# Úradný vestník C 411/2016

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 411 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 598. novembra 2016 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 411

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 598. novembra 2016

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2016/C 411/01 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.7902 – Marriott International/Starwood Hotels & Resorts Worldwide) (
  1
  ) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2016/C 411/01

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.7902 – Marriott International/Starwood Hotels & Resorts Worldwide) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2016/C 411/02 | Výmenný kurz eura | 2 |
| 2016/C 411/03 | Oznámenie Komisie o niektorých článkoch smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/44/ES o správnej ochrane biotechnologických vynálezov | 3 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2016/C 411/02

Výmenný kurz eura

2

2016/C 411/03

Oznámenie Komisie o niektorých článkoch smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/44/ES o správnej ochrane biotechnologických vynálezov

3

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2016/C 411/04 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.8225 – GeoPost/Corfin 14/BRT) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 15 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2016/C 411/04

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.8225 – GeoPost/Corfin 14/BRT) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

15

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 8.11.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 411/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 411/1

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.7902 – Marriott International/Starwood Hotels & Resorts Worldwide)

(Text s významom pre EHP)

(2016/C 411/01)

Dňa 27. júna 2016 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32016M7902. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32016M7902. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 8.11.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 411/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 411/2

---

Výmenný kurz eura (1)

7. novembra 2016

(2016/C 411/02)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1062 |
| JPY | Japonský jen | 115,40 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4408 |
| GBP | Britská libra | 0,89040 |
| SEK | Švédska koruna | 9,9833 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0789 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 9,1035 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 27,021 |
| HUF | Maďarský forint | 306,05 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,3301 |
| RON | Rumunský lei | 4,4988 |
| TRY | Turecká líra | 3,5068 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4397 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4813 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,5800 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,5116 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5376 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 264,69 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 14,8845 |
| CNY | Čínsky juan | 7,4941 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5140 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 477,95 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,6644 |
| PHP | Filipínske peso | 53,892 |
| RUB | Ruský rubeľ | 70,4750 |
| THB | Thajský baht | 38,728 |
| BRL | Brazílsky real | 3,5445 |
| MXN | Mexické peso | 20,6389 |
| INR | Indická rupia | 73,8440 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1062

JPY

Japonský jen

115,40

DKK

Dánska koruna

7,4408

GBP

Britská libra

0,89040

SEK

Švédska koruna

9,9833

CHF

Švajčiarsky frank

1,0789

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

9,1035

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

27,021

HUF

Maďarský forint

306,05

PLN

Poľský zlotý

4,3301

RON

Rumunský lei

4,4988

TRY

Turecká líra

3,5068

AUD

Austrálsky dolár

1,4397

CAD

Kanadský dolár

1,4813

HKD

Hongkongský dolár

8,5800

NZD

Novozélandský dolár

1,5116

SGD

Singapurský dolár

1,5376

KRW

Juhokórejský won

1 264,69

ZAR

Juhoafrický rand

14,8845

CNY

Čínsky juan

7,4941

HRK

Chorvátska kuna

7,5140

IDR

Indonézska rupia

14 477,95

MYR

Malajzijský ringgit

4,6644

PHP

Filipínske peso

53,892

RUB

Ruský rubeľ

70,4750

THB

Thajský baht

38,728

BRL

Brazílsky real

3,5445

MXN

Mexické peso

20,6389

INR

Indická rupia

73,8440

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 8.11.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 411/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 411/3

---

Oznámenie Komisie o niektorých článkoch smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/44/ES o správnej ochrane biotechnologických vynálezov

(2016/C 411/03)

ÚVOD

V smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/44/ES zo 6. júla 1998 o právnej ochrane biotechnologických vynálezov (1) (ďalej len „smernica“) sa harmonizujú vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa patentovateľnosti vynálezov súvisiacich s biologickým materiálom. Na tieto účely sa v nej stanovujú zásady týkajúce sa patentovateľnosti ľudského tela a jeho častí a patentovateľnosti zvierat a rastlín.

Proces, ktorý viedol k prijatiu smernice, trval viac ako desať rokov, pričom Európsky parlament počas tohto obdobia začiatkom roku 1995 (2) zamietol pôvodný návrh (3) z roku 1988. Komisia predložila v decembri 1995 nový návrh (4), ktorý spoluzákonodarcom EÚ (ďalej len „zákonodarca“) umožnil dosiahnuť začiatkom roka 1998 dohodu, a to najmä pokiaľ ide o patentovateľný predmet takýchto vynálezov a rozsah ochrany.

Smernica zahŕňa mnoho rôznych kategórií biologických materiálov od prvkov izolovaných z ľudského tela, cez rastliny (5) a zvieratá až po šľachtenie rastlín (vrátane patentovateľnosti geneticky modifikovaných organizmov). Od konca 90. rokov 20. storočia dochádza k značnému technologickému pokroku v odvetví rastlín, a to prostredníctvom zavedenia génových markérov (6) do kríženia a selekcie nových rastlín/odrôd rastlín. Tieto markéry umožňujú dosiahnuť oveľa rýchlejšie – a lepšie – výsledky, než sa mohli dosiahnuť pomocou klasických techník selekcie a kríženia rastlín. Keďže génové markéry boli v čase prijatia smernice len v procese vývoja, v smernici sa konkrétne nevenuje pozornosť otázke patentovateľnosti produktov vychádzajúcich z používania génových markérov.

Rozšírený odvolací senát (ďalej len „rozšírený senát“) Európskeho patentového úradu (EPÚ) v marci 2015 rozhodol, že produkty, ktoré vznikli na základe použitia v podstate biologických spôsobov, sa môžu patentovať, a to aj v prípade, že spôsob použitý na získanie produktu (t. j. selekcia a kríženie rastlín) je v podstate biologický, a teda nepatentovateľný (7). Patentovateľnosť takýchto produktov by mohla viesť k rozporu s právnou ochranou odrôd rastlín v rámci právnych predpisov EÚ týkajúcich sa odrôd rastlín, pokiaľ ide o prístup ku genetickým zdrojom (8).

Európsky parlament v decembri 2015 prijal uznesenie, v ktorom žiada Komisiu, aby preskúmala patentovateľnosť produktov získaných v podstate biologickými spôsobmi; vydávanie vzájomných licencií medzi patentmi a právami k odrodám rastlín; a prístup k uloženému biologickému materiálu s možným využitím výkladových usmernení (9). Rada túto záležitosť za svoju stranu posúdila na viacerých zasadnutiach Rady pre poľnohospodárstvo a rybárstvo (10) a Rady pre konkurencieschopnosť (11). Holandské predsedníctvo ďalej v spolupráci s Komisiou usporiadalo sympózium, ktoré sa konalo 18. mája 2016 (12). Zainteresované strany sa na sympóziu zhodli na potrebe rýchlych a pragmatických riešení zistenej právnej neistoty. Pred sympóziom bola zverejnená konečná správa skupiny expertov v oblasti biotechnológií a genetického inžinierstva (13).

So zreteľom na uvedené Komisia v tomto oznámení poskytuje svoje názory na patentovateľnosť produktov vzniknutých na základe v podstate biologických spôsobov (ktorými sa zaoberá článok 4 smernice). Týka sa takisto vydávania povinných vzájomných licencií medzi držiteľmi práv na odrody rastlín a vlastníkmi patentov (ktorými sa zaoberá článok 12) a prístupu tretích strán k biologickému materiálu (ktorými sa zaoberá článok 13). Účelom oznámenia je pomôcť pri uplatňovaní smernice, pričom sa nepredurčuje žiadne budúce stanovisko Komisie v tejto veci. Právomoc vykladať právo Únie má len Súdny dvor Európskej únie.

Okrem tohto oznámenia môže pri väčšom objasnení tejto oblasti pomôcť aj vykonávanie opatrení zo strany príslušných subjektov. To zahŕňa zlepšenie transparentnosti (prostredníctvom databázy PINTO (14)), prístup ku genetickým zdrojom (prostredníctvom Medzinárodnej licenčnej platformy (15)) a posilnenie spolupráce medzi Úradom Spoločenstva pre odrody rastlín a Európskym patentovým úradom.

1.   VYLÚČENIE PRODUKTOV ZÍSKANÝCH V PODSTATE BIOLOGICKÝMI SPÔSOBMI Z PATENTOVATEĽNOSTI

1.1.   Nevyriešené problémy

V článku 4 smernice sa rieši patentovateľnosť rastlín a zvierat pričom sa z rozsahu patentovateľného predmetu osobitne vylučujú odrody rastlín a plemená zvierat (16). Takisto sa v ňom stanovuje, že „v podstate biologické spôsoby vytvárania rastlín alebo zvierat“ nie sú patentovateľné (17). V článku 2 smernice sa v podstate biologický spôsob vymedzuje ako spôsob, ktorý pozostáva výlučne z prirodzených javov, ako sú kríženie a selekcia (18). V smernici sa však nestanovuje, či možno patentovať rastliny alebo rastlinný materiál (plody, semená atď.), alebo zvieratá/živočíšny materiál získané v podstate biologickými spôsobmi.

