# Uradni list C 407/4. n

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 407 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 594. november 2016 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 407

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 594. november 2016

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 8.–11. junij 2015
  Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 247, 7.7.2016 .
  SPREJETA BESEDILASeja: 24. junij 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 256, 14.7.2016 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 8.–11. junij 2015
  Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 247, 7.7.2016 .
  SPREJETA BESEDILASeja: 24. junij 2015
  Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 256, 14.7.2016 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 247, 7.7.2016 .

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 256, 14.7.2016 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 9. junij 2015 |
| 2016/C 407/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (2014/2152(INI)) | 2 |
| 2016/C 407/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (2014/2206(INI)) | 18 |
| 2016/C 407/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o napredku v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine: akcijski načrt EU (2014/2151(INI)) | 25 |
| | Sreda, 10. junij 2015 |
| 2016/C 407/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o stanju odnosov med EU in Rusijo (2015/2001(INI)) | 35 |
| 2016/C 407/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o letnem poročilu nadzornega odbora urada OLAF za leto 2014 (2015/2699(RSP)) | 42 |
| 2016/C 407/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o razmerah na Madžarskem (2015/2700(RSP)) | 46 |
| 2016/C 407/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o poročilu Komisije o napredku Turčije za leto 2014 (2014/2953(RSP)) | 50 |
| | Četrtek, 11. junij 2015 |
| 2016/C 407/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o Siriji: razmere v Palmiri in primer Mazena Darviša (2015/2732(RSP)) | 61 |
| 2016/C 407/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o Paragvaju: pravni vidiki otroških nosečnosti (2015/2733(RSP)) | 66 |
| 2016/C 407/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o razmerah v Nepalu po potresih (2015/2734(RSP)) | 70 |
| 2016/C 407/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o strateških vojaških razmerah na območju Črnega morja po nezakoniti priključitvi Krima k Rusiji (2015/2036(INI)) | 74 |
| 2016/C 407/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o nedavnih razkritjih korupcije na visoki ravni pri FIFI (2015/2730(RSP)) | 81 |
| | Sreda, 24. junij 2015 |
| 2016/C 407/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi (2014/2145(INI)) | 86 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 9. junij 2015

2016/C 407/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (2014/2152(INI))

2

2016/C 407/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (2014/2206(INI))

18

2016/C 407/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o napredku v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine: akcijski načrt EU (2014/2151(INI))

25

Sreda, 10. junij 2015

2016/C 407/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o stanju odnosov med EU in Rusijo (2015/2001(INI))

35

2016/C 407/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o letnem poročilu nadzornega odbora urada OLAF za leto 2014 (2015/2699(RSP))

42

2016/C 407/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o razmerah na Madžarskem (2015/2700(RSP))

46

2016/C 407/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o poročilu Komisije o napredku Turčije za leto 2014 (2014/2953(RSP))

50

Četrtek, 11. junij 2015

2016/C 407/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o Siriji: razmere v Palmiri in primer Mazena Darviša (2015/2732(RSP))

61

2016/C 407/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o Paragvaju: pravni vidiki otroških nosečnosti (2015/2733(RSP))

66

2016/C 407/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o razmerah v Nepalu po potresih (2015/2734(RSP))

70

2016/C 407/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o strateških vojaških razmerah na območju Črnega morja po nezakoniti priključitvi Krima k Rusiji (2015/2036(INI))

74

2016/C 407/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o nedavnih razkritjih korupcije na visoki ravni pri FIFI (2015/2730(RSP))

81

Sreda, 24. junij 2015

2016/C 407/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi (2014/2145(INI))

86

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 24. junij 2015 |
| 2016/C 407/14 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Sotiriosu Zarianopulosu (Sotirios Zarianopoulos) (2015/2015(IMM)) | 96 |
| 2016/C 407/15 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Udu Voigtu (2015/2072(IMM)) | 98 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 24. junij 2015

2016/C 407/14

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Sotiriosu Zarianopulosu (Sotirios Zarianopoulos) (2015/2015(IMM))

96

2016/C 407/15

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Udu Voigtu (2015/2072(IMM))

98

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 9. junij 2015 |
| 2016/C 407/16 | P8_TA(2015)0217Prilagoditvena stopnja za neposredna plačila za koledarsko leto 2015 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi Sveta (ES) št. 1306/2013, za koledarsko leto 2015 (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))P8_TC1-COD(2015)0070Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi Sveta (EU) št. 1306/2013, za koledarsko leto 2015 | 100 |
| | Sreda, 10. junij 2015 |
| 2016/C 407/17 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja in skupnem izpolnjevanju zavez v okviru te spremembe, v imenu Evropske unije (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE)) | 101 |
| 2016/C 407/18 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o osnutku sklepa Sveta o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islandijo na drugi strani glede sodelovanja Islandije pri skupnem izpolnjevanju obveznosti Evropske unije, njenih držav članic in Islandije za drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE)) | 102 |
| 2016/C 407/19 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o priporočilu za sklep Sveta o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 29. maja 2000 o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, ki jo je Svet pripravil v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji, ter k Protokolu h Konvenciji z dne 16. oktobra 2001 (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE)) | 103 |
| 2016/C 407/20 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o priporočilu za sklep Sveta o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 26. maja 1997, sestavljeni na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE)) | 104 |
| | Sreda, 24. junij 2015 |
| 2016/C 407/21 | P8_TA(2015)0236Evropski sklad za strateške naložbe ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za strateške naložbe ter spremembi Uredbe (EU) št. 1291/2013 in Uredbe (EU) št. 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))P8_TC1-COD(2015)0009Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. junija 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe | 105 |
| 2016/C 407/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/000 TA 2015 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD)) | 107 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 9. junij 2015

2016/C 407/16

P8_TA(2015)0217Prilagoditvena stopnja za neposredna plačila za koledarsko leto 2015 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi Sveta (ES) št. 1306/2013, za koledarsko leto 2015 (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))P8_TC1-COD(2015)0070Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi Sveta (EU) št. 1306/2013, za koledarsko leto 2015

100

Sreda, 10. junij 2015

2016/C 407/17

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja in skupnem izpolnjevanju zavez v okviru te spremembe, v imenu Evropske unije (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE))

101

2016/C 407/18

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o osnutku sklepa Sveta o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islandijo na drugi strani glede sodelovanja Islandije pri skupnem izpolnjevanju obveznosti Evropske unije, njenih držav članic in Islandije za drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE))

102

2016/C 407/19

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o priporočilu za sklep Sveta o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 29. maja 2000 o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, ki jo je Svet pripravil v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji, ter k Protokolu h Konvenciji z dne 16. oktobra 2001 (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE))

103

2016/C 407/20

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o priporočilu za sklep Sveta o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 26. maja 1997, sestavljeni na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE))

104

Sreda, 24. junij 2015

2016/C 407/21

P8_TA(2015)0236Evropski sklad za strateške naložbe ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za strateške naložbe ter spremembi Uredbe (EU) št. 1291/2013 in Uredbe (EU) št. 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))P8_TC1-COD(2015)0009Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. junija 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe

105

2016/C 407/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/000 TA 2015 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD))

107

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

4.11.2016

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2015–2016

Seje: 8.–11. junij 2015

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 247, 7.7.2016.

