noteikumus par finanšu instrumentiem un īpaši izveidoto MVU instrumentu.

Transversālām darbībām
  būs ļoti liela nozīme, arī veicinot mijiedarbību starp sabiedrības problēmu jomu un pamattehnoloģijām un rūpnieciskām tehnoloģijām — tā ir būtisku tehnoloģisku sasniegumu radīšanas priekšnoteikums. Kā šādas mijiedarbības piemērus var minēt e-veselības sfēru, viedtīklus, intelektiskas transporta sistēmas, klimata jomā veikto darbību integrēšanu, nanomedicīnu, vieglajiem transportlīdzekļiem paredzētus progresīvus materiālus vai bioloģisku ražošanas procesu un produktu izstrādi. Tāpēc tiks veicināta spēcīga sinerģija starp sabiedrības problēmu jomu un vispārējo pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju attīstības jomu. Tas tiks īpaši ņemts vērā, izstrādājot daudzgadu stratēģijas un nosakot prioritātes katram konkrētajam mērķim. Tāpēc ieinteresētajām personām, kas pārstāv dažādās jomas, būs visā pilnībā jāpiedalās īstenošanā, un daudzos gadījumos būs arī nepieciešams apvienot pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomas finansējumu un finansējumu, kas paredzēts attiecīgo sabiedrības problēmu risināšanai.

Īpaša uzmanība tiks veltīta arī tam, lai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros finansētos pasākumus saskaņotu ar pasākumiem, kuri saņem atbalstu no citām Savienības finansēšanas programmām, piemēram, saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku
  un
  kopējo zivsaimniecības politiku,
  “Life+”
  vai “Erasmus visiem — Savienības programma izglītībai, apmācībai, jaunatnei un sportam”, vai arī saskaņā ar programmu “Veselība izaugsmei”
  un Savienības ārpolitikas un attīstības finansēšanas programmām
  . Tas nozīmē, ka darbība ir pienācīgi jāsaskaņo ar kohēzijas politikas fondiem
  saistībā ar valstu un reģionālajām pētniecības un inovācijas stratēģijām viedas specializācijas jomā
  , ja atbalsts spēju veidošanai pētniecības un inovācijas jomā reģionālā līmenī var kalpot par atspēriena punktu izcilībai, reģionālu izcilības centru izveide var palīdzēt novērst “inovācijas plaisu” Eiropā vai atbalsts liela mēroga demonstrējumiem un izmēģinājuma projektiem var palīdzēt sasniegt mērķi — Eiropai nodrošināt vadošo lomu rūpniecībā.

A.
     
  Sociālās un humanitārās zinātnes

Sociālo un humanitāro zinātņu pētījumi tiks pilnībā integrēti katrā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vispārīgajā mērķī. Tas pavērs plašas iespējas atbalstīt šādus pētījumus ar Eiropas Pētniecības padomes starpniecību, veicot Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības vai īstenojot konkrēto mērķi “Pētniecības infrastruktūras”.

Tādēļ sociālās un humanitārās zinātnes būs arī svarīgs elements pasākumos, kas nepieciešami, lai veicinātu vadošo lomu rūpniecībā un risinātu katru no sabiedrības problēmām. Attiecībā uz sabiedrības problēmu risināšanu tas nozīmē izprast būtiskus veselību ietekmējošus faktorus un uzlabot veselības aprūpes noteikumu efektivitāti, atbalstīt tādu politiku, kas paver iespējas lauku teritorijām, pētīt un saglabāt Eiropas kultūras mantojumu un daudzveidību, veicināt apzinātu izvēli patērētāju vidū, izveidot uz zināšanām un informāciju balstītu iekļaujošu digitālo ekosistēmu, pieņemt stingrus lēmumus enerģētikas politikas jomā un nodrošināt uz patērētājiem orientētu elektrotīklu Eiropā, kā arī pāreju uz ilgtspējīgu energosistēmu, atbalstīt uz pierādījumiem balstītu transporta politiku un prognozēšanu, atbalstīt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas, resursu lietderīgas izmantošanas iniciatīvas un pasākumus, kuru mērķis ir veidot “zaļu” un ilgtspējīgu ekonomiku, kā arī drošības, riska un pārvaldības jautājumu kultūras un sociāli ekonomiskos aspektus (tostarp juridiskos un cilvēktiesību aspektus).

Turklāt, īstenojot konkrēto mērķi “Eiropa mainīgā pasaulē — iekļaujoša, inovatīva un domājoša sabiedrība”, tiks atbalstīti sociālo un humanitāro zinātņu jomā veikti horizontāla rakstura jautājumu pētījumi, piemēram, gudras un ilgtspējīgas izaugsmes panākšana, sociālās, kultūras un uzvedības izmaiņas Eiropas sabiedrībā, sociāla inovācija, inovācija publiskajā sektorā vai Eiropas loma pasaulē.

B.
     
  Zinātne un sabiedrība

Tiks padziļināta saikne un mijiedarbība starp zinātni un sabiedrību, kā arī veicināta atbildīga pētniecība un inovācija, zinātnes apguve, zinātnes popularizēšana un zinātnes kultūra un nostiprināta sabiedrības uzticība zinātnei un inovācijai, izmantojot tādus pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pasākumus, kuri veicinās iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības apzinātu iesaistīšanos pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā un veidos dialogu ar tiem.

C.
     
  Dzimumu līdztiesība

ES ir apņēmusies veicināt dzimumu līdztiesību zinātnē un inovācijā. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” dzimumu līdztiesība tiks skatīta kā transversāls jautājums, lai labotu sieviešu un vīriešu līdzsvara trūkumu un integrētu dzimumu līdztiesības dimensiju pētījumu un inovācijas plānošanā un saturā.

D.
     
  Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)

Īstenojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, tiks veicināta un atbalstīta mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) arvien lielāka integrēta iesaistīšanās visu konkrēto mērķu sasniegšanā.

Papildus labāku nosacījumu izveidei MVU dalībai pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 18. pantu konkrētā mērķa “Vadošā loma pamattehnoloģijās un rūpnieciskās tehnoloģijās” un III daļas “Sabiedrības problēmu risināšana” ietvaros tiks izmantoti īpaši izstrādāti pasākumi, kas noteikti konkrētā mērķa “Inovācijas MVU” sadaļā (īpaši izstrādāts MVU instruments). Šādas integrētas pieejas rezultātā vismaz 20 % no to kopējiem apvienotajiem budžetiem vajadzētu nonākt MVU rīcībā.

Īpaša uzmanība tiks veltīta tam, lai MVU būtu pienācīgi pārstāvēti publiskā un privātā sektora partnerībās.

DA.
     
  “Ātrais ceļš uz inovāciju” (FTI)

Instruments “Ātrais ceļš uz inovāciju” ļaus ievērojami straujākā tempā pārvarēt posmu no idejas līdz tirgum, un gaidāms, ka tādējādi būs iespējams palielināt rūpniecības nozares līdzdalību programmā “Apvārsnis 2020” un sekmēt tādu pretendentu dalību, kuri pieteikumu iesniegs pirmo reizi.

Saskaņā ar “Apvārsnis 2020” izveides regulas 18.a pantu ar instrumentu “Ātrais ceļš uz inovāciju” tiks atbalstīti tirgum pietuvināti pasākumi saistībā ar konkrēto mērķi “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” un saistībā ar sabiedrības problēmu risināšanu, šim nolūkam izmantojot augšupēju pieeju, kuras pamatā būs pastāvīgi atklāts konkurss, un piešķiršanas termiņu, kas nepārsniegs sešus mēnešus. Instruments “Ātrais ceļš uz inovāciju” sekmēs inovāciju Eiropā un Savienības konkurētspēju.

E.
     
  Plašāka dalība

Lai arī pēdējā laikā vērojama zināma konverģence, dalībvalstu potenciāls pētniecības un inovācijas jomā joprojām stipri atšķiras, un pastāv lielas atšķirības starp “inovācijas līderiem” un “pieticīgajiem novatoriem”. Pasākumi palīdzēs novērst pētniecības un inovācijas plaisu Eiropā, gan veicinot sinerģiju ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI), gan arī veicot īpašus pasākumus, lai reģionos ar zemiem pētniecības, attīstības un inovācijas rādītājiem atraisītu izcilības potenciālu, tādējādi paplašinot dalību pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un sniedzot ieguldījumu Eiropas Pētniecības telpas izveidē.

F.
     
  Starptautiskā sadarbība

Lai efektīvi sasniegtu daudzus pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” minētos konkrētos mērķus, īpaši tos, kas saistīti ar Eiropas Savienības ārpolitiku, attīstības politiku un starptautiskajām saistībām, nepieciešama starptautiskā sadarbība ar partneriem trešās valstīs. Tas attiecas uz visām rakstura ziņā kopīgām sabiedrības problēmām, kuru risināšana ir paredzēta pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. Tāpat starptautiskajai sadarbībai ir būtiska nozīme progresīvo un fundamentālo pētījumu veikšanā, lai varētu gūt labumu no jaunajām zinātnes un tehnoloģiju iespējām. Tāpēc, lai varētu veicināt šo globālo sadarbību, ir svarīgi uzlabot pētnieku un inovāciju personāla mobilitāti starptautiskā mērogā. Darbība starptautiskā mērogā ir vienlīdz svarīga tādēļ, lai palielinātu Eiropas rūpniecības konkurētspēju, sekmējot novatorisku tehnoloģiju izmantošanu un tirdzniecību, piemēram, izstrādājot pasaules standartus un sadarbspējas vadlīnijas, kā arī sekmējot Eiropas risinājumu pieņemšanu un izmantošanu ārpus Eiropas. Visas starptautiskās darbības vajadzētu veicināt ar efektīvu un taisnīgu zināšanu nodošanas struktūru, kurai ir izšķiroša nozīme inovācijā un izaugsmē.

Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” starptautiskā sadarbība galvenokārt būs vērsta uz sadarbību ar trim lielām valstu grupām, proti, ar:

| 1) | rūpnieciski attīstītajām valstīm un jaunietekmes ekonomikām; |
| --- | --- |

1)

rūpnieciski attīstītajām valstīm un jaunietekmes ekonomikām;

| 2) | paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm un kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

2)

paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm un kaimiņvalstīm;

| 3) | jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

3)

jaunattīstības valstīm.

Attiecīgā gadījumā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” tiks veicināta divpusēja reģionāla vai daudzpusēja sadarbība. Starptautiskā sadarbība pētniecības un inovācijas jomā ir būtisks Savienības globālo saistību aspekts, un tam ir nozīmīga loma Savienības partnerībā ar jaunattīstības valstīm, piemēram, virzībā uz tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu.

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 21. pantā ir izklāstīti vispārējie principi, saskaņā ar kuriem trešo valstu organizācijas un starptautiskas organizācijas varēs piedalīties pamatprogrammā. Pētniecība un inovācija no atvērtības pret trešām valstīm kopumā gūst ievērojamu labumu, tāpēc pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” arī turpmāk būs spēkā vispārējas atvērtības princips, vienlaikus mudinot nodrošināt ekvivalentu piekļuvi trešo valstu programmām. Vajadzības gadījumā un jo īpaši tādēļ, lai aizsargātu Eiropas intereses attiecībā uz intelektuālo īpašumu, varētu pieņemt piesardzīgāku pieeju.

Papildus jau minētajam tiks īstenota virkne mērķtiecīgu darbību, ievērojot stratēģisku pieeju starptautiskai sadarbībai un pamatojoties uz kopīgām interesēm, prioritātēm un abpusēju labumu, kā arī veicinot koordināciju un sinerģiju ar dalībvalstu darbībām. To vidū būs mehānisms kopēju uzaicinājumu atbalstīšanai un iespēja veidot līdzfinansējuma programmas kopā ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām. Tiks mēģināts nodrošināt sinerģiju ar citām Savienības politikas jomām.

Paredzēts arī turpmāk ņemt vērā Stratēģiskā foruma starptautiskajai sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā (SFIC) stratēģiskos padomus.

Neskarot citas sadarbības iespējas, šādu stratēģisku starptautisku sadarbību var veidot, piemēram, šādās jomās:

| a) | Eiropas un jaunattīstības valstu partnerības klīnisko pētījumu jomā (EDCTP2) turpināšana; šī partnerība attiecas uz klīniskiem pētījumiem par medicīnisku iejaukšanos cīņā pret HIV, malāriju, tuberkulozi un novārtā atstātām slimībām; |
| --- | --- |

a)

Eiropas un jaunattīstības valstu partnerības klīnisko pētījumu jomā (EDCTP2) turpināšana; šī partnerība attiecas uz klīniskiem pētījumiem par medicīnisku iejaukšanos cīņā pret HIV, malāriju, tuberkulozi un novārtā atstātām slimībām;

| b) | atbalsts, nodrošinot gada dalības maksu programmā “Human Science Frontier Programme (HSFP)”, lai tās Savienības dalībvalstis, kas nav G7 locekles, varētu pilnībā izmantot HSFP finansējuma sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

b)

atbalsts, nodrošinot gada dalības maksu programmā “Human Science Frontier Programme (HSFP)”, lai tās Savienības dalībvalstis, kas nav G7 locekles, varētu pilnībā izmantot HSFP finansējuma sniegtās iespējas;

| c) | starptautisks retu slimību jautājumiem veltīts konsorcijs ar vairākām Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm — šīs iniciatīvas mērķis ir līdz 2020. gadam izstrādāt testus visretāko slimību diagnosticēšanai un 200 jaunus terapijas veidus reto slimību ārstēšanai; |
| --- | --- |

c)

starptautisks retu slimību jautājumiem veltīts konsorcijs ar vairākām Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm — šīs iniciatīvas mērķis ir līdz 2020. gadam izstrādāt testus visretāko slimību diagnosticēšanai un 200 jaunus terapijas veidus reto slimību ārstēšanai;

| d) | atbalsts darbībām, ko veic Starptautiskais uz zinātnes atziņām balstītas bioekonomikas forums un ES un ASV darba grupa biotehnoloģijas pētījumu jomā, kā arī atbalsts sadarbības saiknēm ar attiecīgām starptautiskām organizācijām un iniciatīvām (piemēram, globālām pētniecības aliansēm, kas nodarbojas ar tādiem jautājumiem kā lauksaimniecības radītas siltumnīcefekta gāzes un dzīvnieku veselība); |
| --- | --- |

d)

atbalsts darbībām, ko veic Starptautiskais uz zinātnes atziņām balstītas bioekonomikas forums un ES un ASV darba grupa biotehnoloģijas pētījumu jomā, kā arī atbalsts sadarbības saiknēm ar attiecīgām starptautiskām organizācijām un iniciatīvām (piemēram, globālām pētniecības aliansēm, kas nodarbojas ar tādiem jautājumiem kā lauksaimniecības radītas siltumnīcefekta gāzes un dzīvnieku veselība);

| e) | ieguldījums daudzpusējos procesos un iniciatīvās, piemēram, Klimata pārmaiņu starpvaldību padomē (IPCC), Starpvaldību platformā bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) un Zemes novērojumu grupā (GEO); |
| --- | --- |

e)

ieguldījums daudzpusējos procesos un iniciatīvās, piemēram, Klimata pārmaiņu starpvaldību padomē (IPCC), Starpvaldību platformā bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) un Zemes novērojumu grupā (GEO);

| f) | ārkārtīgi liela nozīme ir dialogiem par kosmosu starp Savienību un divām lielākajām valstīm, kas veic darbības kosmosā — Amerikas Savienotajām Valstīm un Krieviju —, un tie kalpo par pamatu tam, lai veidotu stratēģisku sadarbību, iesaistoties partnerībās kosmosa jomā; |
| --- | --- |

f)

ārkārtīgi liela nozīme ir dialogiem par kosmosu starp Savienību un divām lielākajām valstīm, kas veic darbības kosmosā — Amerikas Savienotajām Valstīm un Krieviju —, un tie kalpo par pamatu tam, lai veidotu stratēģisku sadarbību, iesaistoties partnerībās kosmosa jomā;

| g) | Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu sadarbības pasākumu īstenošanas kārtība iekšzemes drošības/civilās aizsardzības pētniecības jomā, kas parakstīta 2010. gada 18. novembrī; |
| --- | --- |

g)

Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu sadarbības pasākumu īstenošanas kārtība iekšzemes drošības/civilās aizsardzības pētniecības jomā, kas parakstīta 2010. gada 18. novembrī;

| h) | sadarbība ar jaunattīstības valstīm, tostarp arī Subsahāras Āfrikas valstīm, enerģijas ražošanas decentralizēšanas jomā nolūkā mazināt nabadzību; |
| --- | --- |

h)

sadarbība ar jaunattīstības valstīm, tostarp arī Subsahāras Āfrikas valstīm, enerģijas ražošanas decentralizēšanas jomā nolūkā mazināt nabadzību;

| i) | turpmāka sadarbība ar Brazīliju saistībā arpētījumiem par jaunas paaudzes biodegvielu un citiem biomasas izmantošanas veidiem. |
| --- | --- |

i)

turpmāka sadarbība ar Brazīliju saistībā arpētījumiem par jaunas paaudzes biodegvielu un citiem biomasas izmantošanas veidiem.

Papildus tam tiks atbalstīti īpaši izstrādāti horizontālie pasākumi, lai nodrošinātu saskaņotu un efektīvu starptautiskās sadarbības attīstību pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros.

G.
     
  Ilgtspējīga attīstība un klimata pārmaiņas

Ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” tiks veicināti un atbalstīti pasākumi, kas vērsti uz to, lai izmantotu Eiropas vadošās pozīcijas sacensībā par tādu jaunu procesu un tehnoloģiju izstrādi, kas plašā nozīmē veicina ilgtspējīgu attīstību un cīnās pret klimata pārmaiņām. Šāda horizontāla pieeja, kas pilnīgi integrēta visās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātēs, palīdzēs Eiropas Savienībai piedzīvot uzplaukumu tādā pasaulē, kurā ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis un ierobežota resursu pieejamība, veidojot resursu izmantojuma ziņā efektīvu, stabilu un konkurētspējīgu ekonomiku.

H.
     
  No atklājuma līdz izmantošanai tirgū — pārejas darbības

Pārejas darbību mērķis visā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir panākt, lai atklājumi tiktu izmatoti tirgū, kad vien iespējams, nodrošinot ideju praktisku un komerciālu izmantošanu. Darbību pamatā vajadzētu būt plašai inovācijas koncepcijai, un ar tām vajadzētu stimulēt starpnozaru inovāciju.

I.
     
  Transversāli atbalsta pasākumi

Transversāli jautājumi tiks atbalstīti ar virkni transversālu atbalsta pasākumu, tostarp atbalstot: pētnieka profesijas pievilcības palielināšanu, tostarp Eiropas pētnieku hartas vispārīgo principu uzlabošanu; EPT un Inovācijas savienības faktu bāzes un attīstības, kā arī EPT (tostarp piecām EPT ierosmēm) un Inovācijas savienībai sniegtā atbalsta nostiprināšanu; atzinības paušanu izcilus rezultātus sasniegušiem “Apvārsnis 2020” līdzekļu saņēmējiem un projektiem dažādās jomās, piešķirot simboliskas balvas; pamatnosacījumu uzlabošanu Inovācijas savienības atbalstam, tostarp Komisijas ieteikumā par intelektuālā īpašuma pārvaldību

   (1)

  norādīto principu uzlabošanu, kā arī izpēti par iespējām izveidot Eiropas intelektuālā īpašuma tiesību valorizācijas instrumentu; izciliem pētniekiem un inovāciju izstrādātājiem paredzētu starptautisku tīklu (piemēram, COST) administrēšanu un koordinēšanu
  .

3.   PARTNERĪBA

Lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā, ir jāoptimizē publisko un privāto dalībnieku ieguldījums. Tas ir svarīgi, lai konsolidētu Eiropas Pētniecības telpu un veicinātu Inovācijas savienības, Digitalizācijas programmas un citu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu īstenošanu. Turklāt atbildīga pieeja pētniecībai un inovācijai paredz, ka labākie risinājumi ir iegūstami sadarbībā starp partneriem, kuriem ir dažādi uzskati, bet kopīgas intereses.

Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir noteikts, kāda var būt publisko sektoru savstarpējās partnerības un publiskā un privātā sektora partnerības darbības joma, un izklāstīti skaidri kritēriji šādu partnerību izveidei. Publiskā un privātā sektora partnerības pamatā var būt starp publiskiem un privātiem dalībniekiem noslēgts līgums, un atsevišķos gadījumos var veidot institucionalizētu publiskā un privātā sektora partnerību (piemēram, kopīgas tehnoloģiju ierosmes un citus kopuzņēmumus).

Jau pastāvošas publiskā sektora savstarpējas partnerības un publiskā un privātā sektora partnerības var saņemt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” atbalstu, ja tās tiecas sasniegt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķus,
  veicina Eiropas Pētniecības telpas (EPT) īstenošanu,
  atbilst pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” kritērijiem un ir guvušas ievērojamus panākumus, īstenojot Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (7. pētniecības pamatprogramma).

Saskaņā ar Līguma 185. pantu īstenotas iniciatīvas, kuras ir saņēmušas atbalstu 6. un/vai 7. pētniecības pamatprogrammā un kurām var turpināt sniegt atbalstu saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem, tostarp ir šādas — Eiropas un jaunattīstības valstu partnerības klīnisko pētījumu jomā (EDCTP), interaktīva automatizēta dzīvesvide (AAL), Baltijas jūras pētniecības un attīstības programma (BONUS), Eurostars un Eiropas Metroloģijas pētniecības programma. Turpmāku atbalstu var sniegt arī Eiropas Enerģētikas pētniecības aliansei (EERA), kas izveidota saskaņā ar Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu (SET plānu).
  Kopīgo plānošanas iniciatīvu atbalstīšanai pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” var izmantot [pamatregulas] 20. pantā minētos instrumentus, tostarp iniciatīvas, ko īsteno saskaņā ar Līguma 185. pantu.

Saskaņā ar 7. pētniecības pamatprogrammu un atbilstoši Līguma 187. pantam izveidotie kopuzņēmumi, kuriem var turpināt sniegt atbalstu saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem, ir — kopuzņēmums novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (IMI), “Clean sky”, Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes vadības pētniecība (SESAR), kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH), kā arī kopuzņēmums iegulto datorsistēmu jomā (ARTEMIS) un kopuzņēmums nanoelektronikas jomā (EEIAC). Pēdējos divus kopuzņēmumus var apvienot vienā ierosmē.

Citas publiskā un privātā sektora partnerības, kuras ir saņēmušas atbalstu saskaņā ar 7. pamatprogrammu un kurām var turpināt sniegt atbalstu saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem, ir — “Nākotnes ražotnes”, “Energoefektīvas ēkas”, Eiropas “zaļo” automobiļu iniciatīva, “Nākotnes internets”. Turpmāku atbalstu var sniegt arī Eiropas Rūpniecības iniciatīvām (ERI), kuras izveidotas saskaņā ar SET plānu.

Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros var veidot arī citas publiskā sektora savstarpējas partnerības, kā arī publiskā un privātā sektora partnerības, ja tās atbilst noteiktajiem kritērijiem. ▌

I DAĻA

ZINĀTNES IZCILĪBA

1.   EIROPAS PĒTNIECĪBAS PADOME

Eiropas Pētniecības padome (EPP) veicinās pasaules līmeņa progresīvus pētījumus. Pētniecība, kurā skar un pārsniedz pašreizējo zinātnisko atziņu robežas, ir gan ļoti svarīga ekonomiskās un sociālās labklājības nodrošināšanai, gan pēc būtības riskants pasākums, kas virzās uz jaunām un arvien sarežģītākām pētniecības jomām un ko raksturo tas, ka nepastāv nekādas robežas starp disciplīnām.

Lai sekmētu zināšanu robežu ievērojamu paplašināšanos, EPP atbalstīs atsevišķas grupas, kas veic pētījumus jebkurā fundamentālās zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības jomā, uz ko attiecas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, tostarp inženierzinātņu, sociālo zinātņu un humanitāro zinātņu jomā. Attiecīgi var ņemt vērā īpašas ▌mērķgrupas (piemēram, jaunie pētnieki/jaunas pētnieku grupas), ievērojot EPP mērķus un efektīvas īstenošanas vajadzības. Sevišķa uzmanība tiks pievērsta jaunām un strauji augošām jomām progresīvajā pētniecībā, kā arī saiknei starp disciplīnām.

Atbalsts pētījumu veikšanai Eiropā tiks sniegts neatkarīgiem pētniekiem no jebkuras pasaules valsts neatkarīgi no vecuma un dzimuma, tostarp jauniem pētniekiem, kas gatavojas kļūt par patstāvīgiem un vadošiem pētniekiem.

EPP par īpašu prioritāti izvirza palīdzību labākajiem jaunajiem pētniekiem, kuriem ir izcilas idejas, pārejas posmā uz neatkarīgu darbību, nodrošinot viņiem pienācīgu atbalstu kritiskajā brīdī, kad viņi veido vai nostiprina savu pētniecības grupu vai programmu. EPP arī turpinās sniegt pienācīgu atbalstu pieredzējušiem pētniekiem.

Tiks ievērota “uz pētnieku orientēta” pieeja. Tas nozīmē, ka EPP atbalstīs projektus, ko veic pētnieki par pašu izvēlētiem tematiem, kuri iederēsies uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus aptvertajā jomā. Priekšlikumus izvērtēs, pamatojoties vienīgi uz izcilību, ko noteiks ar recenzēšanu, ņemot vērā jaunu grupu,
  jauno
  pētnieku, kā arī pieredzējušu pētnieku grupu izcilību un īpašu uzmanību pievēršot īpaši novatoriskiem priekšlikumiem, kas saistīti ar atbilstoši augstu zinātnisku risku.

EPP darbosies kā
  autonoma
  struktūra, kuras uzdevums ir finansiāli atbalstīt darbības zinātnes jomā; to veidos neatkarīga Zinātniskā padome, ko atbalstīs īpaši izveidota, pārskatāma un rentabla īstenošanas struktūra.

EPP Zinātniskā padome izstrādās vispārēju zinātnisko stratēģiju un pilnīgi patstāvīgi lems par to, kāda veida pētījumus finansēt.

Zinātniskā padome izstrādās darba programmu EPP mērķu sasniegšanai, pamatojoties uz turpmāk aprakstīto zinātnisko stratēģiju. Tā izstrādās vajadzīgās iniciatīvas starptautiskās sadarbības jomā atbilstīgi zinātniskajai stratēģijai, tostarp informatīvos pasākumus, lai labākie pētnieki citās pasaules daļās uzzinātu par EPP.

Zinātniskā padome pastāvīgi uzraudzīs EPP darbību
  un novērtēšanas procedūras
  un vērtēs labākos veidus, kā sasniegt plašākus mērķus. Tā izstrādās EPP atbalsta pasākumu kopumu, lai reaģētu uz jaunām vajadzībām.

EPP mērķis būs panākt izcilību savā darbībā. EPP administratīvās un personāla izmaksas saistībā ar Zinātnisko padomi un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru atbildīs pārskatāmai un rentablai pārvaldībai. Lai palielinātu finansējumu progresīviem pētījumiem, administratīvie izdevumi tiks samazināti līdz minimumam, taču tā, lai nodrošinātu līdzekļus, kas vajadzīgi pasaules līmeņa īstenošanai.

EPP balvas un dotācijas piešķirs un pārvaldīs saskaņā ar vienkāršām
  un pārredzamām
  procedūrām, galveno uzmanību pievēršot izcilībai un rosinot iniciatīvu, kā arī apvienojot elastīgumu un pārskatatbildību. EPP turpinās meklēt papildu veidus, kā vienkāršot un uzlabot procedūras, lai nodrošinātu minēto principu ievērošanu.

Ņemot vērā EPP kā organizācijas, kas finansiāli atbalsta darbības zinātnes jomā, unikālo struktūru un nozīmi, EPP darbību īstenošanu un pārvaldību pastāvīgi pārskatīs un novērtēs, pilnībā piedaloties Zinātniskajai padomei, lai vērtētu tās sasniegumus un, pamatojoties uz pieredzi, pielāgotu un uzlabotu procedūras un struktūras.

1.1.   Zinātniskā padome

Lai pildītu 7. pantā noteiktos uzdevumus, Zinātniskā padome darbosies turpmāk minētajās jomās.

| 1) | Zinātniskā stratēģija






  — | izveidos EPP vispārējo zinātnisko stratēģiju, ņemot vērā zinātnes iespējas un Eiropas zinātnes vajadzības; |
| --- | --- | --- |

1)

Zinātniskā stratēģija

—

izveidos EPP vispārējo zinātnisko stratēģiju, ņemot vērā zinātnes iespējas un Eiropas zinātnes vajadzības;

| — | saskaņā ar zinātnisko stratēģiju pastāvīgi nodrošinās darba programmas izstrādi un veiks vajadzīgās izmaiņas, tostarp saistībā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un kritērijiem, kā arī vajadzības gadījumā noteiks
  īpašas
  ▌mērķgrupas (piemēram, jaunie pētnieki/jaunas pētnieku grupas); |
| --- | --- |

—

saskaņā ar zinātnisko stratēģiju pastāvīgi nodrošinās darba programmas izstrādi un veiks vajadzīgās izmaiņas, tostarp saistībā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un kritērijiem, kā arī vajadzības gadījumā noteiks
  īpašas
  ▌mērķgrupas (piemēram, jaunie pētnieki/jaunas pētnieku grupas);

| 2) | Zinātniskā pārvaldība, uzraudzība un kvalitātes kontrole






  — | ja no zinātniskā viedokļa tas būs lietderīgi, noteiks nostājas attiecībā uz to, kā īstenojami un administrējami priekšlikumu konkursi, kā arī attiecībā uz novērtēšanas kritērijiem, recenzēšanas procedūrām, tostarp ekspertu izvēli, recenzēšanas un priekšlikumu izvērtēšanas metodēm, kā arī vajadzīgajiem īstenošanas noteikumiem un pamatnostādnēm, pamatojoties uz kurām Zinātniskās padomes pārraudzībā izvēlēsies finansējamo priekšlikumu; noteiks nostāju attiecībā uz jebkuru citu jautājumu, kas skar EPP darbības rezultātus un ietekmi, kā arī veiktās pētniecības kvalitāti, tostarp attiecībā uz pamatnoteikumiem EPP dotāciju paraugnolīgumā; |
| --- | --- | --- |

2)

Zinātniskā pārvaldība, uzraudzība un kvalitātes kontrole

—

ja no zinātniskā viedokļa tas būs lietderīgi, noteiks nostājas attiecībā uz to, kā īstenojami un administrējami priekšlikumu konkursi, kā arī attiecībā uz novērtēšanas kritērijiem, recenzēšanas procedūrām, tostarp ekspertu izvēli, recenzēšanas un priekšlikumu izvērtēšanas metodēm, kā arī vajadzīgajiem īstenošanas noteikumiem un pamatnostādnēm, pamatojoties uz kurām Zinātniskās padomes pārraudzībā izvēlēsies finansējamo priekšlikumu; noteiks nostāju attiecībā uz jebkuru citu jautājumu, kas skar EPP darbības rezultātus un ietekmi, kā arī veiktās pētniecības kvalitāti, tostarp attiecībā uz pamatnoteikumiem EPP dotāciju paraugnolīgumā;

| — | uzraudzīs darbības kvalitāti, novērtēs īstenošanu un sasniegumus, ieteiks koriģējošas vai turpmākas darbības. |
| --- | --- |

—

uzraudzīs darbības kvalitāti, novērtēs īstenošanu un sasniegumus, ieteiks koriģējošas vai turpmākas darbības.

| 3) | Saziņa un izplatīšana






  — | nodrošinās
  pārredzamu
  saziņu ar zinātnieku aprindām un galvenajām ieinteresētajām personām
  un sabiedrību
  attiecībā uz EPP darbībām un sasniegumiem; |
| --- | --- | --- |

3)

Saziņa un izplatīšana

—

nodrošinās
  pārredzamu
  saziņu ar zinātnieku aprindām un galvenajām ieinteresētajām personām
  un sabiedrību
  attiecībā uz EPP darbībām un sasniegumiem;

| — | regulāri ziņos Komisijai par paveikto. |
| --- | --- |

—

regulāri ziņos Komisijai par paveikto.

Zinātniskā padome pilnīgi patstāvīgi lemj par to, kāda veida pētījumus finansēt, un garantē attiecīgā pasākuma kvalitāti no zinātniskā viedokļa.

Vajadzības gadījumā Zinātniskā padome konsultējas ar zinātnieku, inženieru un akadēmiskajām aprindām
  , kā arī reģionālām un valsts mēroga pētniecības finansēšanas organizācijām un citām ieinteresētajām personām
  .

Zinātniskās padomes locekļi par uzdevumu pildīšanu saņem honorāru, un attiecīgā gadījumā tiek atlīdzināti arī ceļa un uzturēšanās izdevumi.

EPP priekšsēdētājs pilnvaru termiņa laikā dzīvo Briselē un lielāko daļu sava laika (2) velta EPP darbībai. Viņš saņem atalgojumu, kas līdzvērtīgs Komisijas augstākā līmeņa vadītāja atalgojumam.

Zinātniskā padome no sava vidus ievēl trīs priekšsēdētāja vietniekus, kas palīdz priekšsēdētājam pārstāvēt padomi un organizēt tās darbu. Viņi var ieņemt arī Eiropas Pētniecības padomes priekšsēdētāja vietnieka amatu.

Minētos trīs priekšsēdētāja vietniekus atbalsta, lai viņi savās pamatdarba pētniecības iestādēs saņemtu atbilstošu administratīvo palīdzību vietējā līmenī.

1.2.   Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra

Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra būs atbildīga par visiem administratīvās īstenošanas un programmas izpildes aspektiem, kas paredzēti darba programmā. Struktūra jo īpaši ieviesīs vērtēšanas procedūras, recenzēšanas un atlases procedūras atbilstoši Zinātniskās padomes izstrādātajai stratēģijai, kā arī nodrošinās dotāciju finansiālo un zinātnisko pārvaldību.

Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra atbalstīs Zinātnisko padomi visu tās iepriekš minēto uzdevumu izpildē, nodrošinās piekļuvi vajadzīgajiem dokumentiem un tās rīcībā esošajiem datiem, kā arī informēs Zinātnisko padomi par savām darbībām.

Lai nodrošinātu efektīvu saziņu ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru par stratēģijas un darbības jautājumiem, Zinātniskās padomes vadība un īpaši izveidotās īstenošanas struktūras direktors regulāri rīkos koordinācijas sanāksmes.

EPP pārvaldību veiks tam īpaši izveidots personāls, ko vajadzības gadījumā papildinās Savienības iestāžu ierēdņi, un tā aptvers tikai reālās administratīvās vajadzības, lai nodrošinātu efektīvai pārvaldībai vajadzīgo stabilitāti un nepārtrauktību.

1.3.   Komisijas loma

Lai izpildītu 6., 7. un 8. pantā noteiktos pienākumus, Komisija:

| — | nodrošinās Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību un atjaunošanu, kā arī atbalstīs pastāvīgu Apzināšanas komiteju, lai apzinātu nākamos Zinātniskās padomes locekļus; |
| --- | --- |

—

nodrošinās Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību un atjaunošanu, kā arī atbalstīs pastāvīgu Apzināšanas komiteju, lai apzinātu nākamos Zinātniskās padomes locekļus;

| — | nodrošinās īpaši izveidotās īstenošanas struktūras darba nepārtrauktību, kā arī uzdevumu un pienākumu deleģēšanu, ņemot vērā Zinātniskās padomes viedokli; |
| --- | --- |

—

nodrošinās īpaši izveidotās īstenošanas struktūras darba nepārtrauktību, kā arī uzdevumu un pienākumu deleģēšanu, ņemot vērā Zinātniskās padomes viedokli;

| — | iecels īpaši izveidotās īstenošanas struktūras direktoru un augstākā līmeņa vadītājus, ņemot vērā Zinātniskās padomes viedokli; |
| --- | --- |

—

iecels īpaši izveidotās īstenošanas struktūras direktoru un augstākā līmeņa vadītājus, ņemot vērā Zinātniskās padomes viedokli;

| — | nodrošinās, ka laicīgi tiek pieņemta darba programma, nostājas par īstenošanas metodoloģiju un vajadzīgie īstenošanas noteikumi, kā paredzēts EPP noteikumos par priekšlikumu iesniegšanu un EPP dotāciju paraugnolīgumā, ņemot vērā Zinātniskās padomes nostājas; |
| --- | --- |

—

nodrošinās, ka laicīgi tiek pieņemta darba programma, nostājas par īstenošanas metodoloģiju un vajadzīgie īstenošanas noteikumi, kā paredzēts EPP noteikumos par priekšlikumu iesniegšanu un EPP dotāciju paraugnolīgumā, ņemot vērā Zinātniskās padomes nostājas;

| — | regulāri informēs programmas komiteju par EPP darbību īstenošanu
  un konsultēsies ar to
  . |
| --- | --- |

—

regulāri informēs programmas komiteju par EPP darbību īstenošanu
  un konsultēsies ar to
  .

2.   NĀKOTNES UN JAUNĀS TEHNOLOĢIJAS

Pasākumus nākotnes un jauno tehnoloģiju (NJT) jomā īstenos saskaņā ar dažādām pieejām — tematu, kopienu un finansējuma struktūra būs pilnīgi atklāta vai to dalīs dažādās pakāpēs atbilstoši trim
  pamatvirzieniem — NJT atklātā iniciatīva, NJT proaktīvā iniciatīva un NJT pamatiniciatīvas
  .

2.1.   NJT atklātā iniciatīva: novatorisku ideju veicināšana

Lai sekmīgi izpētītu jaunus veidus pilnībā jaunu
  zinātnes atziņu un
  tehnoloģiju radīšanai, ir jāatbalsta daudzie ļoti riskantie, izstrādes sākumposmā esošie, uz nākotni un sadarbību vērstie pētniecības projekti zinātnes un tehnoloģiju jomā. Tā kā saistībā ar minēto iniciatīvu nav paredzēti noteikti temati un nosacījumi, tā dod iespēju jaunas idejas attīstīt pēc iespējas plašākā tematu un disciplīnu spektrā neatkarīgi no tā, kad un kur šīs idejas rodas
  , kā arī aktīvi stimulēt radošu un neparastu domāšanu
  . Lai atbalstītu šādas pavisam jaunas idejas, ir vajadzīga gudra, uz risku vērsta un ļoti starpdisciplināra pētniecības pieeja, ko piemērotu daudz plašāk, nevis tikai tehnoloģijas jomā. Lai atbalstītu nākamos līderus zinātnes un ražošanas jomā, ir arī svarīgi pētniecības un inovācijas jomas darbībās iesaistīt jaunus un ļoti spējīgus dalībniekus, piemēram, jaunus pētniekus un augsto tehnoloģiju MVU, un stimulēt viņu līdzdalību.

2.2.   NJT proaktīvā iniciatīva: jaunu tematu un kopienu atbalstīšana

Novatoriskām jomām un tematiem ir jānobriest, un to panāk, strukturējot jaunizveidotas kopienas un atbalstot pārveidojošu pētniecības tematu izstrādi un attīstību. Galvenie ieguvumi no minētās strukturējošās un vienlaikus pētnieciskās pieejas ir tādu jaunu jomu pavēršana, kas vēl nav gatavas iekļaušanai ar ražošanu saistītas pētniecības rīcības plānos, un pētniecības kopienu izveide un strukturēšana darbam minētajās jomās. Tas nozīmē pāreju no sadarbības starp dažiem pētniekiem uz projektu kopām, kurās katrs projekts risina kāda pētniecības temata jautājumus un notiek rezultātu apmaiņa.
  Tas notiks ciešā saiknē ar jautājumiem, kas skar sabiedrības problēmu risināšanu un vadošo lomu rūpniecībā.

2.3.   NJT pamatiniciatīvas: lielu starpdisciplināru uzdevumu risināšana zinātnes un tehnoloģijas jomā

Šīs pētniecības iniciatīvas ir paredzētas zinātnes
  un tehnoloģiju
  vajadzībām, tās ir plaša mēroga, starpdisciplināras un grupētas ap vienojošu, uz nākotni vērstu mērķi. Tās palīdz risināt lielus zinātnes un tehnoloģijas uzdevumus, kam vajadzīga dažādu disciplīnu, kopienu un programmu sadarbība. Zinātnes
  un tehnoloģijas
  progresam vajadzētu radīt stabilu un plašu pamatu nākotnes ▌inovācijai un izmantošanai tautsaimniecībā, kā arī novatoriskus
  , potenciāli ietekmīgus
  ieguvumus sabiedrībai. Minēto iniciatīvu visaptverošā būtība un vēriens nozīmē to, ka šīs iniciatīvas var īstenot tikai
  pastāvīgā ilgtermiņa sadarbībā
  ▌.

Pasākumus, ko veic saistībā ar minētajiem trim NJT
  pamatvirzieniem
  , papildina ar ▌sakaru veidošanas un uz kopienu balstītām darbībām, lai radītu auglīgu un dinamisku Eiropas bāzi zinātnes vajadzībām īstenotai pētniecībai nākotnes tehnoloģiju jomā. Šos pasākumus izmantos, lai atbalstītu NJT darbību turpmāko attīstību, veicinātu diskusijas par jauno tehnoloģiju ietekmi un paātrinātu to iedarbību.

2.4.   Īpaši īstenošanas aspekti

Ieinteresēto personu ieguldījumu zinātnes
  un tehnoloģijas
  vispārējās stratēģijas izstrādē, tostarp
  padomus attiecībā uz
  darba programmas izveidi, nodrošinās NJT padomdevēja valde
  , kurā darbosies zinātnieki un inženieri ar izcilu reputāciju un pieredzi
  .

NJT arī turpmāk būs orientētas uz zinātni
  un tehnoloģiju
  , un to pamatā būs vienkārša un efektīva īstenošanas struktūra. Tiks pieņemtas vienkāršas administratīvās procedūras, lai galveno uzmanību joprojām pievērstu izcilībai zinātnes vajadzībām īstenotas tehnoloģiskās inovācijas jomā, rosinātu iniciatīvu
  un lēmumus pieņemtu ātri un elastīgi, vienlaikus
  nodrošinot pārskatatbildību. Lai pārbaudītu NJT pētniecības vidi (piemēram, veicot darba paraugu analīzi) un iesaistītu ieinteresēto personu kopienas (piemēram, rīkojot apspriešanās), tiks izmantotas visatbilstošākās pieejas. Lai nodrošinātu minēto principu ievērošanu, mērķis būs pastāvīgi pilnveidot un meklēt papildu veidus procedūru vienkāršošanai un uzlabošanai. Papildus programmu vērtējumiem tiks izvērtēta arī NJT darbību efektivitāte un ietekme.

Ņemot vērā uzdevumu sekmēt zinātnes vajadzībām īstenotu pētniecību nākotnes tehnoloģiju jomā, NJT tiecas pulcēt dalībniekus no zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas jomas
  , attiecīgā gadījumā arī lietotājus, pēc iespējas gan no publiskā, gan privātā sektora
  . Tāpēc NJT būtu jākļūst par aktīvu virzītājspēku, ar ko rosina jaunus domāšanas, prakses un sadarbības veidus.

Izmantojot NJT atklāto iniciatīvu, tiek apkopotas darbības jaunu, daudzsološu ideju augšupējiem meklējumiem. Izpētot daudzas idejas, tiek mazināts augstais riska līmenis, kas raksturīgs katrai no tām. Minēto darbību galvenās pazīmes ir efektīvs laika un resursu patēriņš, zemas alternatīvās izmaksas projekta iesniedzējiem un neapšaubāma atvērtība attiecībā uz netradicionālām un starpdisciplinārām idejām. Lai meklētu jaunas, riskantas, bet daudzsološas pētniecības idejas, tiks izmantotas vienkāršas, ātras un pastāvīgi atvērtas pieteikumu pieņemšanas sistēmas, un tajās iekļaus kanālus jauniem dalībniekiem, kam inovācijas jomā ir lielas iespējas, piemēram, jauniem pētniekiem un MVU, kuri darbojas augsto tehnoloģiju jomā.
  Lai papildinātu NJT atklātās iniciatīvas darbības, saistībā ar prioritātēm “Vadošā loma rūpniecībā” un “Sabiedrības problēmu risināšana” veiktie pasākumi varētu veicināt zināšanu un tehnoloģiju radikāli jaunu izmantojumu
  .

Saistībā ar
  proaktīvo NJT iniciatīvu ▌regulāri
  tiks izsludināti
  konkursi par vairākiem augsta riska un plaša potenciāla inovatīviem tematiem, un finansējuma līmenis ļaus atlasīt vairākus projektus. Minētos projektus atbalstīs, īstenojot kopienas izveides pasākumus, ar ko veicina kopīgus pasākumus, jaunu mācību programmu un pētniecības rīcības plānu izstrādi. Tematu atlasē ņems vērā izcilību zinātnes vajadzībām īstenotā pētniecībā, kas saistīta ar nākotnes tehnoloģijām, iespējas radīt “kritisko masu” un ietekmi uz zinātni un tehnoloģiju.

Ja NJT sagatavošanas projektu rezultāti būs pozitīvi, varētu īstenot
  vairākas konkrētas liela mēroga iniciatīvas (NJT pamatiniciatīvas). To pamatā
  vajadzētu būt atklātai
  partnerībai, kas dod iespēju
  brīvprātīgi apvienot
  Savienības, valstu un privātos ieguldījumus, ar līdzsvarotu pārvaldību, ar kuru nodrošina, lai programmas īpašniekiem būtu atbilstoša ietekme, kā arī iespēju darboties lielā mērā neatkarīgi un brīvi, nodrošinot, ka attiecīgo pamatiniciatīvu īsteno atbilstoši plaši atbalstītam pētniecības rīcības plānam.
  Projektus, kas tiks īstenoti kā pamatiniciatīvas,
  atlasīs,
  pamatojoties uz zinātnisko un tehnoloģisko izcilību un
  ņemot vērā vienojošo mērķi,
  iespējamo
  ietekmi, ieinteresēto personu iesaistīšanu un līdzekļus, kas paredzēti saskaņā ar vienotu pētniecības rīcības plānu, kā arī
  vajadzības gadījumā
  atbalstu no ieinteresētajām personām un valstu/reģionālajām pētniecības programmām.
  Minētos pasākumus veiks, izmantojot pastāvošos finansēšanas instrumentus
  .

3.   MARIJAS
  SKLODOVSKAS
  -KIRĪ VĀRDĀ NOSAUKTĀS DARBĪBAS

3.1.   Jaunu prasmju veicināšana, īstenojot pētnieku izcilu sākotnējo apmācību

Eiropai ir vajadzīga spēcīga un radoša cilvēkresursu bāze, kuras mobilitāte nodrošināta visās valstīs un nozarēs un kura ietver pareizu prasmju kombināciju, lai radītu inovācijas un pārvērstu zināšanas un idejas ražojumos un pakalpojumos, sniedzot ekonomisku un sociālu labumu.

To panāks, jo īpaši strukturējot un vairojot izcilību ļoti lielā daļā kvalitatīvas sākotnējās apmācības, kas paredzēta pētniekiem profesionālās darbības sākumposmā un doktorantiem dalībvalstīs un asociētajās valstīs
  , tostarp vajadzības gadījumā iesaistot dalībniekus no trešām valstīm
  . Nodrošinot, lai pētnieki profesionālās darbības sākumposmā apgūtu dažādas prasmes, kas viņiem ļautu risināt pašreizējās un turpmākās problēmas, nākamai pētnieku paaudzei būtu lielākas iespējas veidot profesionālo karjeru gan publiskajā, gan privātajā sektorā, tādējādi panākot, ka pētnieka karjera kļūst pievilcīga jauniešu vidū.

Minēto pasākumu īstenos, visā Savienībā atbalstot konkursa kārtībā izvēlētas pētniecības apmācības programmas, ko īsteno partnerībās starp universitātēm, pētniecības institūtiem,
  pētniecības infrastruktūru,
  uzņēmumiem, MVU un citiem sociālekonomiskās jomas dalībniekiem no dažādām valstīm Eiropā un citur. Atbalstīs arī atsevišķas pētniecības iestādes, kas spēj nodrošināt tādu pašu bagātinošu vidi. Lai risinātu dažādās vajadzības, būs jānodrošina mērķu īstenošanas elastīgums. Veiksmīgas partnerības galvenokārt veidosies pētniecības apmācības tīklos
  , kas var piedāvāt tādus novatoriskus apmācības veidus kā apvienotas vai vairākdisciplīnu mācību programmas doktora grāda iegūšanai
  vai lietišķas ievirzes
  doktorantūras
  , savukārt atsevišķas iestādes pārsvarā iesaistīsies inovatīvās doktorantūras programmās.
  Lietišķas ievirzes doktorantūrām ir svarīga nozīme, lai pētnieku vidū veicinātu inovācijas garu un veidotu ciešāku saikni starp rūpniecības nozares un zinātnes pārstāvjiem.
  Šajā sakarībā paredz atbalstīt tos jebkuras valsts labākos pētniekus profesionālās darbības sākumposmā, kuri vēlas piedalīties minētajās izcilības programmās
  , kas cita starpā var ietvert darbaudzināšanu, lai nodotu zināšanas un pieredzi
  .

Ar šīm apmācības programmām attīstīs un pilnveidos galvenās zināšanas un prasmes pētniecības jomā, rosinot pētniekus radoši domāt, veidot uz uzņēmējdarbību vērstu skatījumu un izkopt inovatīvas prasmes, kas atbilst darba tirgus vajadzībām nākotnē. Programmās paredzēs arī apmācību attiecībā uz tālāknododamām zināšanām un prasmēm, kas ir svarīgas inovācijas radīšanai, izstrādei, komercializācijai un izplatīšanai – piemēram, darbs komandā, riska uzņemšanās, projekta vadība, standartizācija, uzņēmējdarbība, ētika, intelektuālā īpašuma tiesības, saziņa un sabiedrības iesaistīšana.

3.2.   Izcilības veicināšana, īstenojot pārrobežu un starpnozaru mobilitāti

Eiropai jābūt pievilcīgai labākajiem Eiropas un citu valstu pētniekiem. To panāks, īpaši atbalstot pievilcīgas karjeras iespējas pieredzējušiem pētniekiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā un mudinot viņus pārvietoties starp valstīm, nozarēm un disciplīnām, lai veicinātu viņu radošo un inovācijas potenciālu.

Neatkarīgi no valstspiederības finansēs to daudzsološāko pieredzējušo pētnieku darbību, kuri vēlas pilnveidot savas prasmes, izmantojot transnacionālas vai starptautiskas mobilitātes pieredzi. Viņus var atbalstīt visos dažādajos viņu karjeras posmos, tostarp atbalstu var sniegt jauniem pētniekiem profesionālās darbības pašā sākumā – tūlīt pēc doktora grāda vai līdzīgas pieredzes iegūšanas. Šie pētnieki saņems finansējumu ar nosacījumu, ka viņi pārvietosies no vienas valsts uz citu, lai paplašinātu un padziļinātu savas prasmes universitātēs, pētniecības institūtos,
  pētniecības infrastruktūrā,
  uzņēmumos, MVU vai pie citiem pašu izvēlētiem sociālekonomiskās jomas dalībniekiem
  (piemēram, pilsoniskās sabiedrības organizācijās)
  , strādājot pie pētniecības un inovācijas projektiem, kas atbilst viņu personiskajām vajadzībām un interesēm. Viņus mudinās pārvietoties no publiskā uz privāto sektoru vai otrādi, sniedzot viņiem atbalstu pagaidu darba vietās.
  Tam vajadzētu uzlabot privātā sektora novatorisma spējas un veicināt starpnozaru mobilitāti.
  Lai veicinātu zināšanu tālāknodošanu starp sektoriem un arī mudinātu veidot jaunus uzņēmumus, tiks atbalstītas nepilnas slodzes darba iespējas, kas ļaus apvienot amatus gan publiskajā, gan privātajā sektorā. Šādas pielāgotas pētniecības iespējas palīdzēs daudzsološiem pētniekiem kļūt pilnīgi neatkarīgiem un veicinās viņu karjeras attīstību gan publiskajā, gan privātajā sektorā.

Lai pilnībā izmantotu pētnieku pašreizējo potenciālu, atbalstīs arī pētnieku iespējas
  mācīties un iegūt jaunas zināšanas augsta līmeņa pētniecības iestādē trešā valstī
  , atsākt karjeru pēc pārtraukuma un pēc dalības transnacionālās/starptautiskas mobilitātes programmās (atkal) uz ilgāku laiku ieņemt ar pētniecību saistītu amatu Eiropā, tostarp savā izcelsmes valstī.

3.3.   Inovācijas veicināšana, savstarpēji papildinot zināšanas

Sabiedrības problēmas kļūst arvien globālākas, un pārrobežu un starpnozaru sadarbībai ir būtiska nozīme, lai minētās problēmas veiksmīgi risinātu. Tādēļ ir svarīga zināšanu un ideju apmaiņa starp pētniecību un tirgu
  (un otrādi)
  , un to var īstenot tikai, nodrošinot saikni starp cilvēkiem. To veicinās, atbalstot augsti kvalificēta pētniecības un inovācijas personāla elastīgu apmaiņu starp nozarēm, valstīm un disciplīnām.

Ar Eiropas finansējumu atbalstīs▌ pētniecības un inovācijas personāla apmaiņu partnerībās starp universitātēm, pētniecības institūtiem
  , pētniecības infrastruktūru,
  uzņēmumiem, MVU un citiem sociālekonomiskās jomas dalībniekiem Eiropā, kā arī starp Eiropu un trešām valstīm, lai uzlabotu starptautisko sadarbību. Finansējums būs pieejams pētniecības un inovācijas personālam jebkurā karjeras posmā, sākot ar visjaunākajiem pētniekiem profesionālās darbības sākumposmā (pēcdiploma posmā) un beidzot ar vispieredzējušākajiem pētniekiem (vadības līmenī), tostarp administratīvajam un tehniskajam personālam.

3.4.   Strukturālās ietekmes palielināšana, līdzfinansējot darbības

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību skaitlisko un strukturālo ietekmi palielinās, atbalstot reģionālas, valsts vai starptautiskas programmas, kuru mērķis ir veicināt izcilību un izplatīt paraugpraksi saistībā ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosaukto darbību īstenošanu, visā Eiropā nodrošinot mobilitātes iespējas pētnieku apmācībai, karjeras izaugsmei un personāla apmaiņai. Tādējādi veicinās arī izcilības centru pievilcību visā Eiropā.

To panāks, līdzfinansējot jaunas vai pašreizējās reģionālas, valsts, privātas un starptautiskas programmas, lai darītu pieejamu un nodrošinātu starptautisku, starpnozaru un starpdisciplināru apmācību pētniecības jomā, kā arī nodrošinātu pētnieku un inovācijas personāla pārrobežu un starpnozaru mobilitāti jebkurā karjeras posmā.

Tas ļaus izmantot sinerģiju starp Savienības darbībām un darbībām reģionālā un valsts līmenī, novēršot sadrumstalotību attiecībā uz mērķiem, novērtēšanas metodēm un pētnieku darba apstākļiem.
  Saistībā ar pasākumiem līdzfinansēšanas jomā stingri atbalstīs darba līgumu izmantošanu.

3.5.   Īpašas darbības atbalsta sniegšanas un politikas jomā

Lai efektīvi izpildītu šo uzdevumu, būs svarīgi pārraudzīt panākto. Lai apzinātu nepilnības
  un šķēršļus
  Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktajās darbībās un palielinātu šo darbību ietekmi, ar programmu atbalstīs rādītāju izstrādi un to datu analīzi, kuri attiecas uz pētnieku mobilitāti, prasmēm, karjeru
  un dzimumu līdztiesību
  . Darbības īstenos, cenšoties panākt sinerģiju un izveidot ciešu sadarbību ar tām atbalsta darbībām politikas jomā, kuras paredzētas pētniekiem, viņu darba devējiem un finansētājiem un kuras veic saskaņā ar iniciatīvu
  “Eiropa mainīgā pasaulē
   – iekļaujoša, novatoriska un
  domājoša
  sabiedrība”. Finansēs īpašas darbības, lai atbalstītu iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot informētību par karjeras nozīmi pētniecības jomā,
  ietverot arī atgriešanās un reintegrācijas aspektus,
  un izplatītu pētniecības un inovācijas rezultātus, kuri gūti, īstenojot Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosaukto darbību atbalstam paredzētās aktivitātes.

Lai Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosaukto darbību ietekmi palielinātu vēl vairāk, veicinās sakaru veidošanu starp Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktajās darbībās iesaistītajiem pētniekiem (pašreizējiem un bijušajiem), izmantojot absolventiem paredzētu pakalpojumu stratēģiju. Tas būs gan atbalsts forumam, kas paredzēts pētnieku kontaktu veidošanai un informācijas apmaiņai, nodrošinot iespējas paplašināt sadarbību un darba iespējas, gan kopīgu pasākumu organizēšana un kolēģu iesaistīšana informatīvos pasākumos, kļūstot par Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosaukto darbību un Eiropas Pētniecības telpas vēstniekiem.

3.6.   Īpaši īstenošanas aspekti

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības būs pieejamas apmācības un karjeras izaugsmes pasākumiem visās pētniecības un inovācijas jomās, kas paredzētas Līgumā, sākot ar fundamentālajiem pētījumiem un beidzot ar pētījumu ieviešanu tirgū un inovācijas pakalpojumiem. Pieteikuma iesniedzēji brīvi izvēlēsies pētniecības un inovācijas jomas, kā arī nozares.

Lai sekmīgi izmantotu pasaules zināšanu bāzi, Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktās darbības būs pieejamas pētniekiem un inovācijas jomā strādājošam personālam, kā arī augstskolām, pētniecības institūtiem
  , pētniecības infrastruktūrai,
  uzņēmumiem un citiem sociālekonomiskās jomas dalībniekiem visās valstīs, tostarp trešās valstīs saskaņā ar Regulā (ES) XX/2012 (Dalības noteikumi) minētajiem nosacījumiem.

Īstenojot visas iepriekš aprakstītās darbības, uzmanība tiks pievērsta plašai uzņēmumu, īpaši MVU, kā arī citu sociālekonomiskās jomas dalībnieku līdzdalībai, lai nodrošinātu Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosaukto darbību veiksmīgu īstenošanu un ietekmi. Izmantojot visas Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktās darbības, tiek veicināta ilgtermiņa sadarbība starp augstākās izglītības un pētniecības organizācijām, kā arī
  publisko un
  privāto sektoru, ņemot vērā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību.

Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības tiks izstrādātas ciešā sinerģijā ar citām programmām, kuras atbalsta šos politikas mērķus, tostarp ar programmu “Erasmus visiem” un EIT zināšanu un inovācijas kopienām.

Ja rodas īpaša vajadzība, saskaņā ar programmu var veikt konkrētas darbības saistībā ar konkrētām sabiedrības problēmām, pētījumu veidiem un inovācijas iestādēm vai ģeogrāfiskām vietām, lai reaģētu uz izmaiņām Eiropas prasībās attiecībā uz prasmēm, apmācību pētniecības jomā, karjeras veidošanu un zināšanu apmaiņu.

Lai dotācijas būtu pieejamas visiem talantīgajiem pētniekiem, veiks vispārējus pasākumus, lai novērstu jebkādus dotāciju pieejamības kropļojumus, piemēram, veicinot vienlīdzīgas iespējas
  pētnieku un pētnieču
  dalībai visās Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktajās darbībās un nosakot līdzdalības kritērijus saistībā ar dzimumu. Turklāt, veicot Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktās darbības, paredzēts atbalstīt pētniekus, lai viņiem nodrošinātu paredzamāku karjeras izaugsmi un atbilstošu līdzsvaru starp darbu un privāto dzīvi, ņemot vērā viņu ģimenes stāvokli, kā arī lai sniegtu viņiem iespējas pēc pārtraukuma atsākt darbu pētniecības jomā.
  Ieteicams,
  lai visi finansējuma saņēmēji apstiprinātu un piemērotu principus, kas noteikti Eiropas Hartā par pētniekiem un Rīcības kodeksā par pētnieku pieņemšanu darbā un ar ko veicina pētnieku pieņemšanu darbā atklātā veidā un nodrošina labus un interesantus darba apstākļus.

Lai turpinātu uzlabot informācijas izplatīšanu un sabiedrības līdzdalību, Marijas
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktajām darbībām paredzēto dotāciju saņēmējiem var
  prasīt,
  lai viņi izstrādā piemērotu plānu, kurā noteikti informatīvi pasākumi sabiedrībai. Šo plānu izskatīs novērtēšanas, kā arī projekta pārraudzības laikā.

4.   PĒTNIECĪBAS INFRASTRUKTŪRAS

Darbību mērķis būs līdz 2020. gadam un pēc tam attīstīt izcilas Eiropas pētniecības infrastruktūras, veicinot to inovācijas potenciālu un cilvēkkapitālu, kā arī stiprinot Eiropas politiku. Tiks īstenota koordinācija ar kohēzijas fondu avotiem, tādējādi nodrošinot sinerģiju un saskanīgu pieeju pētniecības infrastruktūru attīstībai.
  Tiks veicināta sinerģija ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām.