Hoci Európska patentová organizácia (EPO) nemala ako taká povinnosť transponovať hlavné ustanovenia smernice do súboru svojich právnych predpisov, jej správna rada sa 16. júna 1999 rozhodla zmeniť vykonávacie pravidlá Európskeho patentového dohovoru v zmysle smernice (19). Napriek tomu, že v článku 53 písm. b) Európskeho patentového dohovoru sa už z patentovateľnosti vylúčili odrody rastlín, plemená zvierat a v podstate biologické spôsoby produkcie rastlín alebo zvierat, správna rada sa rozhodla zahrnúť ďalšie dôležité súvisiace ustanovenia smernice do vykonávacích predpisov Európskeho patentového dohovoru, a nie do znenia tohto dohovoru. V dôsledku toho musí EPÚ pri posudzovaní patentovateľnosti vynálezov súvisiacich s rastlinami brať do úvahy ustanovenia uvedených dvoch textov (20). Pokiaľ sa však medzi týmito dvoma súbormi ustanovení objaví akýkoľvek rozpor, prednosť má Európsky patentový dohovor (21).

Na základe tohto právneho rámca sa v rozhodnutiach, ktoré prijal rozšírený senát v decembri 2010, stanovilo, že v podstate biologické spôsoby, v ktorých sa na selekciu používajú génové markéry, nepredstavujú patentovateľný predmet, ale neobsahujú vyjadrenie k produktom získaným týmito spôsobmi (22). Rozšírený senát vo svojich nasledujúcich rozhodnutiach z marca 2015 dospel k záveru (23), že patent možno udeliť rastlinám/rastlinnému materiálu získanému v podstate biologickými spôsobmi, pokiaľ sú splnené základné požiadavky na patentovateľnosť (24). Hlavným princípom rozhodnutí rozšíreného senátu z marca 2015 je to, že vylúčenie zo všeobecnej zásady patentovateľnosti musí byť striktne vyložené v právnych predpisoch. Rozšírený senát na základe analýzy oficiálnych podkladových dokumentov k rokovaniam vedúcim k prijatiu Európskeho patentového dohovoru v roku 1973 stanovil, že nič nemožno vykladať v tom zmysle, že sa rastliny alebo rastlinný materiál získané v podstate biologickými spôsobmi vylúčia z patentovateľnosti.

Hoci sú tieto rozhodnutia z marca 2015 v súlade so zámerom autorov Európskeho patentového dohovoru, je otázne, či by sa rovnaké výsledky dosiahli v kontexte EÚ. V smernici 98/44/ES sa nerozlišuje medzi rôznymi vrstvami ustanovení a jej ustanovenia by sa mali vykladať spoločne ako celok. Pri pokuse zhodnotiť zámery zákonodarcu EÚ pri prijímaní smernice sa nemá brať do úvahy príslušná prípravná práca, ktorá predchádzala podpisu Európskeho patentového dohovoru v roku 1973, ale práca, ktorá predchádzala prijatiu smernice.

1.2.   Rokovania o smernici

Po tom, ako Európsky parlament v marci 1995 zamietol spoločný text navrhnutý Zmierovacím výborom (na základe pôvodného návrhu z roku 1988), Komisia v decembri 1995 predložila nový návrh. Patentovateľnosti rastlín a zvierat sa týkali niektoré články a odôvodnenia.

V článku 4 návrhu z roku 1995, ktorý je pre patentovateľnosť produktov vytvorených v podstate biologickými spôsobmi najrelevantnejším článkom, sa stanovuje:

| „1. | Predmet vynálezu sa nesmie považovať za nepatentovateľný len z toho dôvodu, že sa skladá z biologického materiálu, využíva ho alebo sa naň používa. |
| --- | --- |

„1.

Predmet vynálezu sa nesmie považovať za nepatentovateľný len z toho dôvodu, že sa skladá z biologického materiálu, využíva ho alebo sa naň používa.

| 2. | Biologický materiál vrátane rastlín a zvierat, ako aj častí rastlín a zvierat získaných spôsobom, ktorý nie je v podstate biologický, s výnimkou odrôd rastlín a plemien zvierat ako takých, je patentovateľný“. |
| --- | --- |

2.

Biologický materiál vrátane rastlín a zvierat, ako aj častí rastlín a zvierat získaných spôsobom, ktorý nie je v podstate biologický, s výnimkou odrôd rastlín a plemien zvierat ako takých, je patentovateľný“.

Tento navrhovaný článok dopĺňali ďalšie tri relevantné články a dve odôvodnenia, v ktorých sa poskytovali základné informácie o patentovateľnosti biologického materiálu so zameraním na rastliny a zvieratá (25). Z tohto navrhovaného znenia možno odôvodnene pochopiť, že zámerom Komisie bolo, aby sa rastliny a zvieratá získané v podstate biologickým spôsobom nepovažovali za patentovateľný predmet. Mohli by sa však považovať za patentovateľné, pokiaľ by v podstate biologický spôsob obsahoval aspoň jeden nebiologický krok (napríklad mikrobiologický krok (26)). Na rozdiel od následných podrobných diskusií členských štátov v prvej polovici roku 1996 o možnosti patentovania odrody rastlín prostredníctvom vynálezcovskej činnosti, ktorá by sa týkala rastlín, sa v návrhu Komisie týkajúcom sa v podstate biologických spôsobov a produktov vzniknutých týmito spôsobmi stanovovalo len málo alebo nič.

25

26

Európsky parlament však počas prvého čítania v júni 1997 navrhol zmenu alebo vypustenie väčšiny týchto článkov a odôvodnení v návrhu z decembra 1995 (27). Parlament hlasoval v prospech zmeny článku venovaného vymedzeniam vrátane pojmu „v podstate biologický spôsob“. Takisto navrhol články o patentovateľnosti biologického materiálu a osobitné ustanovenie o patentovateľnosti rastlín a zvierat a jej hraniciach. Všetky tieto články sprevádzali odôvodnenia, v ktorých Parlament podrobnejšie vysvetlil svoje zámery.

27

So zreteľom na toto osobitné všeobecné ustanovenie týkajúce sa patentovateľnosti biologického materiálu treba zdôrazniť, že biologický materiál izolovaný zo svojho prirodzeného prostredia alebo vyrobený technickým postupom môže byť objektom vynálezcovskej činnosti. Z tohto dôvodu bola z textu vypustená osobitná zmienka o nepatentovateľnosti rastlín a zvierat získaných v podstate biologickým spôsobom. Tieto zmeny však neznamenajú, že Parlament mal v úmysle zrušiť vylúčenie rastlín/zvierat získaných v podstate biologickým spôsobom z patentovateľnosti. V dôvodovej správe, ktorá je sprievodným dokumentom správy Parlamentu, spravodajca uviedol:

„V podstate biologické postupy“, t. j. kríženie a selekcia celého genómu [...], nespĺňajú všeobecné podmienky patentovateľnosti, keďže nie sú invenčné ani reprodukovateľné. Šľachtenie je opakovateľný proces, v rámci ktorého sa geneticky stabilný konečný produkt s požadovanými vlastnosťami dosiahne len po rozsiahlom krížení a selekcii. Tento proces je tak silno poznačený individuálnosťou prvotného materiálu a medziproduktu, že jeho opakovanie nevedie k získaniu identického výsledku. Patentová ochrana nie je pre takéto postupy a ich produkty (28) vhodná.

28

Komisia vo svojom zmenenom návrhu prijala správu a väčšinu pozmeňujúcich návrhov Parlamentu (29), pričom zodpovedný komisár na plenárnom zasadnutí Parlamentu uviedol, že všetky pozmeňujúce návrhy, ktoré navrhol spravodajca, by sa mohli schváliť bezo zmien alebo len s menšími úpravami.

29

Rada vo veľkej miere podporila následný zmenený návrh Komisie (t. j. návrh, v ktorom sa zohľadnila pozícia Parlamentu) (30). Táto podpora sa odzrkadlila v texte spoločnej pozície Rady z 26. februára 1998 (31). Diskusie na rôznych úrovniach Rady boli v zásade zamerané na vymedzenie v podstate biologických spôsobov a ani jeden členský štát nespochybnil výklad Parlamentu, pokiaľ ide o produkty získané v podstate biologickými spôsobmi.

30

31

1.3.   Ustanovenia smernice

Ustanovenia smernice

Konečné znenie smernice nezahŕňa ustanovenie o patentovateľnosti produktov získaných v podstate biologickými spôsobmi.

Na jednej strane by sa mohlo argumentovať, že pokiaľ by zákonodarca mal v úmysle vylúčiť tento predmet z patentovateľnosti, v článku 4 ods. 1 písm. b) by sa mohlo takéto vylúčenie výslovne uvádzať. V článku 3 ods. 1 sa navyše jasne stanovuje, že vynálezy, ktoré sú nové, ktoré obsahujú vynálezcovskú činnosť a ktoré sú priemyselne využiteľné, sú patentovateľné dokonca aj vtedy, ak sa týkajú produktu z biologického materiálu alebo obsahujúceho biologický materiál. Napríklad rastliny alebo plody získané v podstate biologickým spôsobom zjavne pozostávajú z biologického materiálu. Mohlo by sa preto argumentovať, že na zákaz patentov na tieto produkty neexistujú nijaké dôvody.

Na druhej strane sú so zreteľom na prípravnú prácu súvisiacu so smernicou, ktorá bola zhrnutá vyššie, niektoré ustanovenia smernice konzistentné len vtedy, pokiaľ sa rastliny/zvieratá získané v podstate biologickými spôsobmi chápu ako vylúčené z jej rozsahu pôsobnosti.