SPREJETA BESEDILA

Seja: 24. junij 2015

Zapisnik seje je bil objavljen v UL C 256, 14.7.2016.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 9. junij 2015

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/2

---

P8_TA(2015)0218

Strategija EU za enakost žensk in moških po letu 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o strategiji EU za enakost žensk in moških po letu 2015 (2014/2152(INI))

(2016/C 407/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in drugega pododstavka člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov za preprečevanje in odpravljanje trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov za preprečevanje in odpravljanje trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995 v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Združenih narodov Peking+5 (2000), Peking + 10 (2005) in Peking+15 (2010), ter končnega dokumenta konference o pregledu Peking + 20; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah 15. septembra 1995 v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Združenih narodov Peking+5 (2000), Peking + 10 (2005) in Peking+15 (2010), ter končnega dokumenta konference o pregledu Peking + 20;

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 606/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 606/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1567/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o podpori politikam in ukrepanju na področju reproduktivnega zdravja in zdrave spolnosti ter s tem povezanimi pravicami v državah v razvoju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1567/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o podpori politikam in ukrepanju na področju reproduktivnega zdravja in zdrave spolnosti ter s tem povezanimi pravicami v državah v razvoju (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/99/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski odredbi o zaščiti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/99/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o evropski odredbi o zaščiti (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (8),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (deseta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (deseta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (9),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (10) in s tem povezane sodbe Sodišča Evropske unije z dne 1. marca 2011 v zadevi Test-Achats (C-236/09) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (10) in s tem povezane sodbe Sodišča Evropske unije z dne 1. marca 2011 v zadevi Test-Achats (C-236/09) (11),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011 (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2010 z naslovom Okrepljena zaveza za enakost med ženskami in moškimi – Listina žensk (COM(2010)0078),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom Spodbujanje rasti in delovnih mest – program za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom Spodbujanje rasti in delovnih mest – program za posodobitev evropskih visokošolskih sistemov (COM(2011)0567),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 16. septembra 2013 o vmesnem pregledu strategije za enakost žensk in moških 2010–2015) (SWD(2013)0339), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 16. septembra 2013 o vmesnem pregledu strategije za enakost žensk in moških 2010–2015) (SWD(2013)0339),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. marca 2010 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (2010–2015) (SWD(2010)0265), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 8. marca 2010 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk pri razvoju (2010–2015) (SWD(2010)0265),

| — | ob upoštevanju sklepov seje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z 19. in 20. junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov seje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z 19. in 20. junija 2014,

| — | ob upoštevanju študije tematskega oddelka C Evropskega parlamenta z naslovom Study on the Evaluation of the Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015 as a contribution to achieve the goals of the Beijing Platform for Action (Študija o vrednotenju strategije za enakost žensk in moških 2010–2015 kot prispevka k uresničevanju ciljev iz pekinških izhodišč za ukrepanje), objavljene leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega oddelka C Evropskega parlamenta z naslovom Study on the Evaluation of the Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015 as a contribution to achieve the goals of the Beijing Platform for Action (Študija o vrednotenju strategije za enakost žensk in moških 2010–2015 kot prispevka k uresničevanju ciljev iz pekinških izhodišč za ukrepanje), objavljene leta 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) z naslovom Violence against women – an EU-wide survey. Main results (Nasilje nad ženskami – evropska raziskava. Glavni rezultati), objavljenega marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) z naslovom Violence against women – an EU-wide survey. Main results (Nasilje nad ženskami – evropska raziskava. Glavni rezultati), objavljenega marca 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) z naslovom Discrimination against and living conditions of Roma women in 11 EU Member States (Diskriminacija in življenjske razmere Rominj v 11 državah članicah EU), objavljenega oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) z naslovom Discrimination against and living conditions of Roma women in 11 EU Member States (Diskriminacija in življenjske razmere Rominj v 11 državah članicah EU), objavljenega oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) z naslovom Being Trans in the EU – Comparative analysis of the EU LGBT survey data (Biti trans v EU – primerjalna analiza podatkov iz raziskave EU o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih), objavljenega decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije Evropske unije za temeljne pravice (FRA) z naslovom Being Trans in the EU – Comparative analysis of the EU LGBT survey data (Biti trans v EU – primerjalna analiza podatkov iz raziskave EU o lezbijkah, gejih, biseksualcih in transseksualcih), objavljenega decembra 2014,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. junija 1995 o četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu: „Enakost, razvoj in mir“ (13), z dne 10. marca 2005 o ukrepih po 4. svetovni konferenci o ženskah – Izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (14) in z dne 25. februarja 2010 o Pekinguo+15 – izhodiščih Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti med spoloma (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 15. junija 1995 o četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu: „Enakost, razvoj in mir“ (13), z dne 10. marca 2005 o ukrepih po 4. svetovni konferenci o ženskah – Izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (14) in z dne 25. februarja 2010 o Pekinguo+15 – izhodiščih Organizacije združenih narodov za ukrepanje na področju enakosti med spoloma (15),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (16), z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (17), z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (18) in z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (16), z dne 8. marca 2011 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2010 (17), z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (18) in z dne 10. marca 2015 o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji leta 2013 (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o uporabi načela enakega plačila delavk in delavcev za enako delo ali delo enake vrednosti (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 o uporabi načela enakega plačila delavk in delavcev za enako delo ali delo enake vrednosti (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2013 o odpravi stereotipov o spolih v EU (21),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (22) in z dne 12. marca 2013 o vplivu gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (22) in z dne 12. marca 2013 o vplivu gospodarske krize na enakost spolov in pravice žensk (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. februarja 2013 o 57. zasedanju komisije Združenih narodov za položaj žensk o odpravi in preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2012 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. novembra 2013 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in s tem povezanih ukrepih (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 s priporočili Komisiji o boju proti nasilju nad ženskami (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2014 (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: letni pregled rasti za leto 2014 (28),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0163/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0163/2015),

| A. | ker je pravica do enakega obravnavanja opredeljujoča temeljna pravica, priznana v Pogodbah o Evropski uniji, in je globoko ukoreninjena v evropski družbi ter nujno potrebna za njen nadaljnji razvoj, veljati pa mora v zakonodaji, praksi, sodni praksi in v dejanskem življenju; |
| --- | --- |

A.

ker je pravica do enakega obravnavanja opredeljujoča temeljna pravica, priznana v Pogodbah o Evropski uniji, in je globoko ukoreninjena v evropski družbi ter nujno potrebna za njen nadaljnji razvoj, veljati pa mora v zakonodaji, praksi, sodni praksi in v dejanskem življenju;

| B. | ker je Evropska unija v zgodovini naredila nekaj pomembnih korakov za krepitev pravic žensk in enakosti spolov, vendar sta se v zadnjem desetletju politično ukrepanje in reforma za enakost spolov na ravni EU upočasnila; ker je bila prejšnja strategija Komisije prešibka in ni vodila do ustreznega ukrepanja za enakost spolov; ker bo morala nova strategija dati nov zagon in voditi do konkretnih ukrepov za krepitev pravic žensk in spodbujanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija v zgodovini naredila nekaj pomembnih korakov za krepitev pravic žensk in enakosti spolov, vendar sta se v zadnjem desetletju politično ukrepanje in reforma za enakost spolov na ravni EU upočasnila; ker je bila prejšnja strategija Komisije prešibka in ni vodila do ustreznega ukrepanja za enakost spolov; ker bo morala nova strategija dati nov zagon in voditi do konkretnih ukrepov za krepitev pravic žensk in spodbujanje enakosti spolov;

| C. | ker so bili s prejšnjo strategijo Komisije sicer doseženi nekateri izmed zastavljenih ciljev, ne pa tudi popolna enakost spolov, ker so v njej pogosto manjkale navedbe o součinkovanju različnih oblik diskriminacije, jasno opredeljeni cilji in učinkoviti mehanizmi vrednotenja in ker se vključevanje načela enakosti spolov še vedno izvaja v omejenem obsegu; |
| --- | --- |