4.1.   Eiropas pētniecības infrastruktūru attīstība līdz 2020. gadam un pēc tam

4.1.1.   Jaunu pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūru attīstība▌

Mērķis ir
  atvieglot un atbalstīt
  Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas forumā (European Strategy Forum on Research Infrastructures – ESFRI) noteikto pētniecības infrastruktūru un citu pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūru
  sagatavošanu,
  īstenošanu, ilgtermiņa ilgtspēju un efektīvu darbību, kuras palīdzēs Eiropai risināt svarīgās problēmas zinātnē, rūpniecības nozarē un sabiedrībā. Šis mērķis īpaši attieksies uz tām infrastruktūrām,
  kuras paredz veidot savu pārvaldību, to veido vai jau ir izveidojušas,
  pamatojoties, piemēram, uz Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju (European Research Infrastructure Consortium – ERIC) vai jebkuru līdzvērtīgu struktūru Eiropas vai starptautiskā līmenī.

Ar Savienības finansējumu pēc attiecīgi atbalstīs:

| (a) | nākamo infrastruktūru sagatavošanas posmu (piem., sīki izstrādātus izveides plānus, juridiskus pasākumus, daudzgadu plānošanu
  , nozares līdzdalību agrīnā posmā
  ); |
| --- | --- |

(a)

nākamo infrastruktūru sagatavošanas posmu (piem., sīki izstrādātus izveides plānus, juridiskus pasākumus, daudzgadu plānošanu
  , nozares līdzdalību agrīnā posmā
  );

| (b) | īstenošanas posmu (piem., pētniecību un attīstību, kā arī inženiertehniskus darbus kopā ar rūpniecības nozares pārstāvjiem un lietotājiem, reģionālo sadarbības struktūru (3) attīstību, lai nodrošinātu līdzsvarotāku Eiropas Pētniecības telpas attīstību); un/vai |
| --- | --- |

(b)

īstenošanas posmu (piem., pētniecību un attīstību, kā arī inženiertehniskus darbus kopā ar rūpniecības nozares pārstāvjiem un lietotājiem, reģionālo sadarbības struktūru (3) attīstību, lai nodrošinātu līdzsvarotāku Eiropas Pētniecības telpas attīstību); un/vai

| (c) | darbības posmu (piem., piekļuvi, datu apstrādi, informatīvos pasākumus, apmācību un starptautiskās sadarbības pasākumus). |
| --- | --- |

(c)

darbības posmu (piem., piekļuvi, datu apstrādi, informatīvos pasākumus, apmācību un starptautiskās sadarbības pasākumus).

Šī darbība paredzēta arī, lai atbalstītu jaunu pētniecības infrastruktūru izstrādes pētījumus, izmantojot augšupēju pieeju.

4.1.2.   Pašreizējo Eiropas
  un reģionālās
  nozīmes valsts pētniecības infrastruktūru integrācija un pieejamība

Mērķis ir
  vajadzības gadījumā
  darīt pieejamas svarīgas valsts
  un reģionālās
  pētniecības infrastruktūras visiem Eiropas pētniekiem – gan akadēmiskās vides, gan rūpniecības nozares pārstāvjiem – un nodrošināt šo infrastruktūru optimālu izmantošanu un kopīgu attīstību.

Savienība atbalstīs tīklus
  un kopas
  , kas Eiropas mērogā apvienos un integrēs būtiskas valsts pētniecības infrastruktūras. Tiks nodrošināts finansējums, lai īpaši atbalstītu pētnieku transnacionālo un virtuālo piekļuvi, kā arī infrastruktūru nodrošināto pakalpojumu saskaņošanu un uzlabošanu. ▌

4.1.3.   Uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT) balstītu e-infrastruktūru izstrāde, izmantošana un darbība (4)

Mērķis ir līdz 2020. gadam
  kļūt par pasaules līderi tīklu veidošanas, datošanas un zinātnisko datu jomā, izveidojot
  vienotu un atvērtu Eiropas telpu pētniecībai tiešsaistē, kur pētnieki varētu izmantot modernākos, visuresošus un drošus pakalpojumus tīklu veidošanai un datošanai, kā arī vienotu un atklātu piekļuvi e-zinātnes videi un globālajiem datu resursiem.

Lai sasniegtu šo mērķi, atbalstu piešķirs globāliem pētniecības un izglītības tīkliem, kas pēc pieprasījuma nodrošina modernus, standartizētus un izmērāmus starpdomēnu pakalpojumus; tīkla un mākoņdatošanas infrastruktūrām, kuras nodrošina gandrīz neierobežotas iespējas datošanai un datu apstrādei; jaudīgas datošanas struktūru ekosistēmai, kas attīstās “eksa-pakāpes sistēmu” virzienā; programmatūras un pakalpojumu infrastruktūrai, piemēram, simulācijai un vizualizācijai; reāllaika sadarbības instrumentiem; un savietojamai, atvērtai un drošai zinātnisko datu infrastruktūrai.

4.2.   Pētniecības infrastruktūras un tās cilvēkresursu inovatīvā potenciāla veicināšana

4.2.1.   Pētniecības infrastruktūras inovācijas potenciāla izmantošana

Mērķis ir veicināt inovāciju gan pašā infrastruktūrā, gan rūpniecības nozarēs, piemēram, saistībā ar piegādātājiem un lietotājiem.

Tāpēc nodrošinās atbalstu

| (a) | pētniecības un izstrādes jomas partnerībām ar rūpniecības nozari, lai attīstītu Savienības spējas un rūpniecisko piegādi tādās augsto tehnoloģiju jomās kā zinātniskie instrumenti vai IKT; |
| --- | --- |

(a)

pētniecības un izstrādes jomas partnerībām ar rūpniecības nozari, lai attīstītu Savienības spējas un rūpniecisko piegādi tādās augsto tehnoloģiju jomās kā zinātniskie instrumenti vai IKT;

| (b) | pirmskomercializācijas iepirkumiem, ko īsteno pētniecības infrastruktūru dalībnieki, lai veicinātu inovāciju un sāktu izmantot
  vai attīstīt vismodernākās
  tehnoloģijas jau agrīnā posmā; |
| --- | --- |

(b)

pirmskomercializācijas iepirkumiem, ko īsteno pētniecības infrastruktūru dalībnieki, lai veicinātu inovāciju un sāktu izmantot
  vai attīstīt vismodernākās
  tehnoloģijas jau agrīnā posmā;

| (c) | lai veicinātu pētniecības infrastruktūru izmantošanu rūpniecībā (piem., eksperimentāli testēšanas objekti vai uz zināšanām balstīti centri) un |
| --- | --- |

(c)

lai veicinātu pētniecības infrastruktūru izmantošanu rūpniecībā (piem., eksperimentāli testēšanas objekti vai uz zināšanām balstīti centri) un

| (d) | lai veicinātu pētniecības infrastruktūru integrēšanu vietējās, reģionālās un globālās inovācijas ekosistēmās. |
| --- | --- |

(d)

lai veicinātu pētniecības infrastruktūru integrēšanu vietējās, reģionālās un globālās inovācijas ekosistēmās.

Ar Savienības darbībām paredzēts arī sekmēt pētniecības infrastruktūru, jo īpaši e-infrastruktūru, izmantošanu sabiedrisko pakalpojumu, sociālās inovācijas, kultūras un izglītības
  , kā arī apmācības
  jomā.

4.2.2.   Pētniecības infrastruktūru cilvēkkapitāla stiprināšana

Ņemot vērā pētniecības infrastruktūru sarežģītību un vajadzību pilnībā izmantot to potenciālu, vadītājiem, inženieriem un tehniķiem, kā arī lietotājiem ir jāapgūst atbilstošas prasmes.

Ar Savienības finansējumu atbalstīs to darbinieku apmācību, kuri vada Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūras un nodrošina to darbību, personāla un paraugprakses apmaiņu starp struktūrām, kā arī atbilstošu cilvēkresursu nodrošinājumu galvenajās jomās, tostarp īpašu mācību programmu izveidi.
  Tiks veicināta sinerģija ar Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām.

4.3.   Eiropas pētniecības infrastruktūras politikas pilnveidošana un starptautiskās sadarbības uzlabošana

4.3.1.   Eiropas pētniecības infrastruktūras politikas pilnveidošana

Mērķis ir izmantot sinerģiju starp valstu un Savienības iniciatīvām, izveidojot partnerības starp attiecīgajiem politikas veidotājiem, finansēšanas iestādēm
  vai padomdevēju grupām
  (piem., ESFRI, E-infrastruktūras pārdomu grupu (e-IRG), EIROForum organizācijām, valsts pārvaldes iestādēm), veidot papildināmību un sadarbību starp pētniecības infrastruktūrām un darbībām, ar ko īsteno Savienības politiku citās jomās (piemēram, reģionālo, kohēzijas, rūpniecības, veselības aizsardzības, nodarbinātības vai attīstības politiku), kā arī nodrošināt koordināciju starp dažādiem Savienības finansējuma avotiem. Ar Savienības darbībām atbalstīs arī pētniecības infrastruktūru apsekojumu, uzraudzību un novērtējumu Savienības līmenī, kā arī attiecīgās politikas izpēti un saziņas uzdevumus.

Atbalstot atjauninātu ES mēroga datubāzi par brīvi pieejamām pētniecības infrastruktūrām Eiropā, ar programmu “Apvārsnis 2020” atvieglos dalībvalstu centienus uzlabot to pētniecības struktūras.

4.3.2.   Stratēģiskās starptautiskās sadarbības veicināšana

Mērķis ir veicināt globālo pētniecības infrastruktūru attīstību, t. i., to pētniecības infrastruktūru attīstību, kam vajadzīgs finansējums un vienošanās globālā mērogā. Mērķis ir arī veicināt Eiropas pētniecības infrastruktūru sadarbību ar infrastruktūrām ārpus Eiropas, nodrošinot to globālo savstarpējo izmantojamību un sasniedzamību, kā arī censties panākt starptautiskas vienošanās par savstarpēju izmantošanu, atvērtību vai infrastruktūru līdzfinansēšanu. Šajā sakarībā ņems vērā augstāko amatpersonu Karnegija grupas ieteikumus attiecībā uz globālām pētniecības infrastruktūrām. Uzmanību pievērsīs arī tam, lai nodrošinātu atbilstošu Savienības dalību koordinācijā ar tādām starptautiskām organizācijām kā ANO vai ESAO.

4.4.   Īpaši īstenošanas aspekti

Īstenošanas posmā notiks apspriedes ar ekspertu grupām, kā arī ar ieinteresētajām personām un padomdevēju iestādēm, piemēram, ESFRI un e-IRG.

Īstenošana notiks, izmantojot trīspusēju pieeju, proti, augšupēju pieeju gadījumā, kad nav precīzi zināms projektu saturs un partnerība; mērķtiecīgu pieeju gadījumā, kad ir skaidri noteiktas attiecīgās īpašās pētniecības infrastruktūras un/vai kopienas; un saņēmēju nosaukšanas pieeju, piemēram, gadījumā, kad infrastruktūras pārvaldītājam (pārvaldītāju konsorcijam) tiek nodrošināts ieguldījums darbības izmaksās.

4.2. un 4.3. punktā izklāstītos darbības mērķus īsteno, veicot tiem īpaši paredzētus pasākumus, kā arī vajadzības gadījumā saistot tos ar pasākumiem, kas izstrādāti saskaņā ar 4.1. punktu.

II DAĻA

VADOŠĀ LOMA RŪPNIECĪBĀ

1.   VADOŠĀ LOMA PAMATTEHNOLOĢIJU UN RŪPNIECISKO TEHNOLOĢIJU JOMĀ

Vispārīga informācija

Pamattehnoloģiju veiksmīga apgūšana
  , integrēšana
  un izmantošana Eiropas rūpniecībā ir viens no galvenajiem faktoriem Eiropas ražīguma un inovatīvo spēju nostiprināšanā un tādu apstākļu nodrošināšanā, lai Eiropa varētu attīstīt progresīvu,
  ilgtspējīgu un konkurētspējīgu
  ekonomiku, būt par pasaules līderi augsto tehnoloģiju lietojumu sektoros un spētu
  rast efektīvus un ilgtspējīgus
  sabiedrības problēmu risinājumus
  , cita starpā ņemot vērā lietotāja vajadzības
  . Pasākumus inovācijas jomā apvienos ar pasākumiem pētniecības un izstrādes jomā, un tie būs finansiālā atbalsta pilnvērtīga sastāvdaļa.

| Integrēta pieeja svarīgām pamattehnoloģijām
  Virziena “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” galvenais komponents ir svarīgas pamattehnoloģijas (key enabling technologies – KET), ko definē kā mikroelektroniku un nanoelektroniku, fotoniku, nanotehnoloģiju, biotehnoloģiju, progresīvus materiālus un progresīvas ražošanas sistēmas▌. Daudzi inovatīvi produkti vienlaikus ietver vairākas no šīm tehnoloģijām – kā atsevišķas vai integrētas daļas. Lai gan katra tehnoloģija piedāvā tehnoloģiskas inovācijas, kopējais labums no
  KET un citu rūpniecisku pamattehnoloģiju daudzajām mijiedarbībām un to kombinācijām
  var radīt arī tehnoloģiskus izrāvienus. Transversālu svarīgu pamattehnoloģiju izmantošana veicinās produktu konkurētspēju un ietekmi
  , kā arī sekmēs izaugsmi un nodarbinātību un sniegs jaunas iespējas risināt sabiedrības problēmas
  . Tāpēc tiks izmantotas šo tehnoloģiju daudzās mijiedarbības iespējas. Īpašs atbalsts tiks sniegts liela mēroga izmēģinājumu un demonstrējumu projektiem
  , kas īstenojami dažādās vidēs un apstākļos
  .
  Tas ietvers
  KET un
  transversālas
  KET (multi-KET)
  darbības, kas saista un integrē vairākas atsevišķas tehnoloģijas, tādējādi nodrošinot tehnoloģijas apstiprināšanu rūpnieciskā vidē, lai tā kļūtu par pilnībā un kvalificēti darboties spējīgu sistēmu, kas ir
  gatava ieviešanai vai drīz tiks ieviesta tirgū
  . Viens no priekšnoteikumiem būs privātā sektora aktīva iesaistīšanās minētajās darbībās
  un demonstrējums, kā projektu rezultāti Eiropas Savienībai var uzlabot tirgus vērtību
  , un tāpēc īstenošana
  varētu notikt
  publiskā un privātā sektora partnerību
  veidā
  . Šajā sakarībā
  un izmantojot programmas “Apvārsnis” īstenošanas
  struktūru, attiecībā uz transversālām KET darbībām tiks izstrādāta kopīga darba programma. Ņemot vērā tirgus vajadzības un prasības saistībā ar sabiedrības problēmu risināšanu, programmas mērķis būs paredzēt vispārīgus KET
  un multi-KET
  pamatelementus dažādās piemērošanas jomās, tostarp sabiedrības problēmu risināšanā.
  Turklāt attiecīgos gadījumos valstu un reģionālu pētniecības un inovācijas lietpratīgu specializācijas stratēģiju kontekstā mēģinās nodrošināt sinerģiju starp KET darbībām un darbībām, ko veic saskaņā ar kohēzijas politiku, kā arī sinerģiju ar Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūta (EIT), Eiropas Investīciju bankas (EIB) veiktajām darbībām un vajadzības gadījumā darbībām, kuras dalībvalstis īsteno saistībā ar kopīgajām plānošanas iniciatīvām. |
| --- |

Integrēta pieeja svarīgām pamattehnoloģijām

Virziena “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā” galvenais komponents ir svarīgas pamattehnoloģijas (key enabling technologies – KET), ko definē kā mikroelektroniku un nanoelektroniku, fotoniku, nanotehnoloģiju, biotehnoloģiju, progresīvus materiālus un progresīvas ražošanas sistēmas▌. Daudzi inovatīvi produkti vienlaikus ietver vairākas no šīm tehnoloģijām – kā atsevišķas vai integrētas daļas. Lai gan katra tehnoloģija piedāvā tehnoloģiskas inovācijas, kopējais labums no
  KET un citu rūpniecisku pamattehnoloģiju daudzajām mijiedarbībām un to kombinācijām
  var radīt arī tehnoloģiskus izrāvienus. Transversālu svarīgu pamattehnoloģiju izmantošana veicinās produktu konkurētspēju un ietekmi
  , kā arī sekmēs izaugsmi un nodarbinātību un sniegs jaunas iespējas risināt sabiedrības problēmas
  . Tāpēc tiks izmantotas šo tehnoloģiju daudzās mijiedarbības iespējas. Īpašs atbalsts tiks sniegts liela mēroga izmēģinājumu un demonstrējumu projektiem
  , kas īstenojami dažādās vidēs un apstākļos
  .

Tas ietvers
  KET un
  transversālas
  KET (multi-KET)
  darbības, kas saista un integrē vairākas atsevišķas tehnoloģijas, tādējādi nodrošinot tehnoloģijas apstiprināšanu rūpnieciskā vidē, lai tā kļūtu par pilnībā un kvalificēti darboties spējīgu sistēmu, kas ir
  gatava ieviešanai vai drīz tiks ieviesta tirgū
  . Viens no priekšnoteikumiem būs privātā sektora aktīva iesaistīšanās minētajās darbībās
  un demonstrējums, kā projektu rezultāti Eiropas Savienībai var uzlabot tirgus vērtību
  , un tāpēc īstenošana
  varētu notikt
  publiskā un privātā sektora partnerību
  veidā
  . Šajā sakarībā
  un izmantojot programmas “Apvārsnis” īstenošanas
  struktūru, attiecībā uz transversālām KET darbībām tiks izstrādāta kopīga darba programma. Ņemot vērā tirgus vajadzības un prasības saistībā ar sabiedrības problēmu risināšanu, programmas mērķis būs paredzēt vispārīgus KET
  un multi-KET
  pamatelementus dažādās piemērošanas jomās, tostarp sabiedrības problēmu risināšanā.
  Turklāt attiecīgos gadījumos valstu un reģionālu pētniecības un inovācijas lietpratīgu specializācijas stratēģiju kontekstā mēģinās nodrošināt sinerģiju starp KET darbībām un darbībām, ko veic saskaņā ar kohēzijas politiku, kā arī sinerģiju ar Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūta (EIT), Eiropas Investīciju bankas (EIB) veiktajām darbībām un vajadzības gadījumā darbībām, kuras dalībvalstis īsteno saistībā ar kopīgajām plānošanas iniciatīvām.

Īpaši īstenošanas aspekti

Ar inovācijām saistītajās darbībās ietilps atsevišķu tehnoloģiju integrēšana, spēju demonstrēšana, lai izstrādātu un piegādātu inovatīvus produktus,
  sistēmas, izveidotu inovatīvus procesus un sniegtu inovatīvus
  pakalpojumus, izmēģinājuma projekti, kuros iesaistīti lietotāji un patērētāji un kuru mērķis ir pārbaudīt inovācijas lietderību un pievienoto vērtību, kā arī liela mēroga demonstrējumu veikšana, lai sekmētu pētījumu rezultātu ieviešanu tirgū.
  Pienācīgu uzmanību pievērsīs maziem un vidēja mēroga projektiem. Turklāt īstenošana saskaņā ar šo daļu motivēs maza un vidēja apjoma pētniecības komandas, veicinot arī aktīvāku MVU iesaisti.

Tiks integrētas dažādas atsevišķas tehnoloģijas, tādējādi nodrošinot tehnoloģijas apstiprināšanu rūpnieciskā vidē, lai tā kļūtu par pilnībā un kvalificēti darboties spējīgu sistēmu, kas ir gatava ieviešanai tirgū. Viens no priekšnoteikumiem būs privātā sektora aktīva iesaistīšanās minētajās darbībās,
  tostarp izmantojot
  publiskā un privātā sektora partnerību.

Īstenojot pieprasījuma darbības, tiks papildus veicinātas pētniecības un inovācijas iniciatīvu tehnoloģijas. Šīs darbības ietver pēc iespējas sekmīgāku valsts inovāciju iepirkumu, atbilstošu tehnisko standartu izstrādi
  un tehniskus pasākumus standartizācijas un regulējuma atbalstam
  , privātos pieprasījumus un lietotāju iesaistīšanu, lai veidotu jauninājumiem labvēlīgākus tirgus.

Jo īpaši attiecībā uz nanotehnoloģijām un biotehnoloģijām iesaistīs ieinteresētās personas un sabiedrību, lai uzlabotu izpratni par ieguvumiem un riskiem. Saistībā ar minēto tehnoloģiju ieviešanu sistemātiski veiks drošuma novērtējumu un vispārējo risku pārvaldību.
  Vajadzības gadījumā sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes palīdzēs ņemt vērā lietotāju vajadzības, izvēles un to, kas tiem pieņemams, kā arī nodrošināt sabiedrības iesaistīšanos un to, ka patērētāji izdara apzinātu izvēli.

Īstenojot pasākumus
  , ko atbalsta saskaņā ar šo daļu,
  papildinās to atbalstu pētniecības un inovācijas darbībām pamattehnoloģiju jomā, kuru valsts vai reģionālās iestādes var sniegt saskaņā ar lietpratīgām specializācijas stratēģijām, kas izstrādātas saistībā ar kohēzijas politikai paredzētajiem fondiem.

Kā daļu no darbību finansēšanas ar šo programmu atbalstīs arī tehnoloģiju nodošanas darbības (gan valsts, gan reģionālā līmenī), tostarp starptautisku un reģionālu inovāciju kopu veidošanu, lai veicinātu efektīvākas saiknes starp universitātēm un rūpniecības nozari.

Kopā ar galvenajām partnervalstīm abpusēju interešu un abpusēja labuma jomās īstenos starptautiskas stratēģiskas sadarbības iniciatīvas. Attiecībā uz pamattehnoloģijām un rūpnieciskajām tehnoloģijām īpaša interese ir par šādām jomām (bet ne tikai):

| — | zinātnes un tehnoloģiju jomā starptautiski nozīmīgu zināšanu pieejamība; |
| --- | --- |

—

zinātnes un tehnoloģiju jomā starptautiski nozīmīgu zināšanu pieejamība;

| — | globālu standartu izstrāde; |
| --- | --- |

—

globālu standartu izstrāde;

| — | šķēršļu
  likvidēšana
  saistībā ar rūpniecisku izmantošanu,
  sadarbība pētniecības un izstrādes jomā
  un tirdzniecības noteikumi; |
| --- | --- |

—

šķēršļu
  likvidēšana
  saistībā ar rūpniecisku izmantošanu,
  sadarbība pētniecības un izstrādes jomā
  un tirdzniecības noteikumi;

| — | to produktu drošums, kuri ražoti, izmantojot nanotehnoloģiju un biotehnoloģiju
  , un šo produktu lietošanas ietekme ilgtermiņā
  ; |
| --- | --- |

—

to produktu drošums, kuri ražoti, izmantojot nanotehnoloģiju un biotehnoloģiju
  , un šo produktu lietošanas ietekme ilgtermiņā
  ;

| — | materiālu un metožu izstrāde, lai mazinātu enerģijas un resursu patēriņu; |
| --- | --- |

—

materiālu un metožu izstrāde, lai mazinātu enerģijas un resursu patēriņu;

| — | nozares virzītas starptautiskas sadarbības iniciatīvas, ko īsteno ražošanas kopienā, un |
| --- | --- |

—

nozares virzītas starptautiskas sadarbības iniciatīvas, ko īsteno ražošanas kopienā, un

| — | sistēmu savstarpēja izmantojamība. |
| --- | --- |

—

sistēmu savstarpēja izmantojamība.

1.1.   Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

Vairākas darbības jomas būs saistītas ar jautājumiem par rūpniecisko un tehnoloģisko līderību IKT jomā
  visā vērtības ķēdē
  , un tajās ietilps vispārīgas IKT pētniecības un inovācijas programmas, tostarp turpmāk minētās darbības.

1.1.1.   Jauna komponentu un sistēmu paaudze — progresīvu iegulto▌,
  resursu ziņā efektīvu un energoefektīvu
  komponentu un sistēmu inženiertehniskā izstrāde

Mērķis ir uzturēt un nostiprināt Eiropas vadošo lomu tehnoloģiju jomā saistībā ar
  progresīviem
  , iegultiem,
  resursu ziņā efektīviem, energoefektīviem un stabiliem
  komponentiem un sistēmām. Tas attiecas arī uz mikronanobiosistēmām, organisko elektroniku, liela mēroga integrāciju, tehnoloģijām, kas veido pamatu lietiskajam internetam (Internet of Things – IoT) (5), tostarp platformām, ar ko atbalsta uzlabotu pakalpojumu nodrošināšanu,
  sensoriem,
  viedām integrētām sistēmām,
  iegultām un izkliedētām sistēmām,
  sistēmu sistēmām un komplekso sistēmu inženieriju.

1.1.2.   Nākamās paaudzes datošana — progresīvas
  un drošas
  datošanas sistēmas un tehnoloģijas
  , tostarp mākoņdatošana

Mērķis ir vairot Eiropas aktīvus tādās jomās kā procesoru un sistēmu arhitektūra, starpsavienojumu un datu lokalizācijas tehnoloģijas, mākoņdatošana, paralēlā datošana,
  modelēšana
  un simulācijas programmatūra visos tirgus segmentos
  , ietverot inženierijas lietotnes (cita starpā tādas kā nenoteiktības izskaitļošana, risku analīze un lēmumu pieņemšana inženierijas jomā
  .

1.1.3.   Nākotnes internets —
  programmatūra, datortehnika,
  infrastruktūra, tehnoloģijas un pakalpojumi

Mērķis ir nostiprināt Eiropas rūpniecības nozares konkurētspēju nākamās paaudzes interneta izstrādē, pārvaldībā un veidošanā, ar kuru pakāpeniski tiks aizvietots un paplašināts pašreizējais tīmeklis, fiksētie un mobilie tīkli un pakalpojumu infrastruktūras, kā arī nodrošināt triljoniem ierīču (IoT) savstarpēju savienošanu starp vairākiem operatoriem un domēniem, kā rezultātā tiks izmainīts mūsu saziņas veids, piekļuve informācijai un zināšanu izmantošanas process. Tas skar pētniecības un inovācijas jomu attiecībā uz tīkliem, programmatūru, procesiem un pakalpojumiem, kiberdrošību, privātumu,
  uzticamību
  un uzticēšanos, saziņu bezvadu tīklos (6) un visiem optiskajiem tīkliem, iegremdētiem interaktīviem multimedijiem, kā arī nākotnes pieslēgtiem uzņēmumiem.

1.1.4.   Satura tehnoloģijas un informācijas pārvaldība— digitālā satura veidošanai
  , kultūras un radošajām nozarēm
  paredzētās IKT

Mērķis ir stiprināt
  Eiropas kā produktu un pakalpojumu sniedzējas pozīciju, balstoties uz atsevišķu personu un uzņēmumu radošumu. Tas tiks panākts, sniedzot
  speciālistiem un pārējiem iedzīvotājiem jaunus instrumentus, lai viņi varētu radīt,
  izmantot
  , uzglabāt
  un atkārtoti izmantot
  visu veidu digitālo saturu un piekļūt tam jebkurā valodā, kā arī modelēt, analizēt un vizualizēt liela apjoma datus
  (lieldatus)
  , tostarp saistītos datus. Tas skar jaunas tehnoloģijas tādām jomām kā
  humanitārās zinātnes
  , valodas, mācības, mijiedarbība, digitāla uzglabāšana,
  tīmekļa vietņu izveide
  , piekļuve saturam, analītika un
  plašsaziņas līdzekļi
  , kā arī intelektiskas un
  pielāgoties spējīgas
  informācijas pārvaldības sistēmas, kuru pamatā ir progresīvās tehnoloģijas datizraces, datormācīšanās, statistikas analīzes un vizuālās datošanas jomā.

1.1.5.   Progresīvās saskarnes un roboti — robotika un viedās telpas

Mērķis ir nostiprināt Eiropas vadošo lomu zinātniskajā un rūpnieciskajā jomā attiecībā uz rūpniecisko un pakalpojumu robotiku, kognitīvajām
  un komunikatīvajām
  sistēmām, progresīvajām saskarnēm un viedajām telpām, kā arī jutīgām mašīnām, pamatojoties uz labākiem datošanas un tīklu veidošanas rezultātiem un progresu attiecībā uz spēju
  izveidot un
  izstrādāt sistēmas, kas spēj mācīties,
  veikt pašmontāžu
  , pielāgoties un reaģēt
  vai kas optimizē cilvēku un mašīnu mijiedarbību
  .
  Vajadzības gadījumā izstrādātās sistēmas un jaunie uzlabojumi būtu jāapstiprina reālajā vidē.

1.1.6.   Mikroelektronika, nanoelektronika un fotonika —
  ar mikroelektroniku, nanoelektroniku un fotoniku saistītās svarīgās pamattehnoloģijas, ietverot arī kvantu tehnoloģijas

Mērķis ir izmantot Eiropas izcilību
  minētajās
  svarīgajās pamattehnoloģijās un veicināt
  un vēl vairāk uzlabot
  tās rūpniecības nozares konkurētspēju un vadošo lomu tirgū. Darbības ietvers arī pētniecības un inovācijas darbības dizaina jomā, progresīvus procesus, izmēģinājuma projektus ražošanas jomā, saistītās ražošanas tehnoloģijas un demonstrēšanas pasākumus, lai apstiprinātu tehnoloģijas izstrādi un inovatīvus uzņēmējdarbības modeļus
  , kā arī ar nākamās paaudzes tehnoloģijām saistītus pētījumus kvantu fizikas attīstības jomā
  .

Paredz, ka šie seši galvenie pasākumu virzieni ietvers visas vajadzības
  , ņemot vērā Eiropas rūpniecības konkurētspēju pasaules mērogā
  . Minētie virzieni ietvers rūpnieciskās līderības jautājumus saistībā ar vispārīgiem uz IKT balstītiem risinājumiem, produktiem un pakalpojumiem, kas vajadzīgi svarīgu sabiedrības problēmu risināšanai, kā arī uz lietojumu vērstas IKT pētniecības un inovācijas programmas, kurām atbalstu sniegs, vienlaikus risinot attiecīgo sabiedrības problēmu.
  Ņemot vērā to, ka tehnoloģijas visās dzīves jomās attīstās arvien straujāk, šajā ziņā svarīga nozīme būs mijiedarbībai starp cilvēkiem un tehnoloģijām, un tā būs daļa no minētās IKT pētniecības, kas vērsta uz lietojumu. Uz lietotāju vērsta pētniecība sekmēs konkurētspējīgu risinājumu izstrādi.

Katrā no sešiem minētajiem pasākumu virzieniem ir iekļauta arī ar IKT saistīta pētniecības infrastruktūra, piemēram, dzīvās laboratorijas ▌eksperimentiem un infrastruktūra svarīgajām pamattehnoloģijām un to integrācijai progresīvos produktos un inovatīvās viedajās sistēmās, tostarp aprīkojums, instrumenti, atbalsta pakalpojumi, tīrtelpas un piekļuve lietuvēm prototipu veidošanai.

Minētie pasākumi būtu jāīsteno tā, lai nodrošinātu papildināmību un saskaņotību ar pētniecības infrastruktūras veiktajām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar pīlāru “Zinātnes izcilība”.

Ar šiem pasākumiem tiks atbalstīta sistēmu pētniecība un izstrāde, pilnībā ievērojot fizisku personu pamattiesības un pamatbrīvības un īpaši to tiesības un privāto dzīvi.

1.2.   Nanotehnoloģijas

1.2.1.   Nākamās paaudzes nanomateriālu, nanoierīču un nanosistēmu izstrāde

Ar nanomēroga parādībām
  saistīto zināšanu attīstība un integrēšana dažādu zinātnes disciplīnu saskares punktos, pievēršoties fundamentāli jauniem produktiem
  un sistēmām
  , kas ļauj rast ilgtspējīgus risinājumus vairākās nozarēs.

1.2.2.   Droša un ilgtspējīga nanotehnoloģiju izstrāde un izmantošana

Pasākumi, lai paplašinātu zinātnisko pieredzi par nanotehnoloģiju iespējamo ietekmi uz veselību vai vidi, tādējādi nodrošinot proaktīvu, zinātniski pamatotu nanotehnoloģiju pārvaldību, kā arī apstiprinātu zinātnisko rīku,
  metožu
  un platformu nodrošināšana apdraudējuma, iedarbības un risku novērtēšanai un pārvaldībai visā nanomateriālu un nanosistēmu dzīves cikla laikā,
  tostarp standartizācijas jautājumos
  .

1.2.3.   Nanotehnoloģiju sociālās dimensijas attīstīšana

Nanotehnoloģiju izmantošanai nepieciešamo cilvēku un fizisko ▌vajadzību apmierināšana un koncentrēšanās uz nanotehnoloģijas pārvaldību sabiedrības
  un vides
  labā
  , ietverot saziņas stratēģijas, lai nodrošinātu sabiedrības iesaistīšanos
  .

1.2.4.   Nanomateriālu, komponentu un sistēmu efektīva
  un ilgtspējīga
  sintēze un ražošana

Koncentrēšanās uz jaunām elastīgām, mērāmām un atkārtojamām darbībām, jaunu un pašreizējo procesu viedu integrāciju
  , tostarp tehnoloģiju konverģenci, piemēram, nanobiotehnoloģiju
  , kā arī intensitātes palielināšanu,
  lai ļautu panākt
  produktu un
  elastīgu un
  daudzfunkcionālu iekārtu
  ilgtspējīgu augstas precizitātes liela apjoma
  ražošanu, ar ko nodrošina zināšanu efektīvu pārnesi uz rūpniecisko inovāciju.

1.2.5.   Jaudu palielinošu tehnoloģiju, mērījumu metožu un aprīkojuma izstrāde
  un standartizācija

Koncentrēšanās uz pamattehnoloģijām, ar ko atbalsta
  drošu
  kompleksu nanomateriālu un nanosistēmu izstrādi un ieviešanu tirgū, tostarp
  nanometroloģiju
  , vielas raksturošanu un ietekmēšanu nanomērogā, modelēšanu, datošanas plānošanu un progresīvo inženieriju atomu līmenī.

1.3.   Progresīvie materiāli

1.3.1.   Transversālas un svarīgas materiālu tehnoloģijas

Pētniecība attiecībā uz
  materiālu izstrādi
  , funkcionāliem un daudzfunkcionāliem materiāliem,
  ko raksturo lielāka zināšanu intensitāte, jaunas funkcijas un uzlabots sniegums
  , piemēram, pašlabojoši vai bioloģiski saderīgi materiāli
  , paškomplektējoši materiāli, jauni magnētiskie materiāli
  un strukturālie materiālie, inovācijas ieviešanai visās rūpniecības nozarēs, jo īpaši augstas vērtības tirgos
  un tostarp arī radošajās nozarēs
  .

1.3.2.   Materiālu izstrāde un pārveidošana

Pētniecība un izstrāde, lai nodrošinātu efektīvu,
  drošu
  un ilgtspējīgu
  izstrādi un to, ka
  nākotnē izstrādāto produktu rūpnieciskajā ražošanā Eiropā
  var īstenot materiālu pārvaldību “bez atkritumiem”
  , piemēram, metālrūpniecībā, ķīmiskajā
  vai biotehnoloģiskajā
  rūpniecībā
  , un lai uzlabotu izpratni par materiālu degradēšanās mehānismiem (nolietojumu, koroziju, mehānisko izturību)
  .

1.3.3.   Materiālu komponenšu pārvaldība

Ar materiāliem, komponentiem
  un sistēmām saistītu jaunu un inovatīvu paņēmienu pētniecība un izstrāde tādās jomās kā materiālu komponentu savienošana, pievienošana, nošķiršana, montāža, pašmontāža, demontāža, izjaukšana un dekonstrukcija
  , un ar materiālu dzīves ciklu saistīto izmaksu un uz vidi radītās ietekmes pārvaldība, izmantojot progresīvo materiālu jauno tehnoloģiju.

1.3.4.   Materiāli ilgtspējīgai,
  resursu ziņā efektīvai
  rūpniecībai
  ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni

Tādu jaunu produktu un lietojumu,
  uzņēmējdarbības modeļu
  un patērētāju
  atbildīgas
  uzvedības veidu izstrāde,
  ar kuriem palielina atjaunojamo resursu izmantojumu ilgtspējīgos lietojumos
  , samazina pieprasījumu pēc enerģijas
  visā produkta dzīves ciklā
  un veicina ražošanu ar zemu
  emisiju līmeni
  , kā arī procesa efektivitāte, pārstrāde, attīrīšana, enerģijas uzglabāšanas materiāli un tādi
  materiāli ar augstu pievienotās vērtības potenciālu
  , kuri iegūti atkritumu pārstrādes procesā.

1.3.5.   Materiāli, kas paredzēti radošajām industrijām
  , tostarp kultūrvēsturiskajam mantojumam

Dizaina lietošana un konverģējošu tehnoloģiju attīstīšana, lai radītu jaunas uzņēmējdarbības iespējas, tostarp Eiropas
  vēstures un kultūras mantojuma un
  materiālu saglabāšana
  un restaurēšana, kā arī vēl nebijušu materiālu radīšana
  .

1.3.6.   Metroloģija, raksturošana, standartizācija un kvalitātes kontrole

Tādu tehnoloģiju veicināšana kā raksturošana, nesagraujošā novērtēšana,
  pastāvīga novērtēšana un uzraudzība
  un prognozējoša darbības rādītāju modelēšana, lai gūtu panākumus
  un ietekmi
  materiālzinātnē un inženierijā.

1.3.7.   Materiālu izmantojuma optimizācija

Pētniecība un izstrāde, lai noteiktu
  aizvietošanas iespējas un
  alternatīvas materiālu izmantošanai, tostarp ar īpaši izstrādātu materiālu palīdzību vai aizstājot retus, kritiskus
  vai bīstamus
  materiālus, risinot ar izejvielām saistītas problēmas,
  kā arī
  pieejas saistībā ar inovatīviem uzņēmējdarbības modeļiem
  un kritisko resursu apzināšanu
  .

1.4.   Biotehnoloģija

1.4.1.   Progresīvas biotehnoloģijas – inovācijas virzītājspēks nākotnē un to veicināšana

Mērķis ir likt pamatu tam, lai Eiropas rūpniecības nozare arī vidējā termiņā un ilgtermiņā joprojām būtu līdere inovācijas jomā. Tas ietver jaunu
  tehnoloģijas jomu
  , piemēram, sintētiskās bioloģijas, bioinformātikas
  un
  sistēmu bioloģijas, attīstību,
  kā arī to,
  ka tiek izmantota konverģence ar citām pamattehnoloģijām, piemēram, nanotehnoloģiju (piem., bionanotehnoloģiju) un IKT (piem., bioelektroniku
  ), un inženierijas tehnoloģiju
  . Šajās un citās progresīvajās jomās ir jāveic atbilstoši pētniecības un izstrādes pasākumi, lai veicinātu tehnoloģiju efektīvu pārnesi un īstenošanu, nodrošinot jaunus lietošanas veidus▌.

1.4.2.   Uz biotehnoloģijām balstīti rūpnieciskie
  produkti un
  procesi

Mērķis ir divkāršs – no vienas puses, radīt Eiropas rūpniecības nozarei (piem., ķīmijas rūpniecībai, veselības aprūpes nozarei, kalnrūpniecībai, enerģētikas nozarei, celulozes un papīra
  , šķiedras izstrādājumu un kokmateriālu ražošanas nozarei
  , tekstilrūpniecībai, cietes un pārtikas ražošanas nozarei) iespēju izstrādāt jaunus produktus un attīstīt jaunus procesus, kas atbilst rūpniecības un sabiedrības prasībām,
  vēlams, izmantojot videi nekaitīgas un ilgtspējīgas ražošanas metodes
  , kā arī iespēju ar citiem konkurētspējīgiem un uzlabotiem risinājumiem, kuru pamatā ir biotehnoloģija, aizstāt pašreizējos risinājumus; no otras puses, izmantot biotehnoloģijas iespējas piesārņojuma konstatēšanai, uzraudzīšanai, novēršanai un likvidēšanai. Tas nozīmē veikt pētniecības un inovācijas pasākumus attiecībā
  uz jauniem fermentiem ar uzlabotām biokatalizatora funkcijām
  , fermentatīvajiem un vielmaiņas procesiem,
  rūpnieciska mēroga
  bioprocesu izstrādi
  , bioprocesu iekļaušanu rūpnieciskās ražošanas procesos
  , progresīvo fermentāciju, iepriekšēju un pakārtotu pārstrādi, kā arī izpratni par mikrobu kopu attīstību. Tas ietvers arī tādu prototipu izstrādi, ar kuriem novērtēs izstrādāto produktu un procesu tehnoloģiski ekonomisko lietderību
  , kā arī ilgtspēju
  .

1.4.3.   Inovatīvas un konkurētspējīgas platformu tehnoloģijas

Mērķis ir izstrādāt platformu tehnoloģijas (piem., genomiku, metagenomiku, proteomiku,
  metabolomiku
  , molekulāros instrumentus
  , izteiksmes sistēmas, fenotipa noteikšanas platformas un šūnu platformas)
  , ar ko tiek sekmēta līderība un konkurētspēja daudzās ▌nozarēs
  , kuras ietekmē ekonomiku
  . Tas ietver tādus aspektus kā atbalsts, lai attīstītu bioresursus ar uzlabotām īpašībām un netradicionālām lietošanas iespējām; iespējas veikt sauszemes un jūras bioloģiskās daudzveidības izpēti, veidot izpratni par to un nodrošināt tās ilgtspējīgu izmantošanu, lai radītu jaunus lietošanas veidus,
  bioloģiskus produktus un procesus
  ; kā arī izstrādāt ilgtspējīgus veselības aprūpes risinājumus, kuru pamatā ir biotehnoloģija (piem., diagnostiku, bioloģiskus preparātus, biomedicīniskas ierīces).

1.5.   Progresīvā ražošana un apstrāde

1.5.1.   Nākotnes ražotnēm paredzētās tehnoloģijas

Ilgtspējīgas rūpniecības izaugsmes atbalstīšana, veicinot stratēģisku pāreju Eiropā no ražošanas, kuras pamatā ir izmaksas, uz pieeju, kas balstīta uz augstas pievienotās vērtības produktu radīšanu
  un uz IKT balstītu intelektisku un augsta snieguma ražošanu integrētā sistēmā
  . Lai to veiktu, ir jārisina jautājums par lielāku ražotspēju, vienlaikus patērējot mazāk materiālu un enerģijas un
  radot
  mazāk atkritumu un piesārņojuma
  , tiecoties panākt augstu ekoloģisko efektivitāti
  . Galvenā uzmanība tiks pievērsta adaptīvu nākotnes ražošanas sistēmu izstrādei un integrācijai, īpašu uzsvaru liekot uz Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām, tādējādi nodrošinot progresīvas un ilgtspējīgas ražošanas sistēmas un procesus.
  Būtu jākoncentrējas arī uz metodēm elastīgas, drošas un lietpratīgas ražošanas uzlabošanai, kurā darbiniekiem nekaitīgā vidē pienācīgā apmērā tiek pielietota automātika.

1.5.2.   Tehnoloģijas, ar ko dod iespēju būvēt energoefektīvas ēkas
  un sistēmas ar mazu ietekmi uz vidi

Enerģijas patēriņa un oglekļa dioksīda emisiju mazināšana, izstrādājot un izmantojot ilgtspējīgas būvniecības tehnoloģijas
  un sistēmas
  , kā arī īstenojot un atkārtoti ieviešot pasākumus, ar ko veicina energoefektīvu sistēmu un materiālu lietošanu jaunās, atjaunotās un pārbūvētās ēkās. Lai līdz 2020. gadam Eiropā pārietu uz tādu ēku izmantošanu, kurās enerģijas patēriņa līmenis ir gandrīz nulle, un veidotu zema enerģijas patēriņa līmeņa ēku rajonus, iesaistot ieinteresēto personu plašo kopienu, svarīgi būs apsvērumi attiecībā uz dzīves ciklu un tas, ka arvien lielāka nozīme ir izveides, būvniecības un ekspluatācijas koncepcijām.

1.5.3.   Ilgtspējīgas,
  resursu ziņā efektīvas
  un zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa tehnoloģijas energoietilpīgās pārstrādes rūpniecības nozarēs

Pārstrādes rūpniecības nozaru, piemēram, ķīmijas rūpniecības,
  cementa
  , celulozes un papīra, stikla,
  minerālvielu
  vai krāsaino metālu un tērauda ražošanas nozaru, konkurētspējas palielināšana, strauji uzlabojot resursu efektivitāti un energoefektivitāti, kā arī mazinot minēto rūpniecības nozaru ietekmi uz vidi. Galvenā uzmanība tiks pievērsta tādu pamattehnoloģiju izstrādei un apstiprināšanai, ar kurām iegūst inovatīvas vielas, materiālus un tehnoloģiskus risinājumus attiecībā uz produktiem, kam ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis, kā arī procesiem un pakalpojumiem, kuriem vērtību ķēdē ir mazāks enerģijas patēriņa līmenis, kā arī tādu ražošanas tehnoloģiju un paņēmienu ieviešanai, kam ir ļoti zems oglekļa emisiju līmenis, lai panāktu konkrētus SEG emisiju līmeņa samazinājumus.

1.5.4.   Jauni ilgtspējīgi uzņēmējdarbības modeļi

Starpnozaru sadarbība saistībā ar koncepcijām un metodēm, ar ko veido uz zināšanām balstītu, specializētu ražošanu, var veicināt
  organizatorisku mācīšanos
  , jaunradi un inovāciju, galveno uzmanību pievēršot uzņēmējdarbības modeļiem individualizētās pieejās, ko var pielāgot globalizēto vērtību ķēžu un tīklu prasībām, mainīgajiem tirgiem, kā arī jaunajām un nākotnes rūpniecības nozarēm.
  Tas nozīmē, ka ir jāpievēršas ilgtspējīgiem uzņēmējdarbības modeļiem, ņemot vērā visu attiecīgā produkta un procesa dzīves ciklu.

1.6.   Kosmoss

Kosmosa izpētes jomā, lai nodrošinātu papildināmību starp dažādiem dalībniekiem, veiks Savienības līmeņa darbības kopā ar pasākumiem, ko kosmosa izpētes jomā īsteno dalībvalstis un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA).

1.6.1.   Eiropas konkurētspējas
  veicināšana
  ,
  Eiropas
  kosmosa
  nozares
  neatkarība un inovācija

Mērķis ir saglabāt pasaulē vadošo lomu kosmosa jomā, aizsargājot un
  turpinot attīstīt rentablu
  , konkurētspējīgu un
  inovatīvu
  kosmosa nozari
  (tostarp MVU)
  un izpētes kopienu, kā arī veicinot ar kosmosu saistītu inovāciju.

1.6.1.1.   Konkurētspējīgas
  , ilgtspējīgas un uz uzņēmējdarbību vērstas
  kosmosa nozares un izpētes kopienas nodrošināšana
  un turpmāka attīstīšana un Eiropas neatkarības nostiprināšana saistībā ar kosmosa sistēmām

Eiropai ir vadošā loma kosmosa izpētē un kosmosa tehnoloģiju izstrādē, un tā
  pastāvīgi attīsta
  savu
  operatīvo
  kosmosa infrastruktūru (piem., Galileo,
  Copernicus
  ). Eiropas rūpniecība faktiski nodrošina augstākā līmeņa satelītu
  un citu ar kosmosu saistītu tehnoloģiju
  eksportu. Neraugoties uz to, šo pozīciju▌
  apdraud citu
  lielāko kosmosa lielvalstu konkurence▌.
  Minētā pasākuma mērķis ir
  izveidot pētniecības bāzi, nodrošinot nepārtrauktību kosmosa izpētes
  un inovācijas
  programmās, piemēram, secīgu mazāku un biežāku projektu īstenošanu saistībā ar demonstrējumiem kosmosā. Tādējādi Eiropa varēs attīstīt savu rūpniecisko bāzi un kosmosa izpētes un tehnoloģiju izstrādes kopienu
  , kas tai palīdzēs attīstīties tālāk par pašreizējo situāciju un panākt, ka tā nav
  atkarīga no būtisku tehnoloģiju importa.

Lai palielinātu ieguldījumus un izveidotu piekļuvi tirgum, būtu jāatbalsta standartizācija.

1.6.1.2.   Veicināt inovācijas starp kosmosa nozari un ar kosmosu nesaistītām nozarēm

Daudzas ar kosmosa tehnoloģijām saistītās problēmas ir līdzīgas tām problēmām, kuras risina uz sauszemes, piemēram,
  aeronautikas
  , enerģētikas,
  vides
  , telekomunikāciju
  un IKT
  , dabas resursu izpētes,
  sensoru
  , robotikas,
  progresīvo materiālu
  , drošības un veselības jomā. Pateicoties šīm līdzībām, kosmosa un ar kosmosu nesaistītajās kopienās
  , tostarp ar kosmosu nesaistītajās ražošanas nozarēs,
  tehnoloģijas agrīnā stadijā var izstrādāt vienlaikus, jo īpaši MVU, un tādējādi varētu panākt, ka izšķirošas inovācijas izstrādā ātrāk nekā tad, ja tās būtu kādā vēlākā posmā radīti blakusprodukti. Pašreizējās Eiropas kosmosa infrastruktūras izpēte būtu jāveicina, sekmējot tādu inovatīvu produktu un pakalpojumu izstrādi, kuru pamatā ir attālinātā zondēšana, ģeopozicionēšana
  vai citi tādu datu vākšanas veidi, kurus iegūst, izmantojot satelītu
  .
  Attiecīgos gadījumos
  īstenojot mērķtiecīgus pasākumus
  , tostarp atbalstot kosmosa tehnoloģiju tālāknodošanas iniciatīvas,
  Eiropai arī turpmāk būtu jāveicina uz uzņēmējdarbību vērstas kosmosa nozares sākotnējā attīstība.

1.6.2.   Sasniegumu veicināšana kosmosa tehnoloģijās

Mērķis ir
  izstrādāt progresīvas kosmosa pamattehnoloģijas un darbības koncepcijas, sākot no idejas līdz demonstrējumiem kosmosā
  .

Spēja piekļūt kosmosam, kā arī izstrādāt, uzturēt un strādāt ar▌ kosmosa sistēmām Zemes orbītā un ārpus tās ir ārkārtīgi svarīga Eiropas sabiedrības nākotnei. Lai nodrošinātu vajadzīgās spējas, ir vajadzīgas pētniecības un inovācijas investīcijas daudzās kosmosa tehnoloģijās (piem., nesējraķetēs un citos līdzekļos, satelītos, robotikā, instrumentos un sensoros), kā arī darbības koncepcijās, sākot ar ideju un beidzot ar demonstrējumiem kosmosā. Patlaban Eiropa ir viena no trim vadošajiem spēkiem kosmosa nozarē, kas galvenokārt ir balstītas uz dalībvalstu investīcijām ar EKA un valstu programmu starpniecību, tomēr salīdzinājumā ar Amerikas Savienoto Valstu investīcijām pētniecības un izstrādes jomā (piem., apmēram 20 % no visa NASA budžeta) visā ķēdē ir jāpalielina Eiropas ▌akcents uz nākotnes kosmosa tehnoloģijām un pielietojumiem:

| (a) | attiecībā uz
  zemu tehnoloģiskās gatavības līmeni
  , pētniecību, kura bieži vien ir balstīta uz galvenajām pamattehnoloģijām un kurai ir iespējas veicināt uz sauszemes izmantojamu tehnoloģiju izstrādi; |
| --- | --- |

(a)

attiecībā uz
  zemu tehnoloģiskās gatavības līmeni
  , pētniecību, kura bieži vien ir balstīta uz galvenajām pamattehnoloģijām un kurai ir iespējas veicināt uz sauszemes izmantojamu tehnoloģiju izstrādi;

| (b) | attiecībā uz pašreizējo tehnoloģiju uzlabošanu, piemēram, izmantojot miniaturizāciju, labāku energoefektivitāti un lielāku sensoru jutīgumu; |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz pašreizējo tehnoloģiju uzlabošanu, piemēram, izmantojot miniaturizāciju, labāku energoefektivitāti un lielāku sensoru jutīgumu;

| (c) | attiecībā uz jaunu tehnoloģiju un koncepciju demonstrēšanu un apstiprināšanu kosmosā un analogā vidē uz zemes; |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz jaunu tehnoloģiju un koncepciju demonstrēšanu un apstiprināšanu kosmosā un analogā vidē uz zemes;

| (d) | attiecībā uz misijām, kas saistītas ar lidojumiem kosmosā, piem., kosmosa vides analīzi, zemes stacijām, kosmosa sistēmu
  un infrastruktūras
  aizsardzību
  pret bojājumiem vai sabrukumu
  , ko var izraisīt sadursme ar kosmiskajiem atkritumiem
  vai citiem kosmosa objektiem, kā arī aizsardzību pret kosmosa laika apstākļiem, tostarp
  saules uzliesmojuma ietekmi (kosmosa stāvokļa uzraudzība (Space Situational Awareness – SSA)), uzlabojot inovatīvu datu
  apkopošanu un pārraidi
  un paraugu vākšanas infrastruktūru; |
| --- | --- |

(d)

attiecībā uz misijām, kas saistītas ar lidojumiem kosmosā, piem., kosmosa vides analīzi, zemes stacijām, kosmosa sistēmu
  un infrastruktūras
  aizsardzību
  pret bojājumiem vai sabrukumu
  , ko var izraisīt sadursme ar kosmiskajiem atkritumiem
  vai citiem kosmosa objektiem, kā arī aizsardzību pret kosmosa laika apstākļiem, tostarp
  saules uzliesmojuma ietekmi (kosmosa stāvokļa uzraudzība (Space Situational Awareness – SSA)), uzlabojot inovatīvu datu
  apkopošanu un pārraidi
  un paraugu vākšanas infrastruktūru;

| (e) | attiecībā uz
  satelītsakaru
  , progresīvo navigāciju un attālinātās zondēšanas tehnoloģijām, kas saistītas ar pētījumiem, kuriem ir būtiska nozīme attiecībā uz Savienības kosmosa sistēmu nākamajām paaudzēm (piem., Galileo un
  Copernicus
  ). |
| --- | --- |

(e)

attiecībā uz
  satelītsakaru
  , progresīvo navigāciju un attālinātās zondēšanas tehnoloģijām, kas saistītas ar pētījumiem, kuriem ir būtiska nozīme attiecībā uz Savienības kosmosa sistēmu nākamajām paaudzēm (piem., Galileo un
  Copernicus
  ).

1.6.3.   Kosmosa datu izmantošanas veicināšana

Mērķis ir nodrošināt pašreizējās,
  arhivētajās
  un nākamajās Eiropas misijās iegūto kosmosa datu plašāku izmantošanu zinātnes, sabiedriskajā un tirdzniecības jomā.

Kosmosa sistēmas sniedz informāciju, ko bieži vien citādi nevar iegūt. Neraugoties uz pasaules līmeņa Eiropas misijām, publicētā informācija liecina, ka Eiropas misijās iegūtie dati, iespējams, tiek izmantoti mazāk nekā dati, kas iegūti ASV misijās.
  No Eiropas satelītiem iegūto
  datu
  izmantošanu (zinātnisku, publisku vai komerciālu) var
  būtiski palielināt, īstenojot
  turpmākus
  pasākumus Eiropas misijās iegūto kosmosa datu apstrādei,
  arhivēšanai
  , apstiprināšanai,
  standartizēšanai un ilgtspējīgas pieejamības nodrošināšanai
  ,
  kā arī tādu jaunu informācijas produktu un pakalpojumu izstrādes atbalstam, kuru pamatā šādi dati, un attiecīgā gadījumā kombinācijā ar datiem no novērojumiem uz zemes
  . Inovācijas attiecībā uz datu ieguvi un apstrādi, datu saplūsmi un izplatīšanu,
  kā arī datu savstarpēju izmantojamību, jo īpaši nolūkā sekmēt piekļuvi zinātniskiem datiem par Zemi un metadatiem un apmaiņu ar šiem datiem,
  izmantojot arī inovatīvas IKT nodrošinātas sadarbības formas, var palielināt kosmosa infrastruktūrā veikto ieguldījumu atdevi
  un veicināt sabiedrības problēmu risināšanu
  . Kosmosa datu kalibrēšana un apstiprināšana (atsevišķiem instrumentiem, starp instrumentiem un misijām, kā arī attiecībā uz in-situ objektiem) ir svarīgi aspekti kosmosa datu efektīvai izmantošanai visās jomās,
  un ir jāuzlabo
  kosmosā iegūto datu un atsauču sistēmu standartizācija. Datu pieejamība un kosmosa misiju izmantošana ir globālā mērogā koordinējams jautājums. Attiecībā uz Zemes novērošanas datiem saskaņotu pieeju un paraugprakses īstenošana daļēji notiek sadarbībā ar starpvaldību organizāciju – Zemes novērojumu grupu (Group on Earth Observation – GEO), kuras uzdevums ir uzturēt Zemes novērošanas sistēmu globālo tīklu (Global Earth Observation System of Systems – GEOSS), kurā Savienība līdzdarbojas, –
  jo īpaši pilnībā izmantojot Copernicus programmu
  .
  Tiks atbalstīta ātra šo inovāciju ieviešana attiecīgā lietojumā un lēmumu pieņemšanas procesos. Tas ietver arī datu izmantošanu turpmākai zinātniskajai izpētei.

1.6.4.   Eiropas pētniecības veicināšana starptautisku kosmosa partnerību atbalstam

Mērķis ir atbalstīt Eiropas pētniecības un inovācijas pasākumus, ar ko veicina starptautiskas ilgtermiņa partnerības kosmosa jomā.

Lai gan kosmosā iegūtā informācija sniedz noderīgas zināšanas vietējā mērogā, kosmosa uzņēmumi pārsvarā ir globāli. Tas jo īpaši attiecas uz kosmosa radītajiem draudiem Zemei un kosmosa sistēmām. Kosmosa laikapstākļu un kosmisko atkritumu dēļ zaudēto satelītu lēstās izmaksas ir
  aptuveni
  EUR 100 miljoni gadā. Tikpat globāli ir
  daudzi
  ar kosmosa zinātni un izpēti saistītie projekti. Minētajās starptautiskajās
  partnerībās
  arvien vairāk tiek izstrādātas progresīvas kosmosa tehnoloģijas, un tādēļ šādu starptautisku projektu pieejamībai ir svarīga nozīme, lai Eiropas pētniecība un rūpniecība varētu sekmīgi attīstīties. Savienības ieguldījums šādos globālos ar kosmosu saistītos pasākumos ir jānosaka ilgtermiņa stratēģiskajos ceļvežos (uz 10 un vairāk gadiem), saskaņojot to ar Savienības politikas prioritātēm kosmosa jomā un koordinējot ar
  dalībvalstīm un
  Eiropas iekšējiem partneriem, piemēram, EKA
  un valstu kosmosa aģentūrām un vajadzības gadījumā
  ar starptautiskiem partneriem▌, kā arī ar to valstu kosmosa aģentūrām, kuras veic darbības kosmosā▌.

1.6.5.   Īpaši īstenošanas aspekti

Kosmosa pētniecības un inovācijas pasākumu īstenošanas prioritātes saistībā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” atbilst Kosmosa padomes noteiktajām Savienības politikas prioritātēm kosmosa jomā, kuras izklāstītas paziņojumā “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs”. Īstenošanas pasākumus
  vajadzības gadījumā balstīs uz stratēģiskas izpētes programmām
  , kuras izstrādās, apspriežoties ar
  dalībvalstīm un valstu kosmosa aģentūrām, EKA
  , ieinteresētajām personām no Eiropas kosmosa nozares (
  tostarp
  MVU), akadēmiskajām aprindām▌, tehnoloģiju institūtiem
  un
  Kosmosa padomdevēju grupu▌. Attiecībā uz dalību starptautiskos pasākumos pētniecības un inovācijas programmu noteiks sadarbībā ar
  Eiropas ieinteresētajām pusēm un
  starptautiskiem partneriem (piem., NASA, ROSCOSMOS un JAXA).

Kosmosa tehnoloģiju izmantošanu vajadzības gadījumā atbalsta ar attiecīgajiem sabiedrības problēmu risināšanas mērķiem.

2.   PIEKĻUVE RISKA KAPITĀLA FINANSĒJUMAM

Ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” tiks ieviesti divi mehānismi (“pašu kapitāla mehānisms” un “aizņēmuma mehānisms”), ko veido dažādas daļas. Pašu kapitāla mehānismu un aizņēmuma mehānisma MVU paredzēto daļu īstenos
  savstarpējā atkarībā no COSME
  kā daļu no diviem ES finanšu instrumentiem, kas nodrošina pašu kapitālu un aizņēmuma finansējumu MVU pētniecības un izstrādes darbībām un izaugsmei.