Po prvé, v článku 3 ods. 2, ktorý vložil Parlament a Komisia s Radou ho prijali, sa uvádza:

„Biologický materiál, ktorý je izolovaný zo svojho prirodzeného prostredia alebo produkovaný prostredníctvom technického postupu, môže byť predmetom vynálezu dokonca aj vtedy, ak sa predtým vyskytoval v prírode.“

Tento článok by sa mohol vykladať v tom zmysle, že pokiaľ má byť biologický materiál predmetom vynálezu, musí sa izolovať zo svojho prirodzeného prostredia, čo rozhodne nie je prípadom produktov získaných v podstate biologickými spôsobmi. Neuplatňovala by sa ani druhá možnosť uvedená v tomto ustanovení (t. j. produkcia prostredníctvom technického postupu): produkty vznikajúce v podstate biologickými spôsobmi nemožno považovať za biologický materiál produkovaný prostredníctvom technických postupov. Biologický spôsob, ktorý pozostáva zo selekcie a kríženia, nie je už na základe svojho vymedzenia technickým postupom. Z uvedeného preto vyplýva, že rastliny alebo zvieratá, na ktoré sa vzťahuje všeobecný pojem „biologický materiál“, ale získavajú sa netechnickým postupom (t. j. v podstate biologickým spôsobom), nesmú byť predmetom vynálezu, a teda nemôžu viesť k vzniku patentu. Možno teda odôvodnene predpokladať, že zákonodarca sa domnieval, že toto vylúčenie nie je nutné výslovne uvádzať.

netechnickým

Po druhé, v článku 4 ods. 1 smernice sa uvádza základná zásada vylúčenia odrôd rastlín a plemien zvierat z patentovateľnosti, ako aj v podstate biologických spôsobov produkcie rastlín alebo zvierat. Ako výnimka z tohto pravidla sa v článku 4 ods. 2 uvádza, že vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sú patentovateľné, ak technická uskutočniteľnosť vynálezu nie je obmedzená na určitú odrodu rastlín (t. j. skupinu rastlín väčšiu ako odroda rastlín). Touto výnimkou sa neruší vylúčenie uvedené v odseku 1 tohto článku. Príkladom pre článok 4 ods. 2 je prípad génu, ktorý sa vloží do genómu rastlín a vedie k vytvoreniu novej skupiny rastlín charakterizovanej týmto špecifickým génom (t. j. genetické inžinierstvo). Kríženie celého genómu odrody rastlín zodpovedajúce v podstate biologickému spôsobu by naopak bolo z patentovateľnosti vylúčené (32).

32

Po tretie, zákonodarca v odôvodnení 32 poskytuje svoje vysvetlenie článku 4. V tomto odôvodnení sa uvádza:

„ak vynález spočíva v určitej rastlinnej odrode a ak nová rastlinná odroda je druhom, bude to stále vylúčené z patentovateľnosti aj v prípade, že genetická modifikácia nie je výsledkom v podstate biologického spôsobu, ale biotechnologického spôsobu.“ (33)

Z tohto odôvodnenia možno pochopiť, že ak je nová odroda rastlín vypestovaná v podstate biologickým spôsobom, tak potom je táto odroda rastlín (t. j. získaný produkt) vylúčená z patentovateľnosti. Toto odôvodnenie objasňuje zámer zákonodarcu. Hraničným bodom, ktorý zaručuje patentovateľnosť rastliny alebo zvieraťa, je technický postup, ako je napríklad vloženie génu do genómu. V podstate biologické spôsoby nemajú technický charakter, a preto v súlade s postojom, ktorý zaujal zákonodarca, nemôžu byť chránené patentom.

A napokon, v článku 4 ods. 3 smernice sa uvádza, že patenty sú povolené pre vynálezy, ktoré sú výsledkom mikrobiologického postupu. V tomto ustanovení sa výslovne odkazuje na článok 4 ods. 1 písm. b), t. j. na vylúčenie v podstate biologických spôsobov produkcie rastlín a zvierat z patentovateľnosti. Zákonodarca by považoval za nutné uviesť, že mikrobiologický postup je predmetom patentovania, len vtedy, pokiaľ by sa domnieval, že produkt získaný týmto postupom je patentovateľný. Skutočnosť, že existuje článok 4 ods. 3, na jednej strane zdôrazňuje patentovateľnosť produktov získaných mikrobiologickými spôsobmi a na druhej strane je v súlade s názorom, že zámerom zákonodarcu bolo vylúčiť z patentovateľnosti produkty získané v podstate biologickými spôsobmi.

Treba zdôrazniť, že tie isté dôvody sa uplatňujú aj na zvieratá. Hoci, pokiaľ chceme byť presní, na úrovni EÚ neexistuje nijaké právo duševného vlastníctva týkajúce sa plemien zvierat, táto výnimka sa týka aj plemien zvierat, a to konkrétne v tom, že nijaké plemeno zvierat ani žiaden v podstate biologický spôsob produkcie zvierat nemožno patentovať. Rovnaký prístup – t. j. vylúčenie z patentovateľnosti – by sa preto mal uplatňovať na zvieratá, ktoré sa priamo získali v podstate biologickými spôsobmi.

| Komisia zastáva názor, že zámerom zákonodarcu EÚ pri prijímaní smernice 98/44/ES bolo vylúčiť z patentovateľnosti produkty (rastliny/zvieratá a časti rastlín/zvierat), ktoré sa získavajú v podstate biologickými spôsobmi. |
| --- |

Komisia zastáva názor, že zámerom zákonodarcu EÚ pri prijímaní smernice 98/44/ES bolo vylúčiť z patentovateľnosti produkty (rastliny/zvieratá a časti rastlín/zvierat), ktoré sa získavajú v podstate biologickými spôsobmi.

2.   POVINNÉ VZÁJOMNÉ POSKYTOVANIE LICENCIÍ

POVINNÉ VZÁJOMNÉ POSKYTOVANIE LICENCIÍ

Návrhom z roku 1995 sa zaviedol systém povinného vzájomného poskytovania licencií pre prípady, že by šľachtiteľ nemohol získať alebo využívať právo na odrodu bez porušenia skoršieho patentu a naopak (34). V navrhovanom článku 14 ods. 3 sa uvádzalo:

34

„Žiadatelia o udelenie licencií uvedených v odsekoch 1 a 2 musia preukázať, že:

| a) | požiadali, avšak bezúspešne, majiteľa patentu alebo majiteľa práva k rastlinnej odrode o zmluvnú licenciu; |
| --- | --- |

a)

požiadali, avšak bezúspešne, majiteľa patentu alebo majiteľa práva k rastlinnej odrode o zmluvnú licenciu;

| b) | využívanie odrody rastlín alebo vynálezu, na ktoré sa licencia požaduje, je vo verejnom záujme a odroda rastlín alebo vynález predstavuje značný technický pokrok“. |
| --- | --- |

b)

využívanie odrody rastlín alebo vynálezu, na ktoré sa licencia požaduje, je vo verejnom záujme a odroda rastlín alebo vynález predstavuje značný technický pokrok“.

Tieto základné zásady využívania odrody rastlín alebo vynálezu boli vysvetlené v navrhovaných odôvodneniach 32 a 33 takto:

| „(32) | keďže v oblasti využívania vlastností nových rastlín získaných genetickým inžinierstvom musí byť v členskom štáte zaručený prístup, po zaplatení poplatku, vo forme nútenej licencie v prípadoch, keď si vo vzťahu k príslušnému rodu alebo druhu verejný záujem vyžaduje využívanie odrody rastlín, ku ktorej sa požadovala licencia, a odroda rastlín predstavuje významný technický pokrok; |
| --- | --- |

„(32)

keďže v oblasti využívania vlastností nových rastlín získaných genetickým inžinierstvom musí byť v členskom štáte zaručený prístup, po zaplatení poplatku, vo forme nútenej licencie v prípadoch, keď si vo vzťahu k príslušnému rodu alebo druhu verejný záujem vyžaduje využívanie odrody rastlín, ku ktorej sa požadovala licencia, a odroda rastlín predstavuje významný technický pokrok;

| (33) | keďže v oblasti využívania nových vlastností rastlín vyplývajúcich z nových odrôd rastlín v genetickom inžinierstve musí byť zaručený prístup, za poplatok, vo forme nútenej licencie v prípadoch, keď si verejný záujem vyžaduje využívanie vynálezu, ku ktorému sa požadovala licencia, a vynález predstavuje významný technický pokrok.“ |
| --- | --- |

(33)

keďže v oblasti využívania nových vlastností rastlín vyplývajúcich z nových odrôd rastlín v genetickom inžinierstve musí byť zaručený prístup, za poplatok, vo forme nútenej licencie v prípadoch, keď si verejný záujem vyžaduje využívanie vynálezu, ku ktorému sa požadovala licencia, a vynález predstavuje významný technický pokrok.“

V článku 12 ods. 3 smernice (35) boli stanovené dve podmienky na umožnenie prístupu k povinným licenciám. V rámci prvej povinnosti sa od žiadateľov požadovalo, aby preukázali, že požiadali, avšak bezúspešne, majiteľa patentu alebo majiteľa práva k odrode rastlín o zmluvnú licenciu. Druhá podmienka znamená, že využívanie práva k odrode rastlín musí predstavovať preukázateľne významný technický pokrok značného hospodárskeho záujmu.