C.

ker so bili s prejšnjo strategijo Komisije sicer doseženi nekateri izmed zastavljenih ciljev, ne pa tudi popolna enakost spolov, ker so v njej pogosto manjkale navedbe o součinkovanju različnih oblik diskriminacije, jasno opredeljeni cilji in učinkoviti mehanizmi vrednotenja in ker se vključevanje načela enakosti spolov še vedno izvaja v omejenem obsegu;

| D. | ker je enakost spolov osnovna vrednota Evropske unije, priznana v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah, Evropska unija pa si je zadala posebno nalogo, da jo vključi v vse svoje dejavnosti; ker je enakost spolov nepogrešljiva kot strateški cilj za uresničevanje splošnih ciljev EU, kot je na primer stopnja zaposlenosti, zastavljena v okviru strategije Evropa 2020, in kot bistvena gospodarska prednost za spodbujanje pravične in vključujoče gospodarske rasti; ker zmanjševanje poklicne neenakosti ni le cilj glede enakega obravnavanja, ampak tudi glede učinkovitosti in prilagodljivosti trga dela; |
| --- | --- |

D.

ker je enakost spolov osnovna vrednota Evropske unije, priznana v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah, Evropska unija pa si je zadala posebno nalogo, da jo vključi v vse svoje dejavnosti; ker je enakost spolov nepogrešljiva kot strateški cilj za uresničevanje splošnih ciljev EU, kot je na primer stopnja zaposlenosti, zastavljena v okviru strategije Evropa 2020, in kot bistvena gospodarska prednost za spodbujanje pravične in vključujoče gospodarske rasti; ker zmanjševanje poklicne neenakosti ni le cilj glede enakega obravnavanja, ampak tudi glede učinkovitosti in prilagodljivosti trga dela;

| E. | ker je razkorak v izobraževanju, zaposlitvi, zdravju in diskriminaciji med Romi in večinsko družbo še vedno velik, položaj Rominj v Evropski uniji pa se je še poslabšal zaradi večplastne diskriminacije na podlagi etničnega porekla in spola; |
| --- | --- |

E.

ker je razkorak v izobraževanju, zaposlitvi, zdravju in diskriminaciji med Romi in večinsko družbo še vedno velik, položaj Rominj v Evropski uniji pa se je še poslabšal zaradi večplastne diskriminacije na podlagi etničnega porekla in spola;

| F. | ker je gospodarski in politični položaj Evrope mogoče izboljšati ter posledice demografskih sprememb mogoče ustaviti samo z izkoriščenjem talenta in potenciala vseh žensk in moških; |
| --- | --- |

F.

ker je gospodarski in politični položaj Evrope mogoče izboljšati ter posledice demografskih sprememb mogoče ustaviti samo z izkoriščenjem talenta in potenciala vseh žensk in moških;

| G. | ker ne moremo ostati vezani na nekoristne in okoljsko netrajnostne gospodarske modele, ki temeljijo na zastareli razdelitvi dela na podlagi spola, ki jo je nadomestilo vključevanje žensk na trg dela; ker je potreben nov, socialno vzdržen model, ki bo temeljil na znanju in inovacijah ter vključeval celotno paleto talentov žensk v tkivo proizvodnje, tudi s spraševanjem o nekaterih industrijskih normah in dejavnikih, ki usmerjajo moške in ženske v različne poklice, z modelom pa bi popravili ravnovesje odgovornosti med moškimi in ženskami na javnem in zasebnem področju ter uskladili zasebno in poklicno življenje delavcev obeh spolov; |
| --- | --- |

G.

ker ne moremo ostati vezani na nekoristne in okoljsko netrajnostne gospodarske modele, ki temeljijo na zastareli razdelitvi dela na podlagi spola, ki jo je nadomestilo vključevanje žensk na trg dela; ker je potreben nov, socialno vzdržen model, ki bo temeljil na znanju in inovacijah ter vključeval celotno paleto talentov žensk v tkivo proizvodnje, tudi s spraševanjem o nekaterih industrijskih normah in dejavnikih, ki usmerjajo moške in ženske v različne poklice, z modelom pa bi popravili ravnovesje odgovornosti med moškimi in ženskami na javnem in zasebnem področju ter uskladili zasebno in poklicno življenje delavcev obeh spolov;

| H. | ker je zagotavljanje dostopa do cenovno dosegljivega in kakovostnega otroškega varstva in podpornih storitev za starejše in druge vzdrževane člane bistveno za zagotavljanje enake vključenosti moških in žensk na trg dela, v izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

H.

ker je zagotavljanje dostopa do cenovno dosegljivega in kakovostnega otroškega varstva in podpornih storitev za starejše in druge vzdrževane člane bistveno za zagotavljanje enake vključenosti moških in žensk na trg dela, v izobraževanje in usposabljanje;

| I. | ker je letos dvajseta obletnica pekinških izhodišč za ukrepanje in sprejetja ciljev, uresničevanje teh ciljev pa je aktualnejše kot kdaj koli prej; |
| --- | --- |

I.

ker je letos dvajseta obletnica pekinških izhodišč za ukrepanje in sprejetja ciljev, uresničevanje teh ciljev pa je aktualnejše kot kdaj koli prej;

| J. | ker je fizično, spolno ali psihološko nasilje glavna ovira za enakost moških in žensk in ker je še vedno najbolj razširjena kršitev človekovih pravic, ki prizadene vse sloje družbe, hkrati pa je eno najredkeje prijavljenih kaznivih dejanj; ker je kljub ukrepom za boj proti nasilju, glede na raziskavo Agencije za temeljne pravice, opravljeno marca 2014, 55 % žensk v svojem življenju doživelo eno ali več oblik spolnega nadlegovanja, 33 % žensk pa je doživelo fizično in/ali spolno nasilje po 15. letu starosti; ker je življenje brez nasilja temeljni pogoj za polno sodelovanje v družbi in ker je treba uvesti stroge ukrepe za boj proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

J.

ker je fizično, spolno ali psihološko nasilje glavna ovira za enakost moških in žensk in ker je še vedno najbolj razširjena kršitev človekovih pravic, ki prizadene vse sloje družbe, hkrati pa je eno najredkeje prijavljenih kaznivih dejanj; ker je kljub ukrepom za boj proti nasilju, glede na raziskavo Agencije za temeljne pravice, opravljeno marca 2014, 55 % žensk v svojem življenju doživelo eno ali več oblik spolnega nadlegovanja, 33 % žensk pa je doživelo fizično in/ali spolno nasilje po 15. letu starosti; ker je življenje brez nasilja temeljni pogoj za polno sodelovanje v družbi in ker je treba uvesti stroge ukrepe za boj proti nasilju nad ženskami;

| K. | ker je prisilna prostitucija vrsta nasilja, ki prizadene zlasti najbolj ranljive in je večinoma povezana z omrežji organiziranega kriminala in trgovino z ljudmi ter predstavlja oviro za enakost moških in žensk; |
| --- | --- |