Attiecīgos gadījumos pašu kapitāla mehānisms un aizņēmuma mehānisms var ļaut apvienot finanšu resursus ar to dalībvalstu
  vai reģionu
  resursiem, kuri saskaņā ar
  33
  . panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes regulā par
  Eiropas
  struktūrfondiem
  un ieguldījumu fondiem
  vēlas ieguldīt daļu no tiem atvēlētājiem struktūrfondu līdzekļiem.

Tā vietā, lai kredītus, garantijas vai kapitālu galīgajiem saņēmējiem piešķirtu tiešā veidā, Komisija atbalsta sniegšanu deleģēs finanšu iestādēm, jo īpaši izmantojot riska dalīšanas finanšu mehānismu un garantiju sistēmas, kā arī pašu kapitāla un kvazikapitāla ieguldījumus.

2.1.   Aizņēmuma mehānisms

Ar aizņēmuma mehānismu piešķirs kredītus atsevišķiem atbalsta saņēmējiem ieguldījumu veikšanai pētniecības un inovācijas jomā, garantijas
  un/vai pretgarantijas
  finanšu starpniekiem, kas izsniedz kredītus atbalsta saņēmējiem, atbalstu, kurā apvienoti kredīti un garantijas, kā arī garantijas
  un/vai pretgarantijas
  valsts vai reģionālām aizņēmuma finansējuma sistēmām. Ar aizņēmuma mehānismu veiks pasākumus, lai varētu pagarināt atmaksas termiņus un atbalstīt īpaši izveidoto MVU instrumentu
  , ņemot vērā iesniegto pieprasījumu skaitu
  (sk. šā pielikuma II daļas 3. sadaļu “Inovācijas mazos un vidējos uzņēmumos (MVU)”). Aizņēmuma mehānisma finansiālo atbalstu var apvienot ar pašu kapitāla mehānisma finansiālo atbalstu vienā vai vairākās integrētās sistēmās, un vajadzības gadījumā tam var pievienot papildu dotācijas (tostarp vienreizējus maksājumus). Var arī izsniegt kredītus ar atvieglotiem nosacījumiem, konvertējamus kredītus
  , subordinētus aizdevumus, līdzdalības aizdevumus, līzinga aizdevumus un var veikt vērtspapīrošanu
  .

Ar aizņēmuma mehānismu nodrošinās ne tikai to, ka kredītus un garantijas piešķirs rindas kārtībā un saskaņā ar tirgus nosacījumiem, bet arī to, ka tā darbības dažādās kategorijas tiks vērstas uz konkrētām politikas jomām un nozarēm. Lai to īstenotu, skaidri noteiktus budžeta līdzekļus var iegūt,
  attiecīgos gadījumos
  izmantojot šādus avotus:

| (a) | pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” citas daļas, īpaši III daļu “Sabiedrības problēmu risināšana”; |
| --- | --- |

(a)

pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” citas daļas, īpaši III daļu “Sabiedrības problēmu risināšana”;

| (b) | citas sistēmas, programmas un Savienības budžeta pozīcijas; |
| --- | --- |

(b)

citas sistēmas, programmas un Savienības budžeta pozīcijas;

| (c) | konkrētus reģionus un dalībvalstis, kas vēlas ieguldīt no kohēzijas politikas fondiem pieejamos līdzekļus; |
| --- | --- |

(c)

konkrētus reģionus un dalībvalstis, kas vēlas ieguldīt no kohēzijas politikas fondiem pieejamos līdzekļus;

| (d) | īpašas vienības (piemēram, ▌kopīgas tehnoloģijas iniciatīvas) vai iniciatīvas. |
| --- | --- |

(d)

īpašas vienības (piemēram, ▌kopīgas tehnoloģijas iniciatīvas) vai iniciatīvas.

Minētos budžeta līdzekļus var jebkurā brīdī nodrošināt vai papildināt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas laikā.

Atsevišķām politikas vai nozares kategorijām var būt atšķirīgi riska dalīšanas un citi parametri ar noteikumu, ka to vērtības vai stāvoklis atbilst aizņēmuma instrumentu vispārējiem noteikumiem. Turklāt minētajās kategorijās var izmantot dažādas saziņas stratēģijas saistībā ar aizņēmuma mehānisma vispārējo popularizēšanas kampaņu. Turklāt, ja nepieciešamas īpašas zināšanas, lai novērtētu, kādi kredīti atsevišķā kategorijā ir paredzami, var kā starpniekus piesaistīt speciālistus valsts līmenī.

Aizņēmuma mehānismā MVU paredzētā daļa, kurā kredītu apjoms pārsniedz EUR 150 000, attiecas uz MVU, kuru darbība ir vērsta uz pētniecību un inovāciju, un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, un tādējādi tā papildina MVU finansējumu, ko piešķir, izmantojot aizdevumu garantiju mehānismu saskaņā ar uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmu.
  Aizņēmuma mehānismā MVU paredzētā daļa attiecas arī uz kredītiem, kuru apjoms ir mazāks par EUR 150 000 un kuri paredzēti MVU, kas darbojas pētniecības un inovācijas jomā, un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu.

Paredzams, ka aizņēmuma mehānisma sviras efekta vidējais apjoms – noteikts kā kopējais finansējums (proti, Savienības finansējums kopā ar ieguldījumiem no citām finanšu iestādēm), ko dala ar Savienības finanšu ieguldījumu – būs starp 1,5 un 6,5 atkarībā no attiecīgo darbību veida (attiecīgās riska pakāpes, attiecīgajiem atbalsta saņēmējiem un attiecīgā aizņēmuma finanšu instrumenta mehānisma). Paredzams, ka atbalsta palielinošās ietekmes apjoms – noteikts kā atbalstīto saņēmēju ieguldījumu kopējais apjoms, ko dala ar Savienības finanšu ieguldījumu – būs starp 5 un 20 atkarībā no attiecīgo darbību veida.

2.2.   Pašu kapitāla mehānisms

Saistībā ar pašu kapitāla mehānismu galvenā uzmanība tiks pievērsta agrīna posma riska kapitāla fondiem un
  publiskiem un privātiem
  fondu fondiem, nodrošinot riska kapitālu un/vai mezonīna kapitālu atsevišķiem portfeļa uzņēmumiem. Turklāt minētie uzņēmumi līdzekļus aizņēmumu finansēšanai var lūgt finanšu starpniekiem, kas īsteno aizņēmuma mehānismu.
  Turklāt ar pašu kapitāla mehānismu tiks arī apzinātas iespējas atbalstīt uzņēmējdarbības aizgādņus un meklēti citi pašu kapitāla finansējuma avoti. Tas varētu ietvert arī atbalstu, ko sniedz MVU instrumenta 3. posmā, ņemot vērā iesniegto pieprasījumu skaitu, kā arī atbalstu tehnoloģiju tālāknodošanai (ietverot to pētījumu rezultātu un izgudrojumu tālāknodošanu, kas izriet no ražošanas nozarē veikto publisko pētījumu jomas, piemēram, izmantojot koncepcijas pierādīšanas procedūru).

Ar mehānismu varēs arī veikt ieguldījumus paplašināšanās un izaugsmes posmā apvienojumā ar pašu kapitāla mehānismu izaugsmei (Equity Facility for Growth – EFG) saskaņā ar uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmu (tas attiecas uz ieguldījumiem fondu fondos, kuriem ir plaša investoru bāze, un privātiem institucionāliem un stratēģiskiem investoriem, kā arī valsts publiskām un daļēji publiskām finanšu iestādēm). Pēdējā gadījumā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pašu kapitāla mehānisma ieguldījums nepārsniedz 20 % no ES kopējā ieguldījuma, izņemot daudzpakāpju fondu gadījumus, kad EFG un pētniecības, attīstības un inovācijas pašu kapitāla mehānisma atbalstu sniegs proporcionāli, pamatojoties uz fondu ieguldījumu politiku. Saistībā ar pašu kapitāla mehānismu tāpat kā EFG novērš, ka kapitālu pārpērk vai aizstāj, lai pārpirkto uzņēmumu likvidētu. Komisija var nolemt grozīt 20 % slieksni sakarā ar tirgus apstākļu pārmaiņām.

Otrās sadaļas pirmajā rindkopā minētajam ES kapitāla finanšu instrumentam, kas paredzēts, lai atbalstītu MVU darbības pētniecības un inovācijas jomā un izaugsmi, vajadzētu būt pienācīga apjoma, lai varētu atbalstīt inovatīvus uzņēmumus to darbības sākumstadijā, nodrošināt šo uzņēmumu izaugsmi un darbības paplašināšanos.

Ieguldījumu parametrus noteiks tā, lai konkrētos politikas mērķus, tostarp vēršoties pie konkrētām iespējamo saņēmēju grupām, varētu sasniegt, vienlaikus saglabājot uz tirgu un pieprasījumu orientētu pieeju saistībā ar minēto instrumentu.

Pašu kapitāla mehānismu var atbalstīt, izmantojot budžeta līdzekļus no citām pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” daļām; citām sistēmām, programmām un Savienības budžeta pozīcijām; atsevišķiem reģioniem un atsevišķām dalībvalstīm; kā arī konkrētām vienībām vai iniciatīvām.

Paredzams, ka pašu kapitāla mehānisma sviras efekts – noteikts kā kopējais finansējums (proti, Savienības finansējums kopā ar ieguldījumiem no citām finanšu iestādēm), ko dala ar Savienības finanšu ieguldījumu – būs aptuveni 6 atkarībā no tirgus īpatnībām, un paredzams, ka atbalsta palielinošās ietekmes vidējais rādītājs – noteikts kā atbalstīto saņēmēju ieguldījumu kopējais apjoms, ko dala ar Savienības finanšu ieguldījumu – būs 18.

2.3.   Īpaši īstenošanas aspekti

Abu mehānismu īstenošana tiks deleģēta Eiropas Investīciju bankas grupai (EIB, EIF) un/vai citām finanšu iestādēm, kam var uzticēt finansēšanas instrumentu īstenošanu atbilstoši Finanšu regulas noteikumiem. To izstrāde un īstenošana tiks saskaņota ar vispārējiem noteikumiem par finanšu instrumentiem, kas izklāstīti Finanšu regulā, un ar konkrētākām darbības prasībām, kuras jāiekļauj Komisijas pamatnostādnēs.
  Finanšu instrumentu izmantošanai jābūt ar skaidru Eiropas pievienoto vērtību, kā arī tai būtu jārada sviras efekts un jāpapildina valstu instrumenti.

Finanšu starpnieki, kurus izraugās pilnvarotās vienības finanšu instrumentu īstenošanai saskaņā ar 139. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam

   (7),
  pamatojoties uz atvērtām, pārredzamām, samērīgām un nediskriminējošām procedūrām, var būt privātas finanšu iestādes, kā arī valstiskas un daļēji valstiskas finanšu iestādes, valsts un reģionālas publiskās bankas, kā arī valsts un reģionālas investīciju bankas.

Instrumentu elementus, ņemot vērā iespēju piešķirt dotācijas (tostarp vienreizējus maksājumus), var apvienot vienā vai vairākās integrētās shēmās, ar ko atbalsta konkrētas atbalsta saņēmēju kategorijas vai ar īpašu nolūku izstrādātus projektus, piemēram, tādus, ko īsteno MVU un uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu un izaugsmes iespējām, vai projektus inovatīvu tehnoloģiju liela mēroga demonstrējumiem.

Tie cita starpā var būt pasākumi, kas saistīti ar tehniskās palīdzības sniegšanu finanšu starpniekiem, kuri iesaistīti kredīta pieteikumu pamatotības izvērtēšanā vai zināšanu aktīvu vērtības noteikšanā; pasākumi, kuri saistīti ar programmām attiecībā uz gatavību ieguldīt līdzekļus un kuros ietilpst tādas darbības kā MVU “inkubācija”, apmācīšana un konsultēšana, kā arī šo uzņēmumu sadarbības veicināšana ar iespējamiem investoriem; pasākumi, ko īsteno, lai uzlabotu riska kapitāla uzņēmumu un uzņēmējdarbības aizgādņu izpratni par Savienības finansēšanas programmās iesaistīto inovatīvo MVU izaugsmes iespējām; programmas, kas izstrādātas, lai privātos investorus mudinātu atbalstīt izaugsmi inovatīvos MVU un uzņēmumos ar vidēji lielu kapitālu;
  pasākumi, ko īsteno, lai uzlabotu aizņēmuma un pašu kapitāla pārrobežu un starpvalstu finansēšanas iespējas;
  programmas, kas izstrādātas, lai mudinātu labdarības organizācijas un indivīdus atbalstīt pētniecības un inovācijas darbības; kā arī programmas, kas izstrādātas, lai veicinātu korporatīvu uzņēmumu veidošanu, kā arī ģimenes uzņēmumu un uzņēmējdarbības aizgādņu darbību.

Saistībā ar šo darbību plānošanu un īstenošanu vajadzības gadījumā var notikt konsultācijas ar tādām struktūrām kā reģionālās iestādes, MVU asociācijas, tirdzniecības palātas un attiecīgie finanšu starpnieki.

Tiks nodrošināta papildināmība ar Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmas mehānismiem
  (COSME)
  .

3.   INOVĀCIJAS MAZOS UN VIDĒJOS UZŅĒMUMOS (MVU)

3.1.   MVU atbalsta integrēšana
  , jo īpaši ar specializēta instrumenta starpniecību

MVU tiks atbalstīti visā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darbībā. Tāpēc
  , lai MVU piedalītos pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, tiem tiek izveidoti labāki nosacījumi
  .
  Turklāt
  ar specializēto MVU instrumentu nodrošina atbalstu visu veidu inovatīviem MVU, kam ir tālejoši mērķi attīstīt savu darbību, panākt izaugsmi un darboties starptautiskā līmenī. Atbalstīs visus inovācijas veidus, tostarp jomās, kas nav saistītas ar tehnoloģijām, kā arī sociālajā un pakalpojumu sniegšanas jomā
  , ar nosacījumu, ka katram pasākumam ir skaidra Eiropas pievienotā vērtība
  . Mērķis ir palīdzēt nodrošināt trūkstošo finansējumu augsta riska pētniecībai un inovācijai agrīnā posmā, veicināt strauju attīstību inovācijas jomā un palielināt pētījumos gūto rezultātu komercializāciju privātajā sektorā.

Visu sabiedrības problēmu risināšanai, kā arī attiecībā uz pamattehnoloģijām un rūpnieciskajām tehnoloģijām izmanto specializēto MVU instrumentu, un tam piešķir
  pienācīgi lielu
  finansējumu
  , lai sasniegtu vismaz 20 % no kopējā apvienotā MVU piešķirtā budžeta, kurš atvēlēts visiem konkrētajiem mērķiem daļā “Sabiedrības problēmu risināšana” un konkrētajam mērķim “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā”
  .

Finansējuma un atbalsta saņemšanai drīkstēs pieteikties vienīgi MVU. Tie atbilstoši savām vajadzībām var savstarpēji sadarboties, tostarp slēgt apakšlīgumus par pasākumu veikšanu pētniecības un izstrādes jomā. Projektiem jābūt nepārprotami izstrādātiem MVU interesēs un jānodrošina tiem iespējas gūt labumu, turklāt tajos jābūt
  skaidrai
  Eiropas dimensijai.

Īstenojot augšupēju pieeju attiecībā uz kādu konkrētu sabiedrības problēmu vai pamattehnoloģiju, MVU instruments attieksies uz visām zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas jomām tā, lai varētu pietiekami brīvi atbalstīt un finansēt jebkāda veida daudzsološās idejas, jo īpaši starpnozaru un vairāku disciplīnu projektus.

Ar MVU instrumentu nodrošinās vienkāršotu un pakāpenisku atbalstu. To īstenos trīs posmos, kas skars visu inovācijas darbību ciklu. Pāreja no viena posma nākamajā notiks bez pārtraukuma, ja vien iepriekšējā posmā MVU projekts būs pierādījis to, ka tam var piešķirt finansējumu.
  Pieteikumu iesniedzējiem nav pienākuma secīgi aptvert visus trīs posmus.
  Tajā pašā laikā katrs instrumenta īstenošanas posms būs atvērts visiem MVU:

| — | 1. posms. Koncepcija un pamatotības novērtējums.
  Lai izstrādātu inovācijas projektu, MVU saņems finansējumu zinātniskās vai tehniskās pamatotības izpētei, kā arī jaunas idejas komerciālā potenciāla izpētei (koncepcijas pierādīšanai). Ja šim novērtējumam
  , kurā būtiskam jautājumam jābūt saiknei starp projekta tematu un potenciālo lietotāju/pircēju,
  būs pozitīvs rezultāts, finansējumu varēs saņemt arī nākamajā posmā(-os). |
| --- | --- |

—

1. posms. Koncepcija un pamatotības novērtējums.

Lai izstrādātu inovācijas projektu, MVU saņems finansējumu zinātniskās vai tehniskās pamatotības izpētei, kā arī jaunas idejas komerciālā potenciāla izpētei (koncepcijas pierādīšanai). Ja šim novērtējumam
  , kurā būtiskam jautājumam jābūt saiknei starp projekta tematu un potenciālo lietotāju/pircēju,
  būs pozitīvs rezultāts, finansējumu varēs saņemt arī nākamajā posmā(-os).

| — | 2. posms. Pētniecības un izstrādes projekti, demonstrējumi, ieviešana tirgū.


  Pienācīgu vērību pievēršot jauninājumu kupona koncepcijai,
  pētniecības un izstrādes projektus atbalstīs, īpašu uzmanību pievēršot demonstrējumu pasākumiem (testēšanai, prototipiem, uzlabojumu veikšanas pētījumiem, izstrādei, inovatīvu procesu, produktu un pakalpojumu izmēģināšanai,
  apstiprināšanai
  , snieguma pārbaudei utt.), kā arī ieviešanai tirgū
  , mudinot iesaistīties tiešos lietotājus vai potenciālos klientus
  .
  Jauninājumu kuponi sekmēs jauno uzņēmēju līdzdalību. |
| --- | --- |

—

2. posms. Pētniecības un izstrādes projekti, demonstrējumi, ieviešana tirgū.

Pienācīgu vērību pievēršot jauninājumu kupona koncepcijai,
  pētniecības un izstrādes projektus atbalstīs, īpašu uzmanību pievēršot demonstrējumu pasākumiem (testēšanai, prototipiem, uzlabojumu veikšanas pētījumiem, izstrādei, inovatīvu procesu, produktu un pakalpojumu izmēģināšanai,
  apstiprināšanai
  , snieguma pārbaudei utt.), kā arī ieviešanai tirgū
  , mudinot iesaistīties tiešos lietotājus vai potenciālos klientus
  .
  Jauninājumu kuponi sekmēs jauno uzņēmēju līdzdalību.

| — | 3. posms. Komercializācija.
  Šajā posmā tiešu finansējumu sniegs tikai atbalsta pasākumu veidā, lai atvieglotu piekļuvi privātam kapitālam un uzlabotu apstākļus inovāciju radīšanai. Ir paredzēts veidot saikni ar minētajiem finanšu instrumentiem (sk. šā pielikuma II daļas 2. sadaļu “Piekļuve riska kapitāla finansējumam”), piemēram, saistībā ar finanšu līdzekļu ierobežoto daudzumu dodot priekšroku tiem MVU, kas veiksmīgi pabeiguši 1. un/vai 2. posmu. MVU gūs labumu arī no tādiem atbalsta pasākumiem kā sadarbības tīklu veidošana, apmācīšana un konsultēšana. Turklāt šajā posmā var veidot saikni arī ar pasākumiem, ar ko veicina publiskos iepirkumus pirmskomercializācijas posmā un inovatīvu risinājumu iepirkumus. |
| --- | --- |

—

3. posms. Komercializācija.

Šajā posmā tiešu finansējumu sniegs tikai atbalsta pasākumu veidā, lai atvieglotu piekļuvi privātam kapitālam un uzlabotu apstākļus inovāciju radīšanai. Ir paredzēts veidot saikni ar minētajiem finanšu instrumentiem (sk. šā pielikuma II daļas 2. sadaļu “Piekļuve riska kapitāla finansējumam”), piemēram, saistībā ar finanšu līdzekļu ierobežoto daudzumu dodot priekšroku tiem MVU, kas veiksmīgi pabeiguši 1. un/vai 2. posmu. MVU gūs labumu arī no tādiem atbalsta pasākumiem kā sadarbības tīklu veidošana, apmācīšana un konsultēšana. Turklāt šajā posmā var veidot saikni arī ar pasākumiem, ar ko veicina publiskos iepirkumus pirmskomercializācijas posmā un inovatīvu risinājumu iepirkumus.

MVU instrumenta darbības vienota veicināšana, īstenošana un uzraudzība visās pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” daļās nodrošinās MVU vienkāršu piekļuvi. Izmantojot pašreizējos MVU atbalsta tīklus,
  tādus kā Eiropas uzņēmumu tīkls un citi inovācijas pakalpojumu sniedzēji,
  izveido sistēmu atbalsta saņēmēju MVU konsultēšanai un apmācīšanai, lai veicinātu sniegtā atbalsta atdevi.
  Turklāt pētīs, kāda ir saikne ar attiecīgajiem starpniekiem valsts un/vai reģionālā līmenī, lai nodrošinātu apmācīšanas un konsultēšanas sistēmas efektīvu darbību.

Saistībā ar MVU darbībām pētniecības un inovācijas jomā izveidos ieinteresēto personu un ekspertu īpašu struktūru, kuras uzdevums būs veicināt un sekot līdzi konkrētiem MVU pasākumiem, ko īsteno saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”.

3.2.   Īpašs atbalsts

3.2.1.   Atbalsts MVU, kas intensīvi darbojas pētniecības jomā

Ar īpašu pasākumu veicinās
  transnacionālu
  uz tirgu orientētu inovāciju, ko rada MVU, kuri darbojas pētniecības un izstrādes jomā. Atbalsts ir paredzēts
  jebkuras nozares
  MVU, kuri intensīvi darbojas pētniecības jomā un kuriem ir arī jāparāda, ka tie spēj komerciāli izmantot projekta rezultātus.

Minētais pasākums attieksies uz visu zinātnes un tehnoloģijas jomu un tiks īstenots saskaņā ar augšupēju pieeju, lai ņemtu vērā to MVU
  vajadzību
  , kuri darbojas pētniecības un izstrādes jomā.

Pasākumu īstenos saskaņā ar iniciatīvu, kuras pamatā ir LESD 185. pants, balstoties uz kopīgo programmu “Eurostars” un pielāgojot to atbilstoši starpposma vērtējuma rezultātiem.

3.2.2.   MVU inovācijas spējas uzlabošana

Tiks atbalstīti
  transnacionāli pasākumi
  , kas palīdz īstenot un papildināt ar MVU saistītos pasākumus visā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, jo īpaši lai uzlabotu MVU spēju radīt inovācijas. Šajos pasākumos var ietilpt izpratnes un informētības uzlabošanas, kā arī informācijas izplatīšanas pasākumi, ar apmācību un mobilitāti saistīti pasākumi, sadarbības tīklu veidošana un paraugprakses apmaiņa, tādu kvalitatīvu inovatīvo atbalsta mehānismu un pakalpojumu izstrāde, kuriem attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem ir liela pievienotā vērtība Savienības mērogā (piem., intelektuālais īpašums un inovatīva pārvaldība, zināšanu nodošana, inovatīvi IKT izmantošanas veidi un digitālo līdzekļu lietošanas prasmes mazos un vidējos uzņēmumos), kā arī pasākumi, kas palīdz MVU atrast partnerus pētniecības un inovācijas jomā visā Savienībā un tādējādi dod tiem iespējas uzlabot tehnoloģijas un pilnveidot savu inovācijas spēju. Lai rūpniecības nozarē izveidotu jaunas vērtību ķēdes, starpniekorganizācijas, kas pārstāv inovatīvo MVU grupas, tiek aicinātas veikt starpnozaru un starpreģionālus inovācijas pasākumus kopā ar MVU, kuros zināšanas un prasmes papildina cita citu.

Vajadzības gadījumā minētos pasākumus saskaņo ar līdzīgiem valsts mērogā veiktiem pasākumiem. Ir paredzēta cieša sadarbība ar valsts kontaktpunktu tīklu.
  Saistībā ar valsts un reģionālā mēroga lietpratīgas specializācijas stratēģijām inovācijas jomā centīsies veidot sinerģiju ar Savienības kohēzijas politiku.

Paredzēts veidot ciešāku saikni ar Eiropas Biznesa atbalsta tīklu (saskaņā ar Uzņēmumu konkurētspējas un MVU programmu)
  , nodrošinot tā koordināciju ar valstu kontaktpunktiem
  . Minētais atbalsts varētu izpausties gan kā labākas informēšanas un konsultēšanas pakalpojumi, ko, izmantojot apmācību un partneru meklēšanas pasākumus, sniedz tiem MVU, kas vēlas izstrādāt pārrobežu projektus inovācijas jomā, gan kā inovācijas atbalsta pakalpojumi. Tādējādi “vienas pieturvietas” pieeja, ko MVU atbalstīšanā īsteno Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, tiks apvienota ar aktīvu tīkla darbību reģionālā un vietējā līmenī.

3.2.3.   Atbalsts uz tirgu orientētai inovācijai

Šis atbalsts paredzēts
  transnacionālai
  uz tirgu orientētai inovācijai, lai pastiprinātu MVU inovācijas spēju, uzlabojot pamatnosacījumus inovāciju radīšanai, kā arī novēršot konkrētos šķēršļus, kas kavē inovatīvus MVU▌, kam ir iespējas strauji attīstīties. Veicinās specializēta inovācijas atbalsta sniegšanu (piem., saistībā ar intelektuālā īpašuma izmantošanu, starpnieku tīkliem, atbalstu tehnoloģiju nodošanas birojiem, stratēģiju izstrādi), kā arī valsts politikas pārskatīšanu attiecībā uz inovāciju.

III DAĻA

SABIEDRĪBAS PROBLĒMU RISINĀŠANA

1.   VESELĪBA, DEMOGRĀFISKĀS PĀRMAIŅAS UN LABKLĀJĪBA

Efektīva veselības veicināšana, pamatojoties uz apjomīgu faktu bāzi, novērš slimības
  , sniedz ieguldījumu labklājībā un ierobežo izmaksas
  .
  Veselības, aktīvu vecumdienu,
  labklājības un ▌slimību profilakses veicināšana ir atkarīga arī no izpratnes par veselību noteicošajiem faktoriem, no iedarbīgiem profilakses instrumentiem, piemēram, vakcīnām, no veselības un slimību kvalitatīvas uzraudzības un sagatavotības tām, kā arī no efektīvām skrīninga programmām.

Lai slimību, invaliditātes,
  vājuma
  un funkcionālo spēju ierobežojumu profilakses,
  agrīnas konstatēšanas
  , pārvaldīšanas un ārstēšanas centieni būtu sekmīgi, to pamatā ir jābūt gan vispārējai izpratnei par šo parādību cēloņiem, procesiem un ietekmi, gan arī izpratnei par faktoriem, kas ir pamatā labai veselībai un labklājībai.
  Lai labāk izprastu veselību un slimības, būs jāveido cieša saikne starp fundamentāliem, klīniskiem, epidemioloģiskiem un sociāli ekonomiskiem pētījumiem.
  Svarīga nozīme ir arī efektīvai datu apmaiņai un šo datu saistīšanai ar praktiskiem plaša mēroga kohortas pētījumiem, kā arī pētījumu rezultātu pārvēršanai klīniskos ieguvumos, jo īpaši ar klīniskās izpētes starpniecību.

Pielāgošanās ▌papildu prasībām veselības aizsardzības un aprūpes nozarēs,
  ko rada sabiedrības novecošana, ir sabiedrības problēma
  . Lai saglabātu veselības aizsardzības un aprūpes efektivitāti visās vecuma grupās, ir jācenšas uzlabot
  un paātrināt
  lēmumu pieņemšanu par profilakses un ārstēšanas pakalpojumu sniegšanu, apzināt paraugpraksi veselības aprūpes nozarē
  un veicināt tās izplatīšanu
  , kā arī atbalstīt integrētu aprūpi.
  Labāka izpratne par novecošanas procesiem un ar vecumu saistītu slimību profilakse ir pamats tam, lai Eiropas iedzīvotājiem palīdzētu būt veselīgiem un aktīviem visa mūža garumā. Vienlīdz svarīga ir tādu
  tehnoloģisku, organizatorisku un sociālu
  inovāciju plaša mēroga
  pārņemšana, kas gados vecākiem cilvēkiem
  , personām ar hroniskām slimībām un personām ar invaliditāti
  dod iespēju joprojām būt aktīviem un neatkarīgiem. Šādi tiks palielināta un paildzināta viņu fiziskā, sociālā un garīgā labsajūta.

Ar attiecīgiem šīs programmas pasākumiem uzmanību vajadzētu pievērst hroniskiem stāvokļiem un slimībām, tostarp, bet ne tikai, sirds un asinsvadu slimībām (SAS), vēzim, vielmaiņas slimībām un riska faktoriem, kuru vidū ir diabēts, hroniskām sāpēm, kā arī neiroloģiskiem, neirodeģeneratīviem un garīgās veselības traucējumiem, saslimstībai ar vielu atkarību, retām slimībām, saslimstībai ar lieko svaru un aptaukošanos, autoimūnām saslimšanām, reimatiskām un muskuļu un skeleta slimībām un citām slimībām, kuras skar dažādus orgānus, kā arī akūtiem stāvokļiem un funkcionālo spēju ierobežojumiem. Tāpat uzmanību vajadzētu veltīt infekcijas slimībām, tostarp, bet ne tikai, HIV/AIDS, tuberkulozei un malārijai, novārtā atstātām un ar nabadzību saistītām slimībām, dzīvnieku pārnēsātām slimībām, jaunām epidēmijām, kā arī pieaugošās mikrobu rezistences radītam apdraudējumam, arodslimībām un ar darbu saistītiem veselības traucējumiem.

Būtu jāizstrādā individualizētas medicīnas koncepcija, kas būtu piemērota profilaktiskajām un terapeitiskajām pieejām pacientu prasību apmierināšanai, un tās pamatā jābūt slimības agrīnai konstatēšanai.

Visus šos pasākumus īstenos tā, lai nodrošinātu atbalstu visā pētniecības un inovācijas ciklā, nostiprinot Eiropas nozaru konkurētspēju un attīstot jaunas tirgus iespējas.
  Atbalstu sniegs praktiskas īstenošanas pieejām, saskaņā ar kurām veselības aprūpes nozarē integrē vairākus inovācijas procesa posmus.

Konkrētie pasākumi ir izklāstīti turpmāk šajā dokumentā.

1.1.   Veselības, labklājības un slimību izpratne

1.1.1.
     Veselību noteicošo faktoru izpratne, veselības veicināšanas uzlabošana un slimību profilakse

Lai nodrošinātu faktu bāzi efektīvai veselības veicināšanai un slimību profilaksei, ir labāk jāizprot veselību noteicošie faktori, turklāt tas palīdzēs
  uz esošo datu avotu un rādītāju sistēmu pamata
  Savienībā izstrādāt visaptverošus veselību un labklājību raksturojošus rādītājus. Tiks pētīti vides, uzvedības (tostarp dzīvesveida),
  psiholoģiskie, organizatoriskie, kultūras,
  sociālekonomiskie,
  bioloģiskie
  un ģenētiskie faktori to visplašākajā nozīmē. Viena no pieejām būs kohortu ilgtermiņa pētījumi, un šo pētījumu sasaistīšana ar datiem, kas iegūti “-omiku” pētījumos,
  sistēmu biomedicīnā, tostarp attiecīgos sistēmu bioloģijas pielietojumos
  , un ar citām metodēm.

Jo īpaši lai uzlabotu izpratni par vidi kā par vienu no veselību noteicošajiem faktoriem, būs vajadzīga
  starpdisciplināra pieeja, kurā līdztekus citām metodēm tiks izmantotas arī ar cilvēka veselību saistītai
  molekulārajai bioloģijai, epidemioloģijai un toksikoloģijai raksturīgas pieejas
  un iegūtie dati
  , lai pētītu
  dažādu
  ķīmisku vielu iedarbību,
  piesārņojošu vielu
  un citu ar vidi un klimatu saistītu nelabvēlīgu faktoru kopējo ietekmi, kā arī
  lai veiktu
  vispusīgus toksikoloģiskus testus
  un meklētu
  iespējas testēšanā neizmantot dzīvniekus. Ietekmes vērtēšanai ir vajadzīgas inovatīvas pieejas, kurās tiek izmantoti jaunās paaudzes biomarķieri, kuru pamatā ir “-omikas” un epiģenētika, cilvēku biouzraudzība, individuāli iedarbības novērtējumi un modelēšana, lai, aptverot sociāli ekonomiskus,
  ar kultūru un ar darbu saistītus, psiholoģiskus
  un uzvedības faktorus, izprastu kombinētu, kumulatīvu un jaunu iedarbību. Tiks sniegts atbalsts ciešākas saiknes veidošanai ar vides datiem, izmantojot progresīvas informācijas sistēmas.

Šādā veidā ir iespējams vērtēt esošo un plānoto politiku un programmas un sniegt atbalstu politikai. Līdzīgi var izstrādāt piemērotākus uzvedības maiņu veicinošus pasākumus, profilakses un izglītības programmas, tostarp tādās jomās kā zināšanas par veselību saistībā ar uzturu,
  fiziskā aktivitāte
  , vakcinācija un citi primāri veselības aprūpes pasākumi.

1.1.2.
     Slimību izpratne

Lai izstrādātu jaunus un labākus profilaktiskus pasākumus, diagnostiku, ārstēšanu
  un rehabilitācijas pasākumus
  , ir jāuzlabo izpratne par veselību un slimībām
  visā cilvēka dzīves ciklā
  . Ir ļoti svarīgi veikt starpdisciplinārus pētījumus,
  pamatpētījumus
  un ar jaunāko zinātnisko atklājumu klīnisku ieviešanu saistītus pētījumus patofizioloģijas jomā, lai uzlabotu izpratni par visiem slimību procesu aspektiem, tostarp uz molekulāru datu pamata no jauna klasificējot to, kas ir normāla variācija un kas – slimība, kā arī lai klīniskajā praksē apstiprinātu un izmantotu pētījumu rezultātus.

Pamatā esošā pētniecība gan ietvers, gan veicinās jaunu instrumentu un pieeju attīstību un izmantošanu, lai radītu biomedicīniskus datus, kā arī iekļaus
  bioattēlu veidošanu
  , “-omiku”, augstas iedarbības pētniecības un sistēmu medicīnas pieejas. Lai īstenotu šos pasākumus, būs jāveido cieša saikne starp fundamentāliem un klīniskiem pētījumiem, kā arī ar kohortu ilgtermiņa pētījumiem (un atbilstošajām pētniecības jomām), kā minēts iepriekš. Tāpat būs vajadzīgas ciešas saiknes ar pētniecības un medicīnas infrastruktūrām (datu bāzēm, bioloģisko datu bankām utt.), lai standartizētu un uzglabātu datus, nodrošinātu datu kopīgošanu un piekļuvi tiem – šie faktori ir būtiski, lai pēc iespējas palielinātu datu lietderību un veicinātu datu kopu analizēšanu un kombinēšanu inovatīvākos un efektīvākos veidos.

1.1.3.
     
  Uzraudzības un sagatavotības uzlabošana

Cilvēku sabiedrību apdraud no jauna radušās un jaunas infekcijas, kurām galvenokārt ir zoonotiska izcelsme, kā arī tādas, kuras izraisa esošo patogēnu rezistence pret zālēm un citas no klimata pārmaiņām izrietošas tiešas un netiešas sekas, kā arī cilvēku pārvietošanās pāri valstu robežām. Lai modelētu epidēmijas un efektīvi rīkotos pandēmijas gadījumā, ir nepieciešami jauni vai labāki paņēmieni tādās jomās kā uzraudzība, diagnostika, agrīnās brīdināšanas tīkli, veselības pakalpojumu organizēšana un sagatavotību veicinošas kampaņas, kā arī centieni uzturēt un palielināt spēju apkarot pret zālēm rezistentas infekcijas slimības.

1.2.
     
  Slimību profilakse

1.2.1.
     
  Efektīvu profilakses un skrīninga programmu izstrāde un labāka uzņēmības pret slimībām novērtēšana

Profilakses un skrīninga programmu izstrāde ir atkarīga no tādu agrīnu biomarķieru (tostarp funkcionālu un ar uzvedību saistītu) identificēšanas, kuri liecina par risku un par slimības sākumu, un to izstrādē vajadzētu vadīties pēc starptautiski atzītiem kritērijiem. To izmantošana ir atkarīga no skrīninga metožu un programmu testēšanas un apstiprināšanas. Būtu jāveido zināšanu bāze un jāizstrādā metodes, lai apzinātu tos indivīdus un iedzīvotāju grupas, kuriem ir klīniski nozīmīgs lielāks saslimšanas risks. Apzinot lielam slimību riskam pakļautus indivīdus un iedzīvotāju grupas, būs iespējams izstrādāt personalizētas, stratificētas un kopīgas stratēģijas, kas dotu iespēju izstrādāt tādus slimību profilakses pasākumus, kas ir efektīvi un izmaksu ziņā lietderīgi.

1.2.2.
     Labāka diagnosticēšana
  un prognozēšana

Lai izstrādātu jaunus un efektīvākus diagnostikas
  un teranostikas (theranostics)
  paņēmienus, ir jāuzlabo izpratne par veselību, slimībām un slimību procesiem
  visā dzīves ciklā
  . Tiks attīstītas gan inovatīvas, gan jau esošās
  metodes
  , tehnoloģijas
  un instrumenti
  , lai ievērojami uzlabotu slimību iznākumu, to panākot ar agrīnāku, precīzāku diagnostiku un
  prognozēšanu un
  dodot iespēju ārstēšanu
  padarīt pieejamu un to
  lielākā mērā pielāgot konkrētā pacienta vajadzībām.

1.2.3.
     
  Labāku profilaktisko un terapeitisko vakcīnu sagatavošana

Arvien lielākam skaitam slimību, tostarp ar nabadzību saistītām slimībām, tādām kā HIV/AIDS, tuberkuloze, malārija un novārtā atstātas infekcijas slimības, kā arī ar citām izplatītākajām slimībām ir vajadzīgi iedarbīgāki profilakses un terapijas pasākumi un vakcīnas, kā arī uz faktiem balstītas vakcinēšanas programmas. Lai to panāktu, ir jāuzlabo izpratne par slimībām, to procesiem un tām sekojošām epidēmijām, turklāt ir jāveic klīniska izpēte un ar tiem saistīti pētījumi.

1.3.   Slimību
  pārvaldība
  un ārstēšana

1.3.1.
     
  Slimību ārstēšana, tostarp reģeneratīvās medicīnas attīstīšana

Ir jāsniedz atbalsts, lai uzlabotu transversālas atbalsta tehnoloģijas zāļu,
  bioterapijas,
  vakcīnu un citu terapeitisku pieeju jomās, tostarp transplantācijā,
  ķirurģijā
  , gēnu un šūnu terapijā
  un kodolmedicīnā
  ; lai gūtu lielākus panākumus zāļu un vakcīnu izstrādes procesā (tostarp alternatīvas metodes, ar ko aizstāt ierasto drošības un efektivitātes testēšanu, piemēram, jaunu metožu izstrāde); lai attīstītu reģeneratīvās medicīnas paņēmienus, tostarp tādus, kas balstās uz cilmes šūnām; lai izstrādātu
  jaunus biofarmācijas produktus, tostarp terapeitiskās vakcīnas
  ;
  lai izstrādātu
  labākas medicīniskās ierīces un palīgierīces, kā arī šo ierīču sistēmas;
  lai uzlabotu paleatīvās terapijas veidus;
  lai saglabātu un uzlabotu mūsu spējas apkarot slimības ▌un īstenot tādus medicīnas pasākumus, kuru veikšanai ir jābūt pieejamām efektīvām
  un drošām
  zālēm pret mikrobiem; lai izstrādātu visaptverošas pieejas blakusslimību ārstēšanai visās vecuma grupās un novērstu polifarmāciju. Ar šiem uzlabojumiem tiks veicināta jaunu, iedarbīgāku, lietderīgāku, ilgtspējīgāku
  un personalizētu
  paņēmienu izstrāde ārstniecībā un arī invaliditātes
  un vājuma
  pārvaldīšanā
  , ietverot progresīvu terapiju un šūnu terapiju hronisku slimību ārstēšanai
  .

1.3.2.   Zināšanu nodošana klīniskajai praksei un mērogojamām inovācijas darbībām

Klīniskā izpēte ir
  svarīgs
  paņēmiens, lai biomedicīnas jomā iegūtās zināšanas izmantotu praktiskajā ārstniecībā, tāpēc tiks atbalstītas gan šāda izpēte, gan tajā izmantoto paņēmienu uzlabošana. Kā piemērus var minēt šādas darbības: uzlabot metodoloģiju, lai izpēti koncentrētu atbilstošās iedzīvotāju grupās, tostarp aptverot iedzīvotājus, kuri cieš no citām blakusslimībām un/vai jau tiek ārstēti; noteikt ārstēšanas pasākumu un risinājumu salīdzinošo efektivitāti; sekmīgāk izmantot datu bāzes un elektroniskos veselības ierakstus kā izpētes un zināšanu nodošanas datu avotus.
  Tiks atbalstīta attiecīgo zāļu retu slimību ārstēšanai pirmsklīniskā un/vai klīniskā izstrāde.
  Līdzīgi tiks sniegts atbalsts arī cita veida paņēmienu (piemēram tādu, kas saistīti ar neatkarīgu dzīvi) izmantošanai reālā vidē.

▌

1.4.
     
  Aktīvas vecumdienas un personīgās veselības uzturēšana

1.4.1.
     Aktīvas vecumdienas, neatkarīga un automatizēta dzīvesvide

Lai rastu novecojošai sabiedrībai un personām ar invaliditāti piemērotus izmaksu ziņā lietderīgus un uz patērētāju orientētus risinājumus aktīvai, neatkarīgai un automatizētai ikdienas dzīvei (mājās, darba vietā
  , sabiedriskās vietās
  utt.), ir nepieciešama multidisciplināra progresīva un lietišķa pētniecība un inovācija, aptverot sociālās ekonomikas, uzvedības, gerontoloģijas un digitālos jautājumus, kā arī citas zinātņu jomas
  , ievērojot dzimumu atšķirības
  . Tas ir spēkā dažādās situācijās un attiecas uz tehnoloģijām, sistēmām un pakalpojumiem, kas uzlabo dzīves kvalitāti un cilvēka funkcionālās spējas, tostarp uz mobilitāti, viedām personalizētām palīgtehnoloģijām, pakalpojumiem un sociālo robotiku, kā arī uz visaptveroši automatizētu vidi. Tiks atbalstīti izmēģinājuma pasākumi pētniecības un inovācijas jomā, kuru mērķis ir vērtēt ieviešanu un risinājumu plašu pārņemšanu.
  Liela uzmanība tiks veltīta tam, lai iesaistītu gala lietotājus, lietotāju kopienas un oficiālos/neoficiālos aprūpētājus.

1.4.2.   Cilvēku
  informēšana
  un tādu apstākļu radīšana, lai indivīdi paši varētu sekot līdzi savam veselības stāvoklim

Nodrošinot tādus apstākļus, lai cilvēki visu dzīvi paši varētu sekot līdzi savam veselības stāvoklim un to uzlabot, tiks izveidotas
  izmaksu ziņā lietderīgākas
  veselības aprūpes sistēmas, jo hronisko slimību pārvaldīšana tiks nodrošināta ārpus iestādēm, un tiks sasniegti labāki rezultāti veselības stāvokļa jomā. Lai to panāktu, ir jāpēta
  sociālekonomiskie faktori un kultūras vērtības,
  uzvedības un sabiedrības modeļi, ▌attieksme un vēlmes attiecībā uz personalizētām veselības tehnoloģijām, mobiliem un/vai pārnēsājamiem instrumentiem, jaunām diagnostikas ierīcēm,
  uzraudzībai domātiem sensoriem un iekārtām,
  kā arī personalizētiem pakalpojumiem
  , tostarp, bet ne tikai instrumentiem, kuros izmantoti nanomedicīnas paņēmieni
  , kas veicina veselīgu dzīvesveidu, labklājību
  , garīgo veselību,
  rūpes par sevi, uzlabo iedzīvotāju un veselības aprūpes nozarē strādājošo sadarbību, sekmē personalizētu programmu izstrādi slimību un invaliditātes pārvaldīšanai, kā arī sniedz atbalstu zināšanu infrastruktūrām.
  Risinājumus šajā jomā izstrādās un testēs atklātās inovācijas platformās, piemēram, sociālo inovāciju un pakalpojumu inovāciju plaša mēroga demonstrējumos.

1.5.
     
  Metodes un dati

1.5.1.
     
  Veselības informācijas uzlabošana un labāka veselības datu izmantošana

Tiks atbalstītas darbības, kuru mērķis ir integrēt infrastruktūras un informācijas struktūras un avotus (tostarp tos, kas iegūti no kohortu pētījumiem, protokoliem, datu apkopojumiem, rādītājiem, veselības pārbaužu apsekojumos utt.), kā arī, lai dotu iespēju šādus datus pienācīgi ilgā termiņā izmantot, tiks atbalstīta to standartizēšana, sadarbspējas nodrošināšana, uzglabāšana, kopīgošana un piekļuves nodrošināšana tiem. Uzmanība jāpievērš datu apstrādei, zināšanu pārvaldībai, modelēšanai, vizualizēšanai, kā arī ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) drošību un personas datu aizsardzību saistītiem jautājumiem. It īpaši ir jāuzlabo piekļuve informācijai un datiem par ārstēšanu, kurai bijis slikts iznākums vai nelabvēlīga ietekme.

1.5.2.
     
  Zinātnisko instrumentu un metožu uzlabošana nolūkā atbalstīt politikas veidošanas procesu un nepieciešamību pēc regulējuma

Ir jāatbalsta zinātnisko instrumentu, metožu un statistikas datu izpēte, izstrāde, iekļaušana un izmantošana, lai varētu ātri, precīzi un prognozējami izvērtēt veselības jomā veicamo pasākumu un izmantojamo tehnoloģiju (tostarp jaunu zāļu, bioloģisko preparātu, progresīvu terapijas metožu un medicīnisko ierīču) drošību, efektivitāti un kvalitāti. Tas jo īpaši attiecas uz jaunām attīstības tendencēm, tostarp tādās jomās, kas ir saistītas ar biofarmācijas produktiem, vakcīnām, zālēm pret mikrobiem, šūnu/audu un gēnu terapiju, orgāniem un transplantāciju, specializēto ražošanu, bioloģisko datu bankām, jaunām medicīniskām ierīcēm, kombinētiem produktiem, diagnostikas/ārstēšanas procedūrām, ģenētisko testēšanu, sadarbspēju un e-veselību, tostarp ar personas datu aizsardzības jautājumiem. Tāpat ir jāatbalsta arī riska novērtēšanas metodoloģijas, atbilstības sistēmu, testēšanas pieeju un stratēģiju uzlabošana saistībā ar vidi un veselību. Jāsniedz atbalsts arī tādu metožu izstrādei, kuras varētu izmantot ētisku jautājumu izvērtēšanai iepriekš minētajās jomās.

1.5.3.
     
  In silico medicīnas izmantošana slimību pārvaldības un prognozēšanas uzlabošanā

Lai prognozētu uzņēmību pret slimībām, slimību gaitu un to, cik liela ir iespēja, ka ārstēšanā izmantotie paņēmieni būs sekmīgi, var lietot datorsimulāciju, kurā konkrēta pacienta datu apstrādei tiek izmantotas sistēmu medicīnas pieejas un fizioloģiska modelēšana. Datormodelēšanu var izmantot kā papildu paņēmienu klīniskajā izpētē, lai prognozētu reakciju uz ārstēšanu, kā arī lai uzlabotu ārstēšanu un to pielāgotu konkrētā pacienta vajadzībām.

1.6.
     
  Veselības aprūpes nodrošināšana un integrēta aprūpe

1.6.1.
     Integrētas aprūpes veicināšana

Lai atbalstītu to, ka hronisku slimību pārvaldīšana
  , tostarp pakalpojumu sniegšana pacientiem ar invaliditāti
  , tiek nodrošināta ārpus iestādēm, ir arī jāuzlabo veselības aprūpes sniedzēju un sociālās un neoficiālās aprūpes sniedzēju sadarbība. Tiks sniegts atbalsts pētniecības un inovācijas pielietojumiem, kas dos iespēju lēmumus pieņemt, balstoties uz izplatītu informāciju
  , kurā ņemta vērā gan fiziskā, gan garīgā veselība,
  un lai izveidotu faktu bāzi, kas nepieciešama plaša mēroga izmantošanai un novatorisku risinājumu lietošanai tirgū, tostarp sadarbspējīgu televeselības un teleaprūpes pakalpojumu sniegšanai.
  Jo īpaši demogrāfisko pārmaiņu kontekstā
  tiks atbalstīti arī tādi pētniecības un inovācijas pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot ilgtermiņa veselības aprūpes pakalpojumu organizāciju
  , kā arī inovācija politikas un pārvaldības jomā
  .
  Jaunu un integrētu aprūpes risinājumu īstenošanas mērķis ir dot cilvēkiem vairāk iespēju un uzlabot esošās spējas, kā arī galveno uzmanību veltīt trūkumu kompensēšanai.

1.6.2
  .   Veselības aprūpes
  nodrošinājuma
  efektivitātes un lietderības optimizācija un nevienlīdzības mazināšana, izmantojot uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanu un paraugprakses izplatīšanu, kā arī inovatīvas tehnoloģijas un pieejas.

Ir jāatbalsta
  sistēmiskas pieejas
  izstrāde veselības tehnoloģiju vērtēšanā un veselības ekonomikā, ▌faktu apkopošana, kā arī paraugprakses un inovatīvu tehnoloģiju un pieeju, tostarp IKT un e-veselības paņēmienu, izplatīšana veselības aprūpes nozarē. Tiks sniegts atbalsts salīdzinošiem pētījumiem par valsts veselības aizsardzības sistēmu reformu Eiropā un trešās valstīs, kā arī šo reformu ekonomiskās un sociālās ietekmes izvērtējumiem vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tiks arī atbalstīti pētījumi, kuros noskaidros nākotnes vajadzības saistībā ar veselības aprūpes nozares darbaspēku, proti, gan darbinieku skaitu, kas nepieciešams nozarei, gan vajadzīgās prasmes, ņemot vērā jaunos aprūpes modeļus. Atbalsts tiks sniegts pētījumiem par nevienlīdzības attīstību veselības aprūpes jomā, tās mijiedarbību ar citu ekonomisko un sociālo nevienlīdzību, kā arī par šīs politikas efektivitāti, kuru mērķis ir mazināt nevienlīdzību Eiropā un ārpus tās. Visbeidzot ir jāatbalsta tādi pasākumi kā pacientu drošības risinājumu un kvalitātes nodrošināšanas sistēmu izvērtēšana, tostarp izvērtējot pacientu lomu aprūpes drošībā un kvalitātē.

1.7.
     Īpaši īstenošanas aspekti

Īstenojot šo programmu, tiks sniegts atbalsts zināšanu un tehnoloģiju nodošanai un cita veida izplatīšanai, plaša mēroga izmēģinājuma pasākumiem un demonstrējumiem, kā arī standartizācijai. Šādi tiks paātrināta produktu un pakalpojumu ieviešana tirgū un apstiprināti risinājumi, kas būs piemēroti izmantošanai gan Eiropas, gan vēl plašākā mērogā. Ar šādām darbībām ne vien tiks veicināta Eiropas nozaru konkurētspēja un inovatīvu MVU iesaiste, bet to īstenošanai būs nepieciešama arī aktīva visu ieinteresēto personu līdzdalība. Tiks meklētas iespējas nodrošināt sinerģiju ar citām atbilstošām programmām un pasākumiem gan publiskā, gan privātā jomā Savienības, valstu un starptautiskā līmenī. Īpaši liela uzmanība tiks pievērsta tam, lai meklētu iespējas nodrošināt sinerģiju ar pasākumiem, ko veic saistībā ar programmu “Veselība izaugsmei”.

Zinātnes ekspertu grupa veselības aizsardzības jautājumos būs uz zinātnes atziņām balstīta ieinteresēto personu platforma, kas izstrādās zinātnisku ieguldījumu saistībā ar šo sabiedrības problēmu. Tā sniegs saskaņotu zinātnisku analīzi par pētniecības un inovācijas šķēršļiem un iespējām, kas saistītas ar šo sabiedrības problēmu, palīdzēs definēt tās pētniecības un inovācijas prioritātes un veicinās ES mēroga zinātnisku līdzdalību tajā. Aktīvi sadarbojoties ar ieinteresētajām personām, tā visā Savienībā palīdzēs veidot spējas un sekmēt zināšanu apmaiņu un ciešāku sadarbību šajā jomā.

Var tikt apsvērtas iespējas atbalstīt atbilstošas kopīgas plānošanas iniciatīvas (KPI), kā arī atbilstošu publisko sektoru savstarpējo partnerību un publiskā un privātā sektora partnerību

Tiks arī veidotas pienācīgas saiknes ar atbilstošām Eiropas inovācijas partnerību darbībām un atbilstošos jautājumos arī ar Eiropas Tehnoloģiju platformu pētniecības un inovācijas programmām.

2.   PĀRTIKAS NODROŠINĀJUMS, ILGTSPĒJĪGA LAUKSAIMNIECĪBA, JŪRAS ZINĀTNISKĀ UN TEHNISKĀ PĒTNIECĪBA UN BIOEKONOMIKA

2.1.   Ilgtspējīga lauksaimniecība un mežsaimniecība

Ir nepieciešamas atbilstošas zināšanas, instrumenti, pakalpojumi un inovācijas, lai atbalstītu tādas lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmas, kuras ir ražīgākas,
  videi nekaitīgākas,
  resursu izmantošanas ziņā efektīvākas un noturīgākas un kuras nodrošina pietiekami daudz pārtikas, barības, biomasas un citu izejvielu, kā arī sniedz ekosistēmu pakalpojumus, vienlaikus
  aizsargājot bioloģisko daudzveidību un
  veicinot pārtikušu lauku reģionu attīstību. Īstenojot pētniecības un inovācijas darbības, tiks nodrošināta iespēja agroekonomikas un vides mērķus integrēt ilgtspējīgā ražošanā, tādējādi palielinot lauksaimniecības produktivitāti un resursefektivitāti
  , tostarp ūdens izmantošanas efektivitāti
  ,
  palielinot dzīvnieku un augu audzēšanas drošumu,
  samazinot lauksaimniecībā radīto siltumnīcefekta gāzu emisijas (SEG), samazinot
  atkritumu daudzumu
  ,
  samazinot
  barības vielu
  un citu ķīmisku vielu
  noplūdi no apstrādātām augsnēm sauszemes un ūdens vidēs, samazinot atkarību no starptautiskās rūpnīcās iegūta proteīnu importa Eiropā, kā arī palielinot
  daudzveidību
  primārās ražošanas sistēmās,
  un veicinot bioloģiskās daudzveidības atjaunošanos
  .

2.1.1.   Ražošanas efektivitātes palielināšana un pielāgošanās klimata pārmaiņām, vienlaikus gādājot par ilgtspējīgumu un noturību

Ar programmas pasākumiem tiks palielināts ražīgums, kā arī augu, dzīvnieku un ražošanas sistēmu spēja pielāgoties strauji mainīgajiem vides/klimata apstākļiem un pieaugošajam dabas resursu trūkumam.. To rezultātā radītās inovācijas palīdzēs veidot ekonomiku, kurai raksturīgs zems enerģijas patēriņš, zems emisiju līmenis un neliels atkritumu daudzums, un visā pārtikas un barības piegādes ķēdē
  samazinās pieprasījumu pēc dabas resursiem
  . Tādējādi ne vien tiks veicināta nodrošinātība ar pārtiku, bet arī radītas jaunas iespējas biomasas un lauksaimniecības ▌blakusproduktu izmantošanai dažādās ar pārtiku nesaistītās jomās.

Tiks meklētas multidisciplināras pieejas, lai uzlabotu augus, dzīvniekus un mikroorganismus raksturojošos rādītājus, vienlaikus gādājot par resursu (ūdens,
  zemes, augsnes,
  barības vielu, enerģijas
  un citu
  ) lietderīgu izmantošanu un lauku teritoriju ekoloģisku viengabalainību. Liela uzmanība tiks veltīta integrētām un daudzveidīgām ražošanas sistēmām un agronomijā izmantotiem paņēmieniem, tostarp precīzo tehnoloģiju un ekoloģiskās intensifikācijas izmantošanai gan tradicionālās, gan organiskās lauksaimniecības interesēs.
  Tiks arī veicināta pilsētvides apzaļumošana, izmantojot jaunus lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības paņēmienus gan pilsētu, gan piepilsētu teritorijās. Šo jautājumu risināšanā tiks ņemtas vērā jaunās prasības attiecībā uz augu īpašībām, audzēšanas metodēm, tehnoloģijām, tirdzniecību un pilsētu plānošanu saistībā ar cilvēku veselību un labklājību, vidi un klimata pārmaiņām.
  Augu un dzīvnieku ģenētiskai uzlabošanai, lai veicinātu to pielāgošanās spēju
  , veselību
  un ražīguma rādītājus, būs nepieciešamas atbilstošas tradicionālas un modernas pieejas audzēšanai, kā arī ģenētisko resursu
  saglabāšana un
  labāks to izmantojums. Pienācīga uzmanība tiks veltīta ▌augsnes apsaimniekošanai, lai palielinātu kultūraugu ražību.
  Paturot prātā vispārējo mērķi nodrošināt kvalitatīvu un drošu pārtikas ražošanu, tiks veicināta augu un dzīvnieku veselība. Ar pasākumiem augu veselības un augu aizsardzības jomās tiks paplašināta zināšanu bāze un atbalstīta integrētu videi nekaitīgu stratēģiju, produktu un instrumentu izstrāde kaitēkļu apkarošanas jomā, lai novērstu patogēnu ieviešanos, kontrolētu kaitēkļus un slimības un samazinātu ražas zaudējumus gan pirms, gan pēc ražas novākšanas. Dzīvnieku veselības jomā tiks veicinātas tādas stratēģijas
  , kuru mērķis ir izskaust
  vai efektīvi pārvaldīt
  slimības, tostarp zoonozi, kā arī mikrobu rezistences pētījumi.
  Tiks pastiprināta integrēta slimību, parazītu un kaitēkļu kontrole, sākot ar labākas izpratnes veidošanu par saimniekorganisma un patogēna mijiedarbību, un turpinot ar uzraudzības, diagnostikas un ārstēšanas jautājumiem.
  Pētot dzīvnieku labklājības jomā izmantoto paņēmienu ietekmi, būs iespējams sekmīgāk reaģēt uz sabiedrības bažām. Darbība iepriekš minētajās jomās balstīties uz fundamentālākiem pētījumiem, lai risinātu saistītus bioloģijas jomas jautājumus un veicinātu Savienības politikas izstrādi un īstenošanu
  , un to atbalstīs ar to ekonomiskā un tirgus potenciāla pienācīgu izvērtējumu
  .

2.1.2.   Ekosistēmu pakalpojumu un sabiedriska labuma nodrošināšana

Lauksaimniecība un mežsaimniecība ir unikālas sistēmas, kas nodrošina ne tikai komerciālus produktus, bet arī sabiedriskas vērtības (tostarp kultūras un atpūtas vērtības) un nozīmīgus ekoloģiskos pakalpojumus, piemēram, funkcionālu un neskarto bioloģisko daudzveidību, apputeksnēšanos,
  ūdens uzglabāšanu un
  regulāciju, ainavu,
  augsnes funkcionalitāti,
  erozijas samazinājumu
  , reaģētspēju plūdu un sausuma apstākļos
  un CO2 piesaisti, kā arī SEG ietekmes mazināšanu. Ar pētījumiem
  tiks veidota labāka izpratne par sarežģīto mijiedarbību starp primārajām ražošanas sistēmām un ekosistēmu pakalpojumiem, kā arī
  tiks atbalstīta šo sabiedrisko labumu un pakalpojumu nodrošināšana, izstrādājot apsaimniekošanas risinājumus, lēmumu pieņemšanas atbalsta instrumentus un nosakot to komerciālo un nekomerciālo vērtību. Konkrēto jautājumu vidū, kam tiks pievērsta uzmanība, ir
  to lauku un piepilsētu
  lauksaimniecības/mežu sistēmu un ainavu veidu noteikšana, ar kuriem būtu iespējams šos mērķus sasniegt. Pārmaiņas lauksaimniecības sistēmu aktīvā pārvaldībā, tostarp tehnoloģiju izmantojumā un prakšu maiņā, uzlabos SEG seku mazināšanu un lauksaimniecības nozares spēju piemēroties klimata pārmaiņu negatīvajai ietekmei.