35

Kritérium povinnosti žiadateľa preukázať „významný“ technický pokrok pri odrode rastlín (v porovnaní s „technickými informáciami“ patentu) je však silnejšou požiadavkou než kritérium „odlišnosti“, ktoré sa vyžaduje v právnych predpisoch na ochranu odrôd rastlín (36).

36

Preukázanie významného technického pokroku by mohlo byť ešte ťažšie v prípade odrôd rastlín ako v prípade patentov. Podľa článku 12 ods. 3 by sa povinné vzájomné licencie museli poskytovať len v prípadoch, keď by nová odroda predstavovala skutočný poľnohospodársky pokrok. Postupné zlepšovanie odrôd, ktoré sa pôvodne vyvinuli z patentovanej rastliny, by podliehalo povinnému vzájomnému poskytovaniu licencií. Podobne aj šľachtitelia, ktorí vyvinuli v podstate odvodenú odrodu, tiež musia získať súhlas majiteľa prvej odrody na účely komercializácie novej odrody rastlín.

Treba zdôrazniť, že podmienka týkajúca sa značného hospodárskeho významu bola zavedená počas diskusií v rámci Rady. Stalo sa tak vzhľadom na Dohodu TRIPS (37), ktorá v tom čase bola sama v platnosti len krátko.

37

Neskôr po prijatí smernice bolo nariadenie Rady (ES) č. 2100/94 (38) o právach Spoločenstva k odrodám rastlín zmenené nariadením (ES) č. 873/2004 s cieľom zosúladiť so smernicou ustanovenia nariadenia z roku 1994 týkajúce sa povinných licencií (39).

38

39

Preukazovať dvojitú podmienku týkajúcu sa technického pokroku a hospodárskej hodnoty by mohlo byť pre majiteľa práva na odrodu rastlín zložité. Toto znenie bolo inšpirované článkom 31 písm. l) Dohody TRIPS, ktorý sa týka situácie, v ktorej patent nemožno využívať bez porušenia iného patentu. Spôsob, akým odrody rastlín posudzujú úrady pre odrody rastlín, sa však značne líši od prístupu patentových úradov. Zatiaľ čo úrady pre odrody rastlín sa ubezpečujú, že nová odroda je odlišná (od iných bežne známych odrôd), vyrovnaná, stála a nová v porovnaní s existujúcimi odrodami, patentové úrady sa zameriavajú len na technické informácie vyplývajúce z vynálezu z technického hľadiska. Okrem toho je ťažké pred umiestnením novej odrody rastlín na trh predpovedať, či bude mať hospodársky úspech.

Napriek týmto výzvam sa očakáva, že povinné vzájomné poskytovanie licencií nebude v prípade chránených odrôd vďaka povinným výnimkám pre šľachtiteľov, ktoré sú stanovené v článku 27 písm. c) Dohody o jednotnom patentovom súde na jednej strane a v článku 15 písm. c) nariadenia o právach k odrodám na strane druhej, predstavovať veľký problém. V článku 15 písm. c) sa uvádza, že z rozsahu pôsobnosti práva sú vylúčené „činnosti vykonávané na účely vytvorenia, vyvinutia alebo objavenia inej odrody“. Je tak zaručený voľný prístup k čo najširšej možnej škále zdrojov genetického materiálu, čo podporuje inovácie.

K určitým nejasnostiam by však mohlo dôjsť v prípade, že patentový nárok sa týka vrodených vlastností, lebo šľachtiteľom by sa potom mohlo brániť pri vývoji nových odrôd. Táto konkrétna otázka prekračuje rozsah pôsobnosti tohto oznámenia, a preto by bolo vhodné, aby sa ďalej preskúmala, a tiež aby sa v prípade potreby zverejnila ďalšia správa o vývoji a dôsledkoch patentového práva v oblasti biotechnológií a genetického inžinierstva (40).

40

| Pokiaľ ide o podmienky povinného vzájomného poskytovania licencií stanovené v článku 12 ods. 3 písm. b) smernice 98/44/ES, Komisia môže ďalej analyzovať otázky súvisiace s „dôležitým technickým pokrokom značného ekonomického významu“ v prípade odrôd rastlín alebo vynálezov. |
| --- |

Pokiaľ ide o podmienky povinného vzájomného poskytovania licencií stanovené v článku 12 ods. 3 písm. b) smernice 98/44/ES, Komisia môže ďalej analyzovať otázky súvisiace s „dôležitým technickým pokrokom značného ekonomického významu“ v prípade odrôd rastlín alebo vynálezov.

3.   PRÍSTUP K BIOLOGICKÉMU MATERIÁLU A JEHO ULOŽENIE

PRÍSTUP K BIOLOGICKÉMU MATERIÁLU A JEHO ULOŽENIE

V návrhu z roku 1995 sa upravovalo uloženie biologického materiálu, prístup k nemu a jeho opätovné uloženie na účely patentových konaní. Základom týchto pravidiel boli zásady riadiace sa Budapeštianskou zmluvou Svetovej organizácie duševného vlastníctva (WIPO) o medzinárodnom uznávaní uloženia mikroorganizmov na účely patentového konania uzavretou v roku 1977 (41).

41

S cieľom splniť základnú požiadavku uviesť v patentovej prihláške splnomocňujúcu informáciu, ktorou sa odborníkom v danej oblasti umožňuje využívať vynález, sa v patentovom práve vyžaduje uloženie biologického materiálu, v prípade ktorého sa žiada o patentovú ochranu. V prípade biotechnologických vynálezov musí písomný opis vynálezu dopĺňať fyzická zložka dostupná aspoň v medzinárodnom ukladacom mieste, ktoré tento štatút získalo na základe článku 7 Budapeštianskej zmluvy.

Keďže v čase rokovaní o smernici a jej prijatia neboli zmluvnými stranami Budapeštianskej zmluvy všetky členské štáty, zákonodarca EÚ mal v úmysle harmonizovať v členských štátoch patentové konania v prípade prihlášok biotechnologických patentov. Dosiahlo sa to prostredníctvom požiadavky na uloženie biologického materiálu ako dodatočnej požiadavky k požiadavke primeraného opisu vynálezu.

Na základe požiadavky na uloženie sa v návrhu z roku 1995 takisto stanovujú pravidlá prístupu k biologickému materiálu v prípade, že vynález sa týka biologického materiálu, ktorý nie je verejne dostupný a ktorý nemožno dostatočne opísať v patentovej prihláške, alebo ho zahŕňa.

Prístup k uloženému biologickému materiálu sa umožní poskytnutím vzorky:

| a) | osobám, ktoré sú na to oprávnené podľa vnútroštátneho patentového práva, do prvého zverejnenia patentovej prihlášky; |
| --- | --- |

a)

osobám, ktoré sú na to oprávnené podľa vnútroštátneho patentového práva, do prvého zverejnenia patentovej prihlášky;

| b) | každému, kto o to požiada, alebo, na základe žiadosti prihlasovateľa, iba nezávislému expertovi medzi prvým zverejnením prihlášky a udelením patentu; a |
| --- | --- |

b)

každému, kto o to požiada, alebo, na základe žiadosti prihlasovateľa, iba nezávislému expertovi medzi prvým zverejnením prihlášky a udelením patentu; a

| c) | každému, kto o to požiada po tom, ako bol udelený patent, pokiaľ patent nebol odobraný alebo zrušený (42). |
| --- | --- |

c)

každému, kto o to požiada po tom, ako bol udelený patent, pokiaľ patent nebol odobraný alebo zrušený (42).

42

V článku 15 ods. 3 návrhu z roku 1995 sa stanovili povinnosti pre osoby žiadajúce o vzorku uloženého materiálu a práva prihlasovateľa alebo majiteľa patentu vyslovene sa vzdať jej využívania alebo akéhokoľvek iného materiálu z nej získaného na iné ako experimentálne účely takto:

„Vzorka sa poskytne len vtedy, ak sa osoba, ktorá o ňu žiada, zaviaže, že počas obdobia platnosti patentu:

| a) | neposkytne vzorku ani žiadnu látku z nej získanú tretím stranám a |
| --- | --- |

a)

neposkytne vzorku ani žiadnu látku z nej získanú tretím stranám a

| b) | nebude používať vzorku ani žiadnu látku z biologického materiálu z nej získaného na iné ako experimentálne účely, pokiaľ sa majiteľ alebo prípadne prihlasovateľ patentu vyslovene nevzdá takéhoto záväzku“. |
| --- | --- |

b)

nebude používať vzorku ani žiadnu látku z biologického materiálu z nej získaného na iné ako experimentálne účely, pokiaľ sa majiteľ alebo prípadne prihlasovateľ patentu vyslovene nevzdá takéhoto záväzku“.

Rada si želala, aby sa pridalo nové odôvodnenie týkajúce sa článkov 15 a 16, v ktorom by sa vysvetlilo, že ukladanie biologického materiálu na uznanej zbierke kultúr bolo zamýšľané ako prostriedok sprístupňovania informácií verejnosti, pokiaľ ide o materiál, v prípade ktorého sa požadovalo o patentovú ochranu. Táto myšlienka sa však nakoniec neponechala.