K.

ker je prisilna prostitucija vrsta nasilja, ki prizadene zlasti najbolj ranljive in je večinoma povezana z omrežji organiziranega kriminala in trgovino z ljudmi ter predstavlja oviro za enakost moških in žensk;

| L. | ker tradicionalne strukture in napačne davčne spodbude ženskam vsiljujejo status prejemnic drugega dohodka v gospodinjstvu, ki se izraža v vertikalni in horizontalni segregaciji na trgu dela, prekinitvah v zaposlitvi in plačni neenakosti glede na spol, in ker poleg tega neplačana dela, povezana z gospodinjstvom, nego otrok in starejših ter drugih vzdrževanih članov veliko pogosteje opravljajo ženske, ki imajo zaradi tega manj časa za opravljanje plačanega dela in posledično mnogo nižje pokojnine, zaradi česar je treba usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, tudi za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020, še naprej spodbujati s konkretnimi ukrepi, pri čemer je treba bolj vključiti predvsem moške; |
| --- | --- |

L.

ker tradicionalne strukture in napačne davčne spodbude ženskam vsiljujejo status prejemnic drugega dohodka v gospodinjstvu, ki se izraža v vertikalni in horizontalni segregaciji na trgu dela, prekinitvah v zaposlitvi in plačni neenakosti glede na spol, in ker poleg tega neplačana dela, povezana z gospodinjstvom, nego otrok in starejših ter drugih vzdrževanih članov veliko pogosteje opravljajo ženske, ki imajo zaradi tega manj časa za opravljanje plačanega dela in posledično mnogo nižje pokojnine, zaradi česar je treba usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, tudi za uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020, še naprej spodbujati s konkretnimi ukrepi, pri čemer je treba bolj vključiti predvsem moške;

| M. | ker je stopnja zaposlenosti žensk 63 % oziroma 53,5 %, merjeno kot zaposlenost za polni delovni čas (29); ker razlika v plačah med spoloma trenutno znaša 16,4 %, razlika v pokojnina med spoloma pa povprečno 39 %; ker udeležba žensk na trgu dela ne pomeni vedno, vpliva, vodstvene položaje in položaje odločanja pa v glavnem zasedajo moški, kar ženske omejuje pri njihovih možnostih za vplivanje in predstavlja demokratični primanjkljaj pri odločanju, saj ženske predstavljajo polovico prebivalstva; ker spodbujanje enakosti spolov presega prepoved diskriminacije na podlagi spola, pozitivni ukrepi za podporo žensk pa so se izkazali kot bistveni pri njihovem popolnem vključevanju na trg dela, politično in gospodarsko odločanje in družbo na splošno; ker odrinjenost žensk od položajev moči in organov odločanja škoduje njihovim možnostim za vplivanje na lastni razvoj in emancipacijo ter na razvoj družbe; |
| --- | --- |

M.

ker je stopnja zaposlenosti žensk 63 % oziroma 53,5 %, merjeno kot zaposlenost za polni delovni čas (29); ker razlika v plačah med spoloma trenutno znaša 16,4 %, razlika v pokojnina med spoloma pa povprečno 39 %; ker udeležba žensk na trgu dela ne pomeni vedno, vpliva, vodstvene položaje in položaje odločanja pa v glavnem zasedajo moški, kar ženske omejuje pri njihovih možnostih za vplivanje in predstavlja demokratični primanjkljaj pri odločanju, saj ženske predstavljajo polovico prebivalstva; ker spodbujanje enakosti spolov presega prepoved diskriminacije na podlagi spola, pozitivni ukrepi za podporo žensk pa so se izkazali kot bistveni pri njihovem popolnem vključevanju na trg dela, politično in gospodarsko odločanje in družbo na splošno; ker odrinjenost žensk od položajev moči in organov odločanja škoduje njihovim možnostim za vplivanje na lastni razvoj in emancipacijo ter na razvoj družbe;

| N. | ker so se kvote po spolu in izmenjavanje kandidatov in kandidatk na strankarskih seznamih izkazali kot najučinkovitejše orodje pri odpravljanju diskriminacije in neravnovesij glede spola na položajih moči ter za izboljšanje demokratične zastopanosti v političnih organih odločanja; |
| --- | --- |

N.

ker so se kvote po spolu in izmenjavanje kandidatov in kandidatk na strankarskih seznamih izkazali kot najučinkovitejše orodje pri odpravljanju diskriminacije in neravnovesij glede spola na položajih moči ter za izboljšanje demokratične zastopanosti v političnih organih odločanja;

| O. | ker nespodbujanje politik za ravnovesje med zasebnim in poklicnim življenjem, neustrezno promoviranje prilagodljivega delovnika zlasti med moškimi ter slabo koriščenje starševskega in očetovskega dopusta predstavljajo pomembne ovire za ekonomsko neodvisnost žensk in enakopravno delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti; |
| --- | --- |

O.

ker nespodbujanje politik za ravnovesje med zasebnim in poklicnim življenjem, neustrezno promoviranje prilagodljivega delovnika zlasti med moškimi ter slabo koriščenje starševskega in očetovskega dopusta predstavljajo pomembne ovire za ekonomsko neodvisnost žensk in enakopravno delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti;

| P. | ker je v Evropi revščina v nesorazmernem deležu ženskega spola in vključuje zlasti matere samohranilke, invalidke, mlade in starejše ženske, migrantke in pripadnice etničnih manjšin, ki se vse spopadajo z revščino in socialno izključenostjo, to pa samo še poslabšujejo gospodarska kriza in posebni varčevalni ukrepi, kar pa ne upravičuje manjših naporov za enakost, dodatno pa položaj poslabšujejo negotovost zaposlitev, zaposlitve za skrajšan delovni čas, nizke plače in pokojnine, težaven dostop do osnovnih socialnih in zdravstvenih storitev ter dejstvo, da se zmanjšuje število delovnih mest predvsem v javnem sektorju in na področju storitev oskrbe in nege, zaradi česar je vidik enakosti spolov še pomembnejši; |
| --- | --- |

P.

ker je v Evropi revščina v nesorazmernem deležu ženskega spola in vključuje zlasti matere samohranilke, invalidke, mlade in starejše ženske, migrantke in pripadnice etničnih manjšin, ki se vse spopadajo z revščino in socialno izključenostjo, to pa samo še poslabšujejo gospodarska kriza in posebni varčevalni ukrepi, kar pa ne upravičuje manjših naporov za enakost, dodatno pa položaj poslabšujejo negotovost zaposlitev, zaposlitve za skrajšan delovni čas, nizke plače in pokojnine, težaven dostop do osnovnih socialnih in zdravstvenih storitev ter dejstvo, da se zmanjšuje število delovnih mest predvsem v javnem sektorju in na področju storitev oskrbe in nege, zaradi česar je vidik enakosti spolov še pomembnejši;

| Q. | ker so ženske na podeželju večkrat kot na urbanih območjih žrtve večplastne diskriminacije in spolnih stereotipov in ker je stopnja zaposlenosti žensk na podeželju veliko nižja kot v mestih; ker na podeželju ni priložnosti za kakovostno zaposlitev; ker poleg tega veliko žensk nikoli ni delalo na uradnem trgu dela in zato niso registrirane kot brezposelne niti zabeležene v statističnih podatkih o brezposelnosti, zaradi česar imajo posebne finančne in pravne težave pri uveljavljanju pravice do porodniškega in bolniškega dopusta, pridobitvi pokojninskih pravic in dostopu do socialnega varstva ter težave v primeru ločitve; |
| --- | --- |

