# Eiropas Savienības C 426/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 426 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 18. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 426

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 18. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| 2016/C 426/01 | LV COSAC pienesuma dokuments – Hāgā 2016. gada 12.–14. jūnijā | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

2016/C 426/01

LV COSAC pienesuma dokuments – Hāgā 2016. gada 12.–14. jūnijā

COSAC

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

| 18.11.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 426/1

---

LV COSACPIENESUMA DOKUMENTS

Hāgā 2016. gada 12.–14. jūnijā

(2016/C 426/01)

1.   Parlamentārās uzraudzības veidi

1.1.   COSAC atzinīgi vērtē dalībvalstu parlamentu apņēmību – kas pausta COSAC 25. pusgada ziņojumā – aktīvi darboties ES līmenī, pilnībā ievērojot pašreizējos Līgumus. COSAC arī atzīmē, ka dalībvalstu parlamentiem svarīgākās ES parlamentārās uzraudzības formas ir valdības pārraudzība, dalība politikas veidošanā, kā arī publiska foruma funkcija un iesaiste aktīvā saziņā ar citiem dalībvalstu parlamentiem.

Tāpēc COSAC aicina dalībvalstu valdības, kā arī attiecīgās ES iestādes, cik vien iespējams, atvieglot, veicināt un ņemt vērā parlamentu apņēmību izpildi ES līmenī.

1.2.   COSAC norāda, ka lielākā daļa dalībvalstu parlamentu dalās informācijā par politisko dialogu un subsidiaritātes apsvērumiem attiecībā uz ES priekšlikumiem. COSAC mudina parlamentus izmantot visus pieejamos kanālus savstarpējai informācijas apmaiņai, arī par ES tiesību aktu īstenošanu, lai lemtu par nostāju attiecībā uz ES priekšlikumiem. COSAC aicina parlamentus arī turpmāk meklēt jaunas iespējas sadarbības uzlabošanai šajā jomā.

1.3.   COSAC aicina nākamo prezidentvalstu parlamentus katra gada pirmajā pusē ar COSAC sekretariāta palīdzību, balstoties uz katras dalībvalsts parlamenta iesniegto informāciju, sagatavot ikgadēju pārskatu par parlamentu prioritātēm Komisijas darba programmā, izplatīt šo pārskatu visiem parlamentiem/palātām un nosūtīt to ES iestādēm.

1.4.   COSAC atzīmē, ka ikgadējais parlamentu prioritāšu pārskats varētu palīdzēt nostiprināt dalībvalstu parlamentu un Eiropas Parlamenta sadarbību attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumu izraudzīšanu. COSAC ierosina, ka parlamenti, kas to vēlētos, piemēram, varētu sadarboties ES tiesību aktu parlamentārās uzraudzības sagatavošanas laikā. Piemēram, šajā nolūkā parlamenti, cik vien iespējams COSAC ietvaros, tiek aicināti, attiecībā uz viena vai divu ES priekšlikumu vai politiku parlamentāro uzraudzību, izmēģināt jaunus sadarbības un informācijas apmaiņas veidus.

1.5.   COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas ieceres gada programmu izstrādes sakarā, kā noteikts iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. COSAC aicina visas ES iestādes aktīvi dalīties informācijā un apspriesties ar dalībvalstu parlamentiem par gada programmu izstrādes darbu.

1.6.   COSAC atzīmē, ka Komisija ir samazinājusi darba programmā izziņoto priekšlikumu skaitu, taču kopējais priekšlikumu skaits ir palielinājies. COSAC uzsver, ka reālistiska ES iestāžu gada programmu izstrāde varētu dot iespēju dalībvalstu parlamentiem optimāli pildīt savu funkciju un pienākumus.

2.   Ziņotāji

2.1.   COSAC atzīmē, ka ne visi parlamenti ieceļ ziņotājus par ES saistītiem priekšlikumiem, kā teikts COSAC 25. pusgada ziņojumā, un atzīst, ka parlamenti attiecībā uz ziņotāju izmantošanu ir pieņēmuši atšķirīgus noteikumus un prakses.