V článku 15 návrhu, ktorý sa v zmenenom návrhu Komisie prečísloval na článok 13 ods. 3, sa na základe následných diskusií v Rade a Parlamente vykonali menšie textové zmeny. Konkrétne časť začínajúca sa slovami „ak nebudú“, ktorá sa predtým týkala písmen a) a b), sa v súčasnosti týka len písmena b):

„Vzorka sa poskytne len vtedy, ak sa osoba, ktorá o ňu žiada, zaviaže, že počas obdobia platnosti patentu:

| a) | neposkytne vzorku ani žiadny materiál z nej pochádzajúci tretím stranám a |
| --- | --- |

a)

neposkytne vzorku ani žiadny materiál z nej pochádzajúci tretím stranám a

| b) | nebude používať vzorku ani biologický materiál z nej získaný na iné ako experimentálne účely, pokiaľ sa prihlasovateľ alebo prípadne majiteľ patentu vyslovene nevzdal takéhoto záväzku“. |
| --- | --- |

b)

nebude používať vzorku ani biologický materiál z nej získaný na iné ako experimentálne účely, pokiaľ sa prihlasovateľ alebo prípadne majiteľ patentu vyslovene nevzdal takéhoto záväzku“.

Rada vo svojej spoločnej pozícii naznačila, aby článok 13 (článok 15 návrhu z roku 1995) zostal nezmenený. Keďže znenie je samo osebe celkom zrozumiteľné, nemalo by viesť k rôznym výkladom.

| Komisia sa domnieva, že znením článku 13 ods. 3 smernice 98/44/ES sa zabezpečuje vyvážená a dostatočná možnosť prístupu k vzorke patentovaného biologického materiálu uloženej v uznanej zbierke kultúr podľa Budapeštianskej zmluvy WIPO. |
| --- |

Komisia sa domnieva, že znením článku 13 ods. 3 smernice 98/44/ES sa zabezpečuje vyvážená a dostatočná možnosť prístupu k vzorke patentovaného biologického materiálu uloženej v uznanej zbierke kultúr podľa Budapeštianskej zmluvy WIPO.

---

(1)  Ú. v. ES L 213, 30.7.1998, s. 13.

1

(2)  Ú. v. ES C 68, 20.3.1995, s. 15.

2

(3)  KOM(88) 496 (Ú. v. ES C 10, 13.1.1989, s. 3).

3

(4)  KOM(1995) 661 z 13. decembra 1995 (Ú. v. ES C 296, 8.10.1996, s. 4).

4

(5)  Pokiaľ ide o rastliny, rokovania vedúce k prijatiu smernice boli predovšetkým zamerané na patentovateľnosť geneticky modifikovaných organizmov (v prípade ktorých sa do rastliny pridá špecifický gén, čím rastlina získa vlastnosť súvisiacu s týmto génom). Hoci sa v smernici neriešia regulačné aspekty, ako je komercializácia týchto produktov v rámci EÚ, ustanovuje sa v nej, že takéto geneticky modifikované organizmy sa môžu patentovať, pokiaľ boli splnené kritériá patentovateľnosti, keďže samy osebe predstavujú biologický materiál.

5

(6)  Genetický markér je gén alebo sekvencia DNA so známym umiestnením na chromozóme, ktorý možno použiť na identifikáciu jednotlivcov alebo druhu a ich vlastností (špecifických čŕt). Možno ho opísať ako variáciu (ktorá môže byť spôsobená mutáciou alebo pozmenením genomického loku), ktorú možno pozorovať.

6

(7)  Ú. v. EPÚ 2016, A27 (G 2/12) a A28 (G 2/13).

7

(8)  Článok 15 nariadenia Rady (ES) č. 2100/94 z 27. júla 1994 o právach Spoločenstva k odrodám rastlín (Ú. v. ES L 227, 1.9.1994, s. 1).

8

(9)  P8_TA-PROV(2015)0473: uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2015 o patentoch a právach šľachtiteľov rastlín 2015/2981(RSP).

9

(10)  Zasadnutia Rady z 13. júla 2015 a 22. októbra 2015.

10

(11)  Zasadnutia Rady z 29. februára 2016 a 29. septembra 2016.

11

(12)  http://english.eu2016.nl/events/2016/05/18/finding-the-balance---exploring-solutions-in-the-debate-surrounding-patents-and-plant-breeders%E2%80%99-rights.

12

(13)  Správa je dostupná na: http://ec.europa.eu/growth/industry/intellectual-property/patents. Skupina bola vytvorená na základe rozhodnutia Komisie C(2012) 7686 zo 7. novembra 2012, ktorým sa zriaďuje skupina expertov Komisie na vývoj a vplyv patentového práva v oblasti biotechnológií a genetického inžinierstva.

13

(14)  http://pinto.euroseeds.eu.

14

(15)  http://www.ilp-vegetable.org.

15

(16)  Článok 4 ods. 1 písm. a) smernice.

16

(17)  Článok 4 ods. 1 písm. b) smernice.

17

(18)  Článok 2 ods. 2 smernice.

18

(19)  Ú. v. EPÚ 7/1999, s. 437.

19

(20)  Článok 53 písm. b) Európskeho patentového dohovoru a pravidlá 27 a 34 vykonávacích predpisov.

20

(21)  Ako sa stanovuje v článku 164 ods. 2 Európskeho patentového dohovoru.

21

(22)  Ú. v. EPÚ 2012, s. 130 (G 2/07) a Ú. v. EPÚ 2012, s. 206 (G 1/08).

22

(23)  Rozhodnutia rozšíreného odvolacieho senátu EPÚ G2/12 („Rajčiny“) a G2/13 („Brokolica II“) z 25. marca 2015, Ú. v. EPÚ 2016, s. 28, v ktorých sa uvádza: „Za týchto podmienok nie je dôležité, že ochrana poskytovaná na základe patentového nároku na produkt zahŕňa vytvorenie nárokovaného produktu v podstate biologickým spôsobom pestovania rastlín, ktorý je ako taký vylúčený na základe článku 53 písm. b) Európskeho patentového dohovoru.“

23

(24)  V článku 52 ods. 1 Európskeho patentového dohovoru sa stanovujú tieto základné požiadavky: novosť (vynálezy by ako také nemali byť uverejnené v rámci predchádzajúcich postupov a znalostí, teda v žiadnych verejne dostupných publikáciách); vynálezcovská činnosť (vynálezy by mali vedieť ľahko odvodiť odborníci v danej oblasti, t. j. technickí pracovníci s priemernými znalosťami); priemyselné využitie (vynálezy je možné využiť v priemysle vrátane poľnohospodárstva).

24

(25)  Pre úplné znenie týchto ustanovení pozri prílohu k tomuto oznámeniu.

25

(26)  Pozri odôvodnenie 17 návrhu z roku 1995 v prílohe.

26

(27)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 16. júla 1997 (Ú. v. ES C 286, 22.9.1997, s. 87).

27

(28)  Doplnená kurzíva. Dôvodová správa k správe ROTHLEY, 25. júna 1997 (A4-0222/97), s. 38, poznámka pod čiarou 5.

28

(29)  KOM(97) 446 z 29. augusta 1997 (Ú. v. ES C 311, 11.10.1997, s. 12). Komisia začlenila pozmeňujúce návrhy týkajúce sa biologického materiálu a otázok súvisiacich s rastlinami odhlasované v prvom čítaní Parlamentu. V tejto súvislosti sa v súlade s pozmeňujúcimi návrhmi Parlamentu 50, 51 52 a 53 vypustili články 4, 5, 6 a 7 pôvodného návrhu. Obsah týchto článkov bol včlenený do článkov 2, 3 a 4 zmeneného návrhu. Komisia zmenila článok 2 s využitím odsekov 2, 3a, 3b a 3c, ako navrhol Parlament, a vytvorila nový článok 3 s využitím odsekov 1 a 3 zmeneného článku 2 Parlamentu. Do zmeneného návrhu bol navyše začlenený nový článok 2a v súlade s pozmeňujúcim návrhom Parlamentu 47, a to v podobe prepracovaného článku 4. Napokon boli do zmeneného návrhu začlenené úpravy odôvodnení 17 a 18 (pozmeňujúce návrhy 18 a 22) a nové odôvodnenia 17a, 17b a 17c Parlamentu.

29

(30)  Dokument Rady 10130/97, Codec 428, PI31.

30

(31)  Ú. v. ES C 110, 8.4.1998, s. 17. Parlament následne schváli túto spoločnú pozíciu 12. mája 1998 a pripravil tak cestu ku konečnému prijatiu smernice 6. júla 1998.

31

(32)  Týmto prístupom sa riadia vnútroštátne patentové právne predpisy vo Francúzsku, v Nemecku a Holandsku.

32

(33)  Doplnená kurzíva.

33

(34)  KOM(95) 661, článok 14 ods. 3

34

(35)  Návrh článku 14 ods. 3 návrhu z roku 1995.

35

(36)  Pozri články 6 a 7 nariadenia č. 2100/94.

36

(37)  Pozri článok 31 písm. l) bod i) Dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) z roku 1994.

37

(38)  Ú. v. ES L 227, 1.9.1994, s. 1.

38

(39)  Ú. v. EÚ L 162, 30.4.2004, s. 38.

39

(40)  Ako sa stanovuje v článku 16 písm. c) smernice.

40

(41)  Pozri http://www.wipo.int/budapest/en.

41

(42)  Článok 15 ods. 2 návrhu z roku 1995.