Q.

ker so ženske na podeželju večkrat kot na urbanih območjih žrtve večplastne diskriminacije in spolnih stereotipov in ker je stopnja zaposlenosti žensk na podeželju veliko nižja kot v mestih; ker na podeželju ni priložnosti za kakovostno zaposlitev; ker poleg tega veliko žensk nikoli ni delalo na uradnem trgu dela in zato niso registrirane kot brezposelne niti zabeležene v statističnih podatkih o brezposelnosti, zaradi česar imajo posebne finančne in pravne težave pri uveljavljanju pravice do porodniškega in bolniškega dopusta, pridobitvi pokojninskih pravic in dostopu do socialnega varstva ter težave v primeru ločitve;

| R. | ker tradicionalne spolne vloge in stereotipi še vedno močno vplivajo na razdelitev dela doma, pri izobraževanju, karieri, na delovnem mestu in družbi na splošno; |
| --- | --- |

R.

ker tradicionalne spolne vloge in stereotipi še vedno močno vplivajo na razdelitev dela doma, pri izobraževanju, karieri, na delovnem mestu in družbi na splošno;

| S. | ker spolni stereotipi in tradicionalne strukture negativno vplivajo na zdravje in univerzalni dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja ter s tem povezanih pravic, ki so temeljne človekove pravice in jih zato nikoli ne bi smeli omejevati; ker je pravica do nadzora nad svojim telesom in pravica do samostojnega odločanja o njem temeljni pogoj za univerzalno enakost moških in žensk; |
| --- | --- |

S.

ker spolni stereotipi in tradicionalne strukture negativno vplivajo na zdravje in univerzalni dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja ter s tem povezanih pravic, ki so temeljne človekove pravice in jih zato nikoli ne bi smeli omejevati; ker je pravica do nadzora nad svojim telesom in pravica do samostojnega odločanja o njem temeljni pogoj za univerzalno enakost moških in žensk;

| T. | ker se eden od šestih parov na svetu sooča s katero od oblik neplodnosti; ker bi morala Komisija pripraviti novo primerjalno analizo oploditve z biomedicinsko pomočjo v EU, saj je študija iz leta 2008 (SANCO/2008/C6/051), kjer so se pokazale precejšnje neenakosti pri dostopnosti zdravljenja neplodnosti, zastarela; |
| --- | --- |

T.

ker se eden od šestih parov na svetu sooča s katero od oblik neplodnosti; ker bi morala Komisija pripraviti novo primerjalno analizo oploditve z biomedicinsko pomočjo v EU, saj je študija iz leta 2008 (SANCO/2008/C6/051), kjer so se pokazale precejšnje neenakosti pri dostopnosti zdravljenja neplodnosti, zastarela;

| U. | ker nekatere izobraževalne ustanove še vedno izvajajo segregacijo na podlagi spola, učna gradiva pa pogosto vsebujejo spolne stereotipe, ki ohranjajo tradicionalno ločene vloge za deklice in dečke, kar negativno vpliva na njihovo izbiro; ker se ti vzorci vlog še krepijo zlasti s predstavitvami in podobami žensk v medijih, spletnem gradivu in oglaševanju; |
| --- | --- |

U.

ker nekatere izobraževalne ustanove še vedno izvajajo segregacijo na podlagi spola, učna gradiva pa pogosto vsebujejo spolne stereotipe, ki ohranjajo tradicionalno ločene vloge za deklice in dečke, kar negativno vpliva na njihovo izbiro; ker se ti vzorci vlog še krepijo zlasti s predstavitvami in podobami žensk v medijih, spletnem gradivu in oglaševanju;

| V. | ker se danes transspolne osebe zaradi svoje spolne identitete ali izražanja spolnega izraza pogosto soočajo z diskriminacijo, nadlegovanjem in nasiljem v celotni Evropski uniji; |
| --- | --- |

V.

ker se danes transspolne osebe zaradi svoje spolne identitete ali izražanja spolnega izraza pogosto soočajo z diskriminacijo, nadlegovanjem in nasiljem v celotni Evropski uniji;

| W. | ker ima Evropska unija odgovornost in nalogo kot zgled za enakost spolov in pravice žensk, kar bi morala postati temeljna naloga v njenih zunanjih ukrepih; ker so enakost spolov, boj proti nasilju na podlagi spola in krepitev vloge in položaja žensk bistvenega pomena za uresničevanje mednarodnih razvojnih ciljev ter za uspešno zunanjo politiko EU, njeno politiko razvojnega sodelovanja in mednarodno trgovinsko politiko; ker ženske niso zgolj bolj izpostavljene posledicam sprememb na področju energije, okolja in podnebja, ampak so tudi učinkoviti akterji pri strategijah omejevanja in prilagajanja ter gonilna sila za pravičen in trajnosten model rasti; |
| --- | --- |

W.

ker ima Evropska unija odgovornost in nalogo kot zgled za enakost spolov in pravice žensk, kar bi morala postati temeljna naloga v njenih zunanjih ukrepih; ker so enakost spolov, boj proti nasilju na podlagi spola in krepitev vloge in položaja žensk bistvenega pomena za uresničevanje mednarodnih razvojnih ciljev ter za uspešno zunanjo politiko EU, njeno politiko razvojnega sodelovanja in mednarodno trgovinsko politiko; ker ženske niso zgolj bolj izpostavljene posledicam sprememb na področju energije, okolja in podnebja, ampak so tudi učinkoviti akterji pri strategijah omejevanja in prilagajanja ter gonilna sila za pravičen in trajnosten model rasti;

| X. | ker so institucionalni mehanizmi nujna podlaga za uresničevanje enakosti spolov; ker je treba enakost spolov obravnavati tudi kot pomemben, presečen vidik na vseh področjih politike v EU in njenih državah članicah, skupaj s koncepti vključevanja načela enakosti spolov, priprave proračuna ob upoštevanju enakosti spolov in presoje vplivov z vidika spola; |
| --- | --- |

X.

ker so institucionalni mehanizmi nujna podlaga za uresničevanje enakosti spolov; ker je treba enakost spolov obravnavati tudi kot pomemben, presečen vidik na vseh področjih politike v EU in njenih državah članicah, skupaj s koncepti vključevanja načela enakosti spolov, priprave proračuna ob upoštevanju enakosti spolov in presoje vplivov z vidika spola;

| Y. | ker je razčlenitev podatkov po spolu nujno orodje, da se doseže dejanski napredek in učinkovito ovrednotijo rezultati; |
| --- | --- |

Y.

ker je razčlenitev podatkov po spolu nujno orodje, da se doseže dejanski napredek in učinkovito ovrednotijo rezultati;

| Z. | ker so v zadnjih letih v številnih državah članicah okrepila gibanja proti enakosti spolov in skušajo okrepiti tradicionalne spolne vloge in omajati dosežke na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

Z.