2.2.   COSAC atzinīgi vērtē parlamentu ziņotāju aktīvo saziņu par ES priekšlikumiem, tāpēc mudina parlamentus aktīvo saziņu attīstīt vēl vairāk, lai uzlabotu parlamentu veikto parlamentāro uzraudzību.

3.   Dzeltenā kartīte un zaļā kartīte (pastiprināts politiskais dialogs)

3.1.   COSAC atkārtoti uzsver LIV COSAC (Luksemburgā) pienesuma dokumentā iezīmēto dzeltenās kartītes procedūru (4. punkts) un nepieciešamību pēc uzlabojumiem, kas veicami bez Līgumu grozījumiem. COSAC arī atkārtoti aicina Eiropas Komisiju apsvērt noteiktu periodu izslēgšanu no 8 nedēļu termiņa. COSAC atzinīgi vērtē to, ka pašlaik ir izslēgts augusta periods, un mudina Eiropas Komisiju tāpat reaģēt uz iepriekš minēto aicinājumu.

3.2.   COSAC atbalsta Eiropas Komisijas centienus kvalitatīvāk un savlaicīgāk atbildēt uz dalībvalstu parlamentu pamatotajiem atzinumiem un viedokļiem.

3.3.   COSAC atzīmē, ka 11 dalībvalstu parlamenti par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 16. decembra Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, (COM(2016) 128) pieņēma pamatotus atzinumus, kas kopā veido 22 balsis, tādējādi sasniedzot balsu trešdaļas slieksni, kas nepieciešams tā sauktās dzeltenās kartītes procedūras sākšanai.

COSAC atgādina Eiropas Komisijai par tās apņemšanos konsolidēt dalībvalstu parlamentu lomu, tostarp “veidot jaunu partnerību ar dalībvalstu parlamentiem”.

3.4.   Zaļās kartītes (pastiprinātam politiskajam dialogam) ieviešanas sakarā COSAC atkārtoti atsaucas uz LIV COSAC (Luksemburgā) pienesuma dokumentu (5. punkts). COSAC atzīmē, ka parlamentiem ir atšķirīgi viedokļi par minimālo slieksni zaļās kartītes ieviešanai, termiņu dalībai zaļās kartītes procedūrā un zaļās kartītes procedūras noslēgšanas laika rāmi.

3.5.   COSAC atzinīgi raugās arī uz turpmāku brīvprātīgu parlamentu iesaisti jaunu zaļās kartītes iniciatīvu īstenošanā, ar mērķi pilnveidot un izpētīt šā instrumenta izmantošanu politiskā dialoga ietvaros ar Komisiju, turklāt bez jaunu oficiālu procedūru ieviešanas. Nākamās COSAC prezidentūras tiek aicinātas turpināt iepriekšējās, šajā sakarā iesāktās iniciatīvas un, tiklīdz ir skaidrāks priekšstats par pastiprināta politiskā dialoga potenciālu, iepazīstināt COSAC ar secinājumiem par – cita starpā – zaļās kartītes slieksni, termiņu un laika rāmi.

4.   Trialogi

4.1.   COSAC mudina parlamentus apmainīties ar informāciju par trialogiem, piemēram, starpparlamentārajās sanāksmēs vai ziņotāju starpā, jo šāda apmaiņa uzskatāma par lietderīgu līdzekli parlamentārās uzraudzības ES lietās uzlabošanai.

4.2.   COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu, kurā tās vienojušās, balstoties uz attiecīgo tiesību aktu un judikatūras pamata, nodrošināt leģislatīvo procedūru pārredzamību, tostarp pienācīgu trīspusējo sarunu norisi.

4.3.   COSAC atzinīgi vērtē arī šo trīs iestāžu vienošanos, kas paredz, ka dalībvalstu parlamenti ir jāinformē tā, lai tie varētu pilnībā izmantot savas Līgumos paredzētās prerogatīvas. Tāpēc COSAC aicina šīs trīs iestādes, kā arī dalībvalstu valdības, pildot savus attiecīgos pienākumus, sniegt dalībvalstu parlamentiem un sabiedrībai atbilstošu informāciju par trialogiem.