42

---

PRÍLOHA

Vývoj medziinštitucionálnych diskusií v rámci spolurozhodovacieho postupu

(Tučným písmom sú označené zmeny.)

| Návrh Komisie (13.12.1995) (1) | Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu (16.7.1997) (2) | Zmenený návrh Komisie (29.8.1997) (3) | Spoločná pozícia Rady (26.2.1998) (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Odôvodnenie 17
  Keďže s cieľom určiť mieru, do ktorej sa odrody rastlín a plemená zvierat vylúčia z patentovateľnosti, by sa malo stanoviť, že takéto vylúčenie sa týka týchto odrôd a plemien ako takých, a že tým následne nie je dotknutá patentovateľnosť rastlín alebo zvierat získaných prostredníctvom postupu, ktorého aspoň jedna fáza je v podstate mikrobiologická, a to bez ohľadu na základ základného biologického materiálu, na ktorý sa tento postup uplatňuje. | Odôvodnenie 17 (pozmeňujúci návrh 18)

  Keďže smernica nemá vplyv na výluku rastlinných odrôd a plemien zvierat z patentovateľnosti; keďže na druhej strane vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sú patentovateľné za predpokladu, že patentová prihláška nie je technicky obmedzená na jednu rastlinnú odrodu alebo plemeno zvierat. | Odôvodnenie 17
  Keďže smernica nemá vplyv na výluku rastlinných odrôd a plemien zvierat z patentovateľnosti; keďže na druhej strane vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sú patentovateľné za predpokladu, že patentová prihláška nie je technicky obmedzená na jednu rastlinnú odrodu alebo plemeno zvierat. | Odôvodnenie 29

  Keďže smernica nemá vplyv na výluku rastlinných odrôd a plemien zvierat z patentovateľnosti; keďže na druhej strane vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sú patentovateľné za predpokladu, že patentová prihláška nie je technicky obmedzená na jednu rastlinnú odrodu alebo plemeno zvierat. |
| | Nové odôvodnenie 17a (pozmeňujúci návrh 19)

  Keďže pojem „rastlinnej odrody“ je definovaný v právnych predpisoch chrániacich nové odrody, podľa ktorých je odroda definovaná celým svojím genómom, a preto sa vyznačuje osobitosťou; keďže je jasne odlíšiteľná od ostatných odrôd. | Odôvodnenie 17a
  Keďže pojem „rastlinnej odrody“ je definovaný v právnych predpisoch chrániacich nové odrody, podľa ktorých je odroda definovaná celým svojím genómom, a preto sa vyznačuje osobitosťou; keďže je jasne odlíšiteľná od ostatných odrôd. | Odôvodnenie 30

  Keďže pojem „rastlinnej odrody“ je definovaný v právnych predpisoch chrániacich nové odrody, podľa ktorých je odroda definovaná celým svojím genómom, a preto sa vyznačuje osobitosťou a je jasne odlíšiteľná od ostatných odrôd. |
| | Nové odôvodnenie 17b (pozmeňujúci návrh 20)

  Keďže na celistvosť rastliny, ktorá je charakterizovaná zvláštnym génom (a nie jeho celým genómom), sa ochrana nových odrôd nevzťahuje, a teda nie je vylúčená z patentovateľnosti ani v prípade, že zahŕňa odrody rastlín. | Odôvodnenie 17b
  Keďže na celistvosť rastliny, ktorá je charakterizovaná zvláštnym génom (a nie jeho celým genómom), sa ochrana nových odrôd nevzťahuje, a teda nie je vylúčená z patentovateľnosti ani v prípade, že zahŕňa odrody rastlín. | Odôvodnenie 31

  Keďže na rastlinné zoskupenie, ktoré je charakterizované zvláštnym génom (a nie jeho celým genómom), sa ochrana nových odrôd nevzťahuje, a teda nie je vylúčené z patentovateľnosti ani v prípade, že zahŕňa nové odrody rastlín. |
| | Nové odôvodnenie 17c (pozmeňujúci návrh 21)

  Keďže ak vynález spočíva len v genetickej modifikácii určitej odrody rastlín a vytvorení novej odrody rastlín z tejto odrody, nová odroda rastlín bude vylúčená z patentovateľnosti aj v prípade, že genetická modifikácia nie je výsledkom šľachtenia, ale postupu genetického inžinierstva. | Odôvodnenie 17c
  Keďže ak vynález spočíva len v genetickej modifikácii určitej odrody rastlín, bude vylúčený z patentovateľnosti aj v prípade, že genetická modifikácia nie je výsledkom šľachtenia, ale postupu genetického inžinierstva. | Odôvodnenie 32

  Keďže ak vynález spočíva len v genetickej modifikácii určitej odrody rastlín a ak nová rastlinná odroda je druhom, bude to stále vylúčené z patentovateľnosti aj v prípade, že genetická modifikácia nie je výsledkom v podstate biologického spôsobu, ale biotechnologického spôsobu. |
| Odôvodnenie 18
  Keďže na účely určenia, či je alebo nie je možné patentovať v podstate biologické spôsoby získavania rastlín alebo zvierat, sa musia zohľadniť ľudské zásahy a účinky týchto zásahov na dosiahnuté výsledky. | Odôvodnenie 18 (pozmeňujúci návrh 22)

  Keďže postup šľachtenia rastlín a zvierat je v podstate biologický, pokiaľ je založený na krížení celých genómov (s následnou selekciou a možnosťou ďalšieho kríženia celých genómov). | Odôvodnenie 18
  Keďže postup šľachtenia rastlín a zvierat je v podstate biologický, pokiaľ je založený na krížení celých genómov (s následnou selekciou a možnosťou ďalšieho kríženia celých genómov). | Odôvodnenie 33


  Keďže na účely tejto smernice je potrebné definovať, kedy je spôsob produkcie rastlín a zvierat čisto biologický. |
| Článok 2
  Na účely tejto smernice:






  1. | „biologický materiál“ je akýkoľvek materiál obsahujúci genetické informácie a schopný sám sa reprodukovať alebo byť reprodukovaný v biologickom systéme; |

Návrh Komisie (13.12.1995) (1)

Pozmeňujúce návrhy Európskeho parlamentu (16.7.1997) (2)

Zmenený návrh Komisie (29.8.1997) (3)

Spoločná pozícia Rady (26.2.1998) (4)

Odôvodnenie 17

Keďže s cieľom určiť mieru, do ktorej sa odrody rastlín a plemená zvierat vylúčia z patentovateľnosti, by sa malo stanoviť, že takéto vylúčenie sa týka týchto odrôd a plemien ako takých, a že tým následne nie je dotknutá patentovateľnosť rastlín alebo zvierat získaných prostredníctvom postupu, ktorého aspoň jedna fáza je v podstate mikrobiologická, a to bez ohľadu na základ základného biologického materiálu, na ktorý sa tento postup uplatňuje.

Odôvodnenie 17 (pozmeňujúci návrh 18)

Keďže smernica nemá vplyv na výluku rastlinných odrôd a plemien zvierat z patentovateľnosti; keďže na druhej strane vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sú patentovateľné za predpokladu, že patentová prihláška nie je technicky obmedzená na jednu rastlinnú odrodu alebo plemeno zvierat.

Odôvodnenie 17

Keďže smernica nemá vplyv na výluku rastlinných odrôd a plemien zvierat z patentovateľnosti; keďže na druhej strane vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sú patentovateľné za predpokladu, že patentová prihláška nie je technicky obmedzená na jednu rastlinnú odrodu alebo plemeno zvierat.

Odôvodnenie 29

Keďže smernica nemá vplyv na výluku rastlinných odrôd a plemien zvierat z patentovateľnosti; keďže na druhej strane vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sú patentovateľné za predpokladu, že patentová prihláška nie je technicky obmedzená na jednu rastlinnú odrodu alebo plemeno zvierat.

Nové odôvodnenie 17a (pozmeňujúci návrh 19)

Keďže pojem „rastlinnej odrody“ je definovaný v právnych predpisoch chrániacich nové odrody, podľa ktorých je odroda definovaná celým svojím genómom, a preto sa vyznačuje osobitosťou; keďže je jasne odlíšiteľná od ostatných odrôd.

Odôvodnenie 17a

Keďže pojem „rastlinnej odrody“ je definovaný v právnych predpisoch chrániacich nové odrody, podľa ktorých je odroda definovaná celým svojím genómom, a preto sa vyznačuje osobitosťou; keďže je jasne odlíšiteľná od ostatných odrôd.

Odôvodnenie 30

Keďže pojem „rastlinnej odrody“ je definovaný v právnych predpisoch chrániacich nové odrody, podľa ktorých je odroda definovaná celým svojím genómom, a preto sa vyznačuje osobitosťou a je jasne odlíšiteľná od ostatných odrôd.

Nové odôvodnenie 17b (pozmeňujúci návrh 20)

Keďže na celistvosť rastliny, ktorá je charakterizovaná zvláštnym génom (a nie jeho celým genómom), sa ochrana nových odrôd nevzťahuje, a teda nie je vylúčená z patentovateľnosti ani v prípade, že zahŕňa odrody rastlín.

Odôvodnenie 17b

Keďže na celistvosť rastliny, ktorá je charakterizovaná zvláštnym génom (a nie jeho celým genómom), sa ochrana nových odrôd nevzťahuje, a teda nie je vylúčená z patentovateľnosti ani v prípade, že zahŕňa odrody rastlín.