2.1.3.   Iespēju nodrošināšana lauku apgabaliem, atbalsts politikai un inovācijai lauku apgabalos

Tiks maksimāli izmantotas lauku kopienu attīstības iespējas, stiprinot šo kopienu spējas primārās ražošanas un ekosistēmas pakalpojumu sniegšanas jomās, kā arī paverot jaunas iespējas ražot jaunus un daudzveidīgus produktus (
  tostarp
  pārtiku, barību, materiālus, enerģiju), kuri atbilst augošajam pieprasījumam pēc īsām piegādes sistēmām ar zemu CO2 emisiju līmeni. Ir vajadzīgi sociāli ekonomiski pētījumi
  un atzinumi un sabiedrības izpēte
  , un ir jāizstrādā jaunas koncepcijas un iestāžu inovācijas, lai nodrošinātu lauku teritoriju kohēziju un novērstu ekonomisku un sociālu noslāņošanos, veicinātu ekonomisko aktivitāšu daudzveidības palielināšanu (arī pakalpojumu nozarē), nodrošinātu atbilstošas attiecības starp laukiem un pilsētām, kā arī lai sekmētu zināšanu apmaiņu, demonstrējumu pasākumus, inovāciju un izplatīšanu un dalību resursu apsaimniekošanā. Vienlaikus jāapzina veidi, kā lauku teritorijās esošu sabiedrisku labumu ir iespējams padarīt par vietēja/reģionāla mēroga ieguvumu gan sabiedrībai, gan ekonomikai. Reģionālā un vietējā mērogā konstatētās vajadzības inovācijas jomā tiks papildinātas ar starpnozaru pētniecību
  starptautiskā,
  starpreģionālā un Eiropas līmenī. Nodrošinot nepieciešamos analītiskos instrumentus, rādītājus,
  integrētus
  modeļus un uz nākotni vērstus pasākumus, pētniecības projekti palīdzēs politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem īstenot, pārraudzīt un izvērtēt attiecīgās stratēģijas, politiku un tiesību aktus attiecībā ne vien uz lauku apgabaliem, bet arī uz bioekonomiku kopumā. Ir nepieciešami arī tādi instrumenti un dati, kas dotu iespēju rūpīgi izvērtēt iespējamos kompromisus attiecībā uz resursu (ūdens, zemes, augsnes
  , barības vielu, enerģijas
  un citu) un bioekonomikas produktu izmantošanas dažādajiem veidiem. Uzmanība tiks veltīta lauksaimniecības/mežsaimniecības sistēmu un to ilgtspējas rādītāju sociāli ekonomiskai un salīdzinošai izvērtēšanai.

2.1.4.
     
  Ilgtspējīga mežsaimniecība

Mērķis ir ilgtspējīgā veidā ražot bioloģiskos produktus, ekosistēmas, pakalpojumus (tostarp ar ūdeni un klimata pārmaiņu mazināšanu saistītus pakalpojumus) un pietiekamu daudzumu biomasas, pienācīgi ņemot vērā ar mežsaimniecību saistītos ekonomiskos, ekoloģiskos un sociālos aspektus, kā arī reģionālas atšķirības. Kopumā ar pasākumiem mežsaimniecības nozarē tiks meklētas iespējas veicināt mežu daudzfunkcionālu izmantošanu, radot dažādus ekoloģiskus, ekonomiskus un sociālus ieguvumus. Pasākumu galvenais mērķis būs turpināt attīstīt ilgtspējīgas mežsaimniecības sistēmas, ar kuru palīdzību var reaģēt uz sabiedrības problēmām un prasībām, tostarp uz meža īpašnieku vajadzībām, ieviešot daudzfunkcionālas pieejas, kuras atbilst nepieciešamībai nodrošināt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, ņemot vērā klimata pārmaiņas. Ilgtspējīgām mežsaimniecības sistēmām ir būtiska nozīme, lai uzlabotu mežu noturību un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un lai apmierinātu aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc biomasas. Lai to īstenotu, būs jāveic pētījumi koku veselības jomā un saistībā ar mežu aizsardzību pret ugunsgrēkiem un atjaunošanu pēc tiem.

2.2.   Ilgtspējīga un konkurētspējīga lauksaimniecības pārtikas nozare nekaitīgam un veselīgam uzturam

Uzmanība ir jāpievērš nepieciešamībai patērētājus apgādāt ar nekaitīgu, veselīgu
  , kvalitatīvu
  un cenas ziņā pieejamu pārtiku, vienlaikus ņemot vērā to, kā pārtikas patēriņa modelis un pārtikas un barības ražošana ietekmē cilvēku veselību
  , vidi
  un
  pasaules
  ekosistēmu. Uzmanība tiks pievērsta pārtikas un barības nodrošinājumam un nekaitīgumam, Eiropas lauksaimniecības pārtikas ražošanas nozares konkurētspējai, kā arī pārtikas ražošanas, piegādes
  un patēriņa
  ilgtspējīgumam, aptverot visu pārtikas ķēdi un ar to saistītos pakalpojumus neatkarīgi no tā, vai tā ir tradicionālā vai organiskā joma, un sākot no primārās ražošanas līdz pat patēriņam. Īstenojot šādu pieeju, tiks (a) garantēts pārtikas nodrošinājums un nekaitīgums visiem eiropiešiem un izskausts bads pasaulē, (b) samazināts ar pārtiku un uzturu saistīto slimību
  un aptaukošanās
  slogs, jo tiks veicināta pāreja uz veselīgu un ilgtspējīgu uzturu, izglītojot patērētājus un ieviešot inovācijas
  lauksaimniecības un
  pārtikas ražošanas nozarē, (c) samazināts ūdens un enerģijas patēriņš pārtikas ražošanā, transportēšanā un izplatīšanā, (d) līdz 2030. gadam par 50 % samazināti pārtikas atkritumi
  , kā arī (e) panakta liela veselīgas, autentiskas, kvalitatīvas un nekaitīgas pārtikas daudzveidība
  .

2.2.1.   Patērētāju apzināta izvēle

Uzmanība tiks veltīta tādiem jautājumiem kā patērētāju izvēle, attieksme, vajadzības, uzvedība, dzīvesveids
  , izglītotība un ar kultūru saistītie pārtikas kvalitātes aspekti,
  un tiks sekmēta saziņa starp patērētājiem un pārtikas ķēdes pētnieku kopienu un tās ieinteresētajām personām, lai uzlabotu
  sabiedrības izpratni par pārtikas ražošanu kopumā un dotu
  iespēju izdarīt apzinātu izvēli, gādāt par to, lai patēriņš būtu ilgtspējīgs
  un veselīgs
  , ietekmēt ražošanu, sekmēt iekļaujošu izaugsmi un nodrošināt dzīves kvalitāti, īpaši neaizsargāto iedzīvotāju grupās. Ar sociālas inovācijas palīdzību tiks meklēti risinājumi sabiedrības problēmām, un inovatīvi
  prognozēšanas
  modeļi un metodoloģija patērētājzinībās sniegs salīdzināmus datus un veidos pamatu, lai reaģētu uz Savienības politikā noteiktajām vajadzībām.

2.2.2.   Veselīga un nekaitīga pārtika un uzturs visiem

Uzmanība tiks veltīta tādiem jautājumiem kā vajadzības pēc uzturvielām
  , līdzsvarots uzturs
  un pārtikas ietekme uz fizioloģiskajām funkcijām, fizisko un garīgo darbību, kā arī saikne starp uzturu
  , demogrāfiskām tendencēm (piemēram,
  novecošanu
  ), kā arī
  hroniskām slimībām un traucējumiem ▌. Tiks apzināti risinājumi un inovācijas uztura jomā, kuru rezultātā varētu panākt veselības un labklājības uzlabošanos. Visās pārtikas, barības un dzeramā ūdens piegādes ķēdēs no ražošanas un glabāšanas līdz apstrādei, iepakošanai, izplatīšanai, lietošanai sabiedriskajā ēdināšanā un gatavošanai mājās tiks analizēts, vērtēts, uzraudzīts, kontrolēts un izsekots pārtikas un
  barības
  ķīmiskais un bakteriālais piesārņojums, riski un pakļautība šādam piesārņojumam
  , kā arī alergēni
  . Inovācijas pārtikas nodrošinājuma jomā,
  uzlaboti instrumenti riska un riska – ieguvumu izvērtēšanai un
  riska paziņošanai ▌, un uzlaboti pārtikas nodrošinājuma standarti
  , ko plānots īstenot visā pārtikas ķēdē,
  palielinās patērētāju uzticēšanos un viņu aizsardzību Eiropā. Pārtikas nodrošinājuma standartu uzlabošana pasaules mērogā vienlaikus veicinās Eiropas pārtikas ražošanas nozares konkurētspēju.

2.2.3.   Ilgtspējīga un konkurētspējīga lauksaimniecības pārtikas nozare

Visos pārtikas un barības ražošanas ķēdes posmos, tostarp pārtikas izstrādes, apstrādes, iepakošanas, procesa kontroles, atkritumu samazināšanas, blakusproduktu lietderīgas izmantošanas un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu drošas izmantošanas vai izmešanas posmos, uzmanība tiks veltīta jautājumam par pārtikas un barības ražošanas nozares vajadzību pielāgoties gan vietējām, gan globālām pārmaiņām sabiedrības, vides, klimata un ekonomikas jomās. Tiks radīti
  un ar zinātniskiem faktiem pamatoti
  inovatīvi un ilgtspējīgi un resursu izmantošanas ziņā efektīvi procesi
  un tehnoloģijas
  ,
  kā arī
  daudzveidīgi, nekaitīgi,
  veselīgi,
  cenas ziņā pieejami un kvalitatīvi produkti. Šādi tiks palielināts Eiropas pārtikas piegādes ķēdes inovācijas potenciāls, palielināta tās konkurētspēja, radīta ekonomikas izaugsme un nodarbinātība, un Eiropas pārtikas ražošanas nozarei tiks dota iespēja pielāgoties pārmaiņām. Citu risināmo jautājumu vidū ir izsekojamība, loģistika un pakalpojumi, sociāli ekonomiski
  un kultūras
  faktori,
  dzīvnieku labturība un citi ētikas aspekti,
  pārtikas ķēdes noturība pret vides un klimata riskiem, ▌ kā arī negatīvās ietekmes, ko vides jomā rada pārtikas ķēdes darbības un izmaiņas uzturā un ražošanas sistēmās, ierobežošana.

2.3.   Dzīvo ūdens resursu potenciāla attīstīšana

Viena no būtiskākajām dzīvo ūdens resursu iezīmēm ir to spēja atjaunoties un apstāklis, ka to ilgtspējīgas izmantošanas pamatā ir dziļa izpratne par šiem resursiem, kā arī ūdens ekosistēmu kvalitāte un ražīgums. Vispārējais mērķis ir dzīvos ūdens resursus
  pārvaldīt
  tā, lai saņemtu pēc iespējas lielākus sociālos un ekonomiskos ieguvumus/atdevi no Eiropas okeāniem, jūrām
  un iekšzemes ūdeņiem
  .

Tas nozīmē arī to, ka ir jāpalielina zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējīgs ieguldījums pārtikas nodrošinājumā, ņemot vērā pasaules ekonomikas kontekstu, un ka ir jāsamazina Savienības ievērojamā atkarība no jūras produktu importa (aptuveni 60 % no visa Eiropas jūras produktu patēriņa ir atkarīgi no importa, un Savienība ir lielākā zivsaimniecības produktu importētāja pasaulē), kā arī ar biotehnoloģijām ir jāveicina
  inovācija
  jūras
  un jūrlietu jomā
  , lai sekmētu
  pārdomātu
  “zilo” izaugsmi. Saskaņā ar pašreizējām politikas pamatnostādnēm
  , konkrēti ar integrēto jūrlietu politiku un Jūras stratēģijas pamatdirektīvu,
  tiks veikti pētniecības pasākumi, kas būs pamats gan ekosistēmu pieejai, kas izmantojama dabas resursu apsaimniekošanā un izmantošanā,
  reizē dodot iespēju ilgtspējīgā veidā izmantot jūras preces un pakalpojumus,
  gan arī tam, lai panāktu, ka attiecīgās nozares videi nodara mazāku kaitīgumu. ▌

2.3.1.   Ilgtspējīgas un videi nekaitīgas zivsaimniecības attīstīšana

Jaunajā kopējā zivsaimniecības politikā, Jūras stratēģijas pamatdirektīvā un Savienības bioloģiskās daudzveidības stratēģijā ir pausts aicinājums Eiropas zivsaimniecību padarīt ilgtspējīgāku, konkurētspējīgāku un videi nekaitīgāku. Lai zivsaimniecības pārvaldībā pakāpeniski ieviestu ekosistēmu pieeju, ir nepieciešama dziļa izpratne par jūras ekosistēmām. Tiks izstrādātas jaunas atziņas, instrumenti un modeļi, lai uzlabotu izpratni par to, kādi ir jūras ekosistēmu veselīguma un ražīguma priekšnoteikumi, kā arī lai izvērtētu, novērtētu un mazinātu zivsaimniecības ietekmi uz jūras (tostarp dziļūdens) ekosistēmām. Tiks izstrādātas tādas jaunas nozvejas stratēģijas
  un tehnoloģijas
  , kas sniedz pakalpojumus sabiedrībai, vienlaikus nodrošinot veselīgu jūras ekosistēmu saglabāšanos. Tiks izvērtētas apsaimniekošanas iespēju sociāli ekonomiskās sekas. Tiks pētītas arī sekas, ko rada vides, tostarp klimata, pārmaiņas un pielāgošanās šīm pārmaiņām, kā arī apzināti jauni instrumenti, kas paredzēti riska un nedrošības
  novērtēšanai un
  pārvaldībai. Ar programmas pasākumiem tiks atbalstīti pētījumi tādās jomās kā zivju populāciju bioloģija, ģenētika un dinamika, galveno sugu nozīme ekosistēmās, zveja un tās pārraudzība, zvejniecības nozares darbības un pielāgošanās jauniem tirgiem, piemēram, ekomarķēšana par zvejniecības nozares iesaistīšanos lēmumu pieņemšanā. Tiks izskatīts arī jautājums par jūras telpas,
  īpaši
  krasta zonas, kopīgu izmantošanu ar citiem pasākumiem, un šādas rīcības sociāli ekonomiskā ietekme.

2.3.2.   Konkurētspējīgas
  un videi nekaitīgas
  Eiropas akvakultūras attīstīšana

Ilgtspējīgai
  akvakultūrai piemīt milzīgs potenciāls gan attiecībā uz veselīgu, drošu un konkurētspējīgu produktu attīstību, kas pielāgoti patērētāju vajadzībām un izvēlei, gan arī attiecībā uz vides pakalpojumiem (bioloģiskā attīrīšanās, zemes un ūdens pārvaldība, utt.) un enerģijas ražošanu, tomēr tas Eiropai vēl jāsaprot pilnībā. Tiks uzlabotas zināšanas un tehnoloģijas visos jautājumos, kas saistīti ar vispāratzīto sugu audzēšanas sākšanu un ar darbības paplašināšanu, ieviešot jaunas sugas, vienlaikus ņemot vērā gan akvakultūras un ūdens ekosistēmu savstarpējo mijiedarbību
  , lai mazinātu akvakultūras ietekmi uz vidi
  , gan klimata pārmaiņu sekas un to, kā šī nozare var tām pielāgoties.
  Jo īpaši ir nepieciešami turpmāki pētījumi tādās jomās kā saimniecībās audzētu ūdens organismu veselība un slimības (tostarp profilaksei un seku mazināšanai izmantojamie instrumenti un paņēmieni), uztura jautājumi (tostarp alternatīvu akvakultūrai īpaši pielāgotu sastāvdaļu un barības izstrāde), kā arī vairošana un audzēšana, kas ir vieni no galvenajiem šķēršļiem Eiropas akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai.
  Vienlaikus tiks veicināta inovācija ilgtspējīgās ražošanas sistēmās gan iekšzemes ūdeņos, gan piekrastes zonās, gan atklātā jūrā.
  Tiks ņemtas vērā arī Eiropas vistālākās perifērijas īpatnības.
  Liela uzmanība tiks pievērsta arī izpratnes veidošanai par šīs nozares sociālo un ekonomisko dimensiju, lai veidotu pamatu izmaksu ziņā lietderīgai un energoefektīvai ražošanai, kas atbilstu tirgus un patērētāju prasībām, vienlaikus nodrošinot konkurētspēju un pievilcīgas izredzes ieguldītājiem un ražotājiem.

2.3.3.   Inovācijas veicināšana jūras
  un jūrlietu
  nozarē, izmantojot biotehnoloģijas

Vairāk nekā 90 % no jūras bioloģiskās daudzveidības joprojām nav izpētīti, un tas nozīmē, ka pastāv milzīgas iespējas atklāt jaunas sugas un jaunus pielietojumus jūras biotehnoloģiju jomā, kas, kā liecina aplēses, šai nozarei ik gadus varētu radīt 10 % pieaugumu. Tiks sniegts atbalsts jūras bioloģiskās daudzveidības un ūdens biomasas piedāvātā lielā potenciāla turpmākai izpētei un izmantošanai, lai tirgū ieviestu jaunus inovatīvus
  un ilgtspējīgus
  procesus, produktus un pakalpojumus, kurus varētu būt iespējams izmatot tādās nozarēs kā ķīmiskajā rūpniecībā un materiālu rūpniecībā, farmācijā, zivsaimniecībā un akvakultūrā, energoapgādē un kosmētikā.

2.4.   Ilgtspējīgas un konkurētspējīgas bioloģiskās rūpniecības nozares
  un atbalsts Eiropas bioekonomikas attīstībai

Vispārējais mērķis ir panākt, lai Eiropas rūpniecība, kura patlaban galvenokārt izmanto fosilos resursus, straujāk kļūtu par tādu rūpniecību, kurai raksturīgs zems CO2 emisiju līmenis, resursu efektīva izmantošana un ilgtspēja. Pētījumi un inovācijas nodrošinās paņēmienus, lai mazinātu Savienības atkarību no fosilā kurināmā un veicinātu 2020. gadam noteikto enerģētikas un klimata pārmaiņu politikas mērķu sasniegšanu (10 % no transporta degvielas iegūt no atjaunojamiem resursiem un par 20 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas). Aplēses liecina, ka, pārejot uz bioloģiskiem izejmateriāliem un bioloģiskām apstrādes metodē, līdz 2030. gadam varētu ietaupīt līdz pat 2,5 miljardiem tonnu CO2 ekvivalenta gadā, vairākas reizes paplašinot bioloģisko izejmateriālu un jaunu patēriņa produktu tirgus. Lai šos potenciālus izmantotu, ir jāveido plaša zināšanu bāze un jāattīsta attiecīgas (bio)tehnoloģijas, galveno uzmanību pievēršot trim būtiskiem elementiem, proti: a) pašreizējie procesi, kuros galvenokārt tiek izmatoti fosilie resursi, ir jāpārveido par resursu izmantošanas ziņā efektīviem un energoefektīviem procesiem, kuros galvenokārt tiek izmantotas biotehnoloģijas; b) visā Eiropā jāizveido biomasas
  , blakusproduktu
  un atkritumu plūsmas piegādes ķēdes, kuras būtu uzticamas, ilgtspējīgas un piemērotas, kā arī plašs bioloģiskās pārstrādes rūpnīcu tīkls; c) jāatbalsta bioproduktu un procesu tirgus attīstība
  , ņemot vērā ar to saistītos riskus un ieguvumus
  . Tiks meklētas sinerģijas ar daļas “Vadošā loma pamattehnoloģijās un rūpnieciskajās tehnoloģijās” konkrētajiem mērķiem.

2.4.1.   Bioekonomikas veicināšana, atbalstot bioloģiskās rūpniecības nozares

Tiks atbalstīts būtisks progress pārejā uz resursu izmantošanas ziņā efektīvu un ilgtspējīgu rūpniecību ar zemu CO2 emisiju līmeni, šādā nolūkā atklājot un izmantojot zemes un ūdens bioloģiskos resursus un vienlaikus pēc iespējas mazinot kaitīgo ietekmi uz vidi
  un “ūdens pēdu”, piemēram, izveidojot slēgtu barības ķēdi starp pilsētu un lauku rajoniem
  . Būtu jāapzina iespējamie kompromisi attiecībā uz biomasas izmantošanas dažādajiem veidiem.
  Darbības būtu jākoncentrē uz pārtikai neparedzētu konkurētspējīgu biomasu un tajās būtu jāņem vērā arī ar to saistītās zemes izmantošanas sistēmu ilgtspējība.
  Mērķis būs panākt, lai tiktu attīstīti rūpniecībai un patērētājiem paredzēti bioprodukti un bioloģiski aktīvas sastāvdaļas ar novatoriskām īpašībām un funkcijām un lielāku ilgtspēju. Ar jauniem un resursu izmantošanas ziņā efektīviem procesiem tiks palielināta atjaunojamo resursu, bioloģisko atkritumu un blakusproduktu ekonomiskā vērtība
  , tostarp pilsētu bioloģiskie atkritumi tiks pārveidoti lauksaimnieciskās ražošanas resursos
  .

2.4.2.   Integrētu bioloģiskās pārstrādes rūpnīcu attīstība

Tiks atbalstīti tādi pasākumi, kuru mērķis ir veicināt ilgtspējīgu bioproduktu, starpproduktu un bioenerģiju/biodegvielu attīstību, galveno uzmanību pievēršot kaskādes pieejai un par prioritāti nosakot tādu produktu izstrādi, kuriem ir augsta pievienotā vērtība. Tiks izstrādātas tehnoloģijas un stratēģijas, lai nodrošinātu izejmateriālu piegādi. Paplašinot tos biomasas veidus, kurus paredzēts izmantot otrās un trešās paaudzes bioloģiskās pārstrādes rūpnīcās, aptverot mežsaimniecību, bioloģiskos atkritumus un rūpniecības blakusproduktus, tiks veicināta izvairīšanās no konfliktiem, kas saistīti ar pārtiku/degvielu, un sekmēta
  videi nekaitīga
  ekonomikas attīstība Savienības lauku un piekrastes teritorijās.

2.4.3.   Atbalsts bioproduktu un procesu tirgus attīstībai

Pasākumi pieprasījuma pusē atvērs jaunus tirgus biotehnoloģiju inovācijai. Ir jānodrošina standartizācija un sertifikācija Savienības un starptautiskā līmenī, lai cita starpā noteiktu bioloģisko saturu, produkta funkcionālās īpašības un bionoārdīšanās spēju. Jāturpina attīstīt dzīves cikla analīzes metodoloģijas un pieejas, tās pastāvīgi pielāgojot progresam zinātnē un rūpniecībā. Lai veicinātu jaunu tirgu izveidi un izmantotu tirdzniecības iespējas, par būtiski svarīgiem tiek uzskatīti pētniecības pasākumi, kas veicina produktu un procesu standartizāciju 
  (tostarp starptautisku standartu saskaņošanu)
  un ar regulējumu saistīti pasākumi biotehnoloģiju jomā.

2.5.
     
  Transversāla jūras un jūrniecības pētniecība

Mērķis ir palielināt ES jūru un okeānu ietekmi uz sabiedrību un ekonomisko izaugsmi, izmantojot jūras resursus, kā arī izmantojot dažādus jūras enerģijas avotus un virkni dažādu lietojumu saistībā ar jūru. Pasākumus vērš uz transversālām zinātniskām un tehnoloģiskām problēmām, kas saistītas ar jūras un jūrlietu nozarēm, lai virknē jūras un jūrlietu nozaru atraisītu jūru un okeānu potenciālu, vienlaikus aizsargājot vidi un pielāgojoties klimata pārmaiņām. Stratēģiski saskaņotā pieeja jūras un jūrlietu pētniecībā visos pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” uzdevumos un pīlāros arī atbalstīs attiecīgo Savienības politikas virzienu īstenošanu, palīdzot sasniegt galvenos zilās izaugsmes mērķus.

Tā kā jūras un jūras vides pētniecība ir daudznozaru disciplīna, tiks īstenota cieša saskaņošana un kopīgas darbības ar citām programmas “Apvārsnis 2020”daļām.

2.5.1.
     
  Klimata pārmaiņu ietekme uz jūras ekosistēmām un jūras ekonomiku

Tiks atbalstītas darbības, lai uzlabotu pašreizējo izpratni par jūras ekosistēmu darbību, okeānu un atmosfēras mijiedarbību. Tas uzlabos spēju izvērtēt okeānu lomu saistībā ar klimatu un klimata pārmaiņu un okeānu paskābināšanās ietekmi uz jūras ekosistēmām un piekrastes zonām.

2.5.2.
     
  Jūras resursu potenciāla attīstīšana, izmantojot integrētu pieeju

Ilgtermiņa ilgtspējīgas jūrniecības attīstības veicināšanai un sinerģiju radīšanai visās jūrniecības nozarēs nepieciešama integrēta pieeja. Pētnieciskās darbības koncentrēsies uz jūras vides saglabāšanu, kā arī uz jūrniecības darbību un produktu ietekmi uz nozarēm, kas nav saistītas ar jūrniecību. Tas veicinās ekoinovācijas progresu, piemēram, radot jaunus produktus, procesus un izmantojot pārvaldības koncepcijas, rīkus un līdzekļus cilvēku darbības ietekmes uz jūras vidi novērtēšanai un mazināšanai, lai virzītos tuvāk jūrniecības darbību ilgtspējīgai pārvaldībai.

2.5.3.
     
  Transversālas koncepcijas un tehnoloģijas, kas veicina jūrniecības attīstību

Progress transversālās pamattehnoloģijās (piemēram, informācijas un komunikāciju tehnoloģijās, elektronikā, nanomateriālos, kausējumos, biotehnoloģijās utt.), kā arī jaunās norises un koncepcijas tehniskajos pētījumos turpinās veicināt izaugsmi. Darbības šajā jomā palīdzēs gūt nozīmīgus sasniegumus jūras pētījumos un okeāna novērošanā (piemēram, saistībā ar dziļūdens pētījumiem, novērošanas sistēmām, sensoriem, automatizētām sistēmām darbību novērošanai un uzraudzībai, jūras bioloģiskās daudzveidības izpēti, jūras ģeoloģiskajiem riskiem, tālvadāmiem zemūdens transportlīdzekļiem utt.). Mērķis ir samazināt ietekmi uz jūras vidi (piemēram, zemūdens troksni, invazīvu sugu un piesārņotāju ieviešanu no jūras un zemes utt.) un samazināt cilvēku darbības izraisīto
  CO2

  emisijas ietekmi. Transversālas pamattehnoloģijas sniegs atbalstu Savienības jūrlietu politisko nostādņu īstenošanai.

2.6.
     Ar īstenošanu
  saistīti
  īpaši aspekti

Papildus informācijai, kas tiks iegūta no vispārējiem ārēju konsultāciju avotiem, tiks rīkotas īpašas apspriedes ar Lauksaimniecības zinātniskās pētniecības pastāvīgo komiteju (LZPPK), kurās tiks pārrunāti dažādi jautājumi, tostarp stratēģiski aspekti, izmantojot komitejas darbību prognozēšanas jomā, un lauksaimniecības pētniecības koordinēšana valstu un Savienības līmenī. Tiks arī veidotas pienācīgas saiknes ar
  atbilstošām
  Eiropas inovācijas
  partnerību
  darbībām, un
  tāpat tiks apzināti Eiropas Tehnoloģiju platformu pētniecības un inovācijas programmu atbilstošie aspekti
  .

Tiks aktīvi atbalstīta pētniecības rezultātu ietekmes palielināšana un to izplatīšana, veicot konkrētas darbības tādās jomās kā saziņa, zināšanu apmaiņa un dažādu dalībnieku iesaiste visā projektu īstenošanas gaitā. Īstenošanā tiks apvienoti daudzveidīgi pasākumi, tostarp nozīmīgi demonstrējumi un izmēģinājuma pasākumi. Tiks veicināta vienkārša un atvērta piekļuve pētniecības rezultātiem un labai praksei ▌.

Īpaši MVU paredzēts atbalsts ļaus saimniecībām, zvejniekiem un citu veidu
  MVU
  aktīvāk iesaistīties pētniecības un demonstrējumu pasākumos. Tiks ņemtas vērā primārās ražošanas nozares konkrētās vajadzības pēc inovācijas atbalsta pakalpojumiem un informatīvu pasākumu struktūrām. Īstenošanā tiks apvienoti daudzveidīgi pasākumi, tostarp zināšanu apmaiņai paredzēti pasākumi, kuros tiks aktīvi veicināta lauksaimnieku
  vai citu primāro ražotāju
  un starpnieku iesaistīšanās, lai izdarītu secinājumus par gala lietotāju vajadzībām pētniecības jomā. Tiks veicināta vienkārša un atvērta piekļuve pētniecības rezultātiem un paraugpraksei.

Sniedzot atbalstu
  standartizācijas un regulējuma jomām
  , tiks veicināta novatorisku bioproduktu un pakalpojumu lietošana tirgū.

Tiks apsvērtas iespējas atbalstīt atbilstošas kopīgas plānošanas iniciatīvas (KPI
  ), kā arī atbilstošu publisko sektoru savstarpējas partnerības un
  publiskā un privātā sektora partnerības ▌.

Tiks meklētas iespējas, lai veidotu sinerģiju ar citiem Savienības fondiem, kas ir saistīti ar šo sabiedrības problēmu, piemēram, ar Lauku attīstības fondu un Zivsaimniecības fondu, kā arī lai šos pasākumus turpmāk izmantotu šo fondu pārstāvētajās jomās.

Visās bioekonomikas nozarēs tiks īstenoti uz nākotni vērsti pasākumi, tostarp veidotas datu bāzes, rādītāji un modeļi, aptverot pasaules, Eiropas, valstu un reģionālas dimensijas. Tiks izveidots Eiropas bioekonomikas novērošanas centrs, lai plānotu un uzraudzītu pētniecības un inovācijas pasākumus, tostarp tehnoloģijas novērtējumu, Savienībā un pasaulē, izstrādātu svarīgākos rezultātu rādītājus, kā arī lai uzraudzītu inovācijas politiku bioekonomikā.

3.   DROŠA, TĪRA UN EFEKTĪVA ENERĢIJA

3.1.   Enerģijas patēriņa un “CO2 pēdas” samazināšana, nodrošinot gudru un ilgtspējīgu
  izmantošanu

Eiropas rūpniecības, transporta
  sistēmu
  , ēku,
  rajonu,
  pilsētu un metropoļu enerģijas avoti un patēriņa modeļi vairumā gadījumu nav ilgtspējīgi, un tas būtiski ietekmē vidi un klimata pārmaiņas. Lai
  reāllaikā pārvaldītu enerģijas patēriņu jaunceļamās un esošās
  ēkās
  , kuru radītās emisijas ir tuvas nullei, lai radītu aktīvas ēkās un nozares, kurām raksturīga liela efektivitāte,
  kā arī lai panāktu, ka uzņēmumi, indivīdi, kopienas, pilsētas
  un rajoni
  sāk plaši izmantot energoefektīvas pieejas, būs vajadzīgs ne vien tehnoloģisks progress, bet arī ar tehnoloģijām nesaistīti risinājumi, piemēram, jauni konsultāciju, finansēšanas un pieprasījuma pārvaldības pakalpojumi
  , kā arī uzvedības zinātņu un sociālo zinātņu ieguldījums, un tāpat būs jāņem vērā jautājumi, kas saistīti ar sabiedrības atbalstu
  .
  Šādā veidā ar uzlabotu
  energoefektivitāti var nodrošināt vienu no izmaksu ziņā lietderīgākajiem paņēmieniem enerģijas pieprasījuma mazināšanai, uzlabojot enerģijas piegādes drošību, mazinot ietekmi uz vidi un klimatu un palielinot konkurētspēju.
  Šo jautājumu risināšanā liela loma ir atjaunojamo energoresursu turpmākai attīstībai un energoefektivitātes potenciāla izmantošanai.

3.1.1.   Gudrai un efektīvai enerģijas izmantošanai paredzētu tehnoloģiju un pakalpojumu ieviešana plaša patēriņa tirgū

Lai samazinātu enerģijas patēriņu un novērstu enerģijas zudumus un lai vienlaikus nodrošinātu sabiedrībai un ekonomikai nepieciešamos pakalpojumus, ir ne vien plaša patēriņa tirgū jāievieš gan vairāk, gan efektīvi, izmaksu ziņā konkurētspējīgi, videi nekaitīgi un viedi produkti,
  iekārtas,
  izstrādājumi un pakalpojumi, bet arī jāgādā par elementu un aprīkojuma integrēšanu tādā veidā, lai tie kopā palīdzētu īstenot mērķi, proti, panāktu ēku, pakalpojumu un rūpniecības kopējā enerģijas patēriņa optimizāciju.

Lai patērētāji to varētu pilnībā pieņemt un izmantot visas priekšrocības (tostarp iespēju pārraudzīt savu patēriņu), šo tehnoloģiju un pakalpojumu energoefektivitāte ir jāpielāgo un jāuzlabo gan pirms to izmantošanas reālā vidē, gan pēc tam, kad ir sākta to izmantošana. Lai to nodrošinātu, ir ▌jāpēta, jāizstrādā un jātestē gan inovatīvas informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), gan uzraudzības un kontroles tehnika,
  kā arī
  jāīsteno demonstrējumu projekti un pasākumi pirmskomercializācijas posmā, lai nodrošinātu sadarbspēju un iespēju pasākumu īstenot citā mērogā. Ar šādiem projektiem
  vajadzētu censties ievērojami samazināt vai uzlabot gan kopējo enerģijas patēriņu, gan enerģijas izmaksas, izstrādājot
  kopīgas procedūras enerģijas patēriņu un emisijas raksturojošo datu savākšanai, sakopošanai un analizēšanai, lai uzlabotu enerģijas patēriņa mērīšanu, pārredzamību, plānošanu un uzskatāmību, kā arī ietekmi uz vidi, un palielinātu
  sabiedrības
  atbalstu.
  Lai aizsargātu uzraudzības un kontroles tehniku, šajos procesos vajadzētu nodrošināt integrētu drošības un privātuma aizsardzību. Uzticēšanos palīdzēs nodrošināt platformu izstrāde un to izmantošana šādu sistēmu stabilitātes pārbaudīšanai.

3.1.2.   Efektīvu un ar atjaunojamiem energoresursiem darbināmu apkures un dzesēšanas sistēmu potenciāla izmantošana

Visā Savienībā ievērojams daudzums enerģijas tiek izmantots apkurei vai dzesēšanai, un enerģijas pieprasījumu varētu ievērojami samazināt, šajā jomā izstrādājot izmaksu ziņā lietderīgas un efektīvas tehnoloģijas, sistēmu integrēšanas paņēmienus, piemēram, radot iespēju savienot tīklus ar standartizētām valodām un pakalpojumiem. Lai to panāktu, ir nepieciešama
  jauna veida tehniku un
  sistēmu un elementu izpēte un demonstrējumi, kas būtu paredzēti izmantošanai rūpniecībā,
  tirdzniecībā un
  mājsaimniecībās, piemēram, lai nodrošinātu decentralizētu un pa rajoniem dalītu karstā ūdens piegādi, telpu apsildīšanu un dzesēšanu. Būtu jāaptver dažādas tehnoloģijas, proti, saules siltumenerģija, ģeotermālā, biomasas un siltuma sūkņu ražotā enerģija, kombinētā siltuma un elektroenerģija,
  atkritumu enerģijas atguve
  utt., kā arī būtu jāpanāk atbilstība principiem, saskaņā ar kuriem tiek veidotas ēkas un rajoni, kuru enerģijas patēriņš ir tuvs nullei
  , un jāatbalsta energoviedas ēkas
  . Ir jātiecas uz turpmākiem sasniegumiem, it īpaši tādās jomās kā no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas
  siltumenerģijas uzglabāšana
  , kā arī jāveicina efektīvu apkures un dzesēšanas hibrīdsistēmu izstrāde un izmantošana centralizētos un decentralizētos risinājumos.

3.1.3.   Atbalsts Eiropas viedajām pilsētām un kopienām

Pilsētu teritorijas ir vienas no lielākajiem enerģijas patērētājiem Savienībā, un attiecīgi tās ir atbildīgas par tikpat lielu siltumnīcefekta gāzu emisiju daļu, turklāt tās rada ievērojamu gaisa piesārņojumu. Tajā pašā laikā tās izjūt gaisa kvalitātes pasliktināšanos un klimata pārmaiņas, tāpēc pilsētām nākas izstrādāt pašām savas ietekmes mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas. Lai notiktu pāreja uz sabiedrību ar zemāku CO2 emisiju līmeni, ir jārod inovatīvi enerģijas risinājumi (
  piemēram,
  energoefektivitāte
  , atjaunojamo enerģijas avotu integrācija radītā vidē,
  elektrība, kā arī karsēšanas un dzesēšanas piegādes sistēmas), kas tiktu apvienoti ar transporta
  sistēmām
  ,
  gudriem risinājumiem celtniecībā un pilsētplānošanā,
  ūdens un notekūdeņu attīrīšanu un pilsētvidei paredzētiem IKT risinājumiem. Ir jāparedz mērķtiecīgas iniciatīvas, lai atbalstītu enerģijas, transporta un IKT nozares rūpniecisko vērtību ķēžu konverģenci izmantošanai viedos pilsētvidei paredzētos risinājumos. Tajā pašā laikā ir jāizstrādā un pilnā mērogā jātestē jauni tehnoloģiski, organizatoriski, plānošanas un uzņēmējdarbības modeļi, kas atbilst pilsētu un kopienu
  un to iedzīvotāju
  vajadzībām un līdzekļiem. Ir nepieciešami arī tādi pētījumi, kas palīdzētu izprast ar šīm pārmaiņām saistītos sociālos,
  vides,
  ekonomikas un kultūras aspektus.

3.2.   Elektroenerģijas piegāde ar zemām izmaksām un ar zemu CO2 emisiju līmeni

Veidojot vides ziņā ilgtspējīgu ekonomiku ar zemu CO2 emisiju līmeni, elektrības jautājums būs ļoti nozīmīgs.
  Šīs attīstības tendences pamatā ir atjaunojamo energoresursu avoti.
  Elektrības, kurai ir zems CO2 emisiju līmenis, ražošanas uzsākšana notiek pārāk lēni, jo ar to saistītās izmaksas ir ļoti augstas. Arvien aktuālāka kļūs nepieciešamība rast risinājumus, kas ievērojami samazina izmaksas un kuriem ir lielāka jauda, ilgtspēja
  un atbalsts sabiedrībā
  , lai paātrinātu tādas elektrības ražošanas izmantošanu tirgū, kurai
  ir raksturīgas zemas izmaksas, uzticamība un
  zemas CO2 emisiju līmenis.
  Ar programmas pasākumiem uzmanība tiks veltīta pētniecībai, izstrādei un pilna mēroga demonstrējumiem tādās jomās kā inovatīvi atjaunojami energoresursi, tostarp maza mēroga un mikromēroga enerģijas sistēmas, produktīvas un elastīgas fosilā kurināmā (arī dabasgāzes) spēkstacijas un tehnoloģijas
  CO2

  uztveršanai un uzglabāšanai vai CO2 atkārtotai izmantošanai.

3.2.1.   Vēja enerģijas potenciāla pilnīga izmantošana

Vēja enerģijas jomā mērķis ir līdz 2020. gadam samazināt uz zemes un jūrā iegūtās elektrības ražošanas izmaksas par aptuveni 20 % salīdzinājumā ar 2010. gadu, arvien vairāk elektrības ražot jūrā un radīt iespēju šo elektrību pienācīgi integrēt elektrības tīklā. Galvenā uzmanība tiks pievērsta gan jaunu sērijveida ražošanas procesu, gan tādu nākamās paaudzes vēja enerģijas
  pārveides sistēmu (tostarp inovatīvu enerģijas uzglabāšanas sistēmu)
  izstrādei, testēšanai un demonstrēšanai, kurām raksturīgs lielāks mērogs, lielāka pārveides efektivitāte un labāka pieejamība gan uz zemes, gan jūrā (tostarp nomaļās vietās un apgabalos, kuros ir nelabvēlīgi laika apstākļi).
  Tiks ņemti vērā ar vēja enerģijas izmantošanu saistītie vides un bioloģiskās daudzveidības aspekti.

3.2.2.   Efektīvu, uzticamu un izmaksu ziņā konkurētspējīgu saules enerģijas sistēmu attīstīšana

Lai ievērojami palielinātu saules enerģijas daļu elektrības tirgū,
  līdz 2020. gadam (salīdzinājumā ar 2010. gadu) būtu par 50 % jāsamazina saules enerģijas (proti, saules fotoelementu (PV) un saules enerģijas koncentrēšanas (CSP)) izmaksas.

Attiecībā uz saules fotoelementiem būs
  jāturpina
  pētīt
  arī
  novatoriskas koncepcijas un sistēmas un, plānojot plaša mēroga izmantošanu
  un saules fotoelementu integrēšanu
  ēkās, jādemonstrē un jātestē masveida ražošana.

Attiecībā uz saules enerģijas koncentrēšanu galvenā uzmanība tiks veltīta tam, lai izstrādātu paņēmienus efektivitātes palielināšanai, vienlaikus samazinot izmaksas un ietekmi uz vidi, kā arī lai nodrošinātu iespēju demonstrēto tehnoloģiju rūpniecisku ražošanu plašākā mērogā, būvējot pirmās šāda veida spēkstacijas. Tiks testētas iespējas elektrības ražošanu no saules enerģijas efektīvi apvienot ar ūdens atsāļošanu.

3.2.3.   Konkurētspējīgu un videi nekaitīgu CO2 uztveršanas, transportēšanas, uzglabāšanas
  un atkārtotas izmantošanas
  tehnoloģiju izstrāde

CO2 uztveršana
  un
  uzglabāšana (CCS) ir svarīgs risinājums, kas ir pasaules līmenī plaši jāizmanto komerciālā mērogā, lai līdz 2050. gadam panāktu enerģijas dekarbonizētu ražošanu un to, ka rūpniecības radītās CO2 emisijas ir nelielas. Mērķis ir mazināt papildu izmaksas, ko enerģētikas nozarē CCS rada ar oglēm, gāzi
  vai degslānekli
  darbināmām spēkstacijām salīdzinājumā ar līdzvērtīgām iekārtām bez CCS un energoietilpīgām rūpniecības nozares iekārtām.

Jo īpaši tiks atbalstīti pasākumi, kuru mērķis ir demonstrēt pilnu CCS ķēdi, lai radītu uzskatāmu priekšstatu par dažādām uztveršanas, transportēšanas, uzglabāšanas
  un atkārtotas izmantošanas
  tehnoloģiju iespējām. Papildus tiks veikti pētījumi, kuru mērķis būs turpināt šo tehnoloģiju attīstīšanu un izstrādāt konkurētspējīgākas uztveršanas tehnoloģijas, labākus elementus, integrētas sistēmas un procesus, drošas ģeoloģiskas glabāšanas un racionālus risinājumus
  , kā arī panākt sabiedrības atbalstu
  ▌uztvertā CO2 atkārtotai izmantošanai, lai CCS tehnoloģijas varētu komerciāli izmantot fosilā kurināmā spēkstacijās un citās nozarēs ar lielām CO2 emisijām, kuras sāks darboties pēc 2020. gada.
  Kā CCS papildinošas tehnoloģijas tiks atbalstītas arī tīras akmeņogļu tehnoloģijas.

3.2.4.   Ģeotermisko, ūdens, jūras un citu atjaunojamās enerģijas risinājumu attīstīšana

Ģeotermālā, ūdens un jūras enerģija, kā arī cita veida atjaunojamā enerģija var veicināt Eiropas energoapgādes dekarbonizāciju, vienlaikus nozarē palielinot elastīgumu attiecībā pret dažādiem enerģijas ražošanas un izmantošanas veidiem. Mērķis ir
  turpināt attīstīt un
  līdz komerciālam briedumam izstrādāt izmaksu ziņā lietderīgas un ilgtspējīgas tehnoloģijas, dodot iespējas tās plaši izmantot rūpnieciskā mērogā, tostarp integrēt tīklā.
  Uzlabotas ģeotermālās sistēmas ir tehnoloģijas, kuras būtu jāturpina pētīt, attīstīt un demonstrēt, jo īpaši tādās jomās kā izpēte, urbšana un siltuma ražošana.
  Okeāna enerģijas, piemēram, plūdmaiņas, straumes vai viļņu enerģija
  un osmozes enerģija ▌
  , nerada nekādas emisijas, ir prognozējamas
  un turklāt var sekmēt jūrā pieejamas vēja enerģijas potenciāla pilnīgu izmantošanu (jūras enerģiju kombinēšana)
  . Pētniecības pasākumos vajadzētu iekļaut gan inovatīvus laboratorijā veicamus pētījumus, kuros elementus un materiālus, kuriem ir raksturīgas zemas izmaksas un uzticamība, pētītu stipri korozīvā vidē un vidē, kurā notiek apaugšana ar bioloģiskiem organismiem, gan arī demonstrējumus dažādos apstākļos, kādi sastopami Eiropas ūdeņos.

3.3.   Alternatīvi kurināmā veidi un pārvietojami energoresursu avoti

Lai īstenotu Eiropas mērķus enerģētikas un CO2 mazināšanas jomā, ir jāizstrādā arī jauni kurināmā veidi un pārvietojami energoresursu avoti. Tas ir īpaši svarīgi saistībā ar uzdevumu izveidot gudru, videi nekaitīgu un integrētu transportu. Šo tehnoloģiju un alternatīvu kurināmo vērtību ķēdes vēl nav pietiekami attīstītas, un tās ir jāsagatavo demonstrējamā mērogā.

3.3.1.   Bioenerģijas konkurētspējas un ilgtspējas
  palielināšana

Bioenerģijas jomā mērķis ir līdz komerciālam briedumam izstrādāt pašas daudzsološākās tehnoloģijas, lai dotu iespēju plašā mērogā, ilgtspējīgi
  un ar bioloģiskās pārstrādes paņēmieniem
  ražot
  sauszemes, jūras un gaisa
  transportam paredzētas ▌progresīvas biodegvielas ar atšķirīgām vērtību ķēdēm, kā arī lai nodrošinātu kombinētu siltuma un enerģijas
  un ekoloģiskas gāzes
  ražošanu no biomasas
  un atkritumiem
  , tostarp no CCS. Mērķis ir izstrādāt un demonstrēt dažādiem bioenerģijas ieguves veidiem dažādos mērogos paredzētu tehnoloģiju, ņemot vērā atšķirīgos ģeogrāfiskos un klimatiskos apstākļus un ar loģistiku saistītus ierobežojumus
  , vienlaikus pēc iespējas samazinot nelabvēlīgo ietekmi uz vidi un sabiedrību saistībā ar zemes izmantošanu
  . Ilgtermiņa pētniecība veicinās bioenerģijas nozares ilgtspējīgu attīstību pēc 2020. gada. Ar šiem pasākumiem tiks papildināti citi atbilstoši šīs programmas sadaļā “Sabiedrības problēmu risināšana” veicami pētniecības pasākumi – gan tādi, kas attiecas uz ieguves posmu (
  piemēram,
  izejvielas, bioresursi), gan tādi, kas attiecas uz apgādes posmu (
  piemēram,
  integrēšana autoparkos).

3.3.2.   Uz ūdeņraža un kurināmā elementiem balstītu tehnoloģiju straujāka ieviešana tirgū

Kurināmā elementiem un ūdeņradim ir liels potenciāls veicināt to problēmu risināšanu, ar kurām Eiropai nākas saskarties enerģētikas jomā. Lai šīs tehnoloģijas kļūtu konkurētspējīgas tirgū, būs ievērojami jāsamazina izmaksas. Piemēram, transportam paredzētu kurināmā elementu sistēmu izmaksas nākamo desmit gadu laikā būs jāsamazina 10 reizes. Lai to panāktu, tiks atbalstīti ▌demonstrējumi un pasākumi pirmskomercializācijas posmā šādās jomās, proti, pārvietojami, stacionāri
  un mikrostacionāri
  , transporta lietojumi un saistīti pakalpojumi, ilgtermiņa izpēte un tehnoloģijas attīstība, lai visā Savienībā izveidotu konkurētspējīgu kurināmo elementu ķēdi un ilgtspējīgu ūdeņraža ražošanu un infrastruktūru. Lai nodrošinātu pietiekami plašu ienākšanu tirgū, ir nepieciešama cieša valstu un starptautiska sadarbība, tostarp atbilstošu standartu izstrāde.

3.3.3.   Jauni alternatīvi kurināmā veidi

Pastāv virkne jaunu iespēju, kurām ir ilgtermiņa potenciāls, piemēram, no pulverizēta metāla izgatavots kurināmais, no fotosintētiskiem mikroorganismiem (ūdens un sauszemes vidē) iegūts kurināmais, kā arī kurināmais, kas iegūts mākslīgas fotosintēzes ceļā
  un izmantojot saules enerģiju
  . Šie jaunie risinājumi var pavērt iespējas efektīvākai enerģijas konversijai un izmaksu ziņā konkurētspējīgākām un ilgtspējīgākām tehnoloģijām ▌. Jo īpaši tiks atbalstīta šo jauno un citu potenciālo tehnoloģiju pārnešana no laboratorijas vides uz demonstrēšanai piemērotu mērogu, ar mērķi līdz 2020. gadam sagatavot pirmskomercializācijas posma demonstrējumu.

3.4.   Vienots Eiropas elektroenerģijas viedtīkls

Lai izveidotu uz patērētājiem orientētu un pakāpeniski arvien dekarbonizētāku elektroenerģijas sistēmu, elektroenerģijas tīklu jomā ir jārod risinājums trim savstarpēji saistītām problēmām, proti, kā izveidot visu Eiropu aptverošu tirgu, kā integrēt atjaunojamo enerģijas avotu strauji augošo apjomu, kā pārvaldīt mijiedarbību starp miljoniem piegādātāju un klientu (ņemot vērā, ka mājsaimniecības arvien biežāk būs pārstāvētas abās pusēs), ieskaitot elektrisko transportlīdzekļu īpašniekus. Nākotnes elektroenerģijas tīkliem būs svarīga nozīme pārejā uz ▌dekarbonizētu
  energosistēmu
  , un vienlaikus tie patērētājiem nodrošinās papildu elastīgumu un ieguvumus izmaksu ziņā. Galvenais mērķis ir līdz 2020. gadam panākt, lai apmēram 35 % (8) no elektrības tiktu pārvadīti un sadalīti no izkliedētiem un koncentrētiem atjaunojamo energoresursu avotiem.

Cieša pētniecības un demonstrējumu integrēšana palīdzēs izstrādāt jaunus elementus, tehnoloģijas
  un procedūras
  , kur būs ņemta vērā gan pārvades, gan sadales tīkla puses specifika, gan arī prasības, kas saistītas ar
  elastīgu
  enerģijas uzglabāšanu.

Emisiju un izmaksu mazināšanas nolūkā ir jāizskata visas iespējas veiksmīgi līdzsvarot enerģijas piegādi un pieprasījumu.
  Lai palielinātu pārvades jaudu un kvalitāti, kā arī tīklu uzticamību, ir jāizstrādā jaunas enerģētikas viedtīkla tehnoloģijas, rezerves un balansēšanas tehnoloģijas un jauni tīkla elementi, tostarp tradicionālās spēkstacijas, kas nodrošina lielāku elastību un efektivitāti.
  Ir jāpēta jaunas spēkstaciju sistēmu tehnoloģijas un divvirzienu digitālo sakaru infrastruktūra, tās jāiekļauj elektroenerģijas tīklā
  un jāizmanto, lai izveidotu gudru sadarbību ar citiem enerģijas tīkliem
  . Tas palīdzēs labāk plānot, uzraudzīt, kontrolēt un droši darbināt tīklus normālos un arī ārkārtas apstākļos, kā arī pārvaldīt piegādātāju un patērētāju mijiedarbību, un transportēt, pārvaldīt un tirgoties ar enerģijas plūsmu. Lai sāktu lietot nākotnes infrastruktūru, rādītājos un izmaksu un ieguvumu analīzē būtu jāņem vērā jautājumi, kas attiecas uz visu energosistēmu kopumā. Turklāt, lai izvairītos no ieguldījumu dublēšanās
  , palielinātu drošību
  un paātrinātu viedu energopakalpojumu izmantošanu, tiks palielināta viedtīklu un telekomunikāciju tīklu sinerģija.

Novatoriski enerģijas uzglabāšanas paņēmieni (gan ▌baterijas
  , gan liela mēroga risinājumi, piemēram, enerģijas pārvēršana gāzē
  ) un transportlīdzekļu sistēmas nodrošinās nepieciešamo elastīgumu starp ražošanu un pieprasījumu. Uzlabotas IKT tehnoloģijas vēl vairāk palielinās elektrības pieprasījuma elastīgumu, nodrošinot klientiem (rūpniecībā, tirdzniecībā un mājsaimniecībās) nepieciešamos automatizācijas rīkus.
  Šajā ziņā svarīga nozīme ir arī drošības, uzticamības un datu aizsardzības jautājumiem.

Jauniem plānošanas, tirdzniecības un regulējuma risinājumiem ir jāveicina elektrības piegādes ķēdes vispārējā efektivitāte un izmaksu lietderība un infrastruktūru sadarbspēja, kā arī jāveido atklāts un konkurētspējīgs tirgus
  enerģijas
  viedtīkliem paredzētām tehnoloģijām, produktiem un pakalpojumiem. Pirms šie risinājumi tiek izmantoti visā Eiropā, ir nepieciešami liela mēroga demonstrējumu projekti, lai testētu un apstiprinātu risinājumus un izvērtētu priekšrocības, ko tie sniedz sistēmai un atsevišķām ieinteresētajām personām. Papildus būtu jāveic pētījumi, lai izprastu to, kā patērētāji un uzņēmumi reaģē uz ekonomikas stimuliem, uzvedības izmaiņām, informācijas pakalpojumiem un citām viedo tīklu sniegtām inovatīvām iespējām.

3.5.   Jaunas zināšanas un tehnoloģijas

Ilgtermiņā būs nepieciešamas novatoriskas, efektīvākas un izmaksu ziņā konkurētspējīgākas
  , kā arī tīras, drošas un ilgtspējīgas energotehnoloģijas
  . Šeit virzība būtu jāveicina ar starpdisciplināriem pētījumiem, lai radītu zinātniskus sasniegumus tādās jomās kā ar enerģiju saistītas koncepcijas un pamattehnoloģijas (piemēram, nanozinātne, materiālu zinātne, cietvielu fizika, IKT, biozinātne,
  ģeozinātnes,
  datorzinātnes, kosmosa joma),
  attiecīgos gadījumos droša un vides ziņā ilgtspējīga netradicionāla gāzes un naftas resursu izpēte un ražošana,
  kā arī inovācijas attīstīšana nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā.

Ar progresīviem pētījumiem būs arī jācenšas rast risinājumus tam, kā energosistēmas pielāgot mainīgajiem klimatiskajiem apstākļiem. Minētās prioritātes būs iespējams pielāgot jaunām zinātnes un tehnoloģiju vajadzībām un iespējām vai no jauna konstatētām parādībām, kas varētu norādīt uz daudzsološu attīstību vai uz riskiem sabiedrībai un kas varētu rasties pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas gaitā.

3.6.   Stabila lēmumu pieņemšanas sistēma un sabiedrības līdzdalība

Pētījumiem enerģētikas jomā vajadzētu būt rūpīgi saskaņotiem ar enerģētikas politiku un vajadzētu veicināt tās īstenošanu. Lai politikas veidotājiem nodrošinātu stabilu analītisku pamatu, ir nepieciešama plaša informācija
  un izpēte
  par energotehnoloģiju un pakalpojumu
  ieviešanu un izmantošanu
  , par infrastruktūru, tirgiem (tostarp par tiesisko regulējumu) un par patērētāju uzvedību. Jo īpaši Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā (SET plānā) paredzētās Eiropas Komisijas informācijas sistēmas ietvaros tiks atbalstīti pasākumi, kuru mērķis ir izstrādāt stabilas un pārredzamas
  teorijas,
  rīkus, metodes un modeļus, lai izvērtētu svarīgākos ar enerģiju saistītos ekonomiskos un sociālos jautājumus, sagatavot datu bāzes un scenārijus plašākai Savienībai un tādu jautājumu izvērtēšanai kā enerģētikas politikas un ar enerģētikas jomu saistītas politikas ietekme uz piegādes drošību,
  patēriņu,
  vidi
  , dabas resursiem
  , klimata pārmaiņām, sabiedrību un enerģētikas nozares konkurētspēju, veikt izpēti sociāli ekonomiskajā jomā
  , kā arī pētījumus par zinātni sabiedrībā
  .

Izmantojot tīmekļa un sociālo tehnoloģiju sniegtās iespējas, atklātās inovācijas platformās, piemēram, t.s. “dzīvajās laboratorijās” un pakalpojumu inovācijām paredzētos liela mēroga demonstrējumos
  , kā arī grupu apsekojumos, nodrošinot datu aizsardzību
  , tiks pētīta patērētāju, tostarp neaizsargātu patērētāju, piemēram, personu ar invaliditāti, uzvedība un uzvedības maiņa.

3.7.   Enerģētikas inovāciju ieviešana tirgū ▌

Lai jaunu energotehnoloģiju ieviešana notiktu savlaicīgi un būtu izmaksu ziņā lietderīga, ir ļoti svarīgi sagatavot inovatīvus risinājumus ieviešanai tirgū un pavairošanai. Lai to panāktu, līdztekus uz tehnoloģiju orientētiem pētījumiem un demonstrējumiem ir jāveic darbības, kurām ir nepārprotama Savienības pievienotā vērtība, tiecoties attīstīt, piemērot, kopīgot un pavairot ar tehnoloģijām nesaistītas inovācijas, kurām ir nozīmīgs sviras efekts Savienības ilgtspējīgās enerģijas tirgos dažādās jomās un dažādos pārvaldības līmeņos.

Šādu inovāciju galvenais uzdevums būs regulējuma, administrēšanas un finansēšanas jomās izveidot tādus tirgus apstākļus, kas būtu labvēlīgi zemas oglekļa emisijas, atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes tehnoloģijām un risinājumiem. Tiks atbalstīti pasākumi, ar kuriem tiek veicināta enerģētikas politikas īstenošana, sagatavoti apstākļi ieguldījumu izmantošanai, atbalstīta spēju veidošana un ietekmēts sabiedrības atbalsts.
  Tiks pievērsta uzmanība arī inovācijai attiecībā uz esošo tehnoloģiju gudru un ilgtspējīgu izmantošanu.

Pētījumi un analīze atkārtoti apstiprina, ka ilgtspējīgas enerģētikas politikas veiksmē vai neveiksmē būtiska loma ir cilvēka faktoram. Tiks mudināts veidot inovatīvas organizatoriskas struktūras, izplatīt paraugpraksi un apmainīties ar to, kā arī rīkot īpašus apmācību un spēju veidošanas pasākumus.

3.8.   Ar īstenošanu saistīti īpaši aspekti

Galvenais apsvērums, nosakot prioritātes šīs jomas pasākumu īstenošanai, ir nepieciešamība Eiropas
  līmenī
  nostiprināt pētniecību un inovāciju ▌ enerģētikas jomā. Svarīgs mērķis būs atbalstīt Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskā plāna (SET plāna) (9) pētniecības un inovācijas programmas īstenošanu, lai sasniegtu Savienības enerģētikas un klimata pārmaiņu politikas mērķus. Tāpēc SET plāna ceļveži un īstenošanas plāni būs vērtīgs informācijas avots, izstrādājot darba programmas. SET plāna pārvaldības struktūra tiks izmantota kā galvenais pamats stratēģisko prioritāšu noteikšanai un enerģētikas jomā veiktās izpētes un inovācijas koordinēšanai Savienībā.

Ar tehnoloģijām nesaistītās programmas pamatā būs Savienības enerģētikas politika un tiesību akti. Tiks atbalstīta tādas vides izveide, kas veicina gan demonstrēto tehnoloģisko un pakalpojumu risinājumu masveida ieviešanu, gan arī procesus un politikas iniciatīvas zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju un energoefektivitātes risinājumu veicināšanai visā Savienībā. Tas var ietvert atbalstu tehniskai palīdzībai, ko sniedz saistībā ar energoefektivitātē un atjaunojamā enerģijā ieguldāmo līdzekļu sagatavošanu un izmantošanu.

Saistībā ar ieviešanu tirgū pasākumos vajadzētu izmantot arī iniciatīvā “Saprātīga enerģija Eiropai” gūto pieredzi.