5.   Komunikācija COSAC ietvaros

5.1.   COSAC atzīmē, ka COSAC plenārsēdes ir unikāla platforma parlamentiem, kur dalīties viedokļos par svarīgiem Eiropas Savienības politikas izaicinājumiem. COSAC uzsver augsta līmeņa diskusiju nozīmi COSAC plenārsēdēs; šādas diskusijas ietver aktuālu informāciju, ekspertīzi un līdz ar to arī Eiropas komisāru devumu.

COSAC atzīmē arī, ka vairums parlamentu, kā redzams COSAC 25. pusgada ziņojumā, atbalsta tādus plenārsēžu uzlabojumus, kas nodrošinātu pietiekamas iespējas neformālai kontaktu veidošanai. Tāpēc COSAC aicina turpmākās COSAC trijotnes paredzēt pietiekami daudz laika debatēm un diskusijām plenārsēdēs, vienlaikus nodrošinot arī pietiekamu laiku neformālai delegātu savstarpējai saziņai.

6.   Parlamenti un tiesiskums

6.1.   COSAC atzīmē, ka institucionālā atbildība par cilvēktiesību nodrošināšanu un to iekļaušanu valstu tiesību aktos, kā arī tiesiskuma un demokrātiskas pārvaldības saglabāšanu un sekmēšanu, ir kopīga dalībvalstu parlamentu, izpildvaras un tiesu varas atbildība, kas balstās dalībvalstu konstitucionālajās tradīcijās.

6.2.   COSAC atzīmē, ka ES pamatā ir Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzētās kopīgās vērtības tādas kā tiesiskums, demokrātiska pārvaldība un cilvēktiesības un no tā izriet arī pienākumi katrai ES dalībvalstij, taču vienlaikus šo vērtību apdraudējums un pārkāpumi raisa bažas visiem, kuri cieši pieturas šīm vērtībām un ievēro saistības un standartus, par ko vienojušies.

6.3.   COSAC uzsver, ka tiesiskuma ievērošana Savienībā ir priekšnosacījums savstarpējai atzīšanai un savstarpējai uzticībai dalībvalstu vidū un starp dalībvalstīm un Savienību, un tas ir būtisks aspekts Savienības labai darboties spējai visās politikas jomās.

6.4.   COSAC atbalsta iniciatīvas izveidot pastāvīgus dialoga mehānismus atbilstošos attiecīgiem jautājumiem veltītos formātos. Tiklīdz šādi mehānismi būs ieviesti, tie var sekmēt tādu politiski jutīgu jautājumu kā cilvēktiesību pārkāpumi un tiesiskuma apdraudējums apspriešanu.

6.5.   COSAC var kalpot par platformu šādam starpparlamentāram dialogam, veicinot cilvēktiesību, demokrātiskas pārvaldības un tiesiskuma ievērošanas kultūru Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, tādējādi papildinot darbu, ko veic citas platformas un asamblejas, piemēram, Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja (PACE).

6.6.   COSAC atzinīgi vērtē tiesiskuma dialogu starp dalībvalstīm Eiropas Savienības Padomē, kura mērķis ir nostiprināt tiesiskumu ES un tās dalībvalstīs. COSAC ņem vērā patstāvīgo ziņojumu par ES mehānisma izveidi demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām, ko šobrīd saskaņā ar LESD 225. pantu izstrādā Eiropas Parlaments, un atzinīgi vērtē saziņu ar dalībvalstu parlamentu par šādiem jautājumiem.

6.7.   COSAC uzsver parlamentu nozīmīgo un pieaugošo lomu tiesiskuma, demokrātiskas pārvaldības un cilvēktiesību aizsardzībā un īstenošanā. Parlamentiem ir izteikta loma, jo tiem ir primāra funkcija likumdošanā, tie uzrauga, kā izpildvaras iestādes valsts līmenī īsteno un ievēro starptautiskos tiesiskuma un cilvēktiesību standartus un pienākumus, un stiprina demokrātisko leģitimitāti un atbildību attiecībā uz tiesiskuma un cilvēktiesību standartiem.