ker so v zadnjih letih v številnih državah članicah okrepila gibanja proti enakosti spolov in skušajo okrepiti tradicionalne spolne vloge in omajati dosežke na področju enakosti spolov;

| AA. | ker sedanji izzivi in pridobljene izkušnje kažejo, da je bilo zaradi pomanjkanja politike, usklajene na različnih področjih, v preteklosti težko uresničevati enakost spolov ter da je potreben ustrezen delež sredstev, boljše usklajevanje, širjenje in promoviranje pravic žensk ob upoštevanju različnih razmer; |
| --- | --- |

AA.

ker sedanji izzivi in pridobljene izkušnje kažejo, da je bilo zaradi pomanjkanja politike, usklajene na različnih področjih, v preteklosti težko uresničevati enakost spolov ter da je potreben ustrezen delež sredstev, boljše usklajevanje, širjenje in promoviranje pravic žensk ob upoštevanju različnih razmer;

Splošna priporočila

| 1. | poziva Komisijo, naj pripravi in sprejme novo ločeno strategijo za pravice žensk in enakost spolov v Evropi, katere cilj bo ustvariti enake možnosti in bo temeljila na prednostnih področjih predhodne strategije, da bi odpravili vse oblike diskriminacije, ki jo doživljajo ženske na trgu dela pri plačah, pokojninah, odločanju, dostopu do blaga in storitev, usklajevanju družinskega in poklicnega življenja, ter da bi odpravili vse oblike nasilja nad ženskami in diskriminatorne strukture in prakse, povezane s spolom; poudarja, da je treba pri novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov dosledno upoštevati večplastne in presečne oblike diskriminacije, navedene v členu 21 Listine o temeljnih pravicah, ki imajo skupne osnovne dejavnike, a različen vpliv na ženske, ter da je treba pripraviti posebne ukrepe za krepitev pravic različnih skupin žensk, tudi invalidk, migrantk in pripadnic etničnih manjšin, Rominj, starejših žensk, mater samohranilk in lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj pripravi in sprejme novo ločeno strategijo za pravice žensk in enakost spolov v Evropi, katere cilj bo ustvariti enake možnosti in bo temeljila na prednostnih področjih predhodne strategije, da bi odpravili vse oblike diskriminacije, ki jo doživljajo ženske na trgu dela pri plačah, pokojninah, odločanju, dostopu do blaga in storitev, usklajevanju družinskega in poklicnega življenja, ter da bi odpravili vse oblike nasilja nad ženskami in diskriminatorne strukture in prakse, povezane s spolom; poudarja, da je treba pri novi strategiji za pravice žensk in enakost spolov dosledno upoštevati večplastne in presečne oblike diskriminacije, navedene v členu 21 Listine o temeljnih pravicah, ki imajo skupne osnovne dejavnike, a različen vpliv na ženske, ter da je treba pripraviti posebne ukrepe za krepitev pravic različnih skupin žensk, tudi invalidk, migrantk in pripadnic etničnih manjšin, Rominj, starejših žensk, mater samohranilk in lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb;

| 2. | poziva Komisijo, naj v okviru širše strategije proti diskriminaciji pripravi ukrepe za odpravo diskriminacije vseh žensk v njihovi različnosti ter razločevalen in ločen časovni načrt za lezbijke, geje, biseksualne, transseksualne in interseksualne osebe; zato poziva Svet, naj čim prej oblikuje skupno stališče o predlogu direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost, spol ali spolno usmerjenost, ki je blokirana od sprejetja v Parlamentu aprila 2009; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj v okviru širše strategije proti diskriminaciji pripravi ukrepe za odpravo diskriminacije vseh žensk v njihovi različnosti ter razločevalen in ločen časovni načrt za lezbijke, geje, biseksualne, transseksualne in interseksualne osebe; zato poziva Svet, naj čim prej oblikuje skupno stališče o predlogu direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost, spol ali spolno usmerjenost, ki je blokirana od sprejetja v Parlamentu aprila 2009;

| 3. | obžaluje, da strategija za enakost ženskami in moškimi 2010–2015 posebej ne obravnava vprašanja invalidnosti, čeprav so invalidne ženske pogosto v slabšem položaju kot invalidni moški ter jih pogosteje ogrožata revščina in socialna izključenost; zato poziva Komisijo, naj obravnava potrebe invalidk in jim zagotovi večjo udeležbo na trgu dela; zato obžaluje, da v Evropsko strategijo o invalidnosti za obdobje 2010–2020 ni vključen celovit pogled na spol ali posebno poglavje o politikah na področju invalidnosti s posebnim poudarkom na spolu; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da strategija za enakost ženskami in moškimi 2010–2015 posebej ne obravnava vprašanja invalidnosti, čeprav so invalidne ženske pogosto v slabšem položaju kot invalidni moški ter jih pogosteje ogrožata revščina in socialna izključenost; zato poziva Komisijo, naj obravnava potrebe invalidk in jim zagotovi večjo udeležbo na trgu dela; zato obžaluje, da v Evropsko strategijo o invalidnosti za obdobje 2010–2020 ni vključen celovit pogled na spol ali posebno poglavje o politikah na področju invalidnosti s posebnim poudarkom na spolu;

| 4. | poziva Komisijo, naj v razvoj in stalno vrednotenje strategije na strukturiran način vključi civilno družbo in socialne partnerje; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj v razvoj in stalno vrednotenje strategije na strukturiran način vključi civilno družbo in socialne partnerje;

| 5. | poziva države članice, naj v zasebnem in javnem sektorju okrepijo in zagotovijo celovito izvajanje kolektivnih pogajanj kot nepogrešljivega instrumenta za zakonsko urejanje delovnih razmerij, boj proti diskriminaciji pri plačilu in spodbujanje enakosti; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj v zasebnem in javnem sektorju okrepijo in zagotovijo celovito izvajanje kolektivnih pogajanj kot nepogrešljivega instrumenta za zakonsko urejanje delovnih razmerij, boj proti diskriminaciji pri plačilu in spodbujanje enakosti;

| 6. | poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju Direktive 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi upošteva primere diskriminacije; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj pri ocenjevanju Direktive 2004/113/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi upošteva primere diskriminacije;

| 7. | poziva Komisijo, naj jasno opredeli, kakšno vlogo želi za Evropsko unijo v svetu in pri delu z državami članicami, vključno z njihovimi pristojnimi organi, na področju spodbujanja enakosti spolov znotraj in zunaj meja Unije, in naj si prizadeva za te cilje tako s pristopom vključevanja načela enakosti spolov na vseh področjih kot tudi s posameznimi ciljno usmerjenimi in konkretnimi ukrepi; poudarja, da je treba vidik enakosti spolov in boj proti nasilju na podlagi spola vključiti v zunanjo politiko EU, politiko razvojnega sodelovanja in mednarodne trgovine ter zagotoviti ustrezne finančne instrumente in kadrovske vire; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj jasno opredeli, kakšno vlogo želi za Evropsko unijo v svetu in pri delu z državami članicami, vključno z njihovimi pristojnimi organi, na področju spodbujanja enakosti spolov znotraj in zunaj meja Unije, in naj si prizadeva za te cilje tako s pristopom vključevanja načela enakosti spolov na vseh področjih kot tudi s posameznimi ciljno usmerjenimi in konkretnimi ukrepi; poudarja, da je treba vidik enakosti spolov in boj proti nasilju na podlagi spola vključiti v zunanjo politiko EU, politiko razvojnega sodelovanja in mednarodne trgovine ter zagotoviti ustrezne finančne instrumente in kadrovske vire;

| 8. | ponovno obžaluje, da v strategijo Evropa 2020 ni bil ustrezno vključen vidik enakosti spolov, in zato poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo ta vidik vključen v vse programe, ukrepe in pobude v okviru te strategije, ter naj vključita poseben steber za enakost med ženskami in moškimi, obravnavata cilje prihodnje strategije kot del evropskega semestra ter naj v priporočila za posamezne države in letni pregled rasti vključita vidik spola; |
| --- | --- |