Odôvodnenie 31

Keďže na rastlinné zoskupenie, ktoré je charakterizované zvláštnym génom (a nie jeho celým genómom), sa ochrana nových odrôd nevzťahuje, a teda nie je vylúčené z patentovateľnosti ani v prípade, že zahŕňa nové odrody rastlín.

Nové odôvodnenie 17c (pozmeňujúci návrh 21)

Keďže ak vynález spočíva len v genetickej modifikácii určitej odrody rastlín a vytvorení novej odrody rastlín z tejto odrody, nová odroda rastlín bude vylúčená z patentovateľnosti aj v prípade, že genetická modifikácia nie je výsledkom šľachtenia, ale postupu genetického inžinierstva.

Odôvodnenie 17c

Keďže ak vynález spočíva len v genetickej modifikácii určitej odrody rastlín, bude vylúčený z patentovateľnosti aj v prípade, že genetická modifikácia nie je výsledkom šľachtenia, ale postupu genetického inžinierstva.

Odôvodnenie 32

Keďže ak vynález spočíva len v genetickej modifikácii určitej odrody rastlín a ak nová rastlinná odroda je druhom, bude to stále vylúčené z patentovateľnosti aj v prípade, že genetická modifikácia nie je výsledkom v podstate biologického spôsobu, ale biotechnologického spôsobu.

Odôvodnenie 18

Keďže na účely určenia, či je alebo nie je možné patentovať v podstate biologické spôsoby získavania rastlín alebo zvierat, sa musia zohľadniť ľudské zásahy a účinky týchto zásahov na dosiahnuté výsledky.

Odôvodnenie 18 (pozmeňujúci návrh 22)

Keďže postup šľachtenia rastlín a zvierat je v podstate biologický, pokiaľ je založený na krížení celých genómov (s následnou selekciou a možnosťou ďalšieho kríženia celých genómov).

Odôvodnenie 18

Keďže postup šľachtenia rastlín a zvierat je v podstate biologický, pokiaľ je založený na krížení celých genómov (s následnou selekciou a možnosťou ďalšieho kríženia celých genómov).

Odôvodnenie 33

Keďže na účely tejto smernice je potrebné definovať, kedy je spôsob produkcie rastlín a zvierat čisto biologický.

Článok 2

Na účely tejto smernice:

1.

„biologický materiál“ je akýkoľvek materiál obsahujúci genetické informácie a schopný sám sa reprodukovať alebo byť reprodukovaný v biologickom systéme;

| 2. | „mikrobiologický spôsob“ je akýkoľvek spôsob používajúci mikrobiologický materiál alebo uskutočnený na mikrobiologickom materiáli alebo spôsob, výsledkom ktorého je mikrobiologický materiál; so spôsobom, ktorý pozostáva z po sebe nasledujúcich krokov, by sa malo zaobchádzať ako s mikrobiologickými spôsobmi, pokiaľ je aspoň jeden podstatný krok tohto spôsobu mikrobiologický. |
| --- | --- |

2.

„mikrobiologický spôsob“ je akýkoľvek spôsob používajúci mikrobiologický materiál alebo uskutočnený na mikrobiologickom materiáli alebo spôsob, výsledkom ktorého je mikrobiologický materiál; so spôsobom, ktorý pozostáva z po sebe nasledujúcich krokov, by sa malo zaobchádzať ako s mikrobiologickými spôsobmi, pokiaľ je aspoň jeden podstatný krok tohto spôsobu mikrobiologický.

| 3. | „v podstate biologický spôsob produkcie rastlín alebo zvierat“ je každý spôsob, ktorý ako celok existuje v prírode alebo nepredstavuje nič viac než prirodzený spôsob šľachtenia rastlín alebo zvierat. |
| --- | --- |

3.

„v podstate biologický spôsob produkcie rastlín alebo zvierat“ je každý spôsob, ktorý ako celok existuje v prírode alebo nepredstavuje nič viac než prirodzený spôsob šľachtenia rastlín alebo zvierat.

Článok 2 (pozmeňujúci návrh 48)

| 1. | Vynálezy, ktoré sú nové, založené na vynálezcovskej činnosti a sú priemyselne využiteľné, sú patentovateľné dokonca aj vtedy, ak sa týkajú produktu z biologického materiálu alebo obsahujúceho biologický materiál alebo postupu, pomocou ktorého sa biologický materiál vyrába, spracováva alebo využíva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | „Biologický materiál“ je akýkoľvek materiál obsahujúci genetické informácie a schopný reprodukovať sa alebo byť reprodukovaný v biologickom systéme. |
| --- | --- |

2.

„Biologický materiál“ je akýkoľvek materiál obsahujúci genetické informácie a schopný reprodukovať sa alebo byť reprodukovaný v biologickom systéme.

| 3. | Biologický materiál, ktorý je izolovaný zo svojho prirodzeného prostredia alebo spracovaný prostredníctvom technického postupu, môže byť predmetom vynálezu dokonca aj vtedy, ak sa už vyskytoval v prírode. |
| --- | --- |

3.

| 3a. | „Mikrobiologický spôsob“ je akýkoľvek spôsob používajúci mikrobiologický materiál alebo uskutočnený na mikrobiologickom materiáli alebo spôsob, výsledkom ktorého je mikrobiologický materiál. |
| --- | --- |

3a.

„Mikrobiologický spôsob“ je akýkoľvek spôsob používajúci mikrobiologický materiál alebo uskutočnený na mikrobiologickom materiáli alebo spôsob, výsledkom ktorého je mikrobiologický materiál.

| 3b. | Postup šľachtenia rastlín alebo zvierat sa vymedzuje ako v podstate biologický, pokiaľ je založený na krížení a selekcii. |
| --- | --- |

3b.

| 3c. | Pojem „odroda rastlín“ sa vymedzí v právnych predpisoch chrániacich nové odrody. |
| --- | --- |

3c.

Článok 2

| 1. | Na účely tejto smernice






  a) | biologický materiál je akýkoľvek materiál obsahujúci genetické informácie a schopný reprodukovať sa alebo byť reprodukovaný v biologickom systéme; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

biologický materiál je akýkoľvek materiál obsahujúci genetické informácie a schopný reprodukovať sa alebo byť reprodukovaný v biologickom systéme;

| b) | mikrobiologický spôsob je akýkoľvek spôsob používajúci mikrobiologický materiál alebo uskutočnený na mikrobiologickom materiáli alebo spôsob, výsledkom ktorého je mikrobiologický materiál. |
| --- | --- |

b)

mikrobiologický spôsob je akýkoľvek spôsob používajúci mikrobiologický materiál alebo uskutočnený na mikrobiologickom materiáli alebo spôsob, výsledkom ktorého je mikrobiologický materiál.

| 2. | Postup šľachtenia rastlín alebo zvierat sa vymedzuje ako v podstate biologický, pokiaľ je založený na krížení a selekcii. |
| --- | --- |

2.

Postup šľachtenia rastlín alebo zvierat sa vymedzuje ako v podstate biologický, pokiaľ je založený na krížení a selekcii.

| 3. | Pojem rastlinná odroda je definovaný v článku 5 nariadenia (ES) č. 2100/94. |
| --- | --- |

3.

Pojem rastlinná odroda je definovaný v článku 5 nariadenia (ES) č. 2100/94.

Článok 2

| 1. | Na účely tejto smernice






  a) | „biologický materiál“ je akýkoľvek materiál obsahujúci genetické informácie a schopný reprodukovať sa alebo byť reprodukovaný v biologickom systéme; |
| --- | --- | --- |

1.

Na účely tejto smernice

a)

„biologický materiál“ je akýkoľvek materiál obsahujúci genetické informácie a schopný reprodukovať sa alebo byť reprodukovaný v biologickom systéme;

| b) | „mikrobiologický spôsob“ je akýkoľvek spôsob používajúci mikrobiologický materiál alebo uskutočnený na mikrobiologickom materiáli alebo spôsob, výsledkom ktorého je mikrobiologický materiál. |
| --- | --- |

b)

„mikrobiologický spôsob“ je akýkoľvek spôsob používajúci mikrobiologický materiál alebo uskutočnený na mikrobiologickom materiáli alebo spôsob, výsledkom ktorého je mikrobiologický materiál.

| 2. | Spôsob vytvárania rastlín alebo zvierat je v podstate biologický, ak pozostáva výlučne z prirodzených javov, ako sú kríženie alebo selekcia. |
| --- | --- |

2.

Spôsob vytvárania rastlín alebo zvierat je v podstate biologický, ak pozostáva výlučne z prirodzených javov, ako sú kríženie alebo selekcia.

| 3. | Pojem „rastlinná odroda“ je definovaný v článku 5 nariadenia (ES) č. 2100/94. |
| --- | --- |

3.

Pojem „rastlinná odroda“ je definovaný v článku 5 nariadenia (ES) č. 2100/94.

Článok 3

| 1. | Na účely tejto smernice sú vynálezy, ktoré sú nové, založené na vynálezcovskej činnosti a sú priemyselne využiteľné, patentovateľné dokonca aj vtedy, ak sa týkajú produktu z biologického materiálu alebo obsahujúceho biologický materiál alebo postupu, pomocou ktorého sa biologický materiál vyrába, spracováva alebo využíva. |
| --- | --- |

1.