Resursu kopīgai izmantošanai un īstenošanai būs svarīga partnerība ar ieinteresētajām personām Eiropā. Analizējot katru gadījumu atsevišķi, var paredzēt, ka vajadzības gadījumā pašreizējās SET plānā iekļautās Eiropas rūpniecības iniciatīvas var kļūt par oficiālām publiskā un privātā sektora partnerībām, lai palielinātu ▌finansējuma apjomu un saskaņotību, kā arī lai veicinātu kopīgas pētniecības un inovācijas darbības
  , iesaistot gan publiskas, gan privātas ieinteresētās personas
  . Tiks apsvērtas iespējas atbalstīt (tostarp kopā ar dalībvalstīm) valsts pētnieku alianses, jo īpaši Eiropas Enerģētikas pētniecības aliansi, kas izveidota saskaņā ar SET plānu ar mērķi apvienot valsts pētniecības resursus un infrastruktūras, lai pievērstos būtiskām Eiropas interešu lokā esošām pētniecības jomām. Ar starptautiskiem koordinēšanas pasākumiem tiks atbalstīta SET plānā izvirzīto prioritāšu īstenošana saskaņā ar t.s. “mainīgās ģeometrijas” principu, ņemot vērā valstu spējas un specifiku.
  Tiks arī veidotas pienācīgas saiknes ar atbilstošām Eiropas inovācijas partnerību darbībām un atbilstošos jautājumos arī ar Eiropas Tehnoloģiju platformu pētniecības un inovācijas programmām.

Var tikt apsvērtas iespējas atbalstīt atbilstošas kopīgas plānošanas iniciatīvas (KPI), kā arī atbilstošu publisko sektoru savstarpējo partnerību un publiskā un privātā sektora partnerību Ar pasākumiem tiks sniegts lielāks atbalsts MVU un veicināta to līdzdalība.

Tiks izmantota SET plānā paredzētā Eiropas Komisijas informācijas sistēma
  (SETIS)
  , lai kopā ar ieinteresētajām personām izstrādātu galvenos rezultātu rādītājus (GRI) – to sagatavošanas mērķis būs uzraudzīt īstenošanas gaitu, un tie tiks regulāri pārskatīti, lai ņemtu vērā aktuālās tendences. Plašākā kontekstā, īstenojot šajā programmas sadaļā paredzētos pasākumus, mērķis ir tiekties labāk koordinēt attiecīgās Savienības programmas, iniciatīvas un politiku, piemēram, kohēzijas politiku, jo īpaši izmantojot valstu un reģionālas “pārdomātas specializācijas” stratēģijas, kā arī emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas mehānismus, piemēram, saistībā ar atbalstu demonstrējumu projektiem.

4.   GUDRS, VIDEI NEKAITĪGS UN INTEGRĒTS TRANSPORTS

4.1.   Resursu izmantošanas ziņā efektīvs un vidi saudzējošs transports

Eiropas politiskais mērķis ir līdz 2050. gadam CO2 emisijas samazināt par 60 %
  salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni
  . Tās nolūks ir līdz 2030. gadam par 50 % samazināt ar “tradicionālo degvielu” darbināmo transportlīdzekļu skaitu pilsētās un panākt, ka lielākajos pilsētu centros transports faktiski vispār nerada CO2. Ir paredzēts līdz 2050. gadam panākt, ka aviācijas nozarē 40 % no izmantotās degvielas ir degviela ar zemu CO2 emisiju līmeni un ka kuģu degvielas radītais CO2 emisiju līmenis tiek samazināts par 40 % (10)

  salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni
  .

Ir ļoti svarīgi, lai minētā ietekme uz vidi tiktu mazināta ar mērķtiecīgiem tehnoloģiskiem uzlabojumiem, ņemot vērā, ka katram transporta veidam ir raksturīgas savas problēmas un atšķirīgi tehnoloģiju integrācijas cikli.

Pētniecība un inovācija ievērojami veicinās nepieciešamo risinājumu izstrādi un izmantošanu visos transporta veidos, kas būtiski samazinās videi kaitīgās emisijas no transporta (piemēram, CO2, NOx. SOx un troksni), samazinās transporta atkarību no fosilā kurināmā un attiecīgi mazinās transporta ietekmi uz bioloģisko daudzveidību
  un klimata pārmaiņām
  un saglabās dabas resursus.

Šis mērķis tiks sasniegts, īstenojot turpmāk izklāstītos konkrētos pasākumus.

4.1.1.   Padarot lidmašīnu, transportlīdzekļu un kuģu darbību tīrāku un klusāku, tiks uzlaboti ekoloģiskie raksturlielumi un samazināts uztveramais troksnis un vibrācija

Šīs jomas pasākumos galvenā uzmanība tiks veltīta gala produktiem, tomēr tiks risināti arī tādi jautājumi kā vienkārši un ekoloģiski izstrādes un ražošanas procesi,
  aptverot visu vides aprites cikla procesu un
  to izstrādes fāzē paredzot pārstrādes iespēju.
  Ar šīs jomas pasākumiem tiks aptverta arī esošo produktu un pakalpojumu uzlabošana ar jaunu tehnoloģiju integrēšanu.

| (a) | Lai samazinātu vai novērstu
  ietekmi uz klimatu un Eiropas iedzīvotāju veselību, ko rada, piemēram,
  transporta radīts CO2

  , troksnis
  un piesārņojums, būtiska nozīme ir tīrāku
  un klusāku
  dzinēju tehnoloģiju izstrādei un straujākai ieviešanai. Ir nepieciešami jauni un inovatīvi risinājumi, kuru pamatā būtu elektriskie dzinēji un baterijas,
  ūdeņraža un
  kurināmā elementi
  , ar gāzi darbināmi dzinēji, progresīvas dzinēju arhitektūras un tehnoloģijas
  vai hibrīdi dzinēji. Tehnoloģiskie sasniegumi vienlaikus palīdzēs uzlabot tradicionālo
  un jauno
  dzinēju sistēmu ekoloģiskos raksturlielumus. |
| --- | --- |

(a)

Lai samazinātu vai novērstu
  ietekmi uz klimatu un Eiropas iedzīvotāju veselību, ko rada, piemēram,
  transporta radīts CO2

  , troksnis
  un piesārņojums, būtiska nozīme ir tīrāku
  un klusāku
  dzinēju tehnoloģiju izstrādei un straujākai ieviešanai. Ir nepieciešami jauni un inovatīvi risinājumi, kuru pamatā būtu elektriskie dzinēji un baterijas,
  ūdeņraža un
  kurināmā elementi
  , ar gāzi darbināmi dzinēji, progresīvas dzinēju arhitektūras un tehnoloģijas
  vai hibrīdi dzinēji. Tehnoloģiskie sasniegumi vienlaikus palīdzēs uzlabot tradicionālo
  un jauno
  dzinēju sistēmu ekoloģiskos raksturlielumus.

| (b) | Fosilā kurināmā patēriņš tiks mazināts, pētot iespējas izmantot alternatīvas enerģijas ar zemu CO2 emisiju līmeni. Tas nozīmē arī ilgtspējīgā veidā no atjaunojamiem energoresursu avotiem iegūta kurināmā un elektrības izmantošanu visos transporta veidos, tostarp aviācijā, degvielas patēriņa mazināšanu, enerģiju uzkrājot vai dažādojot energoapgādi, un izmantojot citus inovatīvus risinājumus. Tiks meklētas jaunas holistiskas pieejas, aptverot tādus jautājumus kā transportlīdzekļi, enerģijas uzglabāšana, energoapgāde
  , uzpildes un uzlādes
  infrastruktūra, tostarp saskarnes transportlīdzekļu piekļuvei pie tīkla un inovatīvi risinājumi alternatīvu kurināmo izmantošanai. |
| --- | --- |

(b)

Fosilā kurināmā patēriņš tiks mazināts, pētot iespējas izmantot alternatīvas enerģijas ar zemu CO2 emisiju līmeni. Tas nozīmē arī ilgtspējīgā veidā no atjaunojamiem energoresursu avotiem iegūta kurināmā un elektrības izmantošanu visos transporta veidos, tostarp aviācijā, degvielas patēriņa mazināšanu, enerģiju uzkrājot vai dažādojot energoapgādi, un izmantojot citus inovatīvus risinājumus. Tiks meklētas jaunas holistiskas pieejas, aptverot tādus jautājumus kā transportlīdzekļi, enerģijas uzglabāšana, energoapgāde
  , uzpildes un uzlādes
  infrastruktūra, tostarp saskarnes transportlīdzekļu piekļuvei pie tīkla un inovatīvi risinājumi alternatīvu kurināmo izmantošanai.

| (c) | Degvielas patēriņš tiks mazināts,
  uzlabojot
  lidmašīnu, kuģu un transportlīdzekļu
  kopējos ekspluatācijas rādītājus
  , kas tiks panākts, ar vieglākiem materiāliem, vienkāršākām struktūrām un inovatīvu dizainu
  samazinot to svaru un
  aerodinamisko, hidrodinamisko vai rites pretestību. |
| --- | --- |

(c)

Degvielas patēriņš tiks mazināts,
  uzlabojot
  lidmašīnu, kuģu un transportlīdzekļu
  kopējos ekspluatācijas rādītājus
  , kas tiks panākts, ar vieglākiem materiāliem, vienkāršākām struktūrām un inovatīvu dizainu
  samazinot to svaru un
  aerodinamisko, hidrodinamisko vai rites pretestību.

4.1.2.   Viedu aprīkojumu, infrastruktūru un pakalpojumu izstrāde

Šādi tiks uzlabota transporta darbība un mazināts resursu patēriņš. Galvenā uzmanība tiks veltīta
  risinājumiem
  tādās jomās kā lidostu, ostu, loģistikas platformu un virszemes transporta infrastruktūru efektīva
  plānošana, projektēšana,
  lietošana un vadība, kā arī autonomas un efektīvas uzturēšanas
  , uzraudzības
  un pārbaudes sistēmas.
  Lai palielinātu jaudu, tiks ieviesta jauna politika, uzņēmējdarbības modeļi, koncepcijas, tehnoloģijas un informācijas tehnoloģiju risinājumi
  . Īpaša uzmanība tiks veltīta
  aprīkojuma un
  infrastruktūru noturībai pret klimatu, izmaksu ziņā lietderīgiem risinājumiem, kuru pamatā ir dzīves cikla pieeja, kā arī plašākai jaunu materiālu un tehnoloģiju izmantošanai, kas dotu iespēju uzturēšanu padarīt efektīvāku un lētāku. Uzmanības lokā būs arī pieejamība
  , orientēšanās uz gala lietotāju
  un sociālā iekļautība.

4.1.3.   Transporta un mobilitātes uzlabošana pilsētu teritorijās

Šie pasākumi labvēlīgi ietekmēs lielu un turklāt arvien pieaugošu iedzīvotāju daļu, kuri dzīvo un strādā pilsētās vai arī tās izmanto pakalpojumu saņemšanai vai atpūtai. Ir jāizstrādā un jātestē jauni risinājumi tādās jomās kā mobilitātes koncepcijas, transporta organizēšana
  , multimodāli piekļuves modeļi,
  loģistika
  , inovatīvu transportlīdzekļu nodrošināšana
  un pilsētas sabiedrisko pakalpojumu sniegšana un plānošanas risinājumi, kas palīdzēs mazināt
  sastrēgumus,
  gaisa piesārņojumu un troksni un uzlabos
  pilsētas transporta
  efektivitāti. Būtu jāizstrādā
  pasažieru un kravu pārvadāšanai paredzēti
  sabiedriskā un bezmotora transporta un citi resursu izmantošanas ziņā efektīvi transporta risinājumi, kas būtu īsta alternatīva privāto motorizēto transportlīdzekļu izmantošanai, un tas būtu jāveicina ar plašāku intelektisko transporta sistēmu izmantošanu, kā arī inovatīvu
  piedāvājuma un
  pieprasījuma pārvaldību.
  Īpaši tiks uzsvērta transporta sistēmu un citu pilsētās izveidotu sistēmu mijiedarbība.

4.2.   Labāka mobilitāte, mazāk sastrēgumu, lielāks drošums un drošība

Attiecīgie Eiropas transporta politikas mērķi paredz saistībā ar arvien augošajām prasībām mobilitātes jomā uzlabot ekspluatācijas rādītājus un efektivitāti, padarīt Eiropu par aviācijai
  , dzelzceļa un ūdens transportam
  drošāko reģionu un virzīties uz 2050. gadam nosprausto mērķi, proti, panākt, lai ceļu satiksmē nebūtu bojā gājušo
  , un 2020. gadam nosprausto mērķi, proti, par 50 % samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu
  . Līdz 2030. gadam 30 % no kravām, kuru transportēšanas attālums ar autotransportu ir vairāk nekā 300 kilometru, būtu jāpārvadā, izmantojot dzelzceļu vai ūdens transportu. Lai iedzīvotāju un preču pārvadāšanai nodrošinātu
  vienotu, cenas ziņā pieejamu, uz lietotājiem orientētu un
  efektīvu visu Eiropu aptverošu transportu, vienlaikus internalizējot ārējās izmaksas, Eiropā ir jāveido jauna multimodāla transporta vadības, informācijas un maksājumu sistēma
  , kā arī efektīvas saskarnes, kurās būtu apvienoti tālsatiksmes un pilsētu mobilitātes tīkli
  .

Uzlabojot Eiropas transporta sistēmu, tiks uzlabota transporta izmantošanas efektivitāte un iedzīvotāju dzīves kvalitāte, kā arī saglabāta veselīgāka apkārtējā vide.

Pētniecības un inovācijas darbības dos ievērojamu ieguldījumu šo vērienīgo mērķu sasniegšanai, jo tiks īstenotas turpmāk minētās īpašās aktivitātes.

4.2.1.   Būtisks ceļu satiksmes sastrēgumu samazinājums

To iespējams panākt, ieviešot
  intelektisku, multimodālu un
  pilnībā intermodālu “no durvīm līdz durvīm” transporta sistēmu un izvairoties no transporta nevajadzīgas lietošanas. Tas nozīmē, ka ir jāveicina transporta veidu integrēšana, jāuzlabo transporta ķēdes un labāk jāintegrē transporta
  pārvadājumi un
  pakalpojumi. Šādi inovatīvi risinājumi vienlaikus pasažieriem, tostarp gados vecākiem iedzīvotājiem un neaizsargātiem lietotājiem, uzlabos piekļuvi
  un pieejamās iespējas un piedāvās risinājumus sastrēgumu mazināšanai, uzlabojot negadījumu pārvarēšanas pasākumus un izstrādājot sistēmas satiksmes optimizēšanai
  .

4.2.2.   Būtiski iedzīvotāju un kravu mobilitātes uzlabojumi

To iespējams panākt, izstrādājot
  , demonstrējot
  un plaši izmantojot intelektiskas transporta lietojumprogrammas un vadības sistēmas. Tas nozīmē pieprasījuma
  analīzes un
  vadības plānošanu, sadarbspējīgas informācijas un maksājumu sistēmas, kas būtu izmantojamas visā Eiropā, kā arī informācijas plūsmu, vadības sistēmu, infrastruktūras tīklu un mobilitātes pakalpojumu pilnīgu integrēšanu uz atvērtām platformām balstītā jaunā kopējā multimodālā sistēmā. Šādi, paredzot iespēju dažādi kombinēt pārvietošanās
  un pārvadājumu
  veidus, tiks nodrošināts arī elastīgums un strauja reaģēšana krīzes gadījumos un ārkārtējos laika apstākļos. Šā mērķa īstenošanā liela nozīme būs jaunajām pozicionēšanas, navigācijas un laika koordinācijas lietojumprogrammām, kas būs pieejamas, pateicoties Galileo un EGEOS satelītnavigācijas sistēmām.

| (a) | Inovatīvas gaisa satiksmes pārvaldības tehnoloģijas veicinās izmaiņas drošībā un efektivitātē, ņemot vērā strauji augošo pieprasījumu, lai nodrošinātu labāku precizitāti, samazinātu laiku, kas pavadīts saistībā ar pārvietošanās procedūru lidostā, kā arī nodrošinātu gaisa transporta sistēmas elastīgumu. Eiropas vienotās gaisa telpas izveidi un pilnveidi veicinās
  pētniecība un inovācija, kuras rezultātā tiks rasti gan tādi
  risinājumi, kas palielinās automatizāciju un autonomiju gaisa satiksmes vadības un gaisa kuģu
  ekspluatācijas un
  kontroles jomās, gan risinājumi, kas uzlabos gaisa un uz zemes izvietoto iekārtu integrāciju, gan arī novatoriski risinājumi, kas nodrošinās pasažieru un kravu efektīvu un vienotu apkalpošanu visā transporta sistēmā. |
| --- | --- |

(a)

Inovatīvas gaisa satiksmes pārvaldības tehnoloģijas veicinās izmaiņas drošībā un efektivitātē, ņemot vērā strauji augošo pieprasījumu, lai nodrošinātu labāku precizitāti, samazinātu laiku, kas pavadīts saistībā ar pārvietošanās procedūru lidostā, kā arī nodrošinātu gaisa transporta sistēmas elastīgumu. Eiropas vienotās gaisa telpas izveidi un pilnveidi veicinās
  pētniecība un inovācija, kuras rezultātā tiks rasti gan tādi
  risinājumi, kas palielinās automatizāciju un autonomiju gaisa satiksmes vadības un gaisa kuģu
  ekspluatācijas un
  kontroles jomās, gan risinājumi, kas uzlabos gaisa un uz zemes izvietoto iekārtu integrāciju, gan arī novatoriski risinājumi, kas nodrošinās pasažieru un kravu efektīvu un vienotu apkalpošanu visā transporta sistēmā.

| (b) | Ūdens transporta jomā uzlabotas un integrētas plānošanas un vadības tehnoloģijas palīdzēs gan izveidot “zilo zonu” Eiropas jūrās, uzlabojot ostu darbu, gan izstrādāt iekšzemes ūdensceļiem atbilstošu sistēmu. |
| --- | --- |

(b)

Ūdens transporta jomā uzlabotas un integrētas plānošanas un vadības tehnoloģijas palīdzēs gan izveidot “zilo zonu” Eiropas jūrās, uzlabojot ostu darbu, gan izstrādāt iekšzemes ūdensceļiem atbilstošu sistēmu.

| (c) | Dzelzceļa un ceļu satiksmes jomā tīkla pārvaldības
  un sadarbspējas
  optimizācija uzlabos infrastruktūras izmantošanas efektivitāti un atvieglos pārrobežu darbības. Tiks izstrādātas visaptverošas un uz sadarbību vērstas ceļu satiksmes vadības un informācijas sistēmas, kuru pamatā būs transportlīdzekļu savstarpēja saziņa un transportlīdzekļu saziņa ar infrastruktūru. |
| --- | --- |

(c)

Dzelzceļa un ceļu satiksmes jomā tīkla pārvaldības
  un sadarbspējas
  optimizācija uzlabos infrastruktūras izmantošanas efektivitāti un atvieglos pārrobežu darbības. Tiks izstrādātas visaptverošas un uz sadarbību vērstas ceļu satiksmes vadības un informācijas sistēmas, kuru pamatā būs transportlīdzekļu savstarpēja saziņa un transportlīdzekļu saziņa ar infrastruktūru.

4.2.3.   Jaunu ▌koncepciju izstrāde kravas transporta un loģistikas jomās

Šādi iespējams mazināt transporta sistēmas noslogojumu un ietekmi
  uz vidi, kā arī
  uzlabot drošību un kravas pārvadājumu jaudu. Šādi pasākumi var ietvert, piemēram, jaudīgu un videi nelielu kaitējumu nodarošu transportlīdzekļu aprīkošanu ar viedām, drošām un uz infrastruktūru balstītām sistēmām ▌.
  Šādu pasākumu pamatā vajadzētu būt integrētas loģistikas pieejai transporta jomā.
  Ar šīs jomas pasākumiem tiks attīstīta arī e-kravas ideja, proti, elektronisks kravas transporta process, kas paredz elektroniskās informācijas plūsmas, pakalpojumus un maksājumus saistīt ar fizisku kravu plūsmām dažādos transporta veidos.

4.2.4.   Nelaimes gadījumu
  , bojā gājušo
  un ▌negadījumu skaita samazināšana un drošības uzlabošana

Šo mērķi īstenos, pievēršoties jautājumiem, kas ir saistīti ar transporta sistēmu darbības un risku organizēšanu, pārvaldību un uzraudzību, un uzmanību veltot gaisa kuģu, transportlīdzekļu un kuģu, infrastruktūru un termināļu projektēšanai,
  ražošanai/būvniecībai
  un darbībai. Uzmanība tiks pievērsta pasīvai un aktīvai drošībai, profilaktiskiem drošības pasākumiem un lielākai automatizācijai un apmācību procesiem, lai samazināt cilvēku radītu kļūdu
  iespējamību un to
  ietekmi. Lai precīzāk prognozētu, izvērtētu un mazinātu laika apstākļu, dabas katastrofu
  un citu krīzes situāciju
  ietekmi, tiks izstrādāti īpaši rīki un tehnikas. Ar šajā daļā paredzētajiem pasākumiem uzmanība tiks veltīta arī tādiem jautājumiem kā drošības aspektu integrācija pasažieru un kravas plūsmu plānošanā un pārvaldībā, lidmašīnu, transportlīdzekļu un kuģu projektēšana, satiksmes un sistēmu vadība, kā arī
  transporta infrastruktūru un kravas un pasažieru
  termināļu projektēšana.
  Arī intelektiskas transporta un savienojamības lietojumprogrammas var piedāvāt drošības palielināšanai noderīgus rīkus. Tāpat šajā daļā tiks ietverti pasākumi, kuru mērķis būs uzlabot visu – jo īpaši visvairāk apdraudēto – satiksmes dalībnieku drošību, it īpaši pilsētās.

4.3.   Eiropas transporta nozares vadošā loma pasaulē

Saglabājot vadošo lomu
  tehnoloģiju attīstības jomā
  un uzlabojot esošo ražošanas procesu
  konkurētspēju
  , pētniecība un inovācija augošas konkurences apstākļos veicinās Eiropas transporta nozares izaugsmi un augsti kvalificētu darbinieku skaitu. Apdraudēta ir nozīmīgas ekonomikas nozares konkurētspējas
  turpmākā attīstība
   – šīs nozares tiešais ieguldījums Savienības IKP ir 6,3 %, un tajā strādā gandrīz 13 miljoni Eiropas iedzīvotāju. Konkrēto mērķu vidū ir nākamās paaudzes inovatīvu
  un videi nekaitīgu gaisa, ūdens un sauszemes
  transportlīdzekļu veidu izstrāde
  , inovatīvu sistēmu un aprīkojuma ilgtspējīgas ražošanas nodrošināšana un
  pamata
  sagatavošana nākotnes transporta līdzekļiem
  , attīstot novatoriskas tehnoloģijas, koncepcijas un projektus, viedas kontroles sistēmas, efektīvus
  izstrādes un
  ražošanas procesus,
  inovatīvu pakalpojumu un sertifikācijas procedūras
  . Eiropas mērķis ir kļūt par pasaules līderi tādās jomās kā efektivitāte
  , ekoloģiskie raksturlielumi
  un drošums visos transporta veidos
  un palielināt savu pārsvaru pasaules tirgos gan gala produktu, gan apakšsistēmu jomā
  .

Pētniecībā un inovācijā galvenā uzmanība tiks veltīta turpmāk izklāstītajiem konkrētajiem pasākumiem.

4.3.1.   Nākamās paaudzes transportlīdzekļu izstrāde kā paņēmiens tirgus daļas saglabāšanai nākotnē

Šādi tiks palielināta Eiropas vadošā loma tādās jomās kā gaisa satiksme, ātrgaitas vilcienu satiksme, parastā un (priekš)pilsētas vilcienu satiksme, autotransports, elektriskie automobiļi, pasažieru kruīzu kuģi, prāmji un ar augstām tehnoloģijām aprīkoti specializēti kuģi
  un jūras platformas
  . Šādi arī tiks veicināta Eiropas nozaru konkurētspēja nākotnes tehnoloģiju un sistēmu jomā, kā arī veicināta to diversifikācija, tiecoties apgūt jaunus tirgus, tostarp ar transportu nesaistītās nozarēs. Tas paredz izstrādāt inovatīvus drošus
  un videi nekaitīgus
  gaisa kuģus, transportlīdzekļus un kuģus, kuros tiktu izmantotas efektīvas dzinēju
  sistēmas
  , jaudīgas un intelektiskas
  ekspluatācijas un
  kontroles sistēmas.

4.3.2.   Viedas iebūvētas kontroles sistēmas

Šādas sistēmas ir nepieciešamas, lai uzlabotu darbības efektivitāti un sistēmu integrāciju transportā. Lai noteiktu kopīgus darbības standartus, tiks izstrādātas atbilstošas saskarnes saziņai starp gaisa kuģiem, transportlīdzekļiem, kuģiem un infrastruktūrām visās attiecīgajās kombinācijās
  , ņemot vērā elektromagnētisko lauku ietekmi
  .
  Tas var ietvert satiksmes vadības un lietotāja informācijas nogādāšanu tieši transportlīdzeklī iebūvētās ierīcēs, vienlaikus no šīm pašām ierīcēm iegūstot uzticamu aktuālo satiksmes informāciju par situāciju uz ceļa un sastrēgumiem.

4.3.3.   Progresīvi ražošanas procesi

Ar šiem procesiem tiks nodrošināta iespēja pielāgoties lietotāja vajadzībām, samazināt dzīves cikla izmaksas un izstrādes laiku, kā arī tie atvieglos gaisa kuģu, transportlīdzekļu un kuģu
  , kā arī to detaļu, aprīkojuma un saistīto infrastruktūru standartizāciju un sertifikāciju
  . Ar šīs daļas pasākumiem tiks izstrādāti ātri un izmaksu ziņā lietderīgi projektēšanas un ražošanas, tostarp montāžas, konstruēšanas, uzturēšanas un pārstrādes, paņēmieni, izmantojot digitālus rīkus un automatizāciju, kā arī tiks palielināta spēja integrēt komplicētas sistēmas. Šādi tiks veicinātas konkurētspējīgas piegādes ķēdes, kas spēj nodrošināt ražojuma ātru nonākšanu tirgū un zemākas izmaksas
  , vienlaikus nesamazinot ekspluatācijas drošību un drošumu
  .
  Vienlaikus gan vides, gan konkurētspējas jomā un arī saistībā ar drošības un drošuma palielināšanu prioritāte ir arī inovatīvu materiālu izmantošana transporta nozarē.

4.3.4.   Pilnīgi jaunu transporta koncepciju izpēte

Šie pasākumi palīdzēs palielināt Eiropas konkurētspēju ilgtermiņa perspektīvā. Inovatīvi
  risinājumi
  transporta sistēmu jomā tiks panākti ar stratēģisku
  multidisciplināru
  pētniecību un koncepciju pierādīšanas pasākumiem.
  Šajā jomā ir paredzēti
  pilnībā automatizēti un citi jauna tipa gaisa kuģi, transportlīdzekļi un kuģi ar ilgtermiņa potenciālu
  un labiem ekoloģiskiem rādītājiem, kā arī jauni pakalpojumi
  .

4.4.   Sociālekonomiskā
  un uzvedības
  pētniecība un uz nākotni vērsti pasākumi politikas veidošanai

Lai transporta problēmu risināšanas nolūkā veicinātu inovāciju un izveidotu kopīgu faktu bāzi, ir nepieciešami pasākumi politikas analīzes un izstrādes veicināšanai, tostarp
  informācijas apkopošana par cēloņiem, lai izprastu uzvedību attiecībā uz telpiskiem,
  sociāli ekonomiskiem
  un plašākiem
  sociāliem ar transportu saistītiem aspektiem. Darbību īstenošanas mērķis ir pilnveidot un īstenot Eiropas pētniecības un inovācijas politiku transporta
  un mobilitātes
  nozarē attiecībā uz daudzsološiem pētījumiem un tehnoloģiju prognozēm, kā arī stiprināt Eiropas Pētniecības telpu.

Eiropas transporta sistēmas attīstībā milzīga nozīme ir tādiem jautājumiem kā izpratnei par
  vietējām un reģionālām īpatnībām,
  lietotāju uzvedību
  un uzskatiem
  , sabiedrības atbalstu, politikas pasākumu ietekmi, mobilitāti,
  izmaiņām vajadzībās
  un modeļos,
  nākotnes pieprasījuma attīstību,
  uzņēmējdarbības modeļiem un to ietekmi. Tiks izstrādāts attīstības scenārijs, ņemot vērā sabiedrības tendences,
  informāciju par cēloņsakarībām,
  politikas mērķus un tehnoloģiju prognozes 2050. gada perspektīvā. Lai labāk saprastu saikni starp teritoriālo attīstību
  , sociālo kohēziju
  un Eiropas transporta sistēmu, ir jāizstrādā pārliecinoši modeļi, lai uz to bāzes varētu pieņemt pamatotus politikas lēmumus.

Galvenie jautājumi pētniecībā būs paņēmieni, ar kādiem
  mazināt
  sociālu
  un teritoriālu
  nevienlīdzību attiecībā uz mobilitātes pieejamību, un paņēmieni, ar kādiem uzlabot neaizsargātu
  transporta
  lietotāju stāvokli. Jārisina arī ekonomiska rakstura jautājumi, pievēršoties tam, kā visos transportlīdzekļu veidos internalizēt ārējas izmaksas, kā arī nodokļu un cenas noteikšanas modeļiem. Ir nepieciešami perspektīvas pētījumi, lai izvērtētu nākotnes pieprasījumus prasmju un darba jomā
  , pētniecības un inovācijas attīstību un izmantošanu, kā arī starptautisku sadarbību
  .

4.5.   Īpaši īstenošanas aspekti

Pasākumi tiks organizēti tā, lai vajadzības gadījumā būtu iespējama integrēta un katram transporta veidam pielāgota pieeja. Būs jānodrošina daudzgadu plānošana un nepārtrauktība, lai rēķinātos ar katra transporta veida specifiku un problēmu holistisko raksturu, kā arī lai ņemtu vērā Eiropas Tehnoloģiju platformu stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmu atbilstošos aspektus.

Var tikt apsvērtas iespējas atbalstīt atbilstošas kopīgas plānošanas iniciatīvas (KPI), kā arī atbilstošu publisko sektoru savstarpējo partnerību un publiskā un privātā sektora partnerību. Tiks arī veidotas pienācīgas saiknes ar atbilstošām Eiropas inovācijas partnerībām. Ar pasākumiem tiks sniegts lielāks atbalsts MVU un veicināta to līdzdalība.

5.   KLIMATA POLITIKA, VIDE, RESURSU EFEKTĪVA IZMANTOŠANA UN IZEJVIELAS

5.1.   Klimata pārmaiņu novēršana un pielāgošanās tām

Patlaban CO2 koncentrācija atmosfērā ir gandrīz par 40 % lielāka nekā rūpniecības revolūcijas sākumposmā, un tā ir augstākā, kāda pieredzēta pēdējos divos miljonos gadu. Klimata pārmaiņas veicina arī ar CO2 nesaistītas siltumnīcefekta gāzes, un to ietekme turpina palielināties. Ja netiks īstenotas mērķtiecīgas darbības, klimata pārmaiņas pasaulei ik gadus varētu izmaksāt vismaz 5 % no IKP un saskaņā ar dažām citām prognozēm – līdz pat 20 %. Turpretī, rīkojoties savlaicīgi un efektīvi, neto izmaksas gadā varētu ierobežot līdz aptuveni 1 % no IKP. Lai īstenotu 2 oC mērķi un novērstu klimata pārmaiņu ļaunākās sekas, jaunattīstības valstīm līdz 2050. gadam salīdzinājumā ar 1990. gadu būs par 80–95 % jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas.

Tāpēc šajā programmas daļā pasākumu mērķis ir izstrādāt un izvērtēt inovatīvus, izmaksu ziņā lietderīgus un ilgtspējīgus pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumus
  un stratēģijas
  , gan pievēršoties ar CO2 saistītām un ar CO2 nesaistītām siltumnīcefekta gāzēm
  un aerosoliem
  , gan uzsverot tehnoloģiskus un ar tehnoloģijām nesaistītus “zaļus” risinājumus, kas tiks panākts, sagatavojot faktu bāzi apzinātai, agrīnai un efektīvai rīcībai un vajadzīgo kompetenci apvienojot tīklos.

Lai to panāktu, pētniecībā un inovācijā galvenā uzmanība tiks veltīta turpmāk izklāstītajiem pasākumiem.

5.1.1.   Izpratnes uzlabošana par klimata pārmaiņām un uzticamu klimatisko prognožu nodrošināšana

Labāka izpratne par klimata pārmaiņu cēloņiem un attīstību, kā arī precīzākas klimatiskās prognozes ir ļoti nozīmīgas sabiedrībai, lai aizsargātu dzīvību, preces un infrastruktūras, kā arī nodrošinātu efektīvu lēmumu pieņemšanu
  un piemērotas iespējas seku mazināšanas un pielāgošanās jautājumos
  . Ir ļoti svarīgi turpināt uzlabot zinātnisko bāzi, kurā ietverta informācija par klimata dzinējspēkiem, procesiem, mehānismiem, atgriezeniskajām saitēm un robežvērtībām saistībā ar ▌ sauszemes
  , jūras un polāro
  ekosistēmu darbību un atmosfēru. Labāka izpratne vienlaikus dos iespēju precīzāk konstatēt klimata pārmaiņas un noteikt, vai tās ir izraisījuši dabiski un antropogēni cēloņi.

  Klimatisko prognožu uzticamību
  gan laika, gan telpas aspektā
  palielinās mērījumu uzlabošana
  un precīzāku scenāriju un modeļu, tostarp tādu pilnībā saistītu Zemes sistēmu modeļu
  , kuros būs ņemta vērā paleoklimatiskā vēsture,
  sagatavošana.

5.1.2.   Ietekmes, trūkumu novērtēšana un inovatīvu un izmaksu ziņā lietderīgu pielāgošanās un riska novēršanas
  un pārvaldības
  pasākumu izstrāde

Zināšanas par sabiedrības, ekonomikas un ekosistēmu spēku pielāgoties klimata pārmaiņām ir nepilnīgas. Lai ar mērķi veidot pret klimata pārmaiņām noturīgu vidi
  , ekonomiku
  un sabiedrību īstenotu efektīvus, taisnīgus un sabiedrībā pieņemamus pasākumus, ir jāveic analīze, kurā integrēti jānovērtē pašreizējā un turpmākā ietekme, trūkumi, sabiedrības apdraudētība, riski
  un to pārvaldība, sekundāra ietekme, piemēram, migrācija un konflikti
  , izmaksas un iespējas, kas saistītas ar klimata pārmaiņām un mainīgumu, ņemot vērā ārkārtas gadījumus un ar tiem saistītos klimata izraisītos riskus un to atkārtošanos. Šādi tiks analizēta arī klimata pārmaiņu nelabvēlīgā ietekme uz bioloģisko daudzveidību, ekosistēmām un ekosistēmu pakalpojumiem
  , ūdens resursiem
  , infrastruktūrām un ekonomikas un dabas vērtībām. Galvenā uzmanība tiks pievērsta visvērtīgākajām dabiskajām ekosistēmām un būvvidēm, kā arī būtiskām sabiedrības, kultūras un ekonomikas nozarēm Eiropā. Tiks pētīta klimata pārmaiņu
  , klimata izraisīta apdraudējuma
  un aizvien pieaugošās siltumnīcefekta gāzu koncentrācijas atmosfērā radītā ietekme un pieaugošais risks saistībā ar cilvēku veselību. Pētījumos tiks izvērtēti inovatīvi, taisnīgi izplatīti un izmaksu ziņā lietderīgi pasākumi, kuru mērķis ir pielāgošanās klimata pārmaiņām un ar tām saistītajai ietekmei, tostarp vērtējot dabas resursu un ekosistēmu aizsardzību un pielāgošanos, lai informētu par šiem pasākumiem un veicinātu to izstrādi un īstenošanu visos līmeņos un mērogos, tostarp tiks vērtēta dabas resursu un ekosistēmu aizsardzība un pielāgošana, lai tādējādi informētu un atbalstītu to attīstību un ieviešanu visos līmeņos un mērogos. Tas ietvers arī ģeoinženierijas iespēju potenciālās ietekmes, izmaksu, risku
  un ieguvumu
  izvērtējumu. Tiks pētīta pielāgošanās un risku novēršanas politikas sarežģītā saistība, pretrunas un sinerģija ar citu klimata un nozaru politiku, tostarp ietekme uz neaizsargāto iedzīvotāju grupu nodarbinātību un dzīves līmeni.

5.1.3.   Atbalsts seku mazināšanas
  politikai, tostarp pētījumiem, kuros galvenā uzmanība ir pievērsta citu nozaru politikas jomu radītajai ietekmei

Lai Savienībā līdz 2050. gadam izveidotu konkurētspējīgu, resursu izmantošanas ziņā efektīvu un pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku un sabiedrību, ir jāizstrādā efektīvas ilgtermiņa stratēģijas, kuras gādātu par zemu oglekļa emisiju līmeni, un ievērojami jāpalielina mūsu inovācijas spēja. Pētījumā tiks novērtēti vides un sociāli ekonomiskie riski un iespējas, kā arī klimata pārmaiņu mazināšanas iespēju ietekme. Ar pētniecības palīdzību tiks vērtēta arī citu nozaru politikas ietekme. Veicot pētījumus, tiks sniegts atbalsts jaunu klimata – enerģētikas – ekonomikas modeļu attīstībai un validācijai, ņemot vērā ekonomikas instrumentus un attiecīgos ārpakalpojumus, lai varētu testēt tādas politikas iespējamību, ar ko mazina ietekmes radītās sekas, kā arī zemu oglekļa emisiju līmeņa tehnoloģiju virzību dažādos mērogos un attiecībā uz galvenajām ekonomikas un sabiedrības nozarēm Eiropas Savienības un pasaules līmenī. Ar šīs daļas darbībām tiks veicināta inovācija tehnoloģiju, iestāžu un sociāli ekonomiskajā jomā, uzlabojot saikni starp pētniecību un praktisko pielietojumu, kā arī saikni starp uzņēmējiem, gala lietotājiem, pētniekiem, politikas veidotājiem un izglītības iestādēm.

5.2.   
  Vides aizsardzība
  , dabas resursu,
  ūdens, bioloģiskās daudzveidības
  un ekosistēmu ilgtspējīga
  pārvaldība

Sabiedrība saskaras ar būtisku problēmu izveidot ilgtspējīgu cilvēku vajadzību un vides līdzsvaru. Vides resursi, tostarp ūdens, gaiss, biomasa, auglīgās augsnes, bioloģiskā daudzveidība, ekosistēmas un to nodrošinātie pakalpojumi, liek pamatu Eiropas un pasaules ekonomiku funkcionēšanai un dzīves kvalitātei. Tiek lēsts, ka ar dabas resursiem saistītās globālās uzņēmējdarbības iespējas līdz 2050. gadam pārsniegs EUR 2 triljonus (11). Par spīti tam ekosistēmas Eiropā un globālā mērogā tiek izmantotas, pārsniedzot to dabisko atjaunošanās spēju, un vides resursi tiek izmantoti pārmērīgi un pat iznīcināti. Piemēram, Eiropas Savienībā ik gadus zūd aptuveni 1 000 km2 visauglīgākās augsnes un vērtīgāko ekosistēmu, un tiek izniekota ceturtā daļa saldūdens. Šādi turpināt vairs nedrīkst. Pētniecībai ir jādod savs ieguldījums centienos mainīt videi kaitīgās tendences un pūliņos nodrošināt to, lai ekosistēmas arī turpmāk nodrošinātu resursus, produktus un pakalpojumus, kuriem ir būtiska nozīme sociālajā un ekonomiskajā labklājībā un ilgtspējīgā attīstībā.

Šajā daļā paredzēto pasākumu mērķis ir nodrošināt zināšanas un instrumentus tādai dabas resursu apsaimniekošanai un aizsardzībai, kurā tiek panākts ilgtspējīgs līdzsvars starp ierobežotiem resursiem un sabiedrības un ekonomikas pašreizējām un turpmākajām vajadzībām.

Lai to izdarītu, pētniecības un inovācijas darbībās galvenā uzmanība tiks vērsta uz turpmāk minēto.

5.2.1.   Izpratnes vairošana par
  bioloģisko daudzveidību un
  ekosistēmu darbību, to mijiedarbību ar sociālajām sistēmām un nozīmi ekonomikas un cilvēku labklājības ilgtspējībā

Pastāv risks, ka sabiedrības rīcība vidē var izraisīt tādas pārmaiņas, kuras ir neatgriezeniskas un kuras maina ekosistēmu raksturu un bioloģisko daudzveidību. Ir svarīgi šos riskus paredzēt, izvērtējot, pārraugot un prognozējot gan cilvēka darbības, tostarp zemes izmantošanas maiņas, ietekmi uz vidi, gan arī vides pārmaiņu ietekmi uz cilvēka labklājību. Pētījumi, kuros tiks aptvertas jūras (no piekrastes zonas līdz dziļūdenim, tostarp jūras resursu ilgtspējas jautājums), polāro apgabalu, saldūdens, sauszemes un pilsētu ekosistēmas, tostarp no pazemes ūdeņiem atkarīgas ekosistēmas, vairos izpratni par dabas resursu sarežģīto mijiedarbību ar sociālām, ekonomiskām un ekoloģiskām sistēmām, tostarp izpratni par to dabiski vājajiem punktiem, kā arī ļaus labāk izprast cilvēka un bioloģisko sistēmu noturīgumu vai vārīgumu. Pētījumos tiks noskaidrots tas, kā bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmas darbojas un reaģē uz antropogēnu ietekmi, kā tās var atjaunot un kā tas ietekmēs ekonomiku un cilvēku labklājību. Pētījumos arī tiks meklēti risinājumi ar resursiem saistītām problēmām Eiropas un starptautiskā kontekstā. Tas dos ieguldījumu politikā un praksē, ar ko nodrošina sociālo un ekonomisko aktivitāšu darbību ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ilgtspējīguma un pielāgojamības robežās.

5.2.2.   
  Integrētas pieejas izstrādāšana ar ūdens resursiem saistīto problēmu risināšanai un pārejai uz ūdens resursu un ūdens apgādes pakalpojumu ilgtspējīgu pārvaldību un izmantošanu

Saldūdens pieejamība un kvalitāte ir kļuvuši par globāla mēroga jautājumiem ar tālejošām sekām ekonomikas un sociālajā jomā. Situācijā, kad turpina pieaugt pieprasījums pēc ūdens tā izmantošanai dažādos un bieži vien pretrunīgos nolūkos (piemēram, lauksaimniecībā, rūpniecībā, atpūtas pasākumiem, sabiedriskajos pakalpojumos, ekosistēmās un ainavu saglabāšanā, vides atjaunošanā un uzlabošanā), palielinās resursu neaizsargātība, ko vēl vairāk pastiprina klimata un globālās pārmaiņas, urbanizācija, piesārņojums un saldūdens resursu pārmērīga izmantošana, par ārkārtīgi svarīgu uzdevumu gan ūdens lietotājiem dažādās nozarēs, gan ūdens ekosistēmām kļūst ūdens kvalitātes un pieejamības saglabāšana un uzlabošana, kā arī mērķis mazināt sekas, ko rada cilvēka ietekme uz saldūdens ekosistēmām.

Pētniecība un inovācija pievērsīsies šo problēmu risināšanai un nodrošinās integrētas stratēģijas, rīkus, tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus, lai apmierinātu pašreizējās un turpmākās vajadzības. To mērķis ir izstrādāt atbilstošas ūdens apsaimniekošanas stratēģijas, uzlabot ūdens kvalitāti, novērst pieprasījuma un ūdens pieejamības vai piegādes nelīdzsvarotības dažādos līmeņos un mērogos, noslēgt ūdens aprites ciklu. veicināt ūdens galapatērētāju noturīgu izturēšanos un pievērsties ar ūdeni saistītiem riskiem, vienlaicīgi nodrošinot ūdens ekosistēmu integritātes, struktūras un darbības atbilstību dominējošām ES politikas jomām.

5.2.3.   Sniegt zināšanas un nodrošināt instrumentus efektīvai lēmumu pieņemšanai un sabiedrības iesaistīšanai

Sociālajās, ekonomiskajās un pārvaldības sistēmās joprojām jāparedz risināt jautājumu par resursu izsmelšanu un ekosistēmu bojāšanu. Pētījumi un inovācijas liks pamatu politiskiem lēmumiem, kas nepieciešami, lai dabas resursus un ekosistēmas apsaimniekotu tā, lai novērstu vai pielāgotos graujošām klimata un vides pārmaiņām, kā arī veicinātu tādas iestāžu, ekonomiskās, uzvedības un tehnoloģiju pārmaiņas, kas nodrošina ilgtspējīgumu. Tādējādi pētniecība būs pamats tādu sistēmu izveidei, kurās tiek atzīta bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu nozīme, kā arī izprasta dabas pamatkapitāla vērtība un ekosistēmu pakalpojumu plūsma. Galvenā uzmanība tiks veltīta būtiskām un no rīcībpolitikas viedokļa ļoti svarīgām ekosistēmām un ekosistēmu pakalpojumiem, piemēram, saldūdenim, jūrām un okeāniem (tostarp piekrastes apgabaliem), mežiem, polārajiem apgabaliem, gaisa kvalitātei, bioloģiskajai daudzveidībai, zemes izmantošanai un augsnei. Tiks veicināta sabiedrību un ekosistēmu noturība pret piesārņojošām vielām un patogēniem, kā arī noturība katastrofu, tostarp dabas katastrofu (piemēram, seismiskas un vulkāniskas darbības, plūdu un sausuma izraisītu dabas katastrofu) un meža ugunsgrēku gadījumos, uzlabojot spējas tādās jomās kā prognozēšana un agrīna brīdināšana un izvērtējot trūkumus un sekas, tostarp vairāku risku dimensiju. Tādējādi pētniecības un inovācijas darbības nodrošinās atbalstu vides un resursefektīvai politikai, kā arī iespējām īstenot efektīvu, uz pierādījumiem balstītu pārvaldību drošas darbības robežās. Tiks izstrādāti novatoriski veidi politikas saskaņotības uzlabošanai, kompromisu atrisināšanai un interešu konfliktu novēršanai, sabiedrības izpratnes vairošanai par pētījumu rezultātiem, kā arī iedzīvotāju līdzdalībai lēmumu pieņemšanas procesā.

5.3.   Ar enerģiju un ar lauksaimniecību nesaistīto izejmateriālu ilgtspējīgas piegādes nodrošināšana

Ar būvniecību, ķīmiskām vielām, autotransportu, gaisa telpu, mašīnu tehniku un aprīkojumu saistītās nozares, kuru kopējā pievienotā vērtība pārsniedz EUR 1000 miljardus un kuras nodrošina darbavietas apmēram 30 miljoniem cilvēku, ir atkarīgas no piekļuves izejmateriāliem. Eiropas Savienība būvniecības materiālus sagādā pati. Tomēr, lai gan Eiropas Savienība ir viena no pasaulē lielākajām atsevišķu rūpniecības minerālu ražotājām, tā joprojām importē lielāko daļu minerālu. Turklāt Eiropas Savienība ir ļoti atkarīga no metālisko minerālu importa, un pilnībā atkarīga no dažu būtisku izejmateriālu importa.

Nesenās tendences liecina, ka izejmateriālu pieprasījumu veicinās jauno ekonomiku attīstība un galveno pamattehnoloģiju straujā izplatīšanās. Eiropai ir jānodrošina ilgtspējīga apsaimniekošana un jāgarantē ilgtspējīga izejmateriālu piegāde gan Eiropas robežās, gan ārpus tām visās nozarēs, kas ir atkarīgas no piekļuves izejmateriāliem. Politikas mērķi attiecībā uz kritiskiem izejmateriāliem ir izklāstīti Komisijas iniciatīvā par izejmateriāliem (12).

Tāpēc šīs programmas daļas mērķis ir uzlabot pamatzināšanas par izejvielām un izstrādāt inovatīvus risinājumus izmaksu ziņā lietderīgai un videi nekaitīgai izejvielu izpētei, ieguvei, pārstrādei, atkārtotai izmantošanai, otrreizējai pārstrādei un reģenerācijai un to aizstāšanai ar ekonomiski izdevīgām un vides ziņā ilgtspējīgām alternatīvām, kam ir mazāka ietekme uz vidi.

Lai to izdarītu, pētniecības un inovācijas darbībās galvenā uzmanība tiks vērsta uz turpmāk minēto.

5.3.1.   Uzlabot zināšanu bāzi par izejmateriālu pieejamību

Tiks uzlabots pasaules un Savienības resursu ilgtermiņa pieejamības izvērtējums, tostarp piekļuve pilsētu raktuvēm (poligoni un raktuvju atkritumi), piekrastes un dziļūdens resursiem (piemēram, dziļūdens raktuves, lai iegūtu retzemju minerālus), kā arī mazinātas neskaidrības šajos jautājumos. Pateicoties šīm zināšanām, sabiedrība varēs efektīvāk izmantot, pārstrādāt un atkārtoti lietot nepietiekamus vai videi kaitīgus izejmateriālus. Vienlaikus tiks izstrādāti globāli noteikumi, paņēmieni un standarti, lai nodrošinātu, ka resursu izpēte, ieguve un pārstrāde, tostarp zemes apsaimniekošana un jūras telpiskā plānošana, notiek ekonomiski dzīvotspējīgā, videi nekaitīgā un sabiedrībai pieņemamā veidā, balstoties ekosistēmu pieeju.

5.3.2.   Izejvielu
  , tostarp sauszemes un jūras minerālu,
  ilgtspējīga piedāvājuma un izmantošanas veicināšana, to attiecinot arī uz izpēti, ieguvi, pārstrādi, atkārtotu izmantošanu, otrreizēju pārstrādi un reģenerāciju

Pētniecības un inovācijas darbības nepieciešamas visā materiālu dzīves ciklā, lai tādējādi nodrošinātu uzticamu un ilgtspējīgu tādu izejmateriālu piegādi un apsaimniekošanu par pieņemamu cenu, kas ir nepieciešami Eiropas rūpniecības nozarēm. Attīstot un izmantojot ekonomiski dzīvotspējīgas, sabiedrībā pieņemamas un videi nekaitīgas izpētes, ieguves un apstrādes tehnoloģijas, tiks veicināts efektīvs resursu izmantojums. Tas attieksies gan no zemes, gan jūrā iegūtajiem minerālu resursiem, un tiks izmantots arī pilsētu raktuvju potenciāls. Turklāt jaunas un ekonomiski dzīvotspējīgas, un resursu izmantošanas ziņā efektīvas otrreizējas izmantošanas un materiālu reģenerācijas tehnoloģijas, uzņēmējdarbības modeļi un procesi, tostarp noslēgta cikla procesi un sistēmas, vienlaikus mazinās Savienības atkarību no primāro izejvielu piegādes. Tas ietvers arī ilgāku izmantojumu, augstvērtīgāku pārstrādi un atguvi, kā arī vajadzību būtiski samazināt resursu izniekošanu. Tiks īstenota pilna dzīves cikla pieeja, sākot no pieejamo izejmateriālu piegādes līdz to pastāvēšanas beigām ar minimālu enerģiju un resursu izmantojumu.

5.3.3.   Rast alternatīvus risinājumus kritiskiem izejmateriāliem

Paredzot atsevišķu materiālu globālās pieejamības iespējamo samazinājumu sakarā ar, piemēram, tirdzniecības ierobežojumiem, tiks izpētītas un attīstītas ilgtspējīgu aizstājēju un alternatīvu risinājumu iespējas kritiskiem izejmateriāliem ar līdzīgu funkcionālo sniegumu. Tādējādi tiks mazināta Eiropas Savienības atkarība no primāriem izejmateriāliem un uzlabota ietekme uz vidi.

5.3.4.   Vairot sabiedrības izpratni un zināšanas par izejmateriāliem

Lai īstenotu nepieciešamo pāreju uz pašpietiekamu un resursu izmantošanas ziņā efektīvu ekonomiku, būs nepieciešamas pārmaiņas kultūrā, uzvedībā un sociāli ekonomiskajā jomā, kā arī sistēmiskas un institucionālas pārmaiņas. Lai risinātu tādu aizvien pieaugošu problēmu kā prasmju trūkums Savienības izejvielu nozarē (tostarp Eiropas ieguves rūpniecībā), tiks veicinātas efektīvākas partnerības starp universitātēm, ģeoloģiskās pētniecības organizācijām, nozares pārstāvjiem un citām ieinteresētajām personām. Tāpat būs jāveicina arī novatorisku, videi nekaitīgu prasmju attīstība. Turklāt sabiedrības izpratne par iekšzemes izejmateriālu nozīmi Eiropas ekonomikā joprojām ir ierobežota. Lai veicinātu nepieciešamās strukturālās pārmaiņas, pētniecības un inovācijas darbības tiks īstenotas nolūkā pilnvarot iedzīvotājus, politikas veidotājus, praktiķus un iestādes.

5.4.   Pasākumi, kas ļauj īstenot pāreju uz videi draudzīgu ekonomiku un sabiedrību ar ekoinovācijas starpniecību

Eiropas Savienības uzplaukums nav iespējams pasaulē, kurā palielinās resursu patēriņš, notiek vides degradācija un zūd bioloģiskā daudzveidība. Lai izaugsmi varētu nošķirt no dabas resursu izmantojuma, ir jārada strukturālas pārmaiņas attiecībā uz resursu izmantošanu, atkārtotu izmantošanu un apsaimniekošanu, vienlaikus aizsargājot mūsu vidi. Ekoinovācijas ļaus samazināt spiedienu uz vidi, palielināt resursefektivitāti, kā arī virzīt Eiropas Savienību uz resursu un energoefektīvu ekonomiku. Ekoinovācijas rada arī lielas iespējas izaugsmei un darbavietu radīšanai, un palielina Eiropas konkurētspēju pasaules tirgū, turklāt tiek lēsts, ka pēc 2015. gada tirgus pieaugums būs triljons eiro (13). Sava veida ekoinovācijas ieviesuši jau 45 % uzņēmumu. Ir aprēķināts, ka apmēram 4 % ekoinovāciju rada vairāk nekā 40 % materiālu samazinājumu uz rezultātu vienību (14), uzsverot lielisko nākotnes potenciālu. Tomēr bieži vien patiešām daudzsološas un tehnoloģiski progresīvas ekoinovatīvās tehnoloģijas, procesi, pakalpojumi un produkti nenonāk tirgū tādu iemeslu dēļ kā pirmskomercializācijas posma šķēršļi un pilnībā nav apzināts ekoinovatīvo risinājumu ekoloģiskais un ekonomiskais potenciāls, jo privātie ieguldītāji to laišanu tirgū uzskata par pārāk riskantu.

Tāpēc šās darbības mērķis ir veicināt visa veida ekoinovācijas, kas nodrošina pāreju uz videi nekaitīgu ekonomiku.

Lai to izdarītu, pētniecības un inovācijas darbībās galvenā uzmanība tiks vērsta uz turpmāk minēto.

5.4.1.   Ekoinovatīvu tehnoloģiju, procesu pakalpojumu un produktu nostiprināšana
  , tostarp pētot veidus kā samazināt ražošanā un patēriņā izmantoto izejvielu daudzumu un novēršot šķēršļus šajā sakarībā
  un to ▌ izmantošanas tirgū veicināšana

Tiks atbalstīta gan visa veida – pakāpeniska un strauja – ekoinovācija, aptverot tehnoloģiskas, organizatoriskas, sociālas un ar uzvedību saistītas inovācijas, inovācijas uzņēmējdarbības un politikas jomās, gan arī veicināta pilsoniskās sabiedrības līdzdalība. Tas būs pamats izteiktākas aprites ekonomikas veidošanai, vienlaikus samazinot ietekmi uz vidi, palielinot vides noturību un ņemot vērā atgriezenisko ietekmi uz vidi un varbūtējo ietekmi uz citām nozarēm. Tiks aptvertas tādas darbības kā uz lietotāju vērsta inovācija, uzņēmējdarbības modeļi, rūpniecības simbioze, produktu pakalpojumu sistēmas, produktu izstrāde, pilna aprites cikla un “no šūpuļa līdz šūpulim” pieejas, kā arī pētīti veidi kā samazināt ražošanā un patēriņā izmantoto izejvielu daudzumu, un apzināts tas, kā šajā jomā novērst šķēršļus. Tiks analizēts tas, cik lielas ir iespējas veidot ilgtspējīgākus patēriņa modeļus. Mērķis būs uzlabot resursu izmantošanas efektivitāti, visā vērtību ķēdē samazinot absolūtos rādītājus tādās jomās kā ielaide, atkritumi un kaitīgu vielu nokļūšana vidē (piemēram, tādu vielu, kas norādītas REACH regulā (15) un citās), kā arī veicināt atkārtotu izmantošanu, otrreizēju pārstrādi un resursu aizvietošanu. Galvenā uzmanība tiks pievērsta tam, lai veicinātu straujāku pāreju no pētniecības posma uz tirgu, iesaistot rūpniecības nozari un jo īpaši jaunizveidotus un inovatīvus MVU, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un gala lietotājus, no prototipu izstrādes un tehnisku, sociālu un vides pasākumu demonstrēšanas līdz to pirmajai piemērošanai un Savienībai būtisku ekoinovatīvu metožu, produktu un pakalpojumu un prakses pavairošanai ▌tirgū . Darbības sekmēs šķēršļu novēršanu ekoinovāciju attīstībai un plašai piemērošanai, radot jaunus vai palielinot esošos tirgus šādiem risinājumiem un paaugstinot Savienības uzņēmumu, it īpaši MVU, konkurētspēju pasaules tirgos. Veidojot sadarbības tīklus starp ekoinovācijas jomā iesaistītajiem, tiks arī veicināta zināšanu izplatīšana un izmantošana un uzlabota saikne starp piedāvājumu un pieprasījumu.

5.4.2.   Atbalstīt inovatīvu politiku un izmaiņas sabiedrībā

Videi draudzīgas ekonomikas un sabiedrības veidošanas priekšnoteikums ir strukturālas un institucionālas pārmaiņas. Pētniecība un inovācija – ar sociālo un humanitāro zinātņu atbalstu – palīdzēs pārvarēt galvenos šķēršļus, kas kavē pārmaiņas sabiedrībā un tirgū, un tās mērķis būs dot iespēju patērētājiem, uzņēmumu vadītājiem un politikas veidotājiem sākt rīkoties inovatīvi un ilgtspējīgi. Tiks izstrādāti stabili un pārredzami rīki, metodes un modeļi, lai izvērtētu un dotu iespējas īstenot svarīgākās pārmaiņas ekonomikā, sabiedrībā, kultūras un institucionālajā jomā, kas ir priekšnoteikums paradigmas maiņai, pārejot uz videi draudzīgu ekonomiku un sabiedrību. Īstenojot pētniecības darbības, tiks konstatēts, kā veicināt ilgtspējīgus dzīvesveidu un patēriņa modeļus, ietverot sociāli ekonomisko pētījumu jomu, uzvedības zinātni, lietotāju iesaistīšanos un sabiedrības spēju pieņemt inovācijas, kā arī pasākumus nolūkā uzlabot komunikāciju un vairot sabiedrības izpratni. Pilnībā tiks izmantotas demonstrējuma darbības.

5.4.3.   Izmērīt un novērtēt progresu uz videi nekaitīgu ekonomiku

Visos atbilstošos teritoriālos mērogos ir jāizstrādā robusti rādītāji, kas papildina IKP, metodes un sistēmas nolūkā atbalstīt un novērtēt pāreju uz videi nekaitīgu ekonomiku un attiecīgo politikas iespēju efektivitāti. Tā kā pētniecības un inovācijas darbību pamatā ir dzīves cikla pieeja, tiks uzlabota datu kvalitāte un pieejamība, mērīšanas metodes un sistēmas, kas saistītas ar resursefektivitāti un ekoinovācijām, kā arī tiks veicināta inovatīvu kompensācijas shēmu izstrāde. Sociāli ekonomiskais pētījums vairos izpratni par ražotāju un patērētāju uzvedības pamata cēloņiem un tādējādi veicinās efektīvāku politikas instrumentu izstrādi nolūkā atvieglot pāreju uz resursefektīvu un pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku. Turklāt tiks izstrādāta tehnoloģiju novērtējuma metodoloģija un integrētā modelēšana nolūkā atbalstīt resursefektivitāti un ekoinovāciju politiku visos līmeņos, vienlaikus uzlabojot politikas saskaņotību un rodot kompromisus. Iegūtie rezultāti uzlabos materiālu un ar ražošanu un patēriņu saistīto enerģijas plūsmu uzraudzību, novērtēšanu un samazināšanu, kā arī ļaus politikas veidotājiem un uzņēmumiem savās darbībās un lēmumos integrēt vides izmaksas un ārpakalpojumus.

5.4.4.   Veicināt resursefektivitāti ar digitālu sistēmu starpniecību

Inovācijas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā var būt kā pamata instruments, ar ko veicināt resursefektivitāti. Lai sasniegtu šo mērķi, ar modernām un inovatīvām IKT tiks sekmēts ievērojams efektivitātes ieguvums produktivitātē, īpaši īstenojot automātiskos procesus, uzraudzību reālajā laikā un lēmumu atbalstīšanas sistēmas. IKT izmantošanas mērķis ir paātrināt progresīvu ekonomikas dematerializāciju, veicinot pāreju uz digitālajiem pakalpojumiem, kā arī sekmēt patēriņa uzvedības un uzņēmējdarbības modeļu pārmaiņas, izmantojot nākotnes IKT.