8.

ponovno obžaluje, da v strategijo Evropa 2020 ni bil ustrezno vključen vidik enakosti spolov, in zato poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo ta vidik vključen v vse programe, ukrepe in pobude v okviru te strategije, ter naj vključita poseben steber za enakost med ženskami in moškimi, obravnavata cilje prihodnje strategije kot del evropskega semestra ter naj v priporočila za posamezne države in letni pregled rasti vključita vidik spola;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj zberejo, analizirajo in objavijo zanesljive statistične podatke, razčlenjene po spolu in kazalnikih o enakosti spolov, na vseh področjih politike in na vseh ravneh upravljanja, pri čemer naj nadgradijo delo Evropskega inštituta za enakost spolov in Agencije Evropske unije za temeljne pravice, da bi lahko analizirali pripravo in izvajanje strategij za enakost spolov v Evropski uniji in državah članicah, jih posodobili in ocenili vključevanje vprašanj o enakosti spolov na vsa ustrezna nacionalna politična področja in politična področja Unije, in da bi, kjer je mogoče, te podatke razčlenili glede na raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje in invalidnost, kar bi omogočilo medsektorsko analizo za vsa področja politike in s tem beleženje večplastne diskriminacije, s katero se soočajo nekatere skupine žensk; spodbuja Komisijo in države članice, naj začnejo ocene učinka na podlagi spola za vse politike države članic, zlasti za predloge delovnih in pokojninskih reform; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj zberejo, analizirajo in objavijo zanesljive statistične podatke, razčlenjene po spolu in kazalnikih o enakosti spolov, na vseh področjih politike in na vseh ravneh upravljanja, pri čemer naj nadgradijo delo Evropskega inštituta za enakost spolov in Agencije Evropske unije za temeljne pravice, da bi lahko analizirali pripravo in izvajanje strategij za enakost spolov v Evropski uniji in državah članicah, jih posodobili in ocenili vključevanje vprašanj o enakosti spolov na vsa ustrezna nacionalna politična področja in politična področja Unije, in da bi, kjer je mogoče, te podatke razčlenili glede na raso ali etnično poreklo, vero ali prepričanje in invalidnost, kar bi omogočilo medsektorsko analizo za vsa področja politike in s tem beleženje večplastne diskriminacije, s katero se soočajo nekatere skupine žensk; spodbuja Komisijo in države članice, naj začnejo ocene učinka na podlagi spola za vse politike države članic, zlasti za predloge delovnih in pokojninskih reform;

| 10. | poziva Komisijo, naj strategijo pripravi v obliki konkretnega akcijskega načrta, kjer bodo jasno opredeljeni odgovorni deležniki in ki bo na področjih nasilja nad ženskami, dela in časa, žensk na vodstvenih položajih in pri sprejemanju odločitev, finančnih sredstev, zdravja, znanja, izobraževanja in medijev, širšega sveta ter institucionalnih mehanizmov in vključevanja načela enakosti spolov upošteval specifične predloge, navedene v nadaljevanju; poudarja, da je treba, kjer je ustrezno in ob popolnem spoštovanju pristojnosti EU, uvesti zakonodajne prispevke, s katerimi bi okrepili zakonodajni okvir enakosti spolov; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj strategijo pripravi v obliki konkretnega akcijskega načrta, kjer bodo jasno opredeljeni odgovorni deležniki in ki bo na področjih nasilja nad ženskami, dela in časa, žensk na vodstvenih položajih in pri sprejemanju odločitev, finančnih sredstev, zdravja, znanja, izobraževanja in medijev, širšega sveta ter institucionalnih mehanizmov in vključevanja načela enakosti spolov upošteval specifične predloge, navedene v nadaljevanju; poudarja, da je treba, kjer je ustrezno in ob popolnem spoštovanju pristojnosti EU, uvesti zakonodajne prispevke, s katerimi bi okrepili zakonodajni okvir enakosti spolov;

Nasilje nad ženskami in nasilje na podlagi spola

| 11. | ponovno poziva Komisijo, kot že v svoji resoluciji z dne 25. februarja 2014 s priporočili o boju proti nasilju nad ženskami, naj predloži pravni akt, ki bo zagotavljal skladen sistem za zbiranje statističnih podatkov in okrepljen pristop držav članic k preprečevanju in pregonu vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti ter nasilja na podlagi spola ter omogočal dostop do pravosodja ob manjših zahtevah; |
| --- | --- |

11.

ponovno poziva Komisijo, kot že v svoji resoluciji z dne 25. februarja 2014 s priporočili o boju proti nasilju nad ženskami, naj predloži pravni akt, ki bo zagotavljal skladen sistem za zbiranje statističnih podatkov in okrepljen pristop držav članic k preprečevanju in pregonu vseh oblik nasilja nad ženskami in dekleti ter nasilja na podlagi spola ter omogočal dostop do pravosodja ob manjših zahtevah;

| 12. | poziva Komisijo, naj v prihodnjo strategijo vključi opredelitev nasilja na podlagi spola v skladu z določbami Direktive 2012/29/EU ter naj čim prej predloži celovito strategijo o boju proti nasilju nad ženskami in dekleti ter nasilju na podlagi spola, ki bo vsebovala tudi zavezujoč zakonodajni akt; poziva Svet, naj uporabi premostitveno klavzulo in soglasno sprejme sklep o vključitvi nasilja na podlagi spola med področja kriminala, našteta v členu 83(1) PDEU; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj v prihodnjo strategijo vključi opredelitev nasilja na podlagi spola v skladu z določbami Direktive 2012/29/EU ter naj čim prej predloži celovito strategijo o boju proti nasilju nad ženskami in dekleti ter nasilju na podlagi spola, ki bo vsebovala tudi zavezujoč zakonodajni akt; poziva Svet, naj uporabi premostitveno klavzulo in soglasno sprejme sklep o vključitvi nasilja na podlagi spola med področja kriminala, našteta v členu 83(1) PDEU;

| 13. | poziva Komisijo, naj oceni možnost pristopa Evropske unije k Istanbulski konvenciji ter čim prej začne ta postopek, poleg tega pa naj z novo strategijo spodbuja države članice k ratifikaciji te konvencije in se dejavno zavzame za boj proti nasilju nad ženskami; poziva države članice, naj čim prej podpišejo in ratificirajo Istanbulsko konvencijo; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj oceni možnost pristopa Evropske unije k Istanbulski konvenciji ter čim prej začne ta postopek, poleg tega pa naj z novo strategijo spodbuja države članice k ratifikaciji te konvencije in se dejavno zavzame za boj proti nasilju nad ženskami; poziva države članice, naj čim prej podpišejo in ratificirajo Istanbulsko konvencijo;

| 14. | ponovno poziva Komisijo, naj leto 2016 razglasi za evropsko leto boja proti nasilju nad ženskami in dekleti, v katerem je treba prednost dati spodbujanju daljnosežnih in učinkovitih strategij, s katerimi bi bistveno zmanjšali nasilje nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