Na účely tejto smernice sú vynálezy, ktoré sú nové, založené na vynálezcovskej činnosti a sú priemyselne využiteľné, patentovateľné dokonca aj vtedy, ak sa týkajú produktu z biologického materiálu alebo obsahujúceho biologický materiál alebo postupu, pomocou ktorého sa biologický materiál vyrába, spracováva alebo využíva.

| 2. | Biologický materiál, ktorý je izolovaný zo svojho prirodzeného prostredia alebo spracovaný prostredníctvom technického postupu, môže byť predmetom vynálezu dokonca aj vtedy, ak sa už vyskytoval v prírode. |
| --- | --- |

2.

Biologický materiál, ktorý je izolovaný zo svojho prirodzeného prostredia alebo spracovaný prostredníctvom technického postupu, môže byť predmetom vynálezu dokonca aj vtedy, ak sa už vyskytoval v prírode.

Článok 3

| 1. | Na účely tejto smernice sú vynálezy, ktoré sú nové, ktoré obsahujú vynálezcovskú činnosť a ktoré sú priemyselne využiteľné, patentovateľné dokonca aj vtedy, ak sa týkajú výrobku z biologického materiálu alebo obsahujúceho biologický materiál alebo spôsobu, pomocou ktorého sa biologický materiál vyrába, spracováva alebo využíva. |
| --- | --- |

1.

Na účely tejto smernice sú vynálezy, ktoré sú nové, ktoré obsahujú vynálezcovskú činnosť a ktoré sú priemyselne využiteľné, patentovateľné dokonca aj vtedy, ak sa týkajú výrobku z biologického materiálu alebo obsahujúceho biologický materiál alebo spôsobu, pomocou ktorého sa biologický materiál vyrába, spracováva alebo využíva.

| 2. | Biologický materiál, ktorý je izolovaný zo svojho prirodzeného prostredia alebo spracovaný prostredníctvom technického postupu, môže byť predmetom vynálezu dokonca aj vtedy, ak sa predtým vyskytoval v prírode. |
| --- | --- |

2.

Biologický materiál, ktorý je izolovaný zo svojho prirodzeného prostredia alebo spracovaný prostredníctvom technického postupu, môže byť predmetom vynálezu dokonca aj vtedy, ak sa predtým vyskytoval v prírode.

nový článok 2a (pozmeňujúci návrh 47)

| 1. | Predmetom patentovej ochrany nie sú:







  a) | odrody rastlín a plemená zvierat; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

odrody rastlín a plemená zvierat;

| b) | v podstate biologické spôsoby šľachtenia rastlín a zvierat. |
| --- | --- |

b)

v podstate biologické spôsoby šľachtenia rastlín a zvierat.

| 2. | Vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sa môžu patentovať, ak uskutočniteľnosť vynálezu nie je technicky obmedzená na určitú odrodu rastlín alebo plemeno zvierat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Odsek 1 písm. b) platí bez toho, aby bola dotknutá patentovateľnosť vynálezov, ktoré sa týkajú mikrobiologického alebo iného technického postupu alebo produktu získaného prostredníctvom takéhoto postupu. |
| --- | --- |

3.

Článok 4

| 1. | Predmetom patentovej ochrany nie sú:






  a) | odrody rastlín a plemená zvierat; |
| --- | --- | --- |

1.

Predmetom patentovej ochrany nie sú:

a)

odrody rastlín a plemená zvierat;

| b) | v podstate biologické spôsoby šľachtenia rastlín a zvierat. |
| --- | --- |

b)

v podstate biologické spôsoby šľachtenia rastlín a zvierat.

| 2. | Vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sa môžu patentovať, ak uskutočniteľnosť vynálezu nie je technicky obmedzená na určitú odrodu rastlín alebo plemeno zvierat. |
| --- | --- |

2.

Vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sa môžu patentovať, ak uskutočniteľnosť vynálezu nie je technicky obmedzená na určitú odrodu rastlín alebo plemeno zvierat.

| 3. | Odsek 1 písm. b) platí bez toho, aby bola dotknutá patentovateľnosť vynálezov, ktoré sa týkajú mikrobiologického alebo iného technického postupu alebo produktu získaného prostredníctvom takéhoto postupu. |
| --- | --- |

3.

Odsek 1 písm. b) platí bez toho, aby bola dotknutá patentovateľnosť vynálezov, ktoré sa týkajú mikrobiologického alebo iného technického postupu alebo produktu získaného prostredníctvom takéhoto postupu.

Článok 4

Predmetom patentovej ochrany nie sú:

| a) | odrody rastlín a plemená zvierat; |
| --- | --- |

a)

odrody rastlín a plemená zvierat;

| b) | v podstate biologické spôsoby produkcie rastlín a zvierat. |
| --- | --- |

b)

v podstate biologické spôsoby produkcie rastlín a zvierat.

| 2. | Vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sú patentovateľné, ak technická uskutočniteľnosť nie je obmedzená na určitú odrodu rastlín alebo plemeno zvierat. |
| --- | --- |

2.

Vynálezy, ktoré sa týkajú rastlín alebo zvierat, sú patentovateľné, ak technická uskutočniteľnosť nie je obmedzená na určitú odrodu rastlín alebo plemeno zvierat.

| 3. | Odsek 1 písm. b) platí bez toho, aby bola dotknutá patentovateľnosť vynálezov, ktoré sa týkajú mikrobiologického alebo iného technického spôsobu alebo produktu získaného prostredníctvom takéhoto spôsobu. |
| --- | --- |

3.

Odsek 1 písm. b) platí bez toho, aby bola dotknutá patentovateľnosť vynálezov, ktoré sa týkajú mikrobiologického alebo iného technického spôsobu alebo produktu získaného prostredníctvom takéhoto spôsobu.

Článok 4

| 1. | Predmet vynálezu sa nesmie považovať za nepatentovateľný len z toho dôvodu, že sa skladá z biologického materiálu, využíva ho alebo sa naň používa. |
| --- | --- |

1.

Predmet vynálezu sa nesmie považovať za nepatentovateľný len z toho dôvodu, že sa skladá z biologického materiálu, využíva ho alebo sa naň používa.

| 2. | Biologický materiál vrátane rastlín a zvierat, ako aj častí rastlín a zvierat získaných spôsobom, ktorý nie je v podstate biologický, s výnimkou odrôd rastlín a plemien zvierat ako takých, je patentovateľný. |
| --- | --- |

2.

Biologický materiál vrátane rastlín a zvierat, ako aj častí rastlín a zvierat získaných spôsobom, ktorý nie je v podstate biologický, s výnimkou odrôd rastlín a plemien zvierat ako takých, je patentovateľný.

Článok 4 (pozmeňujúci návrh 50)

vypustené

vypustené

vypustené

Článok 5

Mikrobiologické spôsoby a produkty získané týmito spôsobmi sú patentovateľné.

Článok 5 (pozmeňujúci návrh 51)

vypustené

vypustené

vypustené

Článok 6

V podstate biologické spôsoby produkcie rastlín alebo zvierat nie sú patentovateľné.

Článok 6 (pozmeňujúci návrh 52)

vypustené

vypustené

vypustené

Článok 7

Použitie odrôd rastlín alebo plemien zvierat a spôsoby ich produkcie iné než v podstate biologické spôsoby produkcie rastlín alebo zvierat sú patentovateľné.

Článok 7 (pozmeňujúci návrh 53)

vypustené

vypustené

vypustené

---

(1)  Návrh Komisie, KOM(1995) 661 z 13. decembra 1995 (Ú. v. ES C 296, 8.10.1996, s. 4).

(2)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 16. júla 1997 (Ú. v. ES C 286, 22.9.1997, s. 87).

(3)  Zmenený návrh Komisie KOM(97) 446 z 29. augusta 1997 (Ú. v. ES C 311, 11.10.1997, s. 12).

(4)  Spoločná pozícia Rady z 26. februára 1998 (Ú. v. ES C 110, 8.4.1998, s. 17).

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 8.11.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 411/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 411/15

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.8225 – GeoPost/Corfin 14/BRT)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2016/C 411/04)

| 1. | Komisii bolo 28. októbra 2016 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik GeoPost S.A. („GeoPost“, Francúzsko) patriaci do skupiny La Poste a podnik Corfin 14 S.r.l. („Corfin 14“, Taliansko) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad podnikom BRT S.p.A. („BRT“, Taliansko), prostredníctvom kúpy akcií. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 28. októbra 2016 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik GeoPost S.A. („GeoPost“, Francúzsko) patriaci do skupiny La Poste a podnik Corfin 14 S.r.l. („Corfin 14“, Taliansko) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad podnikom BRT S.p.A. („BRT“, Taliansko), prostredníctvom kúpy akcií.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:
  —   GeoPost: služby doručovania balíkov a tovaru,
  —   Corfin 14: holdingová spoločnosť, ktorá nemá žiadne prevádzkové činnosti,
  —   BRT: služby doručovania balíkov a tovaru. |
| --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—   GeoPost: služby doručovania balíkov a tovaru,

—   Corfin 14: holdingová spoločnosť, ktorá nemá žiadne prevádzkové činnosti,

—   BRT: služby doručovania balíkov a tovaru.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia o fúziách. V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby jej predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax +32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla M.8225 – GeoPost/Corfin 14/BRT na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby jej predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (fax +32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla M.8225 – GeoPost/Corfin 14/BRT na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

---