5.5.   Attīstīt visaptverošas un ilgstošas globālas vides novērošanas un informācijas sistēmas

Visaptverošas vides novērošanas un informācijas sistēmas ir būtisks līdzeklis, ar kā starpniecību nodrošina ilgtermiņa datus un informāciju, kas nepieciešama, lai atrisinātu šo problēmu. Minētās sistēmas tiks izmantotas, lai pārraudzītu, izvērtētu un prognozētu klimata, dabas resursu, tostarp izejvielu, sauszemes un jūras (no piekrastes zonas līdz dziļūdenim) ekosistēmu un ekosistēmu pakalpojumu apstākļus, stāvokli un tendences, kā arī lai izvērtētu zema oglekļa dioksīda emisiju līmeņa un klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās politikas un iespējas visās ekonomikas jomās. Šajās sistēmās iegūtā informācija un zināšanas tiks izmantotas, lai veicinātu gudru stratēģisko resursu izmantojumu; lai atbalstītu uz pierādījumiem balstītas politikas izstrādi; lai sekmētu jaunus vides un klimata pakalpojumus; kā arī lai attīstītu jaunas iespējas pasaules tirgos.

Zemes novērošanas un uzraudzības kapacitātes, tehnoloģiju un datu infrastruktūras pamatā jābūt IKT sniegtajām priekšrocībām, kosmosa tehnoloģijām un iespējamajiem tīkliem, attālināti jutīgiem novērojumiem, jauniem in situ sensoriem, mobiliem pakalpojumiem, komunikāciju tīkliem, iesaistošiem tīmekļa pakalpojuma instrumentiem un labākai skaitļošanas un modelēšanas infrastruktūrai, lai tādējādi nepārtraukti nodrošinātu savlaicīgu un precīzu informāciju, prognozes un projekcijas. Tiks veicināta brīva, atklāta un neierobežota piekļuve sadarbspējīgiem datiem un informācijai, kā arī meklēšanas rezultātu efektīva un vajadzības gadījumā droša uzglabāšana, pārvaldība un izplatīšana. Ar pasākumiem palīdz noteikt Eiropas Zemes novērošanas programmas (Copernicus) turpmākās operatīvās darbības un veicināt Copernicus datu izmantošanu pētniecības darbībās.

5.6.   Kultūras mantojums

Kultūras mantojuma objektiem ir unikāla un neaizvietojama materiālā un nemateriālā vērtība, kultūras nozīmība un nozīme. Tie ir svarīgs sociālās kohēzijas, identitātes un labklājības veidošanas virzītājspēks, kas arī ievērojami veicina ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietu radīšanu. Taču Eiropas kultūras mantojuma stāvoklis pasliktinās un ir pakļauts postījumiem, ko vēl vairāk saasina cilvēku darbība (piemēram, tūrisms) un ārkārtēji laika apstākļi, kas saistīti ar klimata pārmaiņām, kā arī citi dabas apdraudējumi un katastrofas.

Minētā pasākuma mērķis ir sniegt zināšanas un inovatīvus risinājumus, izmantojot pielāgošanās un seku mazināšanas stratēģijas, paņēmienus, tehnoloģijas, produktus un pakalpojumus tā materiālā kultūras mantojuma saglabāšanai un pārvaldībai Eiropā, kuru apdraud klimata pārmaiņas.

Lai to īstenotu, pētniecības un inovācijas darbībās galvenā uzmanība tiks vērsta uz turpmāk minēto.

5.6.1.
     
  Izturētspējas līmeņu apzināšana, veicot novērojumus, uzraudzību un modelēšanu

Lai uzlabotu zinātniski pamatotu informāciju par klimata pārmaiņu, kā arī citu vides un cilvēka darbības riska faktoru ietekmi uz kultūras mantojumu, tiks izstrādāti jauni un uzlaboti paņēmieni postījumu novērtēšanai, uzraudzīšanai un modelēšanai. Zināšanas un izpratne, ko iegūst, izmantojot scenārijus, modeļus un rīkus, tostarp izvērtējot vērtības izpratni, palīdzēs izveidot stabilu zinātnisko pamatu izturētspējas stratēģiju, politikas un standartu izstrādei saistībā ar saskaņotu sistēmu riska novērtēšanai un kultūras mantojuma objektu pārvaldībai.

5.6.2
     
  Labākas izpratnes veidošana par to, kā sabiedrība uztver klimata pārmaiņas, kā arī seismiskos un vulkāniskos draudus un reaģē uz tiem

Ar pētniecību un inovāciju, izmantojot integrētas pieejas, nodrošinās resursu izmantošanas ziņā efektīvus risinājumus attiecībā uz novēršanu, pielāgošanos un seku mazināšanu, tostarp inovatīvus paņēmienus, tehnoloģijas, produktus un pakalpojumus kultūras mantojuma objektu, kultūras ainavu un vēsturisko dzīvotņu saglabāšanai.

5.7.   Konkrēti ar ieviešanu saistīti aspekti

Īstenojot darbības, tiks veicināta Eiropas Savienības līdzdalība daudzpusējos procesos un iniciatīvās, kā arī finanšu devums tajos, piemēram, Klimata pārmaiņu starpvaldību padomē (IPCC), Starpvaldību zinātnes un politikas platformā bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) un Zemes novērojumu grupā (GEO). Sadarbība ar citiem svarīgiem publiskiem un privātiem pētniecības darbību finansētājiem, kā arī nozīmīgiem pētniecības tīkliem uzlabos globālo un Eiropas pētniecības efektivitāti un veicinās globālo pētniecības pārvaldību.

Sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā dos ieguldījumu UNFCCC globālajā tehnoloģiju mehānismā un veicinās tehnoloģiju attīstību, inovācijas un atbalstu pasākumiem, kas tiek īstenoti, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un mazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas.

Saskaņā ar ANO “Rio + 20” konferences rezultātiem tiks izpētīts mehānisms, ar ko varētu sistemātiski apkopot, salīdzināt un analizēt zinātnisko un tehnoloģisko informāciju par būtisku ilgtspējīgu attīstību un videi nekaitīgas ekonomikas jautājumiem, kas savukārt nodrošinās pamatu mērīšanas progresam. Ar to tiks papildinātas pašreizējās zinātniskās padomes un iestādes, un tiks meklētas sinerģijas starp tām.

Ar darbībām, ko pētniecības jomā veiks saistībā ar minēto problēmu, veicinās Eiropas Zemes novērošanas programmas (Copernikus) darbību, nodrošinot programmai attīstības zināšanu bāzi attiecībā uz Copernikus programmu. Var tikt apsvērtas iespējas atbalstīt atbilstošas kopīgas plānošanas iniciatīvas (KPI), kā arī atbilstošu publisko sektoru savstarpējo partnerību un publiskā un privātā sektora partnerību

Tiks veidotas pienācīgas saiknes ar atbilstošām Eiropas inovācijas partnerību darbībām un atbilstošos jautājumos arī ar Eiropas Tehnoloģiju platformu pētniecības un inovācijas programmām.

Īstenojot īpašus pasākumus, tiks nodrošināts tas, ka Eiropas Savienības pētniecības un inovācijas darbību rezultātus klimata pārmaiņu, resursefektivitātes un izejmateriālu jomās pakārtoti izmantos citās Eiropas Savienības programmās, piemēram, programmā LIFE +, Eiropas struktūrfondos un ieguldījumu fondos, kā arī ārējās darbības programmās.

Pasākumu pamatā cita starpā būs Ekoinovāciju programma, un šie pasākumi atbalstīs minēto programmu.

Pasākumi nodrošinās arī: nepārtrauktu zinātniskā un tehnoloģiskā progresa analīzi Savienībā un tās galvenajās partnervalstīs un reģionos, agrīnu izpēti attiecībā uz jaunu vides tehnoloģiju un prakses iespējām tirgū, iekļaujošu, inovatīvu un drošu sabiedrību.

6.   EIROPA MAINĪGĀ PASAULĒ – IEKĻAUJOŠAS, NOVATORISKAS UN DOMĀJOŠAS SABIEDRĪBAS

Šajā sadaļā ir iekļauti gan pētniecības un inovācijas pasākumi, ar kuru palīdzību sabiedrības ir iecerēts padarīt iekļaujošākas, inovatīvākas un domājošākas, gan arī īpaši pasākumi, kuru mērķis ir veicināt konkrētu transversālu jautājumu risināšanu, kas minēti šajā prioritātes “Sabiedrības problēmu risināšana” (16) daļā.

6.1.   Iekļaujošas sabiedrības

Pašlaik Eiropas sabiedrībās vērojamās tendences rada iespējas panākt lielāku Eiropas vienotību, taču tās ir saistītas arī ar riskiem
  un problēmām
  . Šīs iespējas, riski
  un problēmas
  ir jāizprot un jāprognozē, lai Eiropas attīstība sociālajā, ekonomiskajā, politiskajā
  , izglītības
  un kultūras līmenī ietvertu atbilstīgu solidaritāti un sadarbību, ņemot vērā to, ka pasaule kļūst aizvien vairāk savstarpēji saistīta
  un atkarīga
  .

Šajā sakarībā mērķis ir
  izprast, izvērtēt un izstrādāt
  sociālo, ekonomisko un politisko iekļaušanu
  , kā arī iekļaujošus darba tirgus,
  apkarot nabadzību
  un atstumtību
  , nostiprināt cilvēktiesības, iekļaujošu digitālo jomu, līdztiesību, solidaritāti un starpkultūru attīstību, sniedzot atbalstu
  progresīvai zinātnei
  , starpdisciplinārai zinātniskai pētniecībai, rādītāju
  izstrādei
  , tehnoloģiskajai attīstībai, organizatoriskām
  inovācijām
  ,
  reģionālu inovāciju kopu izstrādei
  , kā arī jauniem sadarbības un kopīgas jaunrades veidiem. Pētniecība un citi pasākumi palīdzēs īstenot stratēģiju “Eiropa 2020”, kā arī Savienības ▌citās atbilstīgās politiku jomās.
  Vadošā
  loma šajā ziņā
  ir
  pētniecībai
  sociālo un
  humanitāro zinātņu jomā. Eiropas stratēģiju un politikas programmu mērķu noteikšanai, pārraudzībai, novērtēšanai
  un īstenošanai
  būs vajadzīga mērķtiecīga ▌izpēte, kas
  ļaus
  politikas veidotājiem novērtēt paredzēto pasākumu ietekmi un efektivitāti, īpaši sabiedrības iekļaušanas interesēs.
  Tādēļ sabiedrības pilnīgas iekļaušanas un līdzdalības darbībām ir jāaptver visas dzīves jomas un visi vecumi.

Tiks īstenoti turpmāk minētie konkrētie mērķi, lai izprastu, veicinātu vai īstenotu turpinājumā izklāstīto.

6.1.1.   Mehānismi, kuru mērķis ir veicināt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi

Eiropa ir izstrādājusi īpašu un diezgan unikālu ekonomiskās attīstības, sociālās politikas, kuras mērķis ir augsta līmeņa sociālā kohēzija, kopējo un humanitāro un kultūras vērtību, tostarp demokrātijas, vispārēja tiesiskuma, cilvēktiesību, daudzveidības respektēšanas un saglabāšanas, kā arī izglītības, mākslas un humanitāro zinātņu veicināšanas apvienojumu, kas ir sociālā un ekonomikas progresa un labklājības galvenais virzītājspēks. Pastāvīgie centieni panākt ekonomikas izaugsmi rada virkni humānu, sociālu, ekoloģisku un ekonomisku zaudējumu. Gudra, ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme Eiropā ietver būtiskas izmaiņas attiecībā uz to, kā laika gaitā tiek definēta, mērīta (mērot arī progresu, kas nav nosakāms ar parasti izmantoto IKP rādītāju), radīta un uzturēta izaugsme un sabiedrības labklājība.

Pētījumos tiks analizēta iedzīvotāju līdzdalības, ilgtspējīgu dzīvesveidu, kultūras izpratnes un sociālekonomiskās uzvedības modeļu un vērtību attīstība, kā arī to saikne ar iestāžu, kopienu, tirgu, uzņēmumu un Eiropā pastāvošo pārvaldības un uzskatu sistēmu paradigmām, politiku un darbību, kā arī to saistība ar citiem reģioniem un citām ekonomikām. Pētījumos izstrādās instrumentus šādas attīstības kontekstuālās un savstarpējās ietekmes labākai novērtēšanai, salīdzinās sabiedrisko kārtību saistībā ar dažādajām problēmām visā Eiropā un analizēs politikas iespējas un lēmumu pieņemšanas mehānismus tādās jomās kā nodarbinātība, nodokļi, nevienlīdzība, nabadzība, sociālā iekļaušana, izglītība un prasmes, kopienu attīstība, konkurētspēja un iekšējais tirgus ar nolūku izprast jaunos nosacījumus un iespējas plašākai Eiropas integrācijai un šīs integrācijas sociālo, kultūras, zinātnisko un ekonomisko komponentu un sinerģiju kā salīdzinošo Savienības priekšrocību pasaules līmenī lomu.

Analizēs to, kā demogrāfiskās pārmaiņas, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu un migrācijas kustību, ietekmē izaugsmi, darba tirgu un labklājību. Šajā sakarībā, lai varētu risināt problēmas saistībā ar turpmāko izaugsmi, ir svarīgi ņemt vērā dažādos zināšanu komponentus, pētniecībā galveno uzmanību pievēršot mācīšanās, izglītības un apmācības jautājumiem vai jauniešu lomai un vietai sabiedrībā. Pētījumos arī izstrādās labākus instrumentus, lai novērtētu, cik ilgtspējīga ir dažādu ekonomikas politikas veidu ietekme. Tajos arī analizēs, kā attīstās valstu ekonomika un kādas pārvaldības formas Eiropas un starptautiskajā līmenī varētu palīdzēt novērst makroekonomisko nelīdzsvarotību, monetārās problēmas, fiskālo konkurenci, bezdarbu un nodarbinātības problēmas, kā arī citas sabiedrības, ekonomiskās un finanšu problēmas. Pētījumos ņems vērā Savienības un pasaules ekonomikas, tirgu un finanšu sistēmu savstarpējo atkarību, kas kļūst arvien lielāka, un ar to saistītās problēmas iestāžu attīstības un valsts pārvaldes jomā. Ņemot vērā Eiropas valstu parāda krīzi, galveno uzmanību arī veltīs izpētei, kurā nosaka pamatnosacījumus Eiropas finanšu un ekonomikas sistēmu stabilitātei.

6.1.2.   
  Uzticamas organizācijas, prakse, pakalpojumi un politika, kas nepieciešama, lai veidotu
  noturīgas, iekļaujošas
  , uz līdzdalību vērstas, atvērtas un radošas
  Eiropas sabiedrības
  , īpaši ņemot vērā migrāciju, integrāciju un demogrāfiskās pārmaiņas

Lai izprastu sabiedrības, kultūras un politikas pārmaiņas Eiropā, ir jāizvērtē mainīgā demokrātijas prakse un ar demokrātiju saistītās cerības, kā arī jāveic identitātes, dažādības, teritoriju, reliģiju, kultūru, valodu un vērtību vēsturiskās attīstības analīze. Tas ietver labu Eiropas integrācijas vēstures izpratni. Lai panāktu kohēziju, dzimumu līdztiesību, veidotu uz līdzdalību vērstas, atvērtas un radošas sabiedrības un veicinātu lielāku sociālo un ekonomisko vienlīdzību, kā arī solidaritāti paaudžu vidū, ar pētniecības palīdzību tiks meklēti veidi, kā pielāgot un uzlabot Eiropas labklājības sistēmas, sabiedriskos pakalpojumus, kā arī īstenot politikas programmas ar spēcīgāku sociālā nodrošinājuma dimensiju. Pētījumos tiks analizēts, kā sabiedrības un politikas kļūst eiropeiskākas šā jēdziena plašā izpratnē, novērtējot identitātes, kultūru un vērtību attīstību, zināšanu, ideju un uzskatu apriti, kā arī savstarpīguma, kopīguma un līdztiesības principu un prakses apvienojumu, īpašu uzmanību pievēršot migrācijai, integrācijai un demogrāfiskajām pārmaiņām. Pētījumos tiks analizēts jautājums, kā neaizsargātas iedzīvotāju grupas (piemēram, romi) var pilnvērtīgi iegūt izglītību un līdzdarboties sabiedrībā un demokrātijas procesos, jo īpaši, pateicoties dažādu prasmju apguvei un cilvēktiesību aizsardzībai. Tādējādi centrāla nozīme būs analīzei par to, kā politiskās sistēmas reaģē uz šādu sociālo attīstību un kā norit pašu šo sistēmu izaugsme. Pētījumos arī novērtēs, kā attīstās pamatsistēmas, kurās veidojas cilvēku attiecības un sociālās saites, piemēram, ģimene, darba attiecības, izglītība un nodarbinātība, un tie palīdzēs apkarot sociālo nevienlīdzību un atstumtību, kā arī nabadzību. Sociālā kohēzija, godīgs un uzticams taisnīgums, izglītība, demokrātija, tolerance un daudzveidība ir faktori, kas rūpīgi jāapsver, lai labāk identificētu un labāk izmantotu Eiropas salīdzinošās priekšrocības globālā līmenī, un lai nodrošinātu pastiprinātu politikas sekmēšanu, kas balstīta uz zinātniskiem datiem. Pētījumos ņems vērā to, cik svarīga nozīme Eiropas politikas programmu turpmākajā izstrādē ir mobilitātei un migrācijai, tostarp migrācijas plūsmām Eiropā, un demogrāfijai.

Turklāt izpratne par spriedzi un iespējām, kas gan individuālā, gan kolektīvā līmenī izriet no IKT ieviešanas, ir svarīga, lai radītu jaunas iekļaujošas inovācijas iespējas. Ņemot vērā digitālās iekļaušanas pieaugošo sociālekonomisko nozīmi, pētniecība un ▌ inovācijas pasākumi veicinās iekļaujošus IKT risinājumus un efektīvu digitālo prasmju apguvi, kas nodrošinās iedzīvotāju iespēju nostiprināšanu un konkurētspējīgu darbaspēku. Uzsvars tiks likts uz jauniem tehnoloģiskajiem uzlabojumiem, kas ļaus radikāli pilnveidot personalizāciju, lietotājdraudzīgumu un pieejamību ar labākas iedzīvotāju, patērētāju un lietotāju, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, uzvedības un vērtību izpratnes palīdzību. Tam būs vajadzīga pētniecība par sistēmā integrētu iekļaušanu un novatoriska pieeja.

6.1.3.   ▌Eiropas kā pasaules līmeņa dalībnieces nozīme
  , jo īpaši saistībā ar cilvēktiesībām un tiesiskumu pasaulē.

Eiropas atšķirīgo vēsturisko, politisko, sociālo un kultūras sistēmu aizvien vairāk ietekmē globāla mēroga pārmaiņas. Lai turpinātu pilnveidot tās ārējo darbību kaimiņvalstīs un ārpus tām, kā arī pastiprinātu Eiropas kā pasaules līmeņa dalībnieces nozīmi, tai ir jāuzlabo savas spējas noteikt, sakārtot prioritārā kārtībā, izskaidrot, izvērtēt un veicināt savus politiskos mērķus attiecībās ar citiem pasaules reģioniem un sabiedrībām, lai attīstītu sadarbību vai novērstu vai risinātu konfliktus. Saistībā ar to ir svarīgi uzlabot arī Eiropas spējas prognozēt attīstību un globalizācijas ietekmi un reaģēt uz to. Lai to panāktu, ir labāk jāizprot citu pasaules reģionu vēsture, kultūra un politiski ekonomiskās sistēmas un jāmācās no tām, kā arī jāsaprot pārvalstisku dalībnieku nozīme un ietekme. Visbeidzot Eiropai ir arī efektīvi jāveicina globālā pārvaldība un globālais tiesiskums tādās svarīgās jomās kā tirdzniecība, attīstība, nodarbinātība, ekonomiskā sadarbība, vide, izglītība, dzimumu līdztiesība un cilvēktiesības, kā arī aizsardzība un drošība. Tam vajadzīgs potenciāls veidot jaunas spējas, kas var būt vai nu instrumenti, pakalpojumi, sistēmas un analīzes instrumenti, vai arī diplomātija oficiālajā un neoficiālajā starptautiskajā kontekstā ar valstu un nevalstiskiem dalībniekiem.

6.1.4.
     
  Ilgtspējīgas un iekļaujošas vides veicināšana, izmantojot inovatīvu teritoriālo plānošanu un pilsētplānošanu un projektēšanu

80 % ES iedzīvotāju šodien dzīvo pilsētās un to tuvumā, tādēļ neatbilstoša pilsētplānošana un projektēšana var spēcīgi ietekmēt viņu dzīvi. Izpratnei par to, kā tās funkcionē visu iedzīvotāju labā, kā tās ir izveidotas, kāda ir to apdzīvojamība un cik pievilcīgas tās ir ieguldītajiem un prasmēm, ir izšķiroša nozīme, lai Eiropa gūtu panākumus izaugsmes, darbvietu un ilgtspējīgas nākotnes veidošanā.

Ar Eiropas pētniecību un inovāciju būtu jānodrošina instrumenti un metodes ilgtspējīgākai, atvērtākai, inovatīvākai un iekļaujošākai pilsētu un piepilsētu plānošanai un projektēšanai; labāka izpratne par to, kā attīstītās sabiedrība pilsētās un ar kādām pārmaiņām sociālajā jomā tā saskaras, kā arī par saikni ar enerģētiku, vidi, transportu un zemes izmantošanu, tostarp mijiedarbību ar tuvumā esošajām lauku teritorijām; labāka izpratne par publiskās telpas projektēšanu un lietošanu pilsētās arī saistībā ar migrāciju, lai uzlabotu sociālo iekļaušanu un attīstību un mazinātu ar dzīvi pilsētās saistītos riskus un noziedzību; jauni veidi, lai ierobežotu dabas resursu izmantošanu un veicinātu ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, vienlaikus uzlabojot iedzīvotāju dzīves kvalitāti Eiropas pilsētās; tālredzīga vīzija par sociālekoloģisko pāreju uz jaunu pilsētattīstības modeli, nostiprinot ES pilsētas kā inovācijas, nodarbinātības un sociālās kohēzijas centrus.

6.2.   Inovatīva sabiedrība

▌Savienības līdzdalība globālajā zināšanu radīšanā joprojām ir ievērojama, taču ir maksimāli ir jāpalielina tās sociālekonomiskā ietekme. Tiks īstenoti centieni palielināt pētniecības un inovācijas politikas efektivitāti un tās transnacionālo sinerģiju un saskaņotību. Inovāciju aplūkos plašā nozīmē, ietverot plaša mēroga politisku, kā arī uz sabiedrību, lietotājiem un tirgu vērstu inovāciju. Ņems vērā radošo un kultūras nozaru zināšanas un spējas radīt inovāciju. Ar šiem pasākumiem tiks sniegts atbalsts Eiropas Pētniecības telpas izveidošanai un darbībai, jo īpaši stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvām, atbalstot iniciatīvas “Inovācijas savienība” un “Digitālā programma Eiropai”.

Ir izvirzīti turpmāk minētie mērķi.

6.2.1.   Pierādījumu bāzes un atbalsta
  nostiprināšana
  iniciatīvai “Inovācijas savienība” un Eiropas Pētniecības telpai

Lai novērtētu ieguldījumus un sakārtotu tos prioritārā secībā, kā arī nostiprinātu “Inovācijas savienību” un Eiropas Pētniecības telpu, tiks atbalstīta pētniecības, izglītības un inovācijas politikas, sistēmu un dalībnieku analīze Eiropā un trešās valstis, kā arī rādītāju izstrāde un datu un informācijas infrastruktūras izveide. Būs vajadzīgi arī novatoriski pasākumi un izmēģinājuma iniciatīvas, ekonomikas analīze un analīze no dzimumu viedokļa, politikas pārraudzība, savstarpēja zināšanu apguve, koordinēšanas instrumenti un metodikas izstrāde ietekmes novērtējumam un izvērtējumiem, izmantojot pētniecībā ieinteresēto pušu, uzņēmumu, valsts iestāžu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un iedzīvotāju tieši sniegtās atsauksmes. Šī analīze būtu jāveic saskaņā ar pētījumiem par augstākās izglītības sistēmām Eiropā un trešās valstīs saistībā ar programmu “Erasmus visiem”.

Lai nodrošinātu vienotu pētniecības un inovāciju tirgu, tiks īstenoti pasākumi, lai stimulētu ar Eiropas Pētniecības telpu savietojamu rīcību. Tiks atbalstīti pasākumi, kuri veido pamatu politikai, kas saistīta ar pētniecības jomā īstenotās apmācības kvalitāti, mobilitāti un pētnieku karjeras attīstību, tostarp iniciatīvas, lai nodrošinātu mobilitātes pakalpojumus, darbinieku atklātu pieņemšanu darbā, sieviešu dalību zinātnē, pētnieku tiesības un saikni ar pasaules pētnieku kopienu. Šie pasākumi tiks īstenoti, “Izcilas zinātnes” ietvaros cenšoties panākt sinerģiju un ciešu saskaņošanu ar “Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajām darbībām”. Tiks atbalstītas iestādes, kuras piedāvā inovatīvas koncepcijas, lai ātri īstenotu Eiropas Pētniecības telpas principus, tostarp Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā, Komisijas Ieteikumu par intelektuālā īpašuma pārvaldību zināšanu nodošanas darbībās un par Prakses kodeksu universitātēm un citām sabiedriskām pētniecības iestādēm (17).

Attiecībā uz politikas programmu saskaņošanu tiks izstrādāts politisko konsultāciju instruments, lai valsts iestādēm, kuras nosaka valsts reformu programmas un pētniecības un inovāciju stratēģijas, nodrošinātu pieejamību ekspertu politiskajām konsultācijām.

Lai īstenotu “Inovācijas savienības” iniciatīvu, ir jāatbalsta arī uz tirgu ▌orientēta inovācija, atklātā inovācija, publiskā sektora un sociālā inovācija, lai uzlabotu uzņēmumu inovācijas spējas un veicinātu Eiropas konkurētspēju. Tam būs vajadzīga vispārējo inovāciju pamatnosacījumu uzlabošana un konkrētu šķēršļu novēršana inovatīvu uzņēmumu izaugsmei. Tiks atbalstīti iedarbīgi inovācijas atbalsta mehānismi (piemēram, uzlabota kopu pārvaldība, publiskā un privātā sektora partnerības un tīklu sadarbība), ļoti specializēti inovācijas atbalsta pakalpojumi (piemēram, intelektuālā īpašuma pārvaldība/izmantošana, intelektuālā īpašuma tiesību sakaru tīkla izveidošana, inovācijas pārvaldība, uzņēmējdarbības prasmes, iepirkumu veicēju tīkli) un valsts politikas pārskati saistībā ar inovāciju. Jautājumi attiecībā uz MVU tiks atbalstīti saskaņā ar konkrēto mērķi “Inovācijas MVU”.

6.2.2.   
  Jaunu
  inovācijas
  veidu izpēte
  ,
  īpašu uzmanību pievēršot
  sociālajai inovācijai un radošumam,
  un izpratne par to, kā visi inovācijas veidi tiek attīstīti, kā tie gūst panākumus vai piedzīvo neveiksmi

Sociālās inovācijas rada jaunus produktus, pakalpojumus, procesus un modeļus, kas atbilst sabiedrības vajadzībām un rada jaunas sociālās attiecības.
  Ņemot vērā, ka inovācijas paņēmieni pastāvīgi mainās, ir jāturpina pētīt visa veida inovācijas attīstību un to, kā inovācija reaģē uz sabiedrības vajadzībām.
  Ir svarīgi izprast, kā sociālā inovācija un radošums var radīt pārmaiņas esošajās struktūrās,
  praksē
  un politikā un kā tās iespējams veicināt un paplašināt. Ir svarīgi izvērtēt, kāda ietekme ir tiešsaistes ▌platformām, kas veido iedzīvotāju sakaru tīklus▌. Palīdzība tiks sniegta arī
  izstrādes izmantošanai uzņēmumos
  , tīklu veidošanai un IKT izmantošanas izmēģinājumiem mācību procesu uzlabošanai, kā arī sociālās inovācijas radītāju un sociālo uzņēmumu tīkliem.
  Pētniecība koncentrēsies arī uz inovāciju procesiem un uz to, kā šie procesi attīstās, kā tajos tiek gūti panākumi vai kā tie neizdodas (tostarp riska uzņemšanos un normatīvās vides lomu).

Būs svarīgi veicināt inovāciju, lai sekmētu efektīvus, atklātus un uz iedzīvotājiem vērstus sabiedriskos pakalpojumus (piemēram, e-pārvaldību). Lai to īstenotu, būs vajadzīga starpdisciplināra pētniecība par jaunajām tehnoloģijām un liela mēroga inovācija, jo īpaši saistībā ar privātumu digitālajā jomā, sadarbspēju, personalizētu elektronisko identifikāciju, atklātajiem datiem, dinamiskām lietotāju saskarnēm, mūžizglītības un e-apmācības platformām, izplatītām apmācību sistēmām, uz iedzīvotājiem vērstu sabiedrisko pakalpojumu konfigurāciju, kā arī lietotāju virzītu integrāciju un inovāciju, tostarp sociālo un humanitāro zinātņu jomā. Šādos pasākumos tiks risināti arī jautājumi saistībā ar sociālo tīklu dinamiku, plaša cilvēku loka un ārpakalpojumu izmantošanu kopīgai risinājumu izstrādei sociālo problēmu risināšanai, balstoties, piemēram, uz atklāto datu kopām. Tas palīdzēs pārvaldīt sarežģītu lēmumu pieņemšanu, jo īpaši ļoti lielu datu daudzumu analīzi un apstrādi kopīgu stratēģiju modelēšanai, lēmumu pieņemšanas simulēšanai, vizualizācijas metodēm, procesu modelēšanai un kolektīvām sistēmām, kā arī iedzīvotāju un valsts sektora mainīgo attiecību analīzei.

Valsts un ES līmenī izstrādās īpašus pasākumus, ar ko publiskais sektors līdzdarbojas kā inovācijas un pārmaiņu rosinātājs, jo īpaši izmantojot politisko atbalstu un pārrobežu inovācijas pasākumus cik iespējams plašā ģeogrāfiskā līmenī, kas dod iespēju lietpratīgi izmantot IKT publiskās pārvaldes iestādēs, kā arī publisko pakalpojumu nepastarpinātai sniegšanai iedzīvotājiem un uzņēmumiem no minēto iestāžu puses.

6.2.3.   Visu paaudžu inovāciju, radošuma un produktivitātes potenciāla izmantošana

Pateicoties minētajiem pasākumiem, varēs apzināt, kādas ir Eiropas iespējas inovācijas jomā, proti, iespējas radīt jaunus produktus un tehnoloģijas, labākus pakalpojumus un jaunus uzņēmējdarbības un sociālos modeļus, kas pielāgoti sabiedrības mainīgajai demogrāfiskajai struktūrai. Ar minētajiem pasākumiem varēs labāk izmantot visu paaudžu potenciālu, veicinot lietpratīgas politikas izstrādi, lai aktīvas vecumdienas kļūtu par realitāti pašreizējā paaudžu kontekstā, un atbalstot Eiropas jauno paaudžu iesaistīšanu visās sociālās, politiskās, kultūras un ekonomiskās dzīves sfērās, cita starpā ņemot vērā izpratni par inovāciju iespējām augstā bezdarba līmeņa kontekstā daudzos ES reģionos.

6.2.4.   Saskaņotas un efektīvas sadarbības veicināšana ar trešām valstīm

Horizontālās darbības nodrošinās starptautiskās sadarbības attīstību pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros un sniegs ieguldījumu starpnozaru politikas mērķu sasniegšanā. Pasākumi divpusēju, daudzpusēju un divu reģionu stratēģisko dialogu atbalstam pētniecības un inovāciju jomā ar trešām valstīm, reģioniem, starptautiskajiem forumiem un organizācijām veicinās politiskās pieredzes apmaiņu, abpusēju zināšanu apguvi un prioritāšu noteikšanu, veicinās savstarpēju pieeju programmām un sadarbības ietekmes pārraudzību. Tīklu veidošanas un mērķsadarbības pasākumi veicinās optimālu sadarbību abu pušu pētniecības un inovācijas jomas dalībnieku vidū un uzlabos zināšanas un sadarbības spējas mazāk attīstītajās trešajās valstīs. Pasākumi veicinās Eiropas Savienības un valsts sadarbības politiku un programmu, kā arī dalībvalstu un asociēto valstu kopīgo pasākumu saskaņošanu ar trešajām valstīm, lai palielinātu to vispārējo ietekmi. Visbeidzot tiks konsolidēta un pastiprināta Eiropas pētniecības un inovācijas “klātbūtne” trešās valstīs, jo īpaši apsverot Eiropas “zinātnes un inovācijas māju” izveidi virtuālā vidē, pakalpojumu sniegšanu Eiropas organizācijām, kas paplašina savu darbību, ienākot trešās valstīs, un kopā ar trešām valstīm izveidoto pētniecības centru pieejamību organizācijām vai pētniekiem no citām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm.

6.3.   Domājošas sabiedrības – kultūras mantojums un Eiropas identitāte

Mērķis ir sekmēt izpratni par Eiropas intelektuālo pamatu — tās vēsture un lielā ietekme, ko atstājušas gan Eiropas, gan citas tautas, kalpo par iedvesmas avotu mūsu pašreizējā dzīvē. Eiropā dzīvo daudz dažādu tautu (tostarp mazākumtautas un pirmiedzīvotāji), un to raksturo dažādas tradīcijas un atšķirīga reģionālā un nacionālā identitāte, kā arī atšķirīgi ekonomiskās un sociālās attīstības līmeņi. Viedokļu un dzīvesveida dažādību veicina migrācija un mobilitāte, plašsaziņas līdzekļi, rūpniecības nozare un transports. Būtu nepieciešams atzīt un ņemt vērā minēto dažādību un tās sniegtās iespējas.

Eiropas valstu kolekcijās, tostarp digitālajās kolekcijās, kas atrodas bibliotēkās, arhīvos, muzejos, galerijās un citās publiskās iestādēs, ir liels skaits vērtīgu un neskartu dokumentu un objektu, kurus var pētīt. Šie arhīvos glabātie resursi – kopā ar nemateriālo mantojumu – veido ne tikai atsevišķu dalībvalstu vēsturi, bet arī Eiropas Savienības kolektīvo mantojumu, kas veidojies laika gaitā. Šādi materiāli būtu jādara pieejami, tostarp izmantojot jaunās tehnoloģijas, pētniekiem un iedzīvotājiem, lai veicinātu to, ka skats uz nākotni tiek vērsts caur pagātnes prizmu. Kultūras mantojuma saglabāšana šādās formās un piekļuve tam ir nepieciešama saistībā ar Eiropas kultūru ietvaros un to starpā īstenoto norišu vitalitāti un sniedz ieguldījumu ilgtspējīgā ekonomikas izaugsmē.

Galveno uzmanību pasākumos velta šādiem aspektiem.

6.3.1.
     
  Pētījumi par Eiropas mantojumu, atmiņu, identitāti, integrāciju, kultūru mijiedarbību un interpretāciju, tostarp tā esamību kultūras un zinātniskajos krājumos, arhīvos un muzejos, lai, izsmeļošāk interpretējot pagātni, varētu labāk veidot un izprast tagadni

Ar minētajiem pasākumiem veicinās kritisku izvērtēšanu, kā laika gaitā ir attīstījies Eiropas materiālais un nemateriālais mantojums, tostarp valodas, atmiņa, prakse, iestādes un identitāte. Pasākumos ietilps pētījumi par to, kā tiek skaidrota un īstenota kultūru mijiedarbība, integrācija un atstumtība.

Pastiprināts Eiropas integrācijas process ir īpaši parādījis, ka pastāv plašāka Eiropas identitāte – tā, kas papildina citus identitātes veidus Eiropā. Eiropā un ārpus tās esošos zinātniskos krājumos, arhīvos, muzejos, bibliotēkās un kultūras mantojuma vietās ir atrodams liels klāsts pierādījumu un liecību par Eiropas identitātes sfērām. Minētajās vietās ir pieejami materiāli un dokumenti, pateicoties kuriem var labāk izprast, kā identitāte veidojas, un pārdomāt sociālos, kultūras vai pat ekonomikas procesus, kas ir sekmējuši to, kāda Eiropas identitāte ir bijusi agrāk, kāda tā ir šodien un kāda tā būs nākotnē. Pasākumu mērķis ir izstrādāt inovācijas un izmantot un analizēt objektus un/vai dokumentus kultūras un zinātniskajos krājumos, arhīvos un muzejos, lai mēs labāk izprastu, kā var noteikt Eiropas identitātes izcelsmi un veidošanos vai kā par to diskutēt.

Tiks pētīti jautājumi par daudzvalodību, ideju interpretāciju un apriti Eiropā, no tās uz citām pasaules daļām un otrādi, kā arī tas, kā šīs idejas veido kopējo Eiropas intelektuālo mantojumu.

6.3.2.
     
  Pētījumi par Eiropas valstu un reģionu vēsturi, literatūru, mākslu, filozofiju un reliģijām un par to, kā minētās jomas ir ietekmējušas daudzveidības veidošanos mūsdienu Eiropā

Kultūras daudzveidība ir svarīgs Eiropas savdabības elements, kas nodrošina spēcīgu attīstību un radošumu. Ar minētajiem pasākumiem risinās jautājumu par Eiropas dažādību mūsdienās un to, kā šī dažādība ir veidojusies vēstures gaitā, kā arī tie palīdzēs izvērtēt, kā šāda dažādība sekmē jaunas starpkultūru norises vai rada spriedzi un konfliktus. Saistībā ar šo dažādību galvenā nozīme būs mākslai, plašsaziņas līdzekļiem, ainavām, literatūrai, valodām, filozofijai un reliģijām, jo tās sniedz dažādus sociālo, politisko un kultūras reāliju skaidrojumus un ietekmē indivīdu un sabiedrības pārstāvju redzējumu un rīcību.

6.3.3.
     
  Pētījumi par Eiropas lomu pasaulē, par pasaules reģionu savstarpējo ietekmi un saiknēm, kā arī pētījumi par viedokļiem, kas saistībā ar Eiropas kultūru pastāv citviet pasaulē

Ar minētajiem pasākumiem risinās jautājumu par sarežģītajām sociālekonomiskajām un kultūras saiknēm starp Eiropu un citiem pasaules reģioniem un izvērtēs iespējas uzlabot starpkultūru apmaiņu un dialogu, ņemot vērā plašākas sociālās, politiskās un ekonomiskās norises. Pasākumi palīdzēs analizēt, kā Eiropā ir veidojušies dažādi uzskati par citiem pasaules reģioniem un otrādi.

6.4.   Konkrēti ar ieviešanu saistīti aspekti

Lai veicinātu pieeju optimālu apvienošanu, veido sadarbību starp pīlāriem “Sabiedrības problēmu risināšana” un “Vadošā loma rūpniecībā”, veicot transversālas darbības, kas vērstas uz mijiedarbību starp cilvēku un tehnoloģiju. Uz IKT balstītai tehnoloģiju inovācijai būs svarīga nozīme, lai uzlabotu produktivitāti un inovatīvā sabiedrībā izmantotu visu paaudžu iedzīvotāju radošumu.

Pasākumu īstenošanu saskaņā ar minēto mērķi atbalstīs arī, administrējot un koordinējot starptautiskus izcilu pētnieku un inovatoru sadarbības tīklus, piemēram, COST un EURAXESS, un tādēļ tā arī veicinās Eiropas Pētniecības telpas darbību.

Var tikt apsvērtas iespējas atbalstīt atbilstošas kopīgas plānošanas iniciatīvas (KPI), kā arī atbilstošu publisko sektoru savstarpējo partnerību un publiskā un privātā sektora partnerību

Tiks arī veidotas pienācīgas saiknes ar atbilstošām Eiropas inovācijas partnerību darbībām un atbilstošos jautājumos arī ar Eiropas Tehnoloģiju platformu pētniecības un inovācijas programmām.

Saskaņā ar minēto mērķi īstenotie pētniecības un inovācijas pasākumi sekmēs to, ka tiek īstenotas Savienības starptautiskās sadarbības darbības pētniecības un inovācijas jomā, stratēģiskāk veidojot sadarbību ar galvenajiem trešo valstu partneriem zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas jomā. Šajā sakarībā Stratēģiskais forums starptautiskajai sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā (SFIC) turpinās sniegt stratēģiskas konsultācijas Padomei un Komisijai par Eiropas Pētniecības telpas starptautisko dimensiju.

7.
     DROŠAS SABIEDRĪBAS 
  – EIROPAS UN TĀS IEDZĪVOTĀJU BRĪVĪBAS UN DROŠĪBAS AIZSARGĀŠANA

Eiropas Savienība, tās iedzīvotāji un starptautiskie partneri saskaras ar virkni drošības apdraudējumu
  un problēmu
  , piemēram, noziedzību, terorismu un plaša mēroga ārkārtas situācijām, ko rada cilvēka izraisītas vai dabas katastrofas. To ▌ mērogs var būt starptautisks, un tie var attiekties uz fiziskiem mērķiem vai kibertelpu. Uzbrukumi, kas vērsti, piemēram, pret valsts iestāžu vai privātu struktūru
  kritiski svarīgiem infrastruktūras objektiem, tīkliem un
  interneta vietnēm ne tikai mazina iedzīvotāju uzticēšanos, bet var arī smagi skart svarīgas nozares, piemēram, enerģētikas, transporta, veselības aprūpes, finanšu vai telekomunikāciju jomu.

Lai prognozētu, novērstu un pārvarētu šos draudus, ir svarīgi izstrādāt un izmantot inovatīvas tehnoloģijas, risinājumus, prognozēšanas instrumentus un zināšanas, veicināt sadarbību starp pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem, rast civilās aizsardzības risinājumus, pilnveidot ▌Eiropas drošības
  nozares
  un pakalpojumu
  , tostarp IKT,
  konkurētspēju un novērst un apkarot privātuma aizskārumus un cilvēktiesību pārkāpumus internetā
  un citur, vienlaikus garantējot Eiropas pilsoņu individuālās tiesības un brīvību
  .

Tādējādi ar drošību saistītās pētniecības
  un inovācijas
  jomas koordinēšana un pilnveidošana būs svarīgs elements un palīdzēs plānot pašreizējos centienus, tostarp prognozēšanas darbības, pētniecības jomā, kā arī uzlabos atbilstīgos tiesiskos nosacījumus un koordinēšanas procedūras, tostarp attiecībā uz pirmsnormatīvajiem pasākumiem.

Šajā jomā pasākumi būs paredzēti izmantošanai tikai un vienīgi civilos nolūkos, un tie tiks īstenoti, piemērojot uz uzdevumu vērstu pieeju, un tie sekmēs tiešo lietotāju, nozares un pētnieku efektīvu sadarbību, kā arī integrēs atbilstīgās sociālās dimensijas, vienlaikus ievērojot ētiskos principus. Ar pasākumu palīdzību atbalstīs Savienības iekšējās un ārējās drošības politiku, tostarp kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī tās kopējo drošības un aizsardzības politiku un uzlabos kibertelpas drošību, uzticamību un privātumu vienotajā digitālajā tirgū. Pasākumos tiks pievērsta uzmanība nākamās paaudzes inovatīvu risinājumu pētīšanai un attīstībai, strādājot ar jaunām koncepcijām un dizainprojektiem, kā arī sadarbspējīgiem standartiem. Tas tiks darīts, izstrādājot inovatīvas tehnoloģijas un risinājumus, kas novērš drošības trūkumus un mazina drošības apdraudējumu radīto risku.

Ir izvirzīti turpmāk minētie mērķi.

7.1.
     
  Cīņa pret
  noziedzību,
  nelikumīgu tirdzniecību
  un terorismu
  , tostarp izpratne par terorisma idejām un uzskatiem un to apkarošana

Mērķis ir gan negadījuma novēršana, gan tā iespējamo seku mazināšana. Tādēļ ir vajadzīgas jaunas tehnoloģijas un spējas, lai cīnītos pret noziedzību (tostarp kibernoziedzību), nelegālo tirdzniecību un terorismu (tostarp kiberterorismu) un novērstu to, tostarp izprotot radikalizēšanās un vardarbīga ekstrēmisma cēloņus un ietekmi un apkarojot teroristu idejas un uzskatus, lai novērstu ar aviāciju saistītos draudus.

7.2.
     
  Kritisko infrastruktūru, piegādes ķēžu un transporta veidu aizsargāšana un to izturētspējas uzlabošana

Jaunas tehnoloģijas, procesi, metodes un attiecīgas spējas palīdzēs aizsargāt kritiski svarīgās infrastruktūras (tostarp pilsētās), sistēmas un pakalpojumus, kam ir būtiska nozīme, lai sabiedrība un ekonomika varētu labi darboties (tostarp pakalpojumus sakaru, transporta, finanšu, veselības aprūpes, pārtikas, ūdens resursu, enerģētikas, apgādes un piegādes ķēdes, kā arī vides jomā). Tas ietvers publiskā un privātā sektora kritiski svarīgo un tīklam pieslēgto infrastruktūru un pakalpojumu analīzi un aizsardzību pret jebkādiem, tostarp ar aviāciju saistītiem, draudiem. Tas aptvers arī jūras transporta maršrutu aizsardzību.

7.3.   Drošības stiprināšana, izmantojot robežu pārvaldību

Tehnoloģijas un spējas ir vajadzīgas arī sistēmu, aprīkojuma, instrumentu, procesu un ātras noteikšanas metožu nostiprināšanai, lai uzlabotu sauszemes, jūras un piekrastes robežu drošību un pārvaldību, tostarp risinātu kontroles un uzraudzības jautājumus, pilnīgi izmantojot EUROSUR sistēmas iespējas. Tās tiks izstrādātas un pārbaudītas, ņemot vērā to efektivitāti, atbilstību tiesiskajiem un ētiskajiem principiem, proporcionalitāti, sociālo pieņemamību un pamattiesību ievērošanu. Ar pētniecību tiks atbalstīta arī integrētas Eiropas robežu pārvaldības uzlabošana, tostarp īstenojot plašāku sadarbību ar kandidātvalstīm, iespējamajām kandidātvalstīm un Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistītajām valstīm.

▌

7.4.   Kiberdrošības uzlabošana

Kiberdrošība ir priekšnosacījums, lai cilvēki, uzņēmumi un valsts dienesti gūtu labumu, pateicoties interneta vai citu papildu datu tīklu un saziņas infrastruktūru sniegtajām iespējām. Tālab ir jāuzlabo sistēmu, tīklu, piekļuves ierīču, programmatūras un pakalpojumu, tostarp mākoņdatošanas, drošība, ņemot vērā daudzu tehnoloģiju sadarbspēju. Pētniecības un inovācijas darbības tiks atbalstītas, lai palīdzētu novērst, noteikt un pārvaldīt reāllaikā veiktus kiberuzbrukumus pār vairākiem domēniem un vairākās jurisdikcijās, kā arī aizsargāt kritiski svarīgas IKT infrastruktūras. Digitālā sabiedrība strauji attīstās, tās interneta izmantojuma paradumi un ļaunprātīgas izmantošanas veidi pastāvīgi mainās, rodas jauni sociālās mijiedarbības veidi, jauni mobili un no atrašanās vietas atkarīgi pakalpojumi, kā arī lietiskais internets. Tas nosaka vajadzību pēc jauna veida pētniecības, kuras attīstība būtu jāstimulē jaunām lietotnēm, izmantojumam un sociālajām tendencēm. Tiks uzsāktas izsvērtas pētniecības iniciatīvas, tostarp proaktīva pētniecība un izstrāde, lai ātri reaģētu uz jauniem aktuāliem notikumiem saistībā ar uzticību un drošību. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš bērnu aizsardzībai, jo viņi ir ļoti neaizsargāti pret jauniem kibernoziedzības un ļaunprātīgas izmantošanas veidiem.

Darbs šajā jomā būtu jāveic ciešā saistībā ar sadaļas “Vadošā loma rūpniecībā” IKT pīlāru.

7.5.   Eiropas izturētspējas uzlabošana krīzes un katastrofu gadījumos

Šajā jomā ir jāpilnveido attiecīgās tehnoloģijas un spējas, lai veicinātu dažādas ārkārtas situāciju pārvaldības operācijas krīžu un katastrofu gadījumos (piemēram, ugunsdzēsību, vides piesārņojuma novēršanu, jūras piesārņojuma novēršanu, ▌civilo aizsardzību, ▌medicīnas informācijas infrastruktūras izstrādi, glābšanas uzdevumus, negadījuma seku novēršanu un situācijas stabilizēšanu pēc krīzes), kā arī tiesībaizsardzību. Pētniecības darbības aptvers visu krīzes pārvaldības ķēdi un sabiedrības pretestību, kā arī uzlabos Eiropas spējas reaģēt ārkārtas situācijās.

7.6.
     
  Privātuma
  un
  brīvības nodrošināšana
  ,
  tostarp
  internetā, un sabiedrības izpratnes uzlabošana par
  visiem
  drošības,
  riska un pārvaldības jomu tiesiskajiem un ētiskajiem aspektiem

Lai aizsargātu tādas cilvēktiesības kā privātums, tostarp digitālajā sabiedrībā, būs jāveido sistēmā integrētas privātuma aizsardzības (privacy by design) struktūras un tehnoloģijas, lai radītu pamatu jauniem produktiem un pakalpojumiem. Tiks izstrādātas tehnoloģijas, kas lietotājiem ļaus kontrolēt savus datus un to, kā tos var izmantot trešās puses, kā arī instrumenti, lai noteiktu un bloķētu nelikumīgu saturu un ar datiem saistītus pārkāpumus, lai tiešsaistē aizsargātu cilvēktiesības, novēršot to, ka cilvēku individuālu vai kolektīvu rīcību ierobežo nelikumīga meklēšana un kopēšana.

Ikvienam jaunam drošības risinājumam un tehnoloģijai ir jābūt sabiedrībai pieņemamai, jāatbilst Eiropas Savienības un starptautiskajiem tiesību aktiem, jābūt efektīvai un proporcionālai attiecībā uz drošības draudu noteikšanu un risināšanu. Tādējādi ir svarīgi labāk izprast drošības sociālekonomiskās, kultūras un antropoloģiskās dimensijas, plašsaziņas līdzekļu un komunikācijas, kā arī iedzīvotāju priekšstatu nozīmi. Tiks risināti ētiskie un tiesiskie jautājumi, cilvēka vērtību un pamattiesību aizsardzības problēma, kā arī riska un pārvaldības jautājumi.

7.7.
     
  Sistēmu standartizācijas un sadarbspējas uzlabošana, tostarp ārkārtas situāciju vajadzībām

Pirmsnormatīvie un standartizācijas pasākumi tiks atbalstīti visās uzdevumu jomās. Uzmanība tiks pievērsta trūkumiem standartizācijā un rīku un tehnoloģiju jaunajai paaudzei. Pasākumi visās uzdevuma jomās būs arī vērsti uz sistēmu un pakalpojumu integrāciju un sadarbspēju, tostarp ārkārtas vajadzībām un saistībā ar tādiem aspektiem kā saziņa, dalītās arhitektūras un cilvēka faktori.

7.7.a   
  Savienības ārējās drošības politikas atbalsts, tostarp konfliktu novēršana un miera veidošana

Ir nepieciešamas jaunas tehnoloģijas, spējas un risinājumi, lai atbalstītu Savienības ārējās drošības politiku civilajos uzdevumos, sākot ar civilo aizsardzību un beidzot ar humānās palīdzības sniegšanu, robežu pārvaldību vai civilo miera uzturēšanu un stabilizācijas procesu pēc krīzes, tostarp konfliktu novēršanu, miera uzturēšanu un starpniecību. Tam būs vajadzīgi pētījumi par konfliktu risināšanu un miera un taisnīguma atjaunošanu, par savlaicīgu to faktoru konstatēšanu, kuri izraisa konfliktus, un par taisnīguma atjaunošanas procesu ietekmi.

Šajā nolūkā arī jāveicina sadarbspēja starp civilajām un militārajām spējām dažādos civilos uzdevumos, sākot ar civilo aizsardzību un beidzot ar humānās palīdzības sniegšanu, robežu pārvaldību vai miera uzturēšanu. Tas ietvers tehnoloģijas attīstību jutīgajā divējāda izmantojuma tehnoloģiju jomā, lai garantētu civilās aizsardzības un militāro spēku un sabiedrības aizsardzības spēku savietojamību visā pasaulē, kā arī uzticamību, organizatoriskos, tiesiskos un ētiskos aspektus, tirdzniecības jautājumus, informācijas konfidencialitātes un integritātes aizsardzību un visu darījumu un apstrādes izsekojamību. [teksts pārvietots no iepriekšējās 7.5. sadaļas]

7.8.
     Konkrēti ar ieviešanu saistīti aspekti

Lai gan pētniecības un inovācijas darbības būs vērstas tikai uz civilo lietojumu, tās aktīvi saskaņos ar Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) īstenotajām darbībām, lai uzlabotu sadarbību ar EAA, īpaši izmantojot jau izveidoto Eiropas sadarbības sistēmu un atzīstot, ka pastāv jomas, kurās tehnoloģijas var lietot divējādi▌. Turklāt, lai labāk saskaņotu Savienības programmas un politikas stratēģijas gan iekšējās, gan ārējās drošības jomā, kā arī citas Savienības iniciatīvas, tiks pilnveidoti arī mehānismi, kas nodrošina darbību saskaņotību ar attiecīgām Savienības aģentūrām, piemēram, ▌FRONTEX, EMSA, ENISA un Eiropols.

Ņemot vērā drošības īpašo raksturu, tiks ieviesta īpaša kārtība attiecībā uz plānošanu un pārvaldību, ieskaitot vienošanās ar šā lēmuma 9. pantā minēto komiteju. Klasificēta vai citādi delikāta informācija par drošību tiks aizsargāta, turklāt darba programmās var izvirzīt īpašas prasības un noteikt kritērijus starptautiskajai sadarbībai. Tas tiks atspoguļots arī Drošas sabiedrības plānošanas un pārvaldības pasākumos (tostarp komiteju aspekti).

III a DAĻA

IZCILĪBAS IZPLATĪŠANA UN DALĪBAS PAPLAŠINĀŠANA

[visa šī iedaļa ir saskaņota ar pamatregulu]

Eiropā pastāv ievērojamas atšķirības pētniecības un inovācijas jomā, un tās ir jānovērš, izmantojot īpašus pasākumus. Šo pasākumu mērķis būs radīt iespējas izcilībai un inovācijai, un tie būs skaidri noteikti, vajadzības gadījumā papildinoši un veidos sinerģiju ar Eiropas struktūrfondu un ieguldījumu fondu stratēģijām un pasākumiem. Tie ietver šādus virzienus.

| — | Izcilu pētniecības iestāžu iesaistīšana sadarbībā ar reģioniem, kam ir zemāki rādītāji pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā. Šādas sadarbības mērķis ir izveidot jaunus (vai ievērojami uzlabot esošos) izcilības centrus dalībvalstīs un reģionos, kam ir zemāki rādītāji pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā. Galvenā uzmanība tiks veltīta tam, lai sagatavotu šādu iestāžu izveidi vai uzlabošanu un modernizēšanu, ko veicinās sadarbība ar vadošajām Eiropas iestādēm, tostarp atbalsta sniegšana uzņēmējdarbības plāna izstrādei. Tiek sagaidīts, ka reģions vai dalībvalsts, kas saņems šādu palīdzību, sniegs savu ieguldījumu (piemēram, izmantojot atbalstu no Eiropas struktūrfondiem un ieguldījumu fondiem). Atkarībā no uzņēmējdarbības plāna kvalitātes Komisija var turpināt finansiāli atbalstīt šādu centru izveides pirmos posmus. Tiks apsvērtas iespējas veidot saiknes ar inovatīvām kopām un apzināt izcilību dalībvalstīs un reģionos, kam ir zemāki rādītāji pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā, tostarp, recenzējot un piešķirot atzinību par izcilību tām iestādēm, kuras atbilst starptautiskiem standartiem. |
| --- | --- |

—

Izcilu pētniecības iestāžu iesaistīšana sadarbībā ar reģioniem, kam ir zemāki rādītāji pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā. Šādas sadarbības mērķis ir izveidot jaunus (vai ievērojami uzlabot esošos) izcilības centrus dalībvalstīs un reģionos, kam ir zemāki rādītāji pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā. Galvenā uzmanība tiks veltīta tam, lai sagatavotu šādu iestāžu izveidi vai uzlabošanu un modernizēšanu, ko veicinās sadarbība ar vadošajām Eiropas iestādēm, tostarp atbalsta sniegšana uzņēmējdarbības plāna izstrādei. Tiek sagaidīts, ka reģions vai dalībvalsts, kas saņems šādu palīdzību, sniegs savu ieguldījumu (piemēram, izmantojot atbalstu no Eiropas struktūrfondiem un ieguldījumu fondiem). Atkarībā no uzņēmējdarbības plāna kvalitātes Komisija var turpināt finansiāli atbalstīt šādu centru izveides pirmos posmus. Tiks apsvērtas iespējas veidot saiknes ar inovatīvām kopām un apzināt izcilību dalībvalstīs un reģionos, kam ir zemāki rādītāji pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā, tostarp, recenzējot un piešķirot atzinību par izcilību tām iestādēm, kuras atbilst starptautiskiem standartiem.

| — | Pētniecības iestāžu mērķsadarbība. Mērķsadarbības uzdevums ir jaunās iestādēs būtiski nostiprināt kādu konkrētu pētniecības jomu, veidojot saiknes ar vismaz divām šajā jomā starptautiskā līmenī vadošām iestādēm. Tiks atbalstīts vispusīgs pasākumu kopums, lai veicinātu šādas saiknes veidošanu (piemēram, darbinieku apmaiņa, ekspertu vizītes, īstermiņa apmācība klātienē vai virtuāla apmācība, darbsemināri, konferenču apmeklējumi, kopīgu “vasaras skolas” tipa pasākumu organizēšana, izplatīšanas pasākumi un informatīvi pasākumi). |
| --- | --- |

—

Pētniecības iestāžu mērķsadarbība. Mērķsadarbības uzdevums ir jaunās iestādēs būtiski nostiprināt kādu konkrētu pētniecības jomu, veidojot saiknes ar vismaz divām šajā jomā starptautiskā līmenī vadošām iestādēm. Tiks atbalstīts vispusīgs pasākumu kopums, lai veicinātu šādas saiknes veidošanu (piemēram, darbinieku apmaiņa, ekspertu vizītes, īstermiņa apmācība klātienē vai virtuāla apmācība, darbsemināri, konferenču apmeklējumi, kopīgu “vasaras skolas” tipa pasākumu organizēšana, izplatīšanas pasākumi un informatīvi pasākumi).

| — | Eiropas Pētniecības katedras. Eiropas Pētniecības telpas priekšsēdētāju pozīciju izveide, lai darbam iestādēs, kurām ir neapšaubāmas iespējas panākt izcilību pētniecības jomā, piesaistītu izcilus akadēmiķus, tādējādi ļaujot tām pilnīgi izmantot šīs iespējas, lai radītu vienlīdzīgus apstākļus visā Eiropas Pētniecības telpā. Tas ietvers institucionālu atbalstu konkurētspējīgas pētniecības vides un tādu pamatapstākļu radīšanai, kas ir vajadzīgi labāko pētnieku piesaistei, paturēšanai un to prasmju pilnveidei šajās institūcijās. Būtu jāizpēta iespējamā sinerģija ar Eiropas Pētniecības padomes darbībām. |
| --- | --- |

—

Eiropas Pētniecības katedras. Eiropas Pētniecības telpas priekšsēdētāju pozīciju izveide, lai darbam iestādēs, kurām ir neapšaubāmas iespējas panākt izcilību pētniecības jomā, piesaistītu izcilus akadēmiķus, tādējādi ļaujot tām pilnīgi izmantot šīs iespējas, lai radītu vienlīdzīgus apstākļus visā Eiropas Pētniecības telpā. Tas ietvers institucionālu atbalstu konkurētspējīgas pētniecības vides un tādu pamatapstākļu radīšanai, kas ir vajadzīgi labāko pētnieku piesaistei, paturēšanai un to prasmju pilnveidei šajās institūcijās. Būtu jāizpēta iespējamā sinerģija ar Eiropas Pētniecības padomes darbībām.

| — | Politikas atbalsta instruments. Tā mērķis būs uzlabot valsts/reģionāla mēroga pētniecības un inovācijas politikas izstrādi, īstenošanu un vērtēšanu. Ar šā instrumenta palīdzību uz brīvprātības pamata publiskām iestādēm valsts vai reģionālā līmenī tiks piedāvātas ekspertu konsultācijas, lai dotu iespēju piekļūt attiecīgam zināšanu kopumam, saņemt starptautisku ekspertu viedokli, izmantot modernas tehnoloģijas un instrumentus, saņemt konkrētas, situācijai atbilstošas konsultācijas. |
| --- | --- |

—

Politikas atbalsta instruments. Tā mērķis būs uzlabot valsts/reģionāla mēroga pētniecības un inovācijas politikas izstrādi, īstenošanu un vērtēšanu. Ar šā instrumenta palīdzību uz brīvprātības pamata publiskām iestādēm valsts vai reģionālā līmenī tiks piedāvātas ekspertu konsultācijas, lai dotu iespēju piekļūt attiecīgam zināšanu kopumam, saņemt starptautisku ekspertu viedokli, izmantot modernas tehnoloģijas un instrumentus, saņemt konkrētas, situācijai atbilstošas konsultācijas.

| — | Izcilu pētnieku un inovāciju izstrādātāju, kuri nav pietiekami iesaistīti Eiropas un starptautiskajos tīklos, piekļuves atbalsts starptautiskajiem tīkliem. Tas ietvers atbalstu, ko sniedz, izmantojot Eiropas sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (COST). |
| --- | --- |

—

Izcilu pētnieku un inovāciju izstrādātāju, kuri nav pietiekami iesaistīti Eiropas un starptautiskajos tīklos, piekļuves atbalsts starptautiskajiem tīkliem. Tas ietvers atbalstu, ko sniedz, izmantojot Eiropas sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (COST).

| — | Valstu kontaktpunktu transnacionālo tīklu administratīvās un darbības spējas uzlabošana, cita starpā izmantojot apmācību, finansiālo un tehnisko atbalstu un vienlaikus uzlabojot valstu kontaktpunktu darbības sistēmu un informācijas apmaiņu starp kontaktpunktiem un tām iestādēm, kuras īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, tā, lai valstu kontaktpunkti varētu labāk atbalstīt potenciālos dalībniekus. |
| --- | --- |

—

Valstu kontaktpunktu transnacionālo tīklu administratīvās un darbības spējas uzlabošana, cita starpā izmantojot apmācību, finansiālo un tehnisko atbalstu un vienlaikus uzlabojot valstu kontaktpunktu darbības sistēmu un informācijas apmaiņu starp kontaktpunktiem un tām iestādēm, kuras īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, tā, lai valstu kontaktpunkti varētu labāk atbalstīt potenciālos dalībniekus.