6.8.   COSAC uzsver, ka dalībvalstu parlamentiem tiesiskuma, demokrātiskas pārvaldības un cilvēktiesību vērtību, standartu un pienākumu uzraudzībā un aizsardzībā ir svarīgi sadarboties ar sabiedrību, ņemot vērā gan starptautisko cilvēktiesību mehānismu ieteikumus, gan vietējo cilvēktiesību institūtu, NVO un pilsoniskās sabiedrības ziņojumus un ieteikumus.

6.9.   Lai gan tiesiskumam, demokrātiskai pārvaldībai un cilvēktiesībām uzmanība jāpievērš nepārtraukti, COSAC mudina dalībvalstu parlamentus veltīt uzmanību savā darbā tiesiskumam, demokrātiskai pārvaldībai un cilvēktiesībām, un iesaistīties nacionālajā un starptautiskajā dialogā par šīm vērtībām, kā arī sekmēt to. Būtu jāizmanto un jāpilnveido paraugprakse, citu parlamentu kontrolsaraksti, kā arī iestāžu, piemēram, Eiropas Padomes, izstrādāti kopīgi standarti un vadlīnijas.

7.   Parlamentārā diplomātija Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā

7.1.   COSAC atzīmē, ka visi parlamenti, kā redzams COSAC 25. pusgada ziņojumā, nodarbojas ar parlamentāro diplomātiju, vairumā gadījumu, lai veicinātu pamatvērtībām (demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesībām), lai palielinātu valstu savstarpējo sapratni un apmainītos ar informāciju un zinātību.

7.2.   COSAC atzinīgi vērtē parlamentārās diplomātijas darbības, kas dod ieguldījumu Eiropas kaimiņattiecību politikā, lai padziļinātu attiecības, uzlabotu sadarbību un nostiprinātu ES partnerību gan ar austrumu, gan ar dienvidu kaimiņvalstīm, lai sniegtu atbalstu un sekmētu mieru, drošību un labklājību.

7.3.   COSAC uzskata, ka, izmantojot parlamentāros sakarus, parlamenti kā iestādes un to deputāti var atbalstīt kaimiņvalstu parlamentus pārejas procesos, var veidot saites starp konfliktos iesaistītām pusēm un paust bažas vai popularizēt universālās vērtības tādā veidā, kādā tradicionālajā diplomātijā tas nebūtu iespējams. Tāpēc COSAC mudina parlamentus turpināt parlamentārās diplomātijas darbu Eiropas kaimiņattiecību politikas jomā, tādējādi papildinot tradicionālo diplomātiju.

7.4.   Lai parlamentāro diplomātiju padarītu efektīvāku un lai gūtu labāku izpratni par parlamentu darba prakses atšķirībām, COSAC mudina visus parlamentus dalīties šīs jomas paraugpraksē, kā arī organizēt regulāru informācijas apmaiņu ar Eiropas kaimiņattiecību politikas aptvertām valstīm un rīkot abpusējas vizītes.

7.5.   COSAC mudina parlamentus sadarboties un dalīties informācijā savā starpā, kā arī ar Eiropas Parlamentu un izpildvaras iestādēm, lai panāktu labāku saskaņotību parlamentārās diplomātijas jomā, īpaši Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros.

8.   Migrācija

8.1   COSAC uzsver Eiropas migrācijas programmas īstenošanas nozīmi, ievērojot cilvēktiesības un visus starptautiskos līgumus un konvencijas. Tāpat ir būtiski risināt galvenos bēgļu un migrācijas plūsmu pamatcēloņus un īstenot īstermiņa un ilgtermiņa prioritātes, ciešāk pievēršoties migrācijas ārējai dimensijai sadarbībā ar izcelsmes un tranzīta valstīm. Līdz ar to COSAC aicina izveidot strukturētu ES ārējās dimensijas stratēģiju migrācijas politikai, kas vērsta uz migrantu izcelsmes valstu attīstību un stabilizāciju.

COSAC atzīst nepieciešamību būt solidāriem attiecībā uz dalībvalstīm, kas saskaras ar nepieredzētām bēgļu un migrantu plūsmām.

COSAC atzinīgi vērtē Komisijas mērķi reformēt kopējo Eiropas patvēruma sistēmu un īpaši ņem vērā pamatīgo Dublinas regulas pārstrādi.

---