III b DAĻA

ZINĀTNE SABIEDRĪBAI UN SADARBĪBAI AR TO

[visa šī iedaļa ir saskaņota ar pamatregulu]

Mērķis ir izveidot efektīvu sadarbību starp zinātni un sabiedrību, pieņemt darbā jaunus talantīgus zinātniekus un apvienot zinātnisko izcilību ar sociālo informētību un atbildību.

Eiropas zinātnes un tehnoloģiju sistēmas stabilitāte ir atkarīga no spējas piesaistīt talantus un idejas, lai kur arī tās nebūtu atrodamas. To var sasniegt tikai tad, ja tiek veidots auglīgs un vērtīgs dialogs un aktīva sadarbība starp zinātni un sabiedrību, kas nodrošina atbildīgāku zinātni un ļauj veidot tādu politiku, kas vairāk atbilst iedzīvotāju vajadzībām. Straujš progress mūsdienu zinātniskajā pētniecībā un inovācijā ir palielinājis tādu svarīgu ētisko, tiesisko un sociālo jautājumu skaitu, kas ietekmē attiecības starp zinātni un sabiedrību.

Sadarbības uzlabošana starp zinātni un sabiedrību, lai būtu iespējama sociālā un politiskā atbalsta paplašināšana zinātnei un tehnoloģijai visās dalībvalstīs, kļūst par aizvien svarīgāku jautājumu, ko ievērojami ir saasinājusi pašreizējā ekonomikas krīze. Publiskiem ieguldījumiem zinātnē vajadzīgs plašs sociālo un politisko atbalstītāju loks, kas atzīst zinātnes vērtības, ir izglītots par tās procesiem un ir tajos iesaistīts, kā arī spēj atzīt tās ieguldījumus zināšanās, sabiedrībā un ekonomikas progresā.

Galveno uzmanību pasākumos velta tam, lai:

| (a) | zinātniskās un tehnoloģiskās karjeras padarītu pievilcīgas jaunajiem studentiem un veicinātu ilgtspējīgu sadarbību starp skolām, pētniecības iestādēm, rūpniecības nozari un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

(a)

zinātniskās un tehnoloģiskās karjeras padarītu pievilcīgas jaunajiem studentiem un veicinātu ilgtspējīgu sadarbību starp skolām, pētniecības iestādēm, rūpniecības nozari un pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| (b) | veicinātu dzimumu līdztiesību, jo īpaši atbalstot strukturālas pārmaiņas pētniecības iestāžu organizācijā un pētniecības pasākumu saturā un izstrādē; |
| --- | --- |

(b)

veicinātu dzimumu līdztiesību, jo īpaši atbalstot strukturālas pārmaiņas pētniecības iestāžu organizācijā un pētniecības pasākumu saturā un izstrādē;

| (c) | iesaistītu sabiedrību zinātnes un inovāciju jautājumos, politikā un pasākumos, tādējādi iekļaujot iedzīvotāju intereses un vērtības un uzlabojot pētniecības un inovācijas rezultātu kvalitāti, atbilstību, sociālo pieņemamību un ilgtspēju dažādās darbības jomās – sākot ar sociālo inovāciju un beidzot ar tādām jomām kā biotehnoloģija un nanotehnoloģija; |
| --- | --- |

(c)

iesaistītu sabiedrību zinātnes un inovāciju jautājumos, politikā un pasākumos, tādējādi iekļaujot iedzīvotāju intereses un vērtības un uzlabojot pētniecības un inovācijas rezultātu kvalitāti, atbilstību, sociālo pieņemamību un ilgtspēju dažādās darbības jomās – sākot ar sociālo inovāciju un beidzot ar tādām jomām kā biotehnoloģija un nanotehnoloģija;

| (d) | attīstītu publiski finansētas pētniecības rezultātu pieejamību un izmantošanu; |
| --- | --- |

(d)

attīstītu publiski finansētas pētniecības rezultātu pieejamību un izmantošanu;

| (e) | attīstītu pārvaldību atbildīgas pētniecības un inovācijas sekmēšanai, kas atbilstu sabiedrības vajadzībām un prasībām, tajā iesaistot visas ieinteresētās personas (pētniekus, publiskās iestādes, rūpniecības nozari un pilsoniskās sabiedrības organizācijas); veicinātu ētikas regulējuma izstrādi pētniecības un inovācijas jomā; |
| --- | --- |

(e)

attīstītu pārvaldību atbildīgas pētniecības un inovācijas sekmēšanai, kas atbilstu sabiedrības vajadzībām un prasībām, tajā iesaistot visas ieinteresētās personas (pētniekus, publiskās iestādes, rūpniecības nozari un pilsoniskās sabiedrības organizācijas); veicinātu ētikas regulējuma izstrādi pētniecības un inovācijas jomā;

| (f) | saistībā ar pētniecības un inovācijas pasākumiem veiktu pienācīgus un samērīgus piesardzības pasākumus, iepriekš paredzot un novērtējot potenciālo ietekmi uz vidi, veselību un drošību; |
| --- | --- |

(f)

saistībā ar pētniecības un inovācijas pasākumiem veiktu pienācīgus un samērīgus piesardzības pasākumus, iepriekš paredzot un novērtējot potenciālo ietekmi uz vidi, veselību un drošību;

| (g) | uzlabotu zināšanas par zinātniskās informācijas izplatīšanu, tādējādi uzlabojot zinātnieku, vispārējo plašsaziņas līdzekļu un sabiedrības mijiedarbības kvalitāti un efektivitāti. |
| --- | --- |

(g)

uzlabotu zināšanas par zinātniskās informācijas izplatīšanu, tādējādi uzlabojot zinātnieku, vispārējo plašsaziņas līdzekļu un sabiedrības mijiedarbības kvalitāti un efektivitāti.

IV DAĻA

KOPĪGĀ PĒTNIECĪBAS CENTRA (JRC) TIEŠĀS DARBĪBAS (IZŅEMOT KODOLENERĢIJU)

Kopīgais pētniecības centrs (JRC) veicina pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteiktā vispārējā mērķa un prioritāšu sasniegšanu, sniedzot zinātnisku un tehnisku atbalstu Savienības politikas virzieniem un vajadzības gadījumā sadarbojoties ar attiecīgām valsts un reģionālām pētniecībā ieinteresētām personām. Savos pasākumos JRC ņems vērā atbilstošas iniciatīvas, kas tiek veiktas reģionālā, dalībvalstu un ES līmenī, un darbosies saskaņā ar Eiropas Pētniecības telpas izveides perspektīvu.

1.   Zinātnes izcilība

Kopīgais pētniecības centrs (JRC) veiks pētījumus, lai politikas veidošanai uzlabotu zinātnisko pierādījumu bāzi ▌un izvērtētu zinātnes un tehnoloģijas jaunās jomas, tostarp izmantojot zinātniskās izpētes programmu.

2.   Vadošā loma rūpniecībā

JRC veicinās inovāciju un konkurētspēju, izmantojot:

| (a) | turpmākus ieguldījumus tādu attiecīgu netiešas pētniecības instrumentu stratēģiskajā ievirzē un zinātniskajā programmā, kā, piemēram, Eiropas inovācijas partnerības, publiskas-privātas partnerības un publiskas-publiskas partnerības; |
| --- | --- |

(a)

turpmākus ieguldījumus tādu attiecīgu netiešas pētniecības instrumentu stratēģiskajā ievirzē un zinātniskajā programmā, kā, piemēram, Eiropas inovācijas partnerības, publiskas-privātas partnerības un publiskas-publiskas partnerības;

| (b) | atbalstu zināšanu un tehnoloģiju nodošanai, definējot atbilstošus intelektuālo īpašuma tiesību noteikumus dažādiem pētniecības un inovācijas instrumentiem, kā arī sadarbības veicināšanu zināšanu un tehnoloģiju nodošanas jomā starp lielām publiskām pētniecības organizācijām; |
| --- | --- |

(b)

atbalstu zināšanu un tehnoloģiju nodošanai, definējot atbilstošus intelektuālo īpašuma tiesību noteikumus dažādiem pētniecības un inovācijas instrumentiem, kā arī sadarbības veicināšanu zināšanu un tehnoloģiju nodošanas jomā starp lielām publiskām pētniecības organizācijām;

| (c) | ieguldījumus kosmosa tehnoloģiju un datu izmantošanas, standartizācijas un apstiprināšanas veicināšanā, jo īpaši, lai risinātu sabiedrības problēmas. |
| --- | --- |

(c)

ieguldījumus kosmosa tehnoloģiju un datu izmantošanas, standartizācijas un apstiprināšanas veicināšanā, jo īpaši, lai risinātu sabiedrības problēmas.

3.   Sociālās problēmas

3.1.   Veselība, demogrāfiskās pārmaiņas un labklājība

JRC veicinās metožu, standartu un prakšu saskaņošanu, lai nodrošinātu Eiropas Savienības tiesību aktu izpildi, izmantojot:

| (a) | jauno tehnoloģiju un ķīmisko vielu, tostarp nanomateriālu, radīto risku un iespēju novērtējumu attiecībā uz pārtiku, lopbarību un patēriņa produktiem; saskaņotu mērījumu, identifikācijas un skaita noteikšanas metožu izstrādi un apstiprināšanu; integrētas testēšanas stratēģijas un modernus instrumentus toksisko draudu novērtējumam, tostarp alternatīvas metodes dzīvnieku izmantošanai testos; vides piesārņojuma ietekmes novērtējumu uz veselību; |
| --- | --- |

(a)

jauno tehnoloģiju un ķīmisko vielu, tostarp nanomateriālu, radīto risku un iespēju novērtējumu attiecībā uz pārtiku, lopbarību un patēriņa produktiem; saskaņotu mērījumu, identifikācijas un skaita noteikšanas metožu izstrādi un apstiprināšanu; integrētas testēšanas stratēģijas un modernus instrumentus toksisko draudu novērtējumam, tostarp alternatīvas metodes dzīvnieku izmantošanai testos; vides piesārņojuma ietekmes novērtējumu uz veselību;

| (b) | veselības pārbaužu un skrīninga prakšu, tostarp ģenētisko pārbaužu un vēža skrīninga, pilnveidošanu un kvalitātes pārbaudi. |
| --- | --- |

(b)

veselības pārbaužu un skrīninga prakšu, tostarp ģenētisko pārbaužu un vēža skrīninga, pilnveidošanu un kvalitātes pārbaudi.

3.2.   ▌Pārtikas nodrošinājums, ilgtspējīga lauksaimniecība
  un mežsaimniecība
  , jūras, jūrlietu
  un iekšzemes ūdeņu
  pētniecība un bioekonomika

JRC atbalstīs Eiropas lauksaimniecības un zivsaimniecības politikas izstrādi, īstenošanu un uzraudzību, tostarp saistībā ar pārtikas nodrošinājumu un bioekonomikas attīstību, izmantojot:

| (a) | globālās sistēmas un instrumentu izveidi ražas prognozēšanai un kultūraugu ražības uzraudzībai; atbalstu lauksaimniecības preču īstermiņa un vidēja termiņa perspektīvas uzlabošanai, tostarp klimata pārmaiņu seku prognozēšanai; |
| --- | --- |

(a)

globālās sistēmas un instrumentu izveidi ražas prognozēšanai un kultūraugu ražības uzraudzībai; atbalstu lauksaimniecības preču īstermiņa un vidēja termiņa perspektīvas uzlabošanai, tostarp klimata pārmaiņu seku prognozēšanai;

| (b) | ieguldījumu biotehnoloģisko inovāciju un uzlabotas resursefektivitātes jomā, lai “izmantojot mazāku resursu daudzumu, iegūtu vairāk”, veicot tehnoloģiski ekonomiskas analīzes un modelēšanu; |
| --- | --- |

(b)

ieguldījumu biotehnoloģisko inovāciju un uzlabotas resursefektivitātes jomā, lai “izmantojot mazāku resursu daudzumu, iegūtu vairāk”, veicot tehnoloģiski ekonomiskas analīzes un modelēšanu;

| (c) | scenārija modelēšanu lēmuma pieņemšanai lauksaimniecības politikas jomā un politiskās ietekmes analīzi makrolīmenī, reģionālā un mikrolīmenī; paziņojuma “KLP [kopējā lauksaimniecības politika] 2020. gada perspektīvā” ietekmes uz jaunattīstības/jaunietekmes valstīm izvērtēšanu; |
| --- | --- |

(c)

scenārija modelēšanu lēmuma pieņemšanai lauksaimniecības politikas jomā un politiskās ietekmes analīzi makrolīmenī, reģionālā un mikrolīmenī; paziņojuma “KLP [kopējā lauksaimniecības politika] 2020. gada perspektīvā” ietekmes uz jaunattīstības/jaunietekmes valstīm izvērtēšanu;

| (d) | zivsaimniecību kontroles un izpildes, kā arī zivju un zivju produktu izsekojamības metožu turpmāku attīstību; stabilas ekosistēmas veselības rādītāju izstrādi un bioekonomikas modelēšanu, lai labāk izprastu cilvēku darbības tiešo (piem., zveja) un netiešo (klimata pārmaiņas) ietekmi uz zivju krājumu dinamiku, jūras vidi, kā arī to sociāli ekonomisko ietekmi. |
| --- | --- |

(d)

zivsaimniecību kontroles un izpildes, kā arī zivju un zivju produktu izsekojamības metožu turpmāku attīstību; stabilas ekosistēmas veselības rādītāju izstrādi un bioekonomikas modelēšanu, lai labāk izprastu cilvēku darbības tiešo (piem., zveja) un netiešo (klimata pārmaiņas) ietekmi uz zivju krājumu dinamiku, jūras vidi, kā arī to sociāli ekonomisko ietekmi.

3.3.   Droša, tīra un efektīva enerģija

JRC arvien vairāk pievērsīs uzmanību “20-20-20” klimata un enerģijas mērķiem un ES pārejai uz konkurētspējīgu, zemu oglekļa emisiju ekonomiku līdz 2050. gadam, pētot šādus tehnoloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus:

| (a) | energoapgādes drošība, īpaši attiecībā uz saiknēm un savstarpēju saistību ar energoapgādi un pārvades sistēmām, kas sniedzas pāri Eiropas robežām; to vietējo sākotnējo un ārējo enerģijas avotu un infrastruktūru apzināšana, uz kurām paļaujas Eiropa; |
| --- | --- |

(a)

energoapgādes drošība, īpaši attiecībā uz saiknēm un savstarpēju saistību ar energoapgādi un pārvades sistēmām, kas sniedzas pāri Eiropas robežām; to vietējo sākotnējo un ārējo enerģijas avotu un infrastruktūru apzināšana, uz kurām paļaujas Eiropa;

| (b) | enerģijas/elektrības pārvades tīkli, īpaši Eiropas elektroenerģijas tīklu modelēšana un simulācija, viedo tīklu/supertīklu tehnoloģiju analīze un enerģijas sistēmu reālā laika simulācija; |
| --- | --- |

(b)

enerģijas/elektrības pārvades tīkli, īpaši Eiropas elektroenerģijas tīklu modelēšana un simulācija, viedo tīklu/supertīklu tehnoloģiju analīze un enerģijas sistēmu reālā laika simulācija;

| (c) | energoefektivitāte, jo īpaši energoefektivitātes politikas instrumentu sekmju pārraudzības un novērtējuma metodes, energoefektīvu tehnoloģiju un instrumentu, kā arī viedtīklu izmantošanas tehnoloģiski ekonomiskā analīze; |
| --- | --- |

(c)

energoefektivitāte, jo īpaši energoefektivitātes politikas instrumentu sekmju pārraudzības un novērtējuma metodes, energoefektīvu tehnoloģiju un instrumentu, kā arī viedtīklu izmantošanas tehnoloģiski ekonomiskā analīze;

| (d) | zemas oglekļa emisijas tehnoloģijas (tostarp kodolenerģijas drošība Euratom programmā), īpaši darbības novērtējums un perspektīvu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju pirmsnormatīvā pētniecība; minēto tehnoloģiju izstrādes un ieviešanas virzītājspēku un šķēršļu analīze un modelēšana; atjaunojamu resursu un šķēršļu novērtējums zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju piegādes ķēdē, piemēram, deficīta izejvielas; energotehnoloģiju stratēģiskā plāna informācijas sistēmas (SETIS) un ar to saistīto darbību turpmāka attīstība. |
| --- | --- |

(d)

zemas oglekļa emisijas tehnoloģijas (tostarp kodolenerģijas drošība Euratom programmā), īpaši darbības novērtējums un perspektīvu zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju pirmsnormatīvā pētniecība; minēto tehnoloģiju izstrādes un ieviešanas virzītājspēku un šķēršļu analīze un modelēšana; atjaunojamu resursu un šķēršļu novērtējums zemas oglekļa emisijas tehnoloģiju piegādes ķēdē, piemēram, deficīta izejvielas; energotehnoloģiju stratēģiskā plāna informācijas sistēmas (SETIS) un ar to saistīto darbību turpmāka attīstība.

3.4.   Vieds, videi draudzīgs un integrēts transports

JRC atbalstīs 2050. gada mērķus saistībā ar konkurētspējīgu, viedu, resursu ziņā efektīvu un integrētu transporta sistēmu cilvēku un preču drošai pārvadāšanai, veicot laboratorijas pētījumus, kā arī modelējot un uzraugot pieejas saistībā ar šādām tēmām:

| (a) | stratēģiskas, zemas oglekļa emisijas transporta tehnoloģijas visiem transporta veidiem, tostarp ceļu transporta elektrifikācija un lidmašīnas/kuģi/autotransports, kuram izmanto alternatīvu degvielu, kā arī Komisijas iekšējās mijieskaita iestādes izveide informācijas un apkopošanai un izplatīšanai par attiecīgām tehnoloģijām; nefosilo degvielu un enerģijas resursu pieejamība un izmaksas, tostarp elektrificēta ceļu transporta ietekme uz elektrotīkliem un elektrības ražošanu; |
| --- | --- |

(a)

stratēģiskas, zemas oglekļa emisijas transporta tehnoloģijas visiem transporta veidiem, tostarp ceļu transporta elektrifikācija un lidmašīnas/kuģi/autotransports, kuram izmanto alternatīvu degvielu, kā arī Komisijas iekšējās mijieskaita iestādes izveide informācijas un apkopošanai un izplatīšanai par attiecīgām tehnoloģijām; nefosilo degvielu un enerģijas resursu pieejamība un izmaksas, tostarp elektrificēta ceļu transporta ietekme uz elektrotīkliem un elektrības ražošanu;

| (b) | tīri un efektīvi transportlīdzekļi, īpaši saskaņotu testa procedūru izveide un novatorisku tehnoloģiju vērtēšana attiecībā uz emisiju, tradicionālās un alternatīvās degvielas patēriņa efektivitāti un drošumu; tādas uzlabotas metodoloģijas ierosināšana, kas paredzēta emisijas mērījumiem un ietekmes uz vidi aprēķiniem; dažādu emisiju inventarizācijas un uzraudzības darbību koordinēšana un saskaņošana Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

(b)

tīri un efektīvi transportlīdzekļi, īpaši saskaņotu testa procedūru izveide un novatorisku tehnoloģiju vērtēšana attiecībā uz emisiju, tradicionālās un alternatīvās degvielas patēriņa efektivitāti un drošumu; tādas uzlabotas metodoloģijas ierosināšana, kas paredzēta emisijas mērījumiem un ietekmes uz vidi aprēķiniem; dažādu emisiju inventarizācijas un uzraudzības darbību koordinēšana un saskaņošana Eiropas līmenī;

| (c) | viedas mobilitātes sistēmas, lai panāktu drošu, inteliģentu un integrētu mobilitāti, tostarp jaunu transporta sistēmu un komponentu tehnoloģiski ekonomisks novērtējums, uzlabotas satiksmes pārvaldības piemērošanas metodes un ieguldījumi integrētas pieejas izstrādē transporta pieprasījumam un pārvaldībai; |
| --- | --- |

(c)

viedas mobilitātes sistēmas, lai panāktu drošu, inteliģentu un integrētu mobilitāti, tostarp jaunu transporta sistēmu un komponentu tehnoloģiski ekonomisks novērtējums, uzlabotas satiksmes pārvaldības piemērošanas metodes un ieguldījumi integrētas pieejas izstrādē transporta pieprasījumam un pārvaldībai;

| (d) | integrēta transporta drošība, jo īpaši instrumentu un pakalpojumu nodrošināšana informācijas par negadījumiem aviācijas, jūras un zemes transporta nozarēs apkopošanai, nodošanai un analīzei; negadījumu novēršanas uzlabošana, izmantojot analīzi un starpmodālas drošības mācības, tajā pašā laikā veicinot izmaksu ietaupījumu un uzlabotu efektivitāti. |
| --- | --- |

(d)

integrēta transporta drošība, jo īpaši instrumentu un pakalpojumu nodrošināšana informācijas par negadījumiem aviācijas, jūras un zemes transporta nozarēs apkopošanai, nodošanai un analīzei; negadījumu novēršanas uzlabošana, izmantojot analīzi un starpmodālas drošības mācības, tajā pašā laikā veicinot izmaksu ietaupījumu un uzlabotu efektivitāti.

3.5.   Klimata politika, vide, resursu efektivitāte un izejvielas

JRC centīsies padarīt Eiropu ekoloģiski tīrāku, veicinās resursu piegādes drošību un dabas resursu globālu, ilgtspējīgu pārvaldību, nodrošinot:

| (a) | piekļuvi savietojamiem vides datiem un informācijai, turpinot standartu un savietojamības nolīgumu, ģeotelpisku instrumentu un novatoriskas informācijas ziņošanas tehnoloģiju infrastruktūras, piemēram, Eiropas Savienības Telpiskās informācijas infrastruktūru (INSPIRE) izstrādi, kā arī Eiropas Savienības un globālo iniciatīvu pilnveidošanu; |
| --- | --- |

(a)

piekļuvi savietojamiem vides datiem un informācijai, turpinot standartu un savietojamības nolīgumu, ģeotelpisku instrumentu un novatoriskas informācijas ziņošanas tehnoloģiju infrastruktūras, piemēram, Eiropas Savienības Telpiskās informācijas infrastruktūru (INSPIRE) izstrādi, kā arī Eiropas Savienības un globālo iniciatīvu pilnveidošanu;

| (b) | galveno vides rādītāju mērījumus un pārraudzību un dabas resursu stāvokļa un izmaiņu novērtēšanu, turpinot rādītāju un informācijas sistēmu izstrādi, kas sniedz ieguldījumu vides infrastruktūrās; ekosistēmu pakalpojumu izvērtēšanu, tostarp to novērtējumus un klimata pārmaiņu sekas; |
| --- | --- |

(b)

galveno vides rādītāju mērījumus un pārraudzību un dabas resursu stāvokļa un izmaiņu novērtēšanu, turpinot rādītāju un informācijas sistēmu izstrādi, kas sniedz ieguldījumu vides infrastruktūrās; ekosistēmu pakalpojumu izvērtēšanu, tostarp to novērtējumus un klimata pārmaiņu sekas;

| (c) | integrētas modelēšanas struktūras izstrādi ilgtspējības novērtējuma veikšanai, balstoties uz tādiem tematiskiem modeļiem kā augsne, zemes izmantojums, ūdens resursi, gaisa kvalitāte, siltumnīcefekta gāzu emisijas, mežsaimniecība, enerģija un transports, pievēršoties arī klimata pārmaiņu sekām un reakcijai uz šīm pārmaiņām; |
| --- | --- |

(c)

integrētas modelēšanas struktūras izstrādi ilgtspējības novērtējuma veikšanai, balstoties uz tādiem tematiskiem modeļiem kā augsne, zemes izmantojums, ūdens resursi, gaisa kvalitāte, siltumnīcefekta gāzu emisijas, mežsaimniecība, enerģija un transports, pievēršoties arī klimata pārmaiņu sekām un reakcijai uz šīm pārmaiņām;

| (d) | ES attīstības politikas mērķu atbalstīšanu, veicinot tehnoloģiju nodošanu, svarīgu resursu uzraudzību (meži, augsne, pārtikas piegāde), kā arī pētniecības atbalstīšanu, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi un resursu izmantošanas ietekmi uz vidi, kā arī lai panāktu kompromisu cīņā par zemi pārtikas vai enerģijas ražošanai un zemi, piemēram, bioloģiskajai daudzveidībai; |
| --- | --- |

(d)

ES attīstības politikas mērķu atbalstīšanu, veicinot tehnoloģiju nodošanu, svarīgu resursu uzraudzību (meži, augsne, pārtikas piegāde), kā arī pētniecības atbalstīšanu, lai mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi un resursu izmantošanas ietekmi uz vidi, kā arī lai panāktu kompromisu cīņā par zemi pārtikas vai enerģijas ražošanai un zemi, piemēram, bioloģiskajai daudzveidībai;

| (e) | integrētu sociālo, vides, tehnoloģisko un ekonomikas novērtējumu saistībā ar ilgtspējīgu ražošanas un patēriņa politiku, tostarp stratēģisko izejvielu piegādes drošību, resursefektivitāti, zemas oglekļa emisijas un tīriem ražošanas procesiem un tehnoloģijām, ražojumu un pakalpojumu pilnveidi, patēriņa modeļiem un tirdzniecību; dzīves cikla novērtējuma analīžu turpmāku attīstību un integrēšanu politikā; |
| --- | --- |

(e)

integrētu sociālo, vides, tehnoloģisko un ekonomikas novērtējumu saistībā ar ilgtspējīgu ražošanas un patēriņa politiku, tostarp stratēģisko izejvielu piegādes drošību, resursefektivitāti, zemas oglekļa emisijas un tīriem ražošanas procesiem un tehnoloģijām, ražojumu un pakalpojumu pilnveidi, patēriņa modeļiem un tirdzniecību; dzīves cikla novērtējuma analīžu turpmāku attīstību un integrēšanu politikā;

| (f) | klimata pārmaiņu seku mazināšanas un/vai pielāgošanās iespēju ekonomiskās ietekmes integrētu analīzi, pamatojoties uz kvantitatīvo instrumentu modeļu kopumu reģionālā un globālā mērogā, sākot ar nozaru līmeni līdz pat makroekonomikas līmenim. |
| --- | --- |

(f)

klimata pārmaiņu seku mazināšanas un/vai pielāgošanās iespēju ekonomiskās ietekmes integrētu analīzi, pamatojoties uz kvantitatīvo instrumentu modeļu kopumu reģionālā un globālā mērogā, sākot ar nozaru līmeni līdz pat makroekonomikas līmenim.

3.6.   Eiropa mainīgā pasaulē – iekļaujoša, novatoriska un domājoša sabiedrība

JRC veicinās “Inovācijas savienības” ▌un “Globālas Eiropas” mērķu īstenošanu, veicot šādas darbības:

| (a) | pētījumu un inovācijas virzītājspēku un šķēršļu vispārēja analīze un modelēšanas platformas izstrāde, lai novērtētu to ietekmi uz mikroekonomiku un makroekonomiku; |
| --- | --- |

(a)

pētījumu un inovācijas virzītājspēku un šķēršļu vispārēja analīze un modelēšanas platformas izstrāde, lai novērtētu to ietekmi uz mikroekonomiku un makroekonomiku;

| (b) | ieguldījumi pamatiniciatīvas “Inovācijas savienība” īstenošanas uzraudzībā, izmantojot rezultātu pārskatus, rādītāju izstrādi u. c., kā arī publiskās informācijas un ziņu vākšanas sistēmas darbība, lai glabātu attiecīgos datus un informāciju; |
| --- | --- |

(b)

ieguldījumi pamatiniciatīvas “Inovācijas savienība” īstenošanas uzraudzībā, izmantojot rezultātu pārskatus, rādītāju izstrādi u. c., kā arī publiskās informācijas un ziņu vākšanas sistēmas darbība, lai glabātu attiecīgos datus un informāciju;

| (c) | valsts informācijas un ziņu platformas darbība, lai palīdzētu valsts un reģionālajām iestādēm viedas specializācijas jomā; ekonomiskās aktivitātes telpiskā modeļa ekonomiskā analīze, jo īpaši pievēršoties ekonomiskajām, sociālajām un teritoriālajām atšķirībām un pārmaiņām reakcijas modelī uz tehnoloģisko attīstību; |
| --- | --- |

(c)

valsts informācijas un ziņu platformas darbība, lai palīdzētu valsts un reģionālajām iestādēm viedas specializācijas jomā; ekonomiskās aktivitātes telpiskā modeļa ekonomiskā analīze, jo īpaši pievēršoties ekonomiskajām, sociālajām un teritoriālajām atšķirībām un pārmaiņām reakcijas modelī uz tehnoloģisko attīstību;

| (d) | finanšu sistēmas reformas ekonometriskā un makroekonomiskā analīze, lai veicinātu efektīvas ES finanšu krīzes pārvaldības sistēmas uzturēšanu; turpmāka metodoloģiska atbalsta nodrošināšana dalībvalstu budžeta stāvokļa uzraudzībai saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu; |
| --- | --- |

(d)

finanšu sistēmas reformas ekonometriskā un makroekonomiskā analīze, lai veicinātu efektīvas ES finanšu krīzes pārvaldības sistēmas uzturēšanu; turpmāka metodoloģiska atbalsta nodrošināšana dalībvalstu budžeta stāvokļa uzraudzībai saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu;

| (e) | Eiropas Pētniecības telpas (EPT) darbības uzraudzība un dažu tās galveno elementu (piem., pētnieku mobilitātes, valsts pētniecības programmu pieejamības) virzītājspēku un šķēršļu analīze, kā arī attiecīgu politikas iespēju piedāvāšana; svarīgas vietas saglabāšana EPT arī turpmāk, izmantojot sakaru veidošanu, apmācību un ļaujot lietotājiem dalībvalstīs, kandidātvalstīs un asociētajās valstīs pieeju savām struktūrām un datu bāzēm; |
| --- | --- |

(e)

Eiropas Pētniecības telpas (EPT) darbības uzraudzība un dažu tās galveno elementu (piem., pētnieku mobilitātes, valsts pētniecības programmu pieejamības) virzītājspēku un šķēršļu analīze, kā arī attiecīgu politikas iespēju piedāvāšana; svarīgas vietas saglabāšana EPT arī turpmāk, izmantojot sakaru veidošanu, apmācību un ļaujot lietotājiem dalībvalstīs, kandidātvalstīs un asociētajās valstīs pieeju savām struktūrām un datu bāzēm;

| (f) | digitālās ekonomikas kvantitatīvas ekonomiskās analīzes izstrāde; informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ietekmes izpētes veikšana attiecībā uz digitālās sabiedrības mērķiem; būtisku drošības jautājumu ietekmes uz cilvēku dzīvi izpēte (digitālā dzīve); |
| --- | --- |

(f)

digitālās ekonomikas kvantitatīvas ekonomiskās analīzes izstrāde; informācijas un komunikācijas tehnoloģiju ietekmes izpētes veikšana attiecībā uz digitālās sabiedrības mērķiem; būtisku drošības jautājumu ietekmes uz cilvēku dzīvi izpēte (digitālā dzīve);

3.7.   Drošas sabiedrības – Eiropas un tās iedzīvotāju brīvības un drošības aizsargāšana

JRC veicinās “Drošības un pilsonības” mērķu īstenošanu, veicot šādas darbības:

| (a) | uzsvars uz kritisko infrastruktūru ievainojamības noteikšanu un novērtēšanu (tostarp globālās navigācijas sistēmas, finanšu tirgi); to instrumentu uzlabošana, kurus izmanto cīņai pret krāpšanu attiecībā uz ES budžetu un kuģošanas uzraudzību; kā arī personas identitātes (digitālā identitāte) vai tās ietekmēšanas tehnoloģiju operatīvās darbības novērtējums; |
| --- | --- |

(a)

uzsvars uz kritisko infrastruktūru ievainojamības noteikšanu un novērtēšanu (tostarp globālās navigācijas sistēmas, finanšu tirgi); to instrumentu uzlabošana, kurus izmanto cīņai pret krāpšanu attiecībā uz ES budžetu un kuģošanas uzraudzību; kā arī personas identitātes (digitālā identitāte) vai tās ietekmēšanas tehnoloģiju operatīvās darbības novērtējums;

| (b) | Eiropas Savienības spēju uzlabošana attiecībā uz katastrofu riska samazināšanu un cilvēka izraisītu un dabas katastrofu pārvaldību, jo īpaši ar globālas agrīnās brīdināšanas sistēmas izstrādes attiecībā uz dažādiem draudiem un riska pārvaldības informācijas sistēmu palīdzību, izmantojot Zemes novērošanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

(b)

Eiropas Savienības spēju uzlabošana attiecībā uz katastrofu riska samazināšanu un cilvēka izraisītu un dabas katastrofu pārvaldību, jo īpaši ar globālas agrīnās brīdināšanas sistēmas izstrādes attiecībā uz dažādiem draudiem un riska pārvaldības informācijas sistēmu palīdzību, izmantojot Zemes novērošanas tehnoloģijas;

| (c) | instrumentu turpmāka nodrošināšana tādu globālās drošības problēmu novērtēšanai un pārvaldībai kā terorisms un ieroču (ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolieroču (Euratom programmā)) neizplatīšana, draudi, kurus rada sociāli politiskā nestabilitāte un infekcijas slimības; jaunas jomas, kam jāpievēršas, ir neaizsargātība un nesen konstatēti vai hibrīdie draudi, kuri ietver pieejamību izejvielām, pirātismu, resursu trūkumu/konkurenci un klimata pārmaiņu ietekmi uz dabas katastrofu gadījumiem. |
| --- | --- |

(c)

instrumentu turpmāka nodrošināšana tādu globālās drošības problēmu novērtēšanai un pārvaldībai kā terorisms un ieroču (ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolieroču (Euratom programmā)) neizplatīšana, draudi, kurus rada sociāli politiskā nestabilitāte un infekcijas slimības; jaunas jomas, kam jāpievēršas, ir neaizsargātība un nesen konstatēti vai hibrīdie draudi, kuri ietver pieejamību izejvielām, pirātismu, resursu trūkumu/konkurenci un klimata pārmaiņu ietekmi uz dabas katastrofu gadījumiem.

4.   Konkrēti ar ieviešanu saistīti aspekti

Saskaņā ar globālās Eiropas prioritātēm JRC stiprinās zinātnisko sadarbību ar galvenajām starptautiskajām organizācijām un trešām valstīm (piemēram, ANO iestādēm, ESAO, Amerikas Savienotajām Valstīm, Japānu, Krieviju, Ķīnu, Brazīliju, Indiju) tajās jomās, kam ir plaša globālā dimensija, piemēram, klimata pārmaiņas, pārtikas nodrošinājums vai nanotehnoloģijas. Minētā sadarbība notiks ciešā saistībā ar starptautiskās sadarbības pasākumiem, ko īsteno Savienība un dalībvalstis.

Lai politikas veidotāji saņemtu uzlabotus pakalpojumus, JRC turpinās attīstīt savu spēju analizēt un nodrošināt starpnozaru politikas iespējas un veikt attiecīgus ietekmes novērtējumus. Šī spēja tiks atbalstīta, īpaši stiprinot:

| (a) | modelēšanu galvenajās jomās (piemēram, enerģētika un transports, lauksaimniecība, klimats, vide, ekonomika). Galveno uzmanību pievērsīs gan nozaru, gan integrētiem modeļiem (ilgtspējas novērtējumiem), ietverot zinātniski tehniskos un ekonomiskos aspektus; |
| --- | --- |

(a)

modelēšanu galvenajās jomās (piemēram, enerģētika un transports, lauksaimniecība, klimats, vide, ekonomika). Galveno uzmanību pievērsīs gan nozaru, gan integrētiem modeļiem (ilgtspējas novērtējumiem), ietverot zinātniski tehniskos un ekonomiskos aspektus;

| (b) | perspektīvas pētījumus, kuros analizēs zinātnes, tehnoloģijas un sabiedrības tendences un pasākumus, un to, kā tie var ietekmēt valsts politiku un inovācijas un stiprināt konkurētspēju un noturīgu izaugsmi. Tas dos iespēju JRC pievērst uzmanību tiem jautājumiem, kam varētu noderēt politikas intervence nākotnē, kā arī paredzēt patērētāju vajadzības. |
| --- | --- |

(b)

perspektīvas pētījumus, kuros analizēs zinātnes, tehnoloģijas un sabiedrības tendences un pasākumus, un to, kā tie var ietekmēt valsts politiku un inovācijas un stiprināt konkurētspēju un noturīgu izaugsmi. Tas dos iespēju JRC pievērst uzmanību tiem jautājumiem, kam varētu noderēt politikas intervence nākotnē, kā arī paredzēt patērētāju vajadzības.

JRC stiprinās atbalstu standartizācijas procesam un standartiem kā horizontālam Eiropas konkurētspējas atbalsta elementam. Darbības ietvers pirmsnormatīvu pētniecību, atsauces materiālu izstrādi un mērījumus, kā arī metodoloģiju saskaņošanu. Ir noteiktas piecas galvenās jomas (enerģētika; transports; digitalizācijas programma; drošība un aizsargātība (tostarp kodoldrošība Euratom programmā); patērētāju aizsardzība). Turklāt JRC turpinās veicināt sava darba rezultātu izplatīšanu un sniegt atbalstu Eiropas Savienības institūcijām un organizācijām intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldībā.

JRC arī radīs iespējas uzvedības zinātņu jomā atbalstīt efektīvākas reglamentācijas izstrādi, papildinot JRC pasākumus atsevišķās jomās, piemēram, uztura, energoefektivitātes un ar precēm saistītas politikas jomā.

Sociālekonomiskā izpēte būs viens no attiecīgajās jomās veiktajiem pasākumiem, piemēram, saistībā ar Digitālo programmu, ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu vai sabiedrības veselību.

Ir svarīgi, lai JRC izmantotu modernu infrastruktūru, lai darbotos kā ES izziņas centrs, turpinātu ieņemt svarīgu vietu EPT un iesaistītos jaunās pētniecības jomās. JRC turpinās savu renovācijas un atjaunošanas programmu, lai nodrošinātu atbilstību spēkā esošajām vides, drošības un aizsargātības regulām, kā arī veiktu ieguldījumu zinātnes infrastruktūrā, tostarp izstrādājot modelēšanas platformas un struktūras jaunām jomām, piemēram, ģenētiskajai testēšanai. Šādi ieguldījumi tiks veikti ciešā sadarbībā ar Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas foruma (ESFRI) ceļvedi, ņemot vērā esošās struktūras dalībvalstīs.

---

(1)  Komisijas Ieteikums par intelektuālā īpašuma pārvaldību zināšanu nodošanas darbībās un par prakses kodeksu universitātēm un citām sabiedriskām pētniecības iestādēm (C(2008)1329, 10.4.2008.).

(2)  Būtībā vismaz 80 % no laika.

(3)  
  Reģionāla sadarbības struktūra (Regional Partner Facility – RPF) ir pētniecības infrastruktūra, kurai valsts vai reģionālā līmenī ir svarīga nozīme attiecībā uz sociālekonomisko atdevi, apmācību un pētnieku un tehniķu piesaistīšanu un kura ir atzīta par Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas foruma vai citas pasaules līmeņa pētniecības infrastruktūras partneri. RPF kvalitātei, tostarp rādītājiem, cik kvalitatīvi ir zinātniskie pakalpojumi un pārvaldība un kāda ir rezultātu pieejamības stratēģija, ir jāatbilst standartiem, ko piemēro visām Eiropas pētniecības infrastruktūrām.

(4)  Tā kā pētniecībā arvien vairāk izmanto datorus un datus, visiem pētniekiem ir ļoti svarīga piekļuve jaunām e-infrastruktūrām. Piemēram, GÉAET savieno 40 miljonus lietotāju vairāk nekā 8000 iestādēs 40 valstīs, bet Eiropas tīkla infrastruktūra ir pasaulē lielākā dalītās datošanas infrastruktūra ar vairāk nekā 290 vietām 50 valstīs. Nepārtrauktais progress IKT jomā un zinātnes pieaugošā vajadzība datot un apstrādāt lielus datu apjomus rada lielas finanšu un organizatoriskas problēmas attiecībā uz integrētu pakalpojumu nodrošināšanu pētniekiem.

(5)  Jautājumu par lietisko internetu koordinēs kā transversālu jautājumu.

(6)  Tostarp satelīttīkliem.

(7)  

  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(8)  Komisijas dienestu darba dokuments SEC(2009)1295, kas pievienots paziņojumam “Ieguldījumi zemu oglekļa emisiju tehnoloģiju attīstībā (SET plāns)” COM(2009)0519.

(9)  COM(2007)0723.

(10)  
  Komisijas Baltā grāmata “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu”, COM(2011)0144.

(11)  Šīs aplēses sagatavojis uzņēmums PricewaterhouseCoopers, un tās paredzētas “Ar ilgtspējīgumu saistītai globālajai uzņēmējdarbībai ar dabas resursiem (enerģija, mežsaimniecība, pārtika un lauksaimniecība, ūdens un metāli u. c.)” un WBCSD (2010) “Vīzija 2050: Jaunā darba programma uzņēmējdarbībai. Pasaules uzņēmējdarbības padome ilgtspējīgai attīstībai”. Ženēva. http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf

(12)  COM(2008)0699.

(13)  Eiropas Parlaments “Politikas departaments ekonomikas un zinātnes politikai. Ekoinovācijas — ES virzība uz resursu un energoefektīvu ekonomiku. Pētījums un piezīmes” 2009. gada marts.

(14)  Ekoinovāciju novērojums “Ekoinovāciju izaicinājums. Virzība uz resursefektīvu Eiropu. 2010. gada ziņojums”. 2011. gada maijs.

(15)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006.

(16)  
  Neskarot šai “Sabiedrības problēmu risināšanas” daļai piešķirto budžetu.

(17)  
  C(2008)1329, 10.4.2008.

II PIELIKUMS

Rezultātu rādītāji

Šajā tabulā katram pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrētajam mērķim ir norādīti ▌vairāki būtiski rādītāji, atbilstoši kuriem izvērtē programmas rezultātus un ietekmi un kurus pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas gaitā ir iespējams precizēt.

1.   I DAĻA. Prioritāte “Zinātnes izcilība”

Konkrēto mērķu īstenošanas rādītāji:

Eiropas Pētniecības padome

| — | EPP finansēto projektu publikāciju īpatsvars no 1 % visbiežāk citēto publikāciju katrā
  zinātnes jomā |
| --- | --- |

—

EPP finansēto projektu publikāciju īpatsvars no 1 % visbiežāk citēto publikāciju katrā
  zinātnes jomā

Nākotnes un jaunās tehnoloģijas

| — | Publikācijas īpaši ietekmīgos zinātniski recenzētos žurnālos |
| --- | --- |

—

Publikācijas īpaši ietekmīgos zinātniski recenzētos žurnālos

| — | Pieteikumi patentiem
  un piešķirti patenti
  nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā |
| --- | --- |

—

Pieteikumi patentiem
  un piešķirti patenti
  nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā

Marijas 
  Sklodovskas
  -Kirī vārdā nosauktās darbības prasmju, apmācības un karjeras attīstības jomā

| — | Pētnieku, tostarp doktora grāda kandidātu, aprite starp nozarēm un valstīm |
| --- | --- |

—

Pētnieku, tostarp doktora grāda kandidātu, aprite starp nozarēm un valstīm

Eiropas pētniecības infrastruktūras (tostarp e-infrastruktūras)

| — | To pētnieku skaits, kuriem ar ▌
  Savienības atbalstu
  ir nodrošināta piekļuve pētniecības infrastruktūrām▌ |
| --- | --- |

—

To pētnieku skaits, kuriem ar ▌
  Savienības atbalstu
  ir nodrošināta piekļuve pētniecības infrastruktūrām▌

2.   II DAĻA. Prioritāte “Vadošā loma rūpniecībā”

Konkrēto mērķu īstenošanas rādītāji:

Vadošā loma pamattehnoloģijās un rūpnieciskās tehnoloģijās (IKT, nanotehnoloģijas, progresīvie materiāli, biotehnoloģijas, progresīvā ražošana un kosmoss)

| — | Pieteikumi patentiem
  un piešķirti patenti
  dažādās pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomās |
| --- | --- |

—

Pieteikumi patentiem
  un piešķirti patenti
  dažādās pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomās

| — | To iesaistīto uzņēmumu īpatsvars, kuri sāk lietot inovācijas, kas ir jaunas uzņēmumā vai tirgū (projekta periodā un trīs nākamajos gados) |
| --- | --- |

—

To iesaistīto uzņēmumu īpatsvars, kuri sāk lietot inovācijas, kas ir jaunas uzņēmumā vai tirgū (projekta periodā un trīs nākamajos gados)

| — | Kopīgu publisku – privātu publikāciju skaits |
| --- | --- |

—

Kopīgu publisku – privātu publikāciju skaits

Piekļuve riska finansējumam

| — | Kopējie ieguldījumi, kas mobilizēti ar aizņēmuma finansējuma un rika kapitāla ieguldījumu starpniecību |
| --- | --- |

—

Kopējie ieguldījumi, kas mobilizēti ar aizņēmuma finansējuma un rika kapitāla ieguldījumu starpniecību

| — | Finansēto organizāciju skaits un piesaistīto privāto līdzekļu apjoms |
| --- | --- |

—

Finansēto organizāciju skaits un piesaistīto privāto līdzekļu apjoms

Inovācija MVU

| — | To MVU īpatsvars, kas piedaloties projektā ievieš inovācijas, kuras uzņēmumā vai tirgū nav iepriekš zināmas (attiecas uz projekta periodu un trim papildu gadiem) |
| --- | --- |

—

To MVU īpatsvars, kas piedaloties projektā ievieš inovācijas, kuras uzņēmumā vai tirgū nav iepriekš zināmas (attiecas uz projekta periodu un trim papildu gadiem)

| — | Izaugsme un darbvietu izveide iesaistītajos MVU |
| --- | --- |

—

Izaugsme un darbvietu izveide iesaistītajos MVU

3.   III DAĻA. PRIORITĀTE “SABIEDRĪBAS PROBLĒMU RISINĀŠANA”

Konkrēto mērķu īstenošanas rādītāji:

Attiecībā uz visām sabiedrības problēmām

| — | Publikācijas īpaši ietekmīgos zinātniski recenzētos žurnālos dažādo sabiedrības problēmu jomā |
| --- | --- |

—

Publikācijas īpaši ietekmīgos zinātniski recenzētos žurnālos dažādo sabiedrības problēmu jomā

| — | Pieteikumi patentiem
  un piešķirti
  patenti dažādo sabiedrības problēmu jomā |
| --- | --- |

—

Pieteikumi patentiem
  un piešķirti
  patenti dažādo sabiedrības problēmu jomā

| — | Prototipu un testēšanas
  pasākumu skaits |
| --- | --- |

—

Prototipu un testēšanas
  pasākumu skaits

| — | Kopīgu publisku – privātu publikāciju skaits |
| --- | --- |

—

Kopīgu publisku – privātu publikāciju skaits

Turklāt katras problēmas jomā panākto vērtē, rezultātus samērojot ar ieguldījumu konkrēto mērķu īstenošanā, kuri uzskaitīti I pielikumā Regulai (ES) Nr. XX/12 [pamatprogramma “Apvārsnis 2020”].

4.   IV DAĻA. AR KODOLENERĢIJU NESAISTĪTAS KOPĪGĀ PĒTNIECĪBAS CENTRA TIEŠĀS DARBĪBAS

Konkrēto mērķu īstenošanas rādītāji:

| — | Kopīgā pētniecības centra sniegtā tehniskā un zinātniskā politikas atbalsta radītās taustāmās un būtiskās ietekmes uz Eiropas politiskajām nostādnēm gadījumu skaits |
| --- | --- |

—

Kopīgā pētniecības centra sniegtā tehniskā un zinātniskā politikas atbalsta radītās taustāmās un būtiskās ietekmes uz Eiropas politiskajām nostādnēm gadījumu skaits

| — | Zinātniski recenzētu publikāciju skaits ▌ietekmīgos žurnālos |
| --- | --- |

—

Zinātniski recenzētu publikāciju skaits ▌ietekmīgos žurnālos

III PIELIKUMS

Uzraudzība

Komisija uzraudzīs pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot turpmāk minētajiem jautājumiem.

| 1. | Ieguldījums Eiropas Pētniecības telpas izveidē |
| --- | --- |

1.

Ieguldījums Eiropas Pētniecības telpas izveidē

| 2. | Plašāka dalība |
| --- | --- |

2.

Plašāka dalība

| 3. | MVU dalība |
| --- | --- |

3.

MVU dalība

| 4. | Sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes |
| --- | --- |

4.

Sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes

| 5. | Zinātne un sabiedrība |
| --- | --- |

5.

Zinātne un sabiedrība

| 6. | Dzimumu līdztiesība |
| --- | --- |

6.

Dzimumu līdztiesība

| 7. | Starptautiskā sadarbība |
| --- | --- |

7.

Starptautiskā sadarbība

| 8. | Ilgtspējīga attīstība un klimata pārmaiņas, tostarp informācija par klimata pārmaiņu radītiem izdevumiem |
| --- | --- |

8.

Ilgtspējīga attīstība un klimata pārmaiņas, tostarp informācija par klimata pārmaiņu radītiem izdevumiem

| 9. | Pāreja no atklāšanas līdz izmantošanai tirgū |
| --- | --- |

9.

Pāreja no atklāšanas līdz izmantošanai tirgū

| 10. | Digitalizācijas programma |
| --- | --- |

10.

Digitalizācijas programma

| 11. | Privātā sektora līdzdalība |
| --- | --- |

11.

Privātā sektora līdzdalība

| 12. | Publiskā un privātā sektora partnerību un publiskā sektora savstarpēju partnerību finansēšana |
| --- | --- |

12.

Publiskā un privātā sektora partnerību un publiskā sektora savstarpēju partnerību finansēšana

| 13. | Saziņa un izplatīšana |
| --- | --- |

13.

Saziņa un izplatīšana

| 14. | Neatkarīgu ekspertu līdzdalības struktūra |
| --- | --- |

14.

Neatkarīgu ekspertu līdzdalības struktūra

IV PIELIKUMS

Informācija, ko Komisija sniegs saskaņā ar 8.a panta 2. punktu

| 1. | Informācija par atsevišķiem projektiem, kas dos iespēju katru priekšlikumu uzraudzīt visā tā darbības ciklā, īpašu uzmanību pievēršot šādiem jautājumiem:







  — | iesniegtie priekšlikumi, |
| --- | --- | --- |

1.

—

iesniegtie priekšlikumi,

| — | katra priekšlikuma izvērtēšanas rezultāti, |
| --- | --- |

—

katra priekšlikuma izvērtēšanas rezultāti,

| — | dotāciju nolīgumi, |
| --- | --- |

—

dotāciju nolīgumi,

| — | pabeigtie projekti. |
| --- | --- |

—

pabeigtie projekti.

| 2. | Informācija par katra uzaicinājuma rezultātiem un projektu īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot šādiem jautājumiem:







  — | katra uzaicinājuma rezultāti, |
| --- | --- | --- |

2.

—

katra uzaicinājuma rezultāti,

| — | iznākums sarunām par dotāciju nolīgumiem, |
| --- | --- |

—

iznākums sarunām par dotāciju nolīgumiem,

| — | projektu īstenošana, tostarp informācija par maksājumiem un projektu iznākumu. |
| --- | --- |

—

projektu īstenošana, tostarp informācija par maksājumiem un projektu iznākumu.

| 3. | Informācija par programmas īstenošanu, tostarp atbilstoša informācija, kas attiecas uz pamatprogrammas līmeni, konkrētu programmu un katru jomu, un JRC, kā arī sinerģija ar citām atbilstošām Savienības programmām. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Informācija par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta izpildi, tostarp informācija par saistībām un maksājumiem, kas paredzēti 185. un 187. panta iniciatīvām. |
| --- | --- |

4.

V PIELIKUMS

Programmas komitejas sastāvi

Saskaņā ar 9. panta 1. a punktu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” komitejas sastāvu saraksts (1) ir šāds:

| 1. | Stratēģiskais sastāvs Visas programmas stratēģiskais pārskats kopumā, saskaņotība atšķirīgu programmas daļu un transversālu tēmu starpā, ieskaitot tēmas “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana” un “Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to”. |
| --- | --- |

1.

Stratēģiskais sastāvs Visas programmas stratēģiskais pārskats kopumā, saskaņotība atšķirīgu programmas daļu un transversālu tēmu starpā, ieskaitot tēmas “Izcilības izplatīšana un dalības paplašināšana” un “Zinātne sabiedrībai un sadarbībā ar to”.

I daļa — “Zinātnes izcilība”:

| 2. | Eiropas Pētniecības padome, Nākotnes un jaunās tehnoloģijas (NJT) un Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības |
| --- | --- |

2.

Eiropas Pētniecības padome, Nākotnes un jaunās tehnoloģijas (NJT) un Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktās darbības

| 3. | Pētniecības infrastruktūra |
| --- | --- |

3.

Pētniecības infrastruktūra

II daļa — “Vadošā loma rūpniecībā”:

| 4. | Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) |
| --- | --- |

4.

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

| 5. | Nanotehnoloģijas, progresīvie materiāli, biotehnoloģija, progresīvā ražošana un pārstrāde |
| --- | --- |

5.

Nanotehnoloģijas, progresīvie materiāli, biotehnoloģija, progresīvā ražošana un pārstrāde

| 6. | Kosmoss |
| --- | --- |

6.

Kosmoss

| 7. | MVU un piekļuve riska kapitāla finansējumam |
| --- | --- |

7.

MVU un piekļuve riska kapitāla finansējumam

III daļa — “Sabiedrības problēmu risināšana”:

| 8. | Veselība, demogrāfiskās pārmaiņas un labklājība |
| --- | --- |

8.

Veselība, demogrāfiskās pārmaiņas un labklājība

| 9. | Pārtikas nodrošinājums, ilgtspējīga lauksaimniecība un mežsaimniecība, jūras, jūrlietu un iekšzemes ūdeņu pētniecība un bioekonomika |
| --- | --- |

9.

Pārtikas nodrošinājums, ilgtspējīga lauksaimniecība un mežsaimniecība, jūras, jūrlietu un iekšzemes ūdeņu pētniecība un bioekonomika

| 10. | Droša, tīra un efektīva enerģija |
| --- | --- |

10.

Droša, tīra un efektīva enerģija

| 11. | Vieds, videi draudzīgs un integrēts transports |
| --- | --- |

11.

Vieds, videi draudzīgs un integrēts transports

| 12. | Klimata politika, vide, resursu efektivitāte un izejvielas |
| --- | --- |

12.

Klimata politika, vide, resursu efektivitāte un izejvielas

| 13. | Eiropa mainīgā pasaulē – iekļaujoša, novatoriska un domājoša sabiedrība |
| --- | --- |

13.

Eiropa mainīgā pasaulē – iekļaujoša, novatoriska un domājoša sabiedrība

| 14. | Droša sabiedrība — Eiropas un tās iedzīvotāju brīvības un drošības aizsardzība |
| --- | --- |

14.

Droša sabiedrība — Eiropas un tās iedzīvotāju brīvības un drošības aizsardzība

---

(1)  Lai veicinātu šādu saskaņotu programmas īstenošanu, Komisija par katru programmas komitejas sanāksmi, kā noteikts darba kārtībā un saskaņā ar noteiktajām pamatnostādnēm, kompensēs izdevumus vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, kā arī izdevumus vienam ekspertam/padomdevējam katrai dalībvalstij par tiem darba kārtības punktiem, par kuriem dalībvalstij nepieciešamas īpašas speciālās zināšanas.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/380 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/380

---

P7_TA(2013)0505

Eiropas statistika***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/59)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0167),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0101/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, ko atbilstīgi 2. protokolam par subsidiaritātes principa piemērošanu iesniedza Spānijas Deputātu Kongress, Spānijas Senāts un Austrijas Federālā Padome, norādot, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, ko atbilstīgi 2. protokolam par subsidiaritātes principa piemērošanu iesniedza Spānijas Deputātu Kongress, Spānijas Senāts un Austrijas Federālā Padome, norādot, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 6. novembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 6. novembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0436/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0436/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 374, 4.12.2012., 2. lpp.

---

P7_TC1-COD(2012)0084

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku

(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)

[Grozījums Nr. 43]

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”), jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Statistikas sistēma (turpmāk “ESS”) kā partnerība kopumā ir veiksmīgi konsolidējusi savas darbības, lai nodrošinātu augstas kvalitātes
  , regulētas un uzticamas
  Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu, tostarp uzlabojot sistēmas pārvaldību. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Statistikas sistēma (turpmāk “ESS”) kā partnerība kopumā ir veiksmīgi konsolidējusi savas darbības, lai nodrošinātu augstas kvalitātes
  , regulētas un uzticamas
  Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu, tostarp uzlabojot sistēmas pārvaldību.

| (2) | Tomēr ir konstatēti ▌trūkumi, jo īpaši attiecībā uz statistikas kvalitātes pārvaldības sistēmu.
  Minētie trūkumi pastiprina nepieciešamību nodrošināt statistikas iestāžu neatkarību no iespējama politiskā spiediena valsts un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr ir konstatēti ▌trūkumi, jo īpaši attiecībā uz statistikas kvalitātes pārvaldības sistēmu.
  Minētie trūkumi pastiprina nepieciešamību nodrošināt statistikas iestāžu neatkarību no iespējama politiskā spiediena valsts un Savienības līmenī.

| (3) | Komisija savā 2011. gada 15. aprīļa paziņojumā ▌“Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā” ierosināja rīcību šo trūkumu novēršanai
  un ESS pārvaldības stiprināšanai
  . Jo īpaši tā ierosināja mērķtiecīgus grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes ▌Regulā (EK) Nr. 223/2009 ▌ (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2011. gada 15. aprīļa paziņojumā ▌“Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā” ierosināja rīcību šo trūkumu novēršanai
  un ESS pārvaldības stiprināšanai
  . Jo īpaši tā ierosināja mērķtiecīgus grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes ▌Regulā (EK) Nr. 223/2009 ▌ (3).

| (4) | Padome savos 2011. gada 20. jūnija secinājumos atzinīgi novērtēja minēto Komisijas iniciatīvu un uzsvēra, ka ir būtiski nepārtraukti uzlabot ESS pārvaldību un efektivitāti. |
| --- | --- |

(4)

Padome savos 2011. gada 20. jūnija secinājumos atzinīgi novērtēja minēto Komisijas iniciatīvu un uzsvēra, ka ir būtiski nepārtraukti uzlabot ESS pārvaldību un efektivitāti.

| (5) | Turklāt būtu jāņem vērā Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmā notikušo jaunāko izmaiņu ietekme uz statistikas jomu, jo īpaši aspekti, kas saistīti ar statistikas neatkarību, piemēram, pārredzamas darbā pieņemšanas un atlaišanas procedūras, budžeta piešķīrumi un pirmspublicēšanas grafiki, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes ▌Regulā (ES) Nr. 1175/2011 ▌ (4), kā arī tie, kas saistīti ar prasību par to institūciju darbības autonomiju, kuras ir atbildīgas par valsts fiskālo noteikumu īstenošanas uzraudzību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 473/2013 ▌ (5). |
| --- | --- |

(5)

Turklāt būtu jāņem vērā Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmā notikušo jaunāko izmaiņu ietekme uz statistikas jomu, jo īpaši aspekti, kas saistīti ar statistikas neatkarību, piemēram, pārredzamas darbā pieņemšanas un atlaišanas procedūras, budžeta piešķīrumi un pirmspublicēšanas grafiki, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes ▌Regulā (ES) Nr. 1175/2011 ▌ (4), kā arī tie, kas saistīti ar prasību par to institūciju darbības autonomiju, kuras ir atbildīgas par valsts fiskālo noteikumu īstenošanas uzraudzību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 473/2013 ▌ (5).

| (6) | Šie aspekti
  , kas saistīti ar profesionālo neatkarību, piemēram, pārredzamām darbā pieņemšanas un atlaišanas procedūrām, budžeta piešķīrumiem un publicēšanas grafikiem,
  būtu jāattiecina ne tikai uz statistiku, kuru sagatavo fiskālās uzraudzības sistēmas un pārmērīga budžeta deficīta procedūras vajadzībām, bet uz visu Eiropas statistiku, ko izstrādā, sagatavo un izplata ESS. |
| --- | --- |

(6)

Šie aspekti
  , kas saistīti ar profesionālo neatkarību, piemēram, pārredzamām darbā pieņemšanas un atlaišanas procedūrām, budžeta piešķīrumiem un publicēšanas grafikiem,
  būtu jāattiecina ne tikai uz statistiku, kuru sagatavo fiskālās uzraudzības sistēmas un pārmērīga budžeta deficīta procedūras vajadzībām, bet uz visu Eiropas statistiku, ko izstrādā, sagatavo un izplata ESS.

| (6a) | Eiropas statistikas datu kvalitāte un to nozīme uz faktiem balstītu lēmumu pieņemšanā būtu jāpārskata pastāvīgi, cita starpā novērtējot to pievienoto vērtību Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā ““Eiropa 2020” — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” izklāstīto stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu, tai skaitā ar izaugsmi, nodarbinātību un sociālo ekonomiku saistīto mērķu, sasniegšanā. Attiecīgā gadījumā būtu jāpielāgo Eiropas statistikas datu tvērums. |
| --- | --- |

(6a)

Eiropas statistikas datu kvalitāte un to nozīme uz faktiem balstītu lēmumu pieņemšanā būtu jāpārskata pastāvīgi, cita starpā novērtējot to pievienoto vērtību Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā ““Eiropa 2020” — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” izklāstīto stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu, tai skaitā ar izaugsmi, nodarbinātību un sociālo ekonomiku saistīto mērķu, sasniegšanā. Attiecīgā gadījumā būtu jāpielāgo Eiropas statistikas datu tvērums.

| (7) | Turklāt kārtējam gadam vai vairākiem gadiem piešķirto un statistikas vajadzību nodrošināšanai pieejamo līdzekļu pietiekamība ir viens no nosacījumiem
  , lai nodrošinātu
  statistikas iestāžu
  profesionālo neatkarību un statistikas datu kvalitāti
  . |
| --- | --- |

(7)

Turklāt kārtējam gadam vai vairākiem gadiem piešķirto un statistikas vajadzību nodrošināšanai pieejamo līdzekļu pietiekamība ir viens no nosacījumiem
  , lai nodrošinātu
  statistikas iestāžu
  profesionālo neatkarību un statistikas datu kvalitāti
  .

| (8) | Tādēļ būtu jāpastiprina statistikas iestāžu profesionālā neatkarība
  , jānodrošina
  minimālie obligātie standarti,
  kas ir piemērojami visā Savienībā, un
  valsts statistikas iestāžu (turpmāk “VSI”) vadītājiem būtu
  jānodrošina
  īpašas garantijas statistikas uzdevumu izpildes, organizatoriskās vadības un resursu piešķiršanas ziņā.
  VSI vadītāju darbā pieņemšanas procedūrām vajadzētu būt pārredzamām un balstītām tikai uz profesionāliem kritērijiem, pienācīgi ņemot vērā iespēju vienlīdzību un jo īpaši līdzsvarotu sadalījumu pēc dzimuma. Šajā sakarībā pilntiesīga dalība būtu jāuzņemas arī dalībvalstu parlamentiem, un attiecīgā gadījumā tiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem būtu jāveicina statistikas datus sagatavojošo iestāžu neatkarība un jāpalielina statistikas jomā īstenotās politikas demokrātiskā pārskatatbildība. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ būtu jāpastiprina statistikas iestāžu profesionālā neatkarība
  , jānodrošina
  minimālie obligātie standarti,
  kas ir piemērojami visā Savienībā, un
  valsts statistikas iestāžu (turpmāk “VSI”) vadītājiem būtu
  jānodrošina
  īpašas garantijas statistikas uzdevumu izpildes, organizatoriskās vadības un resursu piešķiršanas ziņā.
  VSI vadītāju darbā pieņemšanas procedūrām vajadzētu būt pārredzamām un balstītām tikai uz profesionāliem kritērijiem, pienācīgi ņemot vērā iespēju vienlīdzību un jo īpaši līdzsvarotu sadalījumu pēc dzimuma. Šajā sakarībā pilntiesīga dalība būtu jāuzņemas arī dalībvalstu parlamentiem, un attiecīgā gadījumā tiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem būtu jāveicina statistikas datus sagatavojošo iestāžu neatkarība un jāpalielina statistikas jomā īstenotās politikas demokrātiskā pārskatatbildība.

| (8a) | Ticamu Eiropas statistikas datu iegūšanai nepieciešama stingra statistiķu profesionālā neatkarība, un vienlaikus, sagatavojot Eiropas statistikas datus, būtu jāņem vērā politikas vajadzības un būtu jāsniedz atbalsts statistikas datu veidā jaunām politikas iniciatīvām valsts un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(8a)

Ticamu Eiropas statistikas datu iegūšanai nepieciešama stingra statistiķu profesionālā neatkarība, un vienlaikus, sagatavojot Eiropas statistikas datus, būtu jāņem vērā politikas vajadzības un būtu jāsniedz atbalsts statistikas datu veidā jaunām politikas iniciatīvām valsts un Savienības līmenī.

| (8b) | Eurostat neatkarība ir jānostiprina un jāgarantē, izmantojot efektīvu parlamentāro pārbaudi un kontroli. |
| --- | --- |

(8b)

Eurostat neatkarība ir jānostiprina un jāgarantē, izmantojot efektīvu parlamentāro pārbaudi un kontroli.

| (9) | Turklāt, lai
  valsts līmenī
  nodrošinātu statistikas jomā veikto darbību efektīvāku koordināciju
  ESS ietvaros
  , tostarp kvalitātes pārvaldību,
  vienlaikus pienācīgi ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas (turpmāk “ECBS”) veiktos uzdevumus statistikas jomā,
  būtu jāprecizē VSI jau piešķirtā
  uzdevuma — ESS ietvaros sagatavojamo Eiropas statistikas datu koordinēšanas —
  īstenošanas joma.
  Arī pašlaik jau notiekošā VSI un ES Statistikas biroja darbības koordinēšana un šo institūciju sadarbība ir nozīmīga daļa no efektīvas statistikas jomā veikto darbību koordinēšanas ESS ietvaros. Izstrādājot, sagatavojot un izplatot Eiropas statistikas datus atbilstoši ESS un ECBS attiecīgajai pārvaldības struktūrai un statistikas darba programmām, būtu jāievēro ECBS institucionālā atdalīšana un centrālo banku neatkarība. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt, lai
  valsts līmenī
  nodrošinātu statistikas jomā veikto darbību efektīvāku koordināciju
  ESS ietvaros
  , tostarp kvalitātes pārvaldību,
  vienlaikus pienācīgi ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas (turpmāk “ECBS”) veiktos uzdevumus statistikas jomā,
  būtu jāprecizē VSI jau piešķirtā
  uzdevuma — ESS ietvaros sagatavojamo Eiropas statistikas datu koordinēšanas —
  īstenošanas joma.
  Arī pašlaik jau notiekošā VSI un ES Statistikas biroja darbības koordinēšana un šo institūciju sadarbība ir nozīmīga daļa no efektīvas statistikas jomā veikto darbību koordinēšanas ESS ietvaros. Izstrādājot, sagatavojot un izplatot Eiropas statistikas datus atbilstoši ESS un ECBS attiecīgajai pārvaldības struktūrai un statistikas darba programmām, būtu jāievēro ECBS institucionālā atdalīšana un centrālo banku neatkarība.

| (10) | Lai samazinātu slogu statistikas iestādēm un respondentiem, būtu jānodrošina iespēja VSI un citām valsts iestādēm nekavējoties un bez maksas piekļūt administratīvajiem ierakstiem, tostarp elektroniski veiktajiem ierakstiem, tos izmantot un papildināt ar statistikas datiem. |
| --- | --- |

(10)

Lai samazinātu slogu statistikas iestādēm un respondentiem, būtu jānodrošina iespēja VSI un citām valsts iestādēm nekavējoties un bez maksas piekļūt administratīvajiem ierakstiem, tostarp elektroniski veiktajiem ierakstiem, tos izmantot un papildināt ar statistikas datiem.

| (10a) | Eiropas statistikas datiem vajadzētu būt viegli salīdzināmiem un pieejamiem, un tie būtu nekavējoties un regulāri jāatjaunina, lai nodrošinātu to, ka Savienības politikas jomās un finansēšanas iniciatīvās tiek pilnībā ņemtas vērā Savienībā notiekošās pārmaiņas, jo īpaši saistībā ar ekonomiskās krīzes sekām. |
| --- | --- |

(10a)

Eiropas statistikas datiem vajadzētu būt viegli salīdzināmiem un pieejamiem, un tie būtu nekavējoties un regulāri jāatjaunina, lai nodrošinātu to, ka Savienības politikas jomās un finansēšanas iniciatīvās tiek pilnībā ņemtas vērā Savienībā notiekošās pārmaiņas, jo īpaši saistībā ar ekonomiskās krīzes sekām.

| (11) | Turklāt ar VSI agrīnā posmā būtu jāapspriežas par tādu jaunu administratīvo ierakstu izstrādi, kuri varētu nodrošināt datus statistikas vajadzībām, un par plānotajām izmaiņām pastāvošajos administratīvajos avotos vai par šo avotu likvidēšanu. Tām būtu jāsaņem arī attiecīgie metadati no administratīvo datu īpašniekiem un jākoordinē tādu administratīvo ierakstu standartizācija, kuri ir būtiski statistikas datu sagatavošanai. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt ar VSI agrīnā posmā būtu jāapspriežas par tādu jaunu administratīvo ierakstu izstrādi, kuri varētu nodrošināt datus statistikas vajadzībām, un par plānotajām izmaiņām pastāvošajos administratīvajos avotos vai par šo avotu likvidēšanu. Tām būtu jāsaņem arī attiecīgie metadati no administratīvo datu īpašniekiem un jākoordinē tādu administratīvo ierakstu standartizācija, kuri ir būtiski statistikas datu sagatavošanai.

| (12) | No administratīvajiem ierakstiem iegūto datu konfidencialitāte būtu jāaizsargā saskaņā ar vienotiem principiem un pamatnostādnēm, ko piemēro visiem Eiropas statistikas sagatavošanā izmantotajiem konfidenciālajiem datiem. Būtu jāizveido
  un jāpublicē
  arī minētajiem datiem piemērojamas kvalitātes
  un pārredzamības
  novērtēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

(12)

No administratīvajiem ierakstiem iegūto datu konfidencialitāte būtu jāaizsargā saskaņā ar vienotiem principiem un pamatnostādnēm, ko piemēro visiem Eiropas statistikas sagatavošanā izmantotajiem konfidenciālajiem datiem. Būtu jāizveido
  un jāpublicē
  arī minētajiem datiem piemērojamas kvalitātes
  un pārredzamības
  novērtēšanas sistēmas.

| (12a) | Tiem pašiem datiem vajadzētu būt vienlaikus pieejamiem visiem lietotājiem, un būtu stingri jāievēro noteiktie embargo. VSI būtu jānosaka periodisko datu publicēšanas grafiki. |
| --- | --- |

(12a)

Tiem pašiem datiem vajadzētu būt vienlaikus pieejamiem visiem lietotājiem, un būtu stingri jāievēro noteiktie embargo. VSI būtu jānosaka periodisko datu publicēšanas grafiki.

| (13) | Eiropas statistikas datu kvalitāti varētu stiprināt un lietotāju uzticību paaugstināt, arī valstu valdībām uzņemoties atbildību par Eiropas Statistikas prakses kodeksa (turpmāk “Prakses kodekss”)
  stingru
  piemērošanu. Šajā nolūkā
  Saistībās par uzticamu statistiku (“saistības”), kuras
  katrā dalībvalstī
  tiktu noteiktas, ņemot vērā konkrētās valsts īpašās iezīmes
  , ▌būtu jāiekļauj konkrēti pasākumi, ko tās valdība veiks, lai īstenotu Prakses
  kodeksā ietvertos principus attiecībā uz statistiku. Minētās saistības varētu ietvert
  valsts
  augstas
  kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, tostarp
  pašnovērtēšanu,
  uzlabošanas
  pasākumus un uzraudzības mehānismus
  . |
| --- | --- |

(13)

Eiropas statistikas datu kvalitāti varētu stiprināt un lietotāju uzticību paaugstināt, arī valstu valdībām uzņemoties atbildību par Eiropas Statistikas prakses kodeksa (turpmāk “Prakses kodekss”)
  stingru
  piemērošanu. Šajā nolūkā
  Saistībās par uzticamu statistiku (“saistības”), kuras
  katrā dalībvalstī
  tiktu noteiktas, ņemot vērā konkrētās valsts īpašās iezīmes
  , ▌būtu jāiekļauj konkrēti pasākumi, ko tās valdība veiks, lai īstenotu Prakses
  kodeksā ietvertos principus attiecībā uz statistiku. Minētās saistības varētu ietvert
  valsts
  augstas
  kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, tostarp
  pašnovērtēšanu,
  uzlabošanas
  pasākumus un uzraudzības mehānismus
  .

| (13a) | Komisijas (Eurostat) tīmekļa vietnē vajadzētu būt viegli pieejamām pilnīgām un lietošanā vienkāršām dinamikas rindām. Ja iespējams, veicot periodisku atjaunošanu, būtu jānodrošina tāda informācija par katru dalībvalsti, kura atspoguļo gada vai mēneša laikā notikušās izmaiņas. |
| --- | --- |

(13a)

Komisijas (Eurostat) tīmekļa vietnē vajadzētu būt viegli pieejamām pilnīgām un lietošanā vienkāršām dinamikas rindām. Ja iespējams, veicot periodisku atjaunošanu, būtu jānodrošina tāda informācija par katru dalībvalsti, kura atspoguļo gada vai mēneša laikā notikušās izmaiņas.

| (14) | Tā kā Eiropas statistikas datu sagatavošanai ir jāpamatojas uz ilgtermiņa darbības un finanšu plānošanu, lai nodrošinātu augstu neatkarības pakāpi, Eiropas statistikas programmai būtu jāaptver tas pats laikposms, ko aptver daudzgadu finanšu shēma. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā Eiropas statistikas datu sagatavošanai ir jāpamatojas uz ilgtermiņa darbības un finanšu plānošanu, lai nodrošinātu augstu neatkarības pakāpi, Eiropas statistikas programmai būtu jāaptver tas pats laikposms, ko aptver daudzgadu finanšu shēma.

| (15) | Ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 Komisijai piešķirtas pilnvaras īstenot dažus šīs regulas noteikumus
  saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK

   (6)

  . Stājoties spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011

   (7)

  , ar ko atceļ Lēmumu 1999/468/EK, Komisijai piešķirtās
  pilnvaras ▌ir jāsaskaņo ar
  minēto jauno tiesisko regulējumu, un šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011
  .
  Komisijai būtu jānodrošina, ka īstenošanas akti nerada būtisku papildu slogu dalībvalstīm vai respondentu vienībām.


  ▌ |
| --- | --- |

(15)

Ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 Komisijai piešķirtas pilnvaras īstenot dažus šīs regulas noteikumus
  saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK

   (6)

  . Stājoties spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011

   (7)

  , ar ko atceļ Lēmumu 1999/468/EK, Komisijai piešķirtās
  pilnvaras ▌ir jāsaskaņo ar
  minēto jauno tiesisko regulējumu, un šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011
  .
  Komisijai būtu jānodrošina, ka īstenošanas akti nerada būtisku papildu slogu dalībvalstīm vai respondentu vienībām.

▌

| (19) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(19)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (20) | Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju. |
| --- | --- |

(20)

Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Statistikas sistēmas komiteju.

| (20a) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 223/2009, |
| --- | --- |

(20a)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 223/2009,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 223/2009

Regulu (EK) Nr. 223/2009 groza šādi:

| (1) | regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | “profesionālā neatkarība” nozīmē to, ka statistikas datus izstrādā, sagatavo un izplata neatkarīgā veidā, jo īpaši attiecībā uz izmantojamajiem paņēmieniem, definīcijām, metodoloģiju un avotiem, kā arī visu veidu izplatīšanas laiku un saturu,
  un ka uz šo uzdevumu veikšanu netiek izdarīts nekāds politisko
  vai interešu grupu vai Savienības vai valstu iestāžu
  spiediens
  ;”; |
| --- | --- | --- |

(1)

regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

“profesionālā neatkarība” nozīmē to, ka statistikas datus izstrādā, sagatavo un izplata neatkarīgā veidā, jo īpaši attiecībā uz izmantojamajiem paņēmieniem, definīcijām, metodoloģiju un avotiem, kā arī visu veidu izplatīšanas laiku un saturu,
  un ka uz šo uzdevumu veikšanu netiek izdarīts nekāds politisko
  vai interešu grupu vai Savienības vai valstu iestāžu
  spiediens
  ;”;

| (2) | regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Valsts statistikas iestāde (VSI), ko dalībvalsts izraugās kā institūciju, kas ir atbildīga par visu Eiropas statistikas datu izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas darbību koordinēšanu valsts līmenī
  saskaņā ar šo Regulu,
  šajā sakarībā darbojas kā vienīgais Komisijas (Eurostat) kontaktpunkts statistikas jautājumos.
  VSI koordinē visas pārējās valsts iestādes, kas ir atbildīgas par
  to
  Eiropas statistikas datu izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu
  , kurus saskaņā ar šo Regulu sagatavo visas pārējās ESS ietilpstošās valstu iestādes
  . VSI jo īpaši ir atbildīga par tādu jautājumu koordinēšanu valsts līmenī kā statistikas programmu izstrāde un paziņošana, kvalitātes uzraudzība,
  skaidra
  metodoloģija, datu nosūtīšana un saziņa par ESS darbībām statistikas jomā.
  VSI un attiecīgās valsts centrālā banka (turpmāk “VCB”) kā ECBS dalībniece, kas īsteno ECBS statistikas darba programmas, sadarbojas ESS un ECBS kopīgajos ar Eiropas statistiku saistītajos jautājumos, lai nodrošinātu, ka ar ESS un ECBS palīdzību to attiecīgajās kompetences jomās tiek sagatavoti pilnīgi un saskaņoti Eiropas statistikas dati.
  ”; |
| --- | --- |

(2)

regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Valsts statistikas iestāde (VSI), ko dalībvalsts izraugās kā institūciju, kas ir atbildīga par visu Eiropas statistikas datu izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas darbību koordinēšanu valsts līmenī
  saskaņā ar šo Regulu,
  šajā sakarībā darbojas kā vienīgais Komisijas (Eurostat) kontaktpunkts statistikas jautājumos.

VSI koordinē visas pārējās valsts iestādes, kas ir atbildīgas par
  to
  Eiropas statistikas datu izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu
  , kurus saskaņā ar šo Regulu sagatavo visas pārējās ESS ietilpstošās valstu iestādes
  . VSI jo īpaši ir atbildīga par tādu jautājumu koordinēšanu valsts līmenī kā statistikas programmu izstrāde un paziņošana, kvalitātes uzraudzība,
  skaidra
  metodoloģija, datu nosūtīšana un saziņa par ESS darbībām statistikas jomā.
  VSI un attiecīgās valsts centrālā banka (turpmāk “VCB”) kā ECBS dalībniece, kas īsteno ECBS statistikas darba programmas, sadarbojas ESS un ECBS kopīgajos ar Eiropas statistiku saistītajos jautājumos, lai nodrošinātu, ka ar ESS un ECBS palīdzību to attiecīgajās kompetences jomās tiek sagatavoti pilnīgi un saskaņoti Eiropas statistikas dati.
  ”;

| (3) | iekļauj šādu pantu:

  “5.a pants




  VSI vadītāji


  un citu valsts iestāžu par statistikas jautājumiem atbildīgās personas


  1.   
  Dalībvalstis
  savā valsts statistikas sistēmā
  nodrošina par šajā regulā paredzētajiem uzdevumiem atbildīgo amatpersonu profesionālo neatkarību
  . ▌
  2.   
  Šajā sakarībā
  VSI
  vadītāji:










  a) | vienpersoniski atbild par lēmumu pieņemšanu par procesiem, statistikas metodēm, standartiem un procedūrām, kā arī statistisko analīžu un citu publikāciju saturu un izdošanas laiku attiecībā uz VSI izstrādātajiem, sagatavotajiem un izplatītajiem Eiropas statistikas datiem; |
| --- | --- | --- |

(3)

iekļauj šādu pantu:

“5.a pants

VSI vadītāji


  un citu valsts iestāžu par statistikas jautājumiem atbildīgās personas

1.   
  Dalībvalstis
  savā valsts statistikas sistēmā
  nodrošina par šajā regulā paredzētajiem uzdevumiem atbildīgo amatpersonu profesionālo neatkarību
  . ▌

2.   
  Šajā sakarībā
  VSI
  vadītāji:

a)

vienpersoniski atbild par lēmumu pieņemšanu par procesiem, statistikas metodēm, standartiem un procedūrām, kā arī statistisko analīžu un citu publikāciju saturu un izdošanas laiku attiecībā uz VSI izstrādātajiem, sagatavotajiem un izplatītajiem Eiropas statistikas datiem;

| b) | ir pilnvaroti pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, kas attiecas uz VSI iekšējo pārvaldi; |
| --- | --- |

b)

ir pilnvaroti pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, kas attiecas uz VSI iekšējo pārvaldi;

| c) | pildot uzdevumus statistikas jomā, rīkojas neatkarīgi un nelūdz un nepieņem nekādus norādījumus no valstu valdībām vai citām institūcijām, birojiem vai vienībām; |
| --- | --- |

c)

pildot uzdevumus statistikas jomā, rīkojas neatkarīgi un nelūdz un nepieņem nekādus norādījumus no valstu valdībām vai citām institūcijām, birojiem vai vienībām;

| d) | atbild par darbībām statistikas jomā un attiecīgās VSI budžeta izpildi; |
| --- | --- |

d)

atbild par darbībām statistikas jomā un attiecīgās VSI budžeta izpildi;

| e) | publicē gada pārskatu un attiecīgā gadījumā sniedz komentārus par budžeta piešķīruma jautājumiem, kas saistīti ar VSI darbībām statistikas jomā; |
| --- | --- |

e)

publicē gada pārskatu un attiecīgā gadījumā sniedz komentārus par budžeta piešķīruma jautājumiem, kas saistīti ar VSI darbībām statistikas jomā;

| f) | koordinē visu to valsts iestāžu darbības statistikas jomā, kuras piedalās Eiropas statistikas datu izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā, kā minēts 5. pantā; |
| --- | --- |

f)

koordinē visu to valsts iestāžu darbības statistikas jomā, kuras piedalās Eiropas statistikas datu izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā, kā minēts 5. pantā;

| g) | attiecīgā gadījumā sagatavo valsts pamatnostādnes, lai savas valsts statistikas sistēmas ietvaros nodrošinātu kvalitāti Eiropas statistikas datu izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā, un atbild par šo pamatnostādņu ievērošanu attiecīgajā valsts statistikas iestādē; |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā sagatavo valsts pamatnostādnes, lai savas valsts statistikas sistēmas ietvaros nodrošinātu kvalitāti Eiropas statistikas datu izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā, un atbild par šo pamatnostādņu ievērošanu attiecīgajā valsts statistikas iestādē;

| h) | pārstāv savas valsts statistikas sistēmu Eiropas statistikas sistēmā. |
| --- | --- |

h)

pārstāv savas valsts statistikas sistēmu Eiropas statistikas sistēmā.

3.   
  Dalībvalstis nodrošina, ka citas valsts iestādes, kas ir atbildīgas par Eiropas statistikas datu izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu, šādus uzdevumus veic saskaņā
  ar VSI
  vadītāja apstiprinātajām valsts pamatnostādnēm
  .

4.   
  VSI vadītāju un attiecīgā gadījumā citu Eiropas statistikas datus sagatavojošu valsts iestāžu par statistikas jautājumiem atbildīgo personu darbā pieņemšanas, pārcelšanas un atlaišanas procedūras ir pārredzamas un pamatojas tikai uz profesionāliem kritērijiem, nevis politiskiem apsvērumiem. Ar šīm procedūrām nodrošina to, ka tiek ievērots vienlīdzīgu iespēju princips, jo īpaši attiecībā uz dzimumu. VSI vadītāja atlaišanai sniedz sīki izklāstītu pamatojumu. Minētās procedūras dara publiski pieejamas.

4.a
     
  Dalībvalstis var izveidot valsts institūciju Eiropas statistikas datu sagatavotāju profesionālās neatkarības nodrošināšanai savā valstī. VSI vadītāji un attiecīgā gadījumā citu Eiropas statistikas datus sagatavojošo valsts iestāžu par statistikas jautājumiem atbildīgās personas var pieņemt šādu institūciju sniegtos padomus. Šādu institūciju locekļu darbā pieņemšanas, pārcelšanas un atlaišanas procedūras ir pārredzamas un pamatojas vienīgi uz profesionāliem kritērijiem, nevis politiskiem apsvērumiem.
  ”;

| (4) | regulas 6. panta 2.
  un 3.
   punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.   Komisija (Eurostat), nodrošinot Eiropas statistikas datu sagatavošanu saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem un principiem statistikas jomā, rīkojas neatkarīgi
  , sadarbojoties ar VSI un koordinējot to darbu
  . ▌


  3.
     
  Neskarot Protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (turpmāk “ECBS un ECB Statūti”) 5. pantu, Komisija (ES Statistikas birojs) koordinē Savienības iestāžu un institūciju darbības statistikas jomā, jo īpaši, lai nodrošinātu datu konsekvenci un kvalitāti un līdz minimumam samazinātu ar ziņošanu saistīto slogu. Šajā nolūkā Komisija (ES Statistikas birojs) var aicināt jebkuru Savienības iestādi vai institūciju konsultēt to vai sadarboties ar to, lai izstrādātu metodes un sistēmas statistikas mērķiem to attiecīgajā kompetences jomā. Šāda iestāde vai institūcija, kas ierosina sagatavot statistikas datus, apspriežas ar Komisiju (Eurostat) un ņem vērā visus tās ieteikumus šajā saistībā.
  ”; |
| --- | --- |

(4)

regulas 6. panta 2.
  un 3.
   punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Komisija (Eurostat), nodrošinot Eiropas statistikas datu sagatavošanu saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem un principiem statistikas jomā, rīkojas neatkarīgi
  , sadarbojoties ar VSI un koordinējot to darbu
  . ▌

3.
     
  Neskarot Protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (turpmāk “ECBS un ECB Statūti”) 5. pantu, Komisija (ES Statistikas birojs) koordinē Savienības iestāžu un institūciju darbības statistikas jomā, jo īpaši, lai nodrošinātu datu konsekvenci un kvalitāti un līdz minimumam samazinātu ar ziņošanu saistīto slogu. Šajā nolūkā Komisija (ES Statistikas birojs) var aicināt jebkuru Savienības iestādi vai institūciju konsultēt to vai sadarboties ar to, lai izstrādātu metodes un sistēmas statistikas mērķiem to attiecīgajā kompetences jomā. Šāda iestāde vai institūcija, kas ierosina sagatavot statistikas datus, apspriežas ar Komisiju (Eurostat) un ņem vērā visus tās ieteikumus šajā saistībā.
  ”;

| (4a) | iekļauj šādu pantu:




  “6.a pants




  Komisijas (Eurostat) ģenerāldirektors




  1.
     
  Komisijas statistikas biroju (Eurostat) vada ģenerāldirektors. Ģenerāldirektoru saskaņā ar 2. punktā noteikto procedūru ieceļ Komisija uz septiņiem gadiem bez tiesībām uz atkārtotu iecelšanu.




  2.
     
  Komisija ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms ģenerāldirektora pilnvaru termiņa beigām Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Ar ģenerāldirektora darbā pieņemšanas, pārcelšanas un atlaišanas procedūru nodrošina to, ka tiek ievērots vienlīdzīgu iespēju princips, jo īpaši attiecībā uz dzimumu, un šī procedūra ir pārredzama un pamatojas vienīgi uz profesionāliem kritērijiem, nevis politiskiem apsvērumiem. Komisija ieceļ ģenerāldirektoru pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi.




  3.
     
  Ģenerāldirektors vienpersoniski atbild par lēmumu pieņemšanu par procesiem, statistikas metodēm, standartiem un procedūrām, kā arī statistisko analīžu un citu publikāciju saturu un izdošanas laiku attiecībā uz visiem Komisijas (ES Statistikas biroja) sagatavotajiem statistikas datiem. Ģenerāldirektors ir pilnvarots pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Komisijas (Eurostat) iekšējo pārvaldi. Šo uzdevumu izpildē ģenerāldirektors rīkojas neatkarīgi un nelūdz un nepieņem valstu valdību vai citu institūciju, biroju vai aģentūru norādījumus. Ja ģenerāldirektors uzskata, ka Komisijas veiktais pasākums rada šaubas par viņa neatkarību, viņš nekavējoties par to informē Eiropas Parlamentu.




  4.
     
  Ģenerāldirektors ir atbildīgs par darbībām statistikas jomā un Komisijas (ES Statistikas biroja) budžeta izpildi. Viņš katru gadu saistībā ar dialogu par statistikas jautājumiem piedalās Eiropas Parlamenta attiecīgās komitejas sanāksmē, lai apspriestu jautājumus, kas attiecas uz statistikas pārvaldību, metodoloģiju un inovācijām statistikas jomā, un izteiktu komentārus par budžeta līdzekļu piešķiršanas jautājumiem, kuri saistīti ar Komisijas (ES Statistikas biroja) darbībām statistikas jomā.




  5.
     
  Pirms jebkāda disciplinārsoda piemērošanas ģenerāldirektoram Komisija apspriežas ar Eiropas Parlamentu. Disciplinārsodu ģenerāldirektoram piemēro saskaņā ar pamatotu lēmumu, kuru informatīvā nolūkā nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvajai padomei (turpmāk “ESPKP”).”; |
| --- | --- |

(4a)

iekļauj šādu pantu:

“6.a pants

Komisijas (Eurostat) ģenerāldirektors

1.
     
  Komisijas statistikas biroju (Eurostat) vada ģenerāldirektors. Ģenerāldirektoru saskaņā ar 2. punktā noteikto procedūru ieceļ Komisija uz septiņiem gadiem bez tiesībām uz atkārtotu iecelšanu.

2.
     
  Komisija ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms ģenerāldirektora pilnvaru termiņa beigām Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Ar ģenerāldirektora darbā pieņemšanas, pārcelšanas un atlaišanas procedūru nodrošina to, ka tiek ievērots vienlīdzīgu iespēju princips, jo īpaši attiecībā uz dzimumu, un šī procedūra ir pārredzama un pamatojas vienīgi uz profesionāliem kritērijiem, nevis politiskiem apsvērumiem. Komisija ieceļ ģenerāldirektoru pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi.

3.
     
  Ģenerāldirektors vienpersoniski atbild par lēmumu pieņemšanu par procesiem, statistikas metodēm, standartiem un procedūrām, kā arī statistisko analīžu un citu publikāciju saturu un izdošanas laiku attiecībā uz visiem Komisijas (ES Statistikas biroja) sagatavotajiem statistikas datiem. Ģenerāldirektors ir pilnvarots pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Komisijas (Eurostat) iekšējo pārvaldi. Šo uzdevumu izpildē ģenerāldirektors rīkojas neatkarīgi un nelūdz un nepieņem valstu valdību vai citu institūciju, biroju vai aģentūru norādījumus. Ja ģenerāldirektors uzskata, ka Komisijas veiktais pasākums rada šaubas par viņa neatkarību, viņš nekavējoties par to informē Eiropas Parlamentu.

4.
     
  Ģenerāldirektors ir atbildīgs par darbībām statistikas jomā un Komisijas (ES Statistikas biroja) budžeta izpildi. Viņš katru gadu saistībā ar dialogu par statistikas jautājumiem piedalās Eiropas Parlamenta attiecīgās komitejas sanāksmē, lai apspriestu jautājumus, kas attiecas uz statistikas pārvaldību, metodoloģiju un inovācijām statistikas jomā, un izteiktu komentārus par budžeta līdzekļu piešķiršanas jautājumiem, kuri saistīti ar Komisijas (ES Statistikas biroja) darbībām statistikas jomā.

5.
     
  Pirms jebkāda disciplinārsoda piemērošanas ģenerāldirektoram Komisija apspriežas ar Eiropas Parlamentu. Disciplinārsodu ģenerāldirektoram piemēro saskaņā ar pamatotu lēmumu, kuru informatīvā nolūkā nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvajai padomei (turpmāk “ESPKP”).”;

| (5) | regulas 11. pantam pievieno
  šādus punktus
  :
  “3.   Dalībvalstis
  un Komisija
  veic visus nepieciešamos pasākumus, lai
  ievērotu 2. panta 1. punktā minētos statistikas jomā piemērojamos principus nolūkā saglabāt
  uzticību
  Eiropas
  statistikai.
  Šos principus sīkāk izklāsta Prakses kodeksā.




  3.a
     
  Ar
  “
  saistībām
  par uzticamu statistiku”
  cenšas sasniegt mērķi nodrošināt sabiedrības uzticēšanos Eiropas statistikas datiem un panākt progresu Prakses kodeksā ietverto statistikas jomā piemērojamo principu īstenošanā, iesaistot dalībvalstis un Komisiju procesā, kurā ar atbilstošu līdzekļu palīdzību tiek noteiktas īpašas vispārēju uzticību statistikai veicinošas politiskās saistības, tostarp sabiedrībai paredzētu kopsavilkumu sagatavošana, un šīs saistības tiek publicētas atbilstīgajās tīmekļa vietnēs.




  3.b
     Komisija šīs saistības regulāri uzrauga, pamatojoties uz dalībvalstu atsūtītajiem gada pārskatiem.


  Ja saistības nav publicētas līdz ...

   (*1)

  , attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai progresa ziņojumu par Prakses kodeksa īstenošanu un dara to publiski pieejamu, kā arī attiecīgā gadījumā ziņo par paveikto šādu saistību izveidē.


  Komisija
  par publicētajām saistībām un attiecīgā gadījumā par progresa ziņojumiem
  informē Eiropas Parlamentu un Padomi
  līdz ...

   (*2).


  3.c
     
  Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvā padome (ESPKP), pamatojoties uz Komisijas iesniegtu ikgadēju ziņojumu, regulāri uzrauga Komisijas (Eurostat) saistības. ESPKP par minēto saistību izpildi ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei līdz ...

   (*3).”;

  (*1)  
  Trīs gadi pēc Regulas (2012/0084(COD)) spēkā stāšanās dienas.
  "


  (*2)  
  Trīs gadi un seši mēneši pēc Regulas (2012/0084(COD)) spēkā stāšanās dienas.
  "


  (*3)  
  Trīs gadi pēc Regulas (2012/0084(COD)) spēkā stāšanās dienas.
  " |
| --- | --- |

(5)

regulas 11. pantam pievieno
  šādus punktus
  :

“3.   Dalībvalstis
  un Komisija
  veic visus nepieciešamos pasākumus, lai
  ievērotu 2. panta 1. punktā minētos statistikas jomā piemērojamos principus nolūkā saglabāt
  uzticību
  Eiropas
  statistikai.
  Šos principus sīkāk izklāsta Prakses kodeksā.

3.a
     
  Ar
  “
  saistībām
  par uzticamu statistiku”
  cenšas sasniegt mērķi nodrošināt sabiedrības uzticēšanos Eiropas statistikas datiem un panākt progresu Prakses kodeksā ietverto statistikas jomā piemērojamo principu īstenošanā, iesaistot dalībvalstis un Komisiju procesā, kurā ar atbilstošu līdzekļu palīdzību tiek noteiktas īpašas vispārēju uzticību statistikai veicinošas politiskās saistības, tostarp sabiedrībai paredzētu kopsavilkumu sagatavošana, un šīs saistības tiek publicētas atbilstīgajās tīmekļa vietnēs.

3.b
     Komisija šīs saistības regulāri uzrauga, pamatojoties uz dalībvalstu atsūtītajiem gada pārskatiem.

Ja saistības nav publicētas līdz ...

   (*1)

  , attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai progresa ziņojumu par Prakses kodeksa īstenošanu un dara to publiski pieejamu, kā arī attiecīgā gadījumā ziņo par paveikto šādu saistību izveidē.

Komisija
  par publicētajām saistībām un attiecīgā gadījumā par progresa ziņojumiem
  informē Eiropas Parlamentu un Padomi
  līdz ...

   (*2).

3.c
     
  Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvā padome (ESPKP), pamatojoties uz Komisijas iesniegtu ikgadēju ziņojumu, regulāri uzrauga Komisijas (Eurostat) saistības. ESPKP par minēto saistību izpildi ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei līdz ...

   (*3).”;

(*1)  
  Trīs gadi pēc Regulas (2012/0084(COD)) spēkā stāšanās dienas.
  "

(*2)  
  Trīs gadi un seši mēneši pēc Regulas (2012/0084(COD)) spēkā stāšanās dienas.
  "

(*3)  
  Trīs gadi pēc Regulas (2012/0084(COD)) spēkā stāšanās dienas.
  "

| (6) | regulas 12. 
  pantu groza šādi:










  a) | panta 2. un 3. punktu
  aizstāj ar
  šādiem
  :
  “
  2.
     Konkrētas kvalitātes prasības, piemēram, mērķa vērtības un obligātos minimālos standartus attiecībā uz statistikas datu sagatavošanu, var noteikt
  arī
  nozares tiesību aktos.


  Lai nodrošinātu šā panta 1. punktā noteikto kvalitātes kritēriju vienotu piemērošanu datiem, uz kuriem attiecas nozares tiesību akti, īpašās statistikas jomās, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka nozares tiesību aktos paredzēto kvalitātes ziņojumu sagatavošanas un iesniegšanas kārtību, struktūru un periodiskumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.




  3.
     
  Dalībvalstis Komisijai (ES Statistikas birojam) sniedz ziņojumus par iesniegto datu kvalitāti, tajos aprakstot arī jebkādas bažas par datu precizitāti. Komisija, pamatojoties uz atbilstošu analīzi, novērtē iesniegto datu kvalitāti un sagatavo un publicē ziņojumus par Eiropas statistikas datu kvalitāti.
  ”; |
| --- | --- | --- |

(6)

regulas 12. 
  pantu groza šādi:

a)

panta 2. un 3. punktu
  aizstāj ar
  šādiem
  :

“
  2.
     Konkrētas kvalitātes prasības, piemēram, mērķa vērtības un obligātos minimālos standartus attiecībā uz statistikas datu sagatavošanu, var noteikt
  arī
  nozares tiesību aktos.

Lai nodrošinātu šā panta 1. punktā noteikto kvalitātes kritēriju vienotu piemērošanu datiem, uz kuriem attiecas nozares tiesību akti, īpašās statistikas jomās, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka nozares tiesību aktos paredzēto kvalitātes ziņojumu sagatavošanas un iesniegšanas kārtību, struktūru un periodiskumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.
     
  Dalībvalstis Komisijai (ES Statistikas birojam) sniedz ziņojumus par iesniegto datu kvalitāti, tajos aprakstot arī jebkādas bažas par datu precizitāti. Komisija, pamatojoties uz atbilstošu analīzi, novērtē iesniegto datu kvalitāti un sagatavo un publicē ziņojumus par Eiropas statistikas datu kvalitāti.
  ”;

| b) | pievieno šādus punktus:




  “3.a
     
  Pārredzamības labad Komisija (Eurostat) attiecīgā gadījumā publisko savu kvalitātes novērtējumu attiecībā uz dalībvalstu sniegto ieguldījumu Eiropas statistikas datu sagatavošanā.




  3.b
     
  Ja nozares tiesību aktos paredzētas sankcijas gadījumos, kad dalībvalstis iesniedz situāciju nepareizi atspoguļojošus statistikas datus, Komisija var saskaņā ar Līgumiem un attiecīgajiem nozares tiesību aktiem ierosināt un veikt nepieciešamo izmeklēšanu, tostarp attiecīgā gadījumā pārbaudes uz vietas, lai noteiktu, cik nopietna ir bijusi šāda datu sagrozīšana un vai tā ir veikta ar nolūku vai rupjas nolaidības dēļ. Komisija dalībvalstij, par kuru notiek izmeklēšana, var pieprasīt sniegt attiecīgo informāciju.




  3.c
     
  Ja Komisija uzskata, ka dalībvalsts nav izpildījusi šajā regulā vai piemērojamos nozares tiesību aktos noteiktos pienākumus attiecībā uz statistikas datu iesniegšanu, tā rīkojas saskaņā ar Līguma 258. pantu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādus punktus:

“3.a
     
  Pārredzamības labad Komisija (Eurostat) attiecīgā gadījumā publisko savu kvalitātes novērtējumu attiecībā uz dalībvalstu sniegto ieguldījumu Eiropas statistikas datu sagatavošanā.

3.b
     
  Ja nozares tiesību aktos paredzētas sankcijas gadījumos, kad dalībvalstis iesniedz situāciju nepareizi atspoguļojošus statistikas datus, Komisija var saskaņā ar Līgumiem un attiecīgajiem nozares tiesību aktiem ierosināt un veikt nepieciešamo izmeklēšanu, tostarp attiecīgā gadījumā pārbaudes uz vietas, lai noteiktu, cik nopietna ir bijusi šāda datu sagrozīšana un vai tā ir veikta ar nolūku vai rupjas nolaidības dēļ. Komisija dalībvalstij, par kuru notiek izmeklēšana, var pieprasīt sniegt attiecīgo informāciju.

3.c
     
  Ja Komisija uzskata, ka dalībvalsts nav izpildījusi šajā regulā vai piemērojamos nozares tiesību aktos noteiktos pienākumus attiecībā uz statistikas datu iesniegšanu, tā rīkojas saskaņā ar Līguma 258. pantu.”;

| (7) | regulas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Eiropas Statistikas programma nodrošina pamatu Eiropas statistikas datu izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, nosakot galvenās darbības jomas un darbības mērķus laikposmam, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmas laikposmam. To pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Tās ietekmi un izmaksu lietderību novērtē, piesaistot neatkarīgus ekspertus.”; |
| --- | --- |

(7)

regulas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Eiropas Statistikas programma nodrošina pamatu Eiropas statistikas datu izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, nosakot galvenās darbības jomas un darbības mērķus laikposmam, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmas laikposmam. To pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Tās ietekmi un izmaksu lietderību novērtē, piesaistot neatkarīgus ekspertus.”;

| (7a) | Regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:




  “2.
     
  Komisija ar īstenošanas aktu palīdzību var pieņemt lēmumu par pagaidu tiešu darbību statistikas jomā, ar noteikumu, ka:










  a) | darbība neparedz tādu datu vākšanu, kas aptver vairāk par trim pārskata gadiem; |
| --- | --- | --- |

(7a)

Regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Komisija ar īstenošanas aktu palīdzību var pieņemt lēmumu par pagaidu tiešu darbību statistikas jomā, ar noteikumu, ka:

a)

darbība neparedz tādu datu vākšanu, kas aptver vairāk par trim pārskata gadiem;

| b) | dati jau ir pieejami attiecīgajās VSI un citās kompetentajās valsts iestādēs vai arī tos var iegūt tiešā veidā, izmantojot attiecīgu izlasi statistiskās kopas novērošanai Savienības līmenī, veicot atbilstīgu darba koordināciju ar VSI un citām valsts iestādēm; |
| --- | --- |

b)

dati jau ir pieejami attiecīgajās VSI un citās kompetentajās valsts iestādēs vai arī tos var iegūt tiešā veidā, izmantojot attiecīgu izlasi statistiskās kopas novērošanai Savienības līmenī, veicot atbilstīgu darba koordināciju ar VSI un citām valsts iestādēm;

| c) | Savienība saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012

   (8)

  finansiāli atbalsta VSI un citas valsts iestādes, lai segtu to attiecīgās papildu izmaksas. |
| --- | --- |

c)

Savienība saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012

   (8)

  finansiāli atbalsta VSI un citas valsts iestādes, lai segtu to attiecīgās papildu izmaksas.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
  "

| (7b) | regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:




  “17. pants




  Gada darba programma




  Komisija savu nākamā gada darba programmu iesniedz ESS komitejai līdz attiecīgā gada 30. aprīlim.




  Sagatavojot minēto darba programmu, Komisija nodrošina efektīvu prioritāšu noteikšanu, tostarp pārskatīšanu, ziņošanu par statistikas prioritātēm un finanšu līdzekļu piešķiršanu. Komisija vislielākajā mērā ievēro ESS komitejas sniegtos komentārus. Šīs darba programmas pamatā ir Eiropas statistikas programma, un tajā jo īpaši norāda:










  a) | darbības, kuras Komisija uzskata par prioritārām, ņemot vērā Savienības politikas vajadzības, dalībvalstu un Savienības finansiālos ierobežojumus un slogu respondentiem; |
| --- | --- | --- |

(7b)

regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:

“17. pants

Gada darba programma

Komisija savu nākamā gada darba programmu iesniedz ESS komitejai līdz attiecīgā gada 30. aprīlim.

Sagatavojot minēto darba programmu, Komisija nodrošina efektīvu prioritāšu noteikšanu, tostarp pārskatīšanu, ziņošanu par statistikas prioritātēm un finanšu līdzekļu piešķiršanu. Komisija vislielākajā mērā ievēro ESS komitejas sniegtos komentārus. Šīs darba programmas pamatā ir Eiropas statistikas programma, un tajā jo īpaši norāda:

a)

darbības, kuras Komisija uzskata par prioritārām, ņemot vērā Savienības politikas vajadzības, dalībvalstu un Savienības finansiālos ierobežojumus un slogu respondentiem;

| b) | iniciatīvas attiecībā uz prioritāšu, tostarp negatīvo prioritāšu, pārskatīšanu un sloga samazināšanu gan datu sniedzējiem, gan statistikas datu sagatavotājiem; |
| --- | --- |

b)

iniciatīvas attiecībā uz prioritāšu, tostarp negatīvo prioritāšu, pārskatīšanu un sloga samazināšanu gan datu sniedzējiem, gan statistikas datu sagatavotājiem;

| c) | procedūras un jebkādus juridiskus instrumentus, ko Komisija paredzējusi programmas izpildei.”; |
| --- | --- |

c)

procedūras un jebkādus juridiskus instrumentus, ko Komisija paredzējusi programmas izpildei.”;

| (8) | iekļauj šādu pantu:
  “17.a pants


  Piekļuve administratīvajiem ierakstiem, to izmantošana un integrēšana

  1.   Lai samazinātu slogu respondentiem, VSI, citām valsts iestādēm, kas minētas 4. pantā, un Komisijai (Eurostat) ir tiesības ātri un bez maksas piekļūt visiem administratīvajiem ierakstiem, izmantot tos un papildināt ar statistikas datiem, ciktāl tas ir nepieciešams
  saskaņā ar šo regulu sagatavojamo
  Eiropas statistikas datu izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai.
  2.   Par citu institūciju izveidotu un uzturētu administratīvo ierakstu sākotnējo izstrādi, turpmāko pilnveidošanu un pārtraukšanu notiek apspriešanās ar VSI un Komisiju (Eurostat), un šīs iestādes piedalās minētajās darbībās, tādējādi atvieglojot minēto ierakstu turpmāku izmantošanu
  Eiropas
  statistikas datu
  sagatavošanas
  vajadzībām.
  Minētās iestādes tiek uzaicinātas piedalīties
  tādu administratīvo ierakstu
  standartizācijā
  , kuriem ir būtiska nozīme
  Eiropas
  statistikas datu sagatavošanā.
  3.   
  Neskarot ECBS Statūtus un centrālo banku neatkarību,
  VSI, citu valsts iestāžu un Komisijas (Eurostat) piekļuve un līdzdalība saskaņā ar 1. un 2. punktu attiecas tikai uz administratīvajiem ierakstiem šo iestāžu attiecīgajā publiskajā administratīvajā sistēmā.
  4.   
  Administratīvajiem ierakstiem, kurus to īpašnieki dara pieejamus
  VSI
  , citām valsts iestādēm un Komisijai (Eurostat), lai tos izmantotu Eiropas statistikas datu sagatavošanai, pievieno metadatus
  .
  5.   VSI un administratīvo ierakstu īpašnieki izveido nepieciešamos sadarbības mehānismus.”; |
| --- | --- |

(8)

iekļauj šādu pantu:

“17.a pants

Piekļuve administratīvajiem ierakstiem, to izmantošana un integrēšana

1.   Lai samazinātu slogu respondentiem, VSI, citām valsts iestādēm, kas minētas 4. pantā, un Komisijai (Eurostat) ir tiesības ātri un bez maksas piekļūt visiem administratīvajiem ierakstiem, izmantot tos un papildināt ar statistikas datiem, ciktāl tas ir nepieciešams
  saskaņā ar šo regulu sagatavojamo
  Eiropas statistikas datu izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai.

2.   Par citu institūciju izveidotu un uzturētu administratīvo ierakstu sākotnējo izstrādi, turpmāko pilnveidošanu un pārtraukšanu notiek apspriešanās ar VSI un Komisiju (Eurostat), un šīs iestādes piedalās minētajās darbībās, tādējādi atvieglojot minēto ierakstu turpmāku izmantošanu
  Eiropas
  statistikas datu
  sagatavošanas
  vajadzībām.
  Minētās iestādes tiek uzaicinātas piedalīties
  tādu administratīvo ierakstu
  standartizācijā
  , kuriem ir būtiska nozīme
  Eiropas
  statistikas datu sagatavošanā.

3.   
  Neskarot ECBS Statūtus un centrālo banku neatkarību,
  VSI, citu valsts iestāžu un Komisijas (Eurostat) piekļuve un līdzdalība saskaņā ar 1. un 2. punktu attiecas tikai uz administratīvajiem ierakstiem šo iestāžu attiecīgajā publiskajā administratīvajā sistēmā.

4.   
  Administratīvajiem ierakstiem, kurus to īpašnieki dara pieejamus
  VSI
  , citām valsts iestādēm un Komisijai (Eurostat), lai tos izmantotu Eiropas statistikas datu sagatavošanai, pievieno metadatus
  .

5.   VSI un administratīvo ierakstu īpašnieki izveido nepieciešamos sadarbības mehānismus.”;

| (8a) | regulas 20. panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:



  “VSI, citas valsts iestādes un Komisija (Eurostat) veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu konfidenciālu datu fiziskās un loģiskās aizsardzības principu un pamatnostādņu saskaņošanu. Komisija šādu saskaņošanu nodrošina ar īstenošanas aktu palīdzību. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(8a)

regulas 20. panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

| (9) | regulas 23. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Kārtību, noteikumus un nosacījumus attiecībā uz piekļuvi Savienības līmenī nosaka saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

(9)

regulas 23. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Kārtību, noteikumus un nosacījumus attiecībā uz piekļuvi Savienības līmenī nosaka saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto pārbaudes procedūru.”;

| (10) | regulas 24. pantu svītro; |
| --- | --- |

(10)

regulas 24. pantu svītro;

| (10a) | regulas 26. pantu aizstāj ar šādu:




  “26. pants




  Statistikas datu konfidencialitātes pārkāpšana




  Dalībvalstis un Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu statistikas datu konfidencialitātes pārkāpumus un sodītu par tiem. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas.”;


  ▌ |
| --- | --- |

(10a)

regulas 26. pantu aizstāj ar šādu:

“26. pants

Statistikas datu konfidencialitātes pārkāpšana

Dalībvalstis un Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu statistikas datu konfidencialitātes pārkāpumus un sodītu par tiem. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas.”;

▌

| (12) | regulas 27. pantu aizstāj ar šādu:
  “27. pants


  Komiteja

  1.   Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē (*4).
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

  (*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu.”." |
| --- | --- |

(12)

regulas 27. pantu aizstāj ar šādu:

“27. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē (*4).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu.”."

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 374, 4.12.2012., 2. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra nostāja.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1175/2011 (2011. gada 16. novembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (OV L 306, 23.11.2011., 12. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

(6)  
  Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.).

6

Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.).

(7)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

7

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/390 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/390

---

P7_TA(2013)0506

Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programma ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmu (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/60)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0609),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darību 294. panta 2. punktu un 46. panta d) punktu, 149. pantu, 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 175. panta trešo, saskaņā ar kuru Komisija ir iesniegusi Parlamentam šo priekšlikumu (C7-0318/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darību 294. panta 2. punktu un 46. panta d) punktu, 149. pantu, 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 175. panta trešo, saskaņā ar kuru Komisija ir iesniegusi Parlamentam šo priekšlikumu (C7-0318/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā argumentēto atzinumu, ko saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedza Zviedrijas Parlaments, uzskatot, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā argumentēto atzinumu, ko saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedza Zviedrijas Parlaments, uzskatot, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 23. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 23. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 3. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 10. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 10. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0241/2012),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | aicina Komisiju atkārtoti iesniegt šo priekšlikumu izskatīšanai Parlamentā, ja tā ir paredzējusi priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atkārtoti iesniegt šo priekšlikumu izskatīšanai Parlamentā, ja tā ir paredzējusi priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 88. lpp.

(2)  OV C 225, 27.7.2012., 167. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0270

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (“EaSI”) un ar kuru groza Lēmumu Nr. 283/2010/ES, ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1296/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/392 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/392

---

P7_TA(2013)0507

Vides un klimata pasākumu programma (LIFE) ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/61)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0874), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0874),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0498/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0498/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 19. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 17. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2013. gada 17. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu

| — | ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja ziņojumu un Ārlietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0294/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja ziņojumu un Ārlietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0294/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas iekļauti šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas iekļauti šīs rezolūcijas pielikumā;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012., 111. lpp.

(2)  OV C 277, 13.9.2012., 61. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0428

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013 par vides un klimata pasākumu programmas (LIFE) izveidi, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 614/2007

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1293/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMI

Maksimālā summa, ko var saņemt atsevišķs IP

Komisija piešķir lielu nozīmi samērīgam līdzekļu sadalījumam integrētajiem projektiem, lai varētu piešķirt līdzekļus iespējami daudziem integrētajiem projektiem un nodrošinātu līdzsvarotu integrēto projektu sadali starp visām dalībvalstīm. Šajā kontekstā Komisija, ar programmas LIFE komitejas locekļiem apspriežot darba programmas projektu, piedāvās maksimālo summu, ko var piešķirt integrētam projektam. Šis priekšlikums tiks iesniegts kā daļa no projektu atlases metodēm, kas jāpieņem kā viens no daudzgadu programmas aspektiem.

Bioloģiskās daudzveidības finansējuma stāvoklis AZT

Komisija piešķir lielu nozīmi vides aizsardzībai un bioloģiskajai daudzveidībai aizjūras zemēs un teritorijās, kā to liecina lēmuma par aizjūras asociāciju projekts, kurā šīs nozares iekļautas Eiropas Savienības un AZT sadarbības jomās un aprakstītas dažādās darbības, kurām varētu piešķirt ES finansējumu šajā sakarā.

Sagatavošanas darbība BEST bija veiksmīga ierosme, kurā iesaistījās AZT un kas devusi konkrētus rezultātus bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā. Tā kā BEST tuvojas nobeigumam, Komisijai ir labvēlīga nostāja attiecībā uz tās pārņemšanu kādā no jaunajiem instrumentiem, konkrēti, programmā “Vispārējais sabiedriskais labums un uzdevumi” saistībā ar Attīstības sadarbības instrumentu.

Šo īpašo iespēju finansēt bioloģisko daudzveidību AZT papildinās iespējas, ko sniedz LIFE programmas 2014.–2020. gadam 6. pants.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/394 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/394

---

P7_TA(2013)0508

Rīcības programma nodokļu nozarei ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido rīcības programmu nodokļu nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (Fiscalis 2020) un atceļ Lēmumu Nr. 1482/2007/EK (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/62)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0465),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114., 197. un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114., 197. un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0242/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 28. maija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 28. maija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 22. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0399/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0399/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 48. lpp.

---

P7_TC1-COD(2011)0341B

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido rīcības programmu nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“Fiscalis 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 1482/2007/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1286/2013.)

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/395 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/395

---

P7_TA(2013)0509

Rīcības programma muitas nozarei ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido rīcības programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“Muita 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/63)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0706) un grozīto priekšlikumu (COM(2012)0464), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0706) un grozīto priekšlikumu (COM(2012)0464),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0241/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0241/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 17. jūlija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 17. jūlija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0026/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0026/2013),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

apstiprina paziņojumu, kas iekļauts šīs rezolūcijas pielikumā;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2011)0341A

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. ../2013, ar ko izveido rīcības programmu muitas nozarei Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“Muita 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 624/2007/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1294/2013.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Efektīvas, lietderīgas, modernas un saskaņotas pieejas attiecībā uz muitas kontroli pie Savienības ārējām robežām ir būtiskas:

| — | lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu finanšu intereses, |
| --- | --- |

—

lai aizsargātu Savienības un tās dalībvalstu finanšu intereses,

| — | lai apkarotu nelegālu tirdzniecību, vienlaikus ļaujot veicināt likumīgu uzņēmējdarbību, |
| --- | --- |

—

lai apkarotu nelegālu tirdzniecību, vienlaikus ļaujot veicināt likumīgu uzņēmējdarbību,

| — | lai nodrošinātu Savienības un tās iedzīvotāju drošumu un drošību, kā arī vides aizsardzību, |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu Savienības un tās iedzīvotāju drošumu un drošību, kā arī vides aizsardzību,

| — | lai aizsargātu intelektuālā īpašuma tiesības un |
| --- | --- |

—

lai aizsargātu intelektuālā īpašuma tiesības un

| — | lai panāktu atbilstību kopējai tirdzniecības politikai. |
| --- | --- |

—

lai panāktu atbilstību kopējai tirdzniecības politikai.

Lai veiktu tādu kontroli, ir ļoti svarīgi, lai muitai būtu pieejami attiecīgie rīki, piemēram, noteikšanas aprīkojums un tehnoloģijas. Vajadzība pēc minētajiem rīkiem cita starpā ir norādīta Eiropola 2011. gada izvērtējuma ziņojumā par organizētās noziedzības apdraudējumu, kurā minēts, ka cigarešu kontrabandas ekonomiskā ietekme uz dalībvalstu un Savienības budžetiem rada zaudējumu, kas aplēsts aptuveni EUR 10 miljardu apmērā gadā.

Dažādie daudzgadu finanšu shēmas (DFS) instrumenti, kas pieejami šādu rīku iegādes līdzfinansēšanai, pašlaik vēl nav pilnīgi izmantoti. Lai panāktu finansējuma līdzekļu efektīvu piešķiršanu, Eiropas Parlaments aicina Komisiju ne vēlāk kā 2018. gada vidū iesniegt ziņojumu par vajadzīgo finanšu līdzekļu nodrošināšanu, lai iepirktu piemērotus rīkus muitas kontrolei jomā, kas minēta LESD 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā, tostarp par iespēju minētos līdzekļus piešķirt, izmantojot vienotu fondu.

---

| 24.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 436/397 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 436/397

---

P7_TA(2013)0510

Apdrošināšana un pārapdrošināšana (“Maksātspēja II”) ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas un piemērošanas datumiem un dažu direktīvu atcelšanas datumu (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 436/64)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0680), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0680),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 53. panta 1. punktu un 62. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 53. panta 1. punktu un 62. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0315/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0352/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0352/2013),

| A. | tā kā steidzamības dēļ ir pamats sākt balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. protokola (par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu) 6. pantā, |
| --- | --- |

A.

tā kā steidzamības dēļ ir pamats sākt balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. protokola (par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu) 6. pantā,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P7_TC1-COD(2013)0327

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 21. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/.../ES, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas datumu, tās piemērošanas datumu un dažu direktīvu (Maksātspēja I) atcelšanas datumu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2013/58/ES.)

---