14.

ponovno poziva Komisijo, naj leto 2016 razglasi za evropsko leto boja proti nasilju nad ženskami in dekleti, v katerem je treba prednost dati spodbujanju daljnosežnih in učinkovitih strategij, s katerimi bi bistveno zmanjšali nasilje nad ženskami in dekleti;

| 15. | poziva Evropsko unijo, naj države članice podpre pri pripravi kampanj in strategij proti vsakodnevnemu nadlegovanju žensk v javnosti ter pri procesu posredovanja najboljše prakse državam članicam; |
| --- | --- |

15.

poziva Evropsko unijo, naj države članice podpre pri pripravi kampanj in strategij proti vsakodnevnemu nadlegovanju žensk v javnosti ter pri procesu posredovanja najboljše prakse državam članicam;

| 16. | meni, da je nujno potrebno nadaljnje spremljanje prenosa in izvajanja direktive o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, uredbe o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah in direktive o evropski odredbi o zaščiti do leta 2015 in še naprej; |
| --- | --- |

16.

meni, da je nujno potrebno nadaljnje spremljanje prenosa in izvajanja direktive o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, uredbe o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah in direktive o evropski odredbi o zaščiti do leta 2015 in še naprej;

| 17. | poziva Komisijo, naj v strategijo vključi kampanje za ničelno toleranco ter naj države članice podpre pri ozaveščanju družbe o problemu nasilja nad ženskami, pri spodbujanju vsakoletnih kampanj za večjo ozaveščenost o vzrokih nasilja in zlorabe ter pri preprečevanju, dostopu do sodnega varstva in podpori žrtev; poudarja, kako pomembno je v boj proti nasilju nad ženskami vključiti celotno družbo, še posebej moške in dečke; ravno tako poziva Komisijo, naj spremlja svoje pobude o boju proti pohabljanju ženskih spolovil; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj v strategijo vključi kampanje za ničelno toleranco ter naj države članice podpre pri ozaveščanju družbe o problemu nasilja nad ženskami, pri spodbujanju vsakoletnih kampanj za večjo ozaveščenost o vzrokih nasilja in zlorabe ter pri preprečevanju, dostopu do sodnega varstva in podpori žrtev; poudarja, kako pomembno je v boj proti nasilju nad ženskami vključiti celotno družbo, še posebej moške in dečke; ravno tako poziva Komisijo, naj spremlja svoje pobude o boju proti pohabljanju ženskih spolovil;

| 18. | poudarja, da je za učinkovit boj proti nasilju nad ženskami in nekaznovanju potrebna sprememba odnosa do žensk in deklet v družbi, kjer so ženske prepogosto predstavljene v podrejenih vlogah in se nasilje nad njimi prepogosto dopušča ali se zmanjšuje njegova teža; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri ukrepih za preprečevanje nasilja in boj proti njemu v številnih oblikah in njegovim temeljnim vzrokom ter pri varstvu zlorabljenih žensk in naj sprejme specifične ukrepe za različne vidike, vključno z večjo podporo zavetiščem za ženske in organizacijam, ki se ukvarjajo s podporo ženskam, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, ter preventivnim ukrepom, kot so boj proti spolnim stereotipom in diskriminacijskim družbeno-kulturnim pogledom že od otroštva naprej in kaznovanje storilcev; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je za učinkovit boj proti nasilju nad ženskami in nekaznovanju potrebna sprememba odnosa do žensk in deklet v družbi, kjer so ženske prepogosto predstavljene v podrejenih vlogah in se nasilje nad njimi prepogosto dopušča ali se zmanjšuje njegova teža; poziva Komisijo, naj podpre države članice pri ukrepih za preprečevanje nasilja in boj proti njemu v številnih oblikah in njegovim temeljnim vzrokom ter pri varstvu zlorabljenih žensk in naj sprejme specifične ukrepe za različne vidike, vključno z večjo podporo zavetiščem za ženske in organizacijam, ki se ukvarjajo s podporo ženskam, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, ter preventivnim ukrepom, kot so boj proti spolnim stereotipom in diskriminacijskim družbeno-kulturnim pogledom že od otroštva naprej in kaznovanje storilcev;

| 19. | ugotavlja, da se lahko zaradi feminizacije revščine povečajo trgovina z ženskami, spolno izkoriščanje in prisilna prostitucija, saj se poveča finančna odvisnost žensk; poziva Komisijo in države članice, naj raziščejo razloge, zakaj se ženske zatečejo k prostituciji, in načine, da bi zmanjšali povpraševanje; poudarja pomen programov za opustitev prostitucije; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da se lahko zaradi feminizacije revščine povečajo trgovina z ženskami, spolno izkoriščanje in prisilna prostitucija, saj se poveča finančna odvisnost žensk; poziva Komisijo in države članice, naj raziščejo razloge, zakaj se ženske zatečejo k prostituciji, in načine, da bi zmanjšali povpraševanje; poudarja pomen programov za opustitev prostitucije;

| 20. | poudarja pomen sistematičnega usposabljanja strokovnega osebja, ki skrbi za ženske, ki so žrtve telesnega, spolnega ali psihičnega nasilja; meni, da je to usposabljanje nujno za izvajalce na prvi in drugi črti, ki vključujejo službe nujne socialne pomoči, službe medicinske pomoči, službe civilne zaščite in policijo; |
| --- | --- |

20.

poudarja pomen sistematičnega usposabljanja strokovnega osebja, ki skrbi za ženske, ki so žrtve telesnega, spolnega ali psihičnega nasilja; meni, da je to usposabljanje nujno za izvajalce na prvi in drugi črti, ki vključujejo službe nujne socialne pomoči, službe medicinske pomoči, službe civilne zaščite in policijo;

| 21. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo Direktivo 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej, ter Komisijo, naj oceni in spremlja izvajanje in opredeli najboljšo prakso za izmenjavo med državami članicami, da bi po izteku veljavne strategije leta 2016 sprejeli novo strategijo za boj proti trgovini z ljudmi, ki bi vključevala vidik enakosti spolov, kjer bi imele prednost pravice žrtev trgovine z ljudmi, ki bi imela poseben steber o trgovini za namene spolnega izkoriščanja in s posebnim poudarkom na novih načinih trgovine z ljudmi, ki se razvijajo, medtem ko se že uveljavljeni načini opuščajo, Komisija pa naj tudi zagotovi, da bodo politika, proračun in rezultati priprave strategije vseh držav članic pregledni in dostopni; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj v celoti izvajajo Direktivo 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej, ter Komisijo, naj oceni in spremlja izvajanje in opredeli najboljšo prakso za izmenjavo med državami članicami, da bi po izteku veljavne strategije leta 2016 sprejeli novo strategijo za boj proti trgovini z ljudmi, ki bi vključevala vidik enakosti spolov, kjer bi imele prednost pravice žrtev trgovine z ljudmi, ki bi imela poseben steber o trgovini za namene spolnega izkoriščanja in s posebnim poudarkom na novih načinih trgovine z ljudmi, ki se razvijajo, medtem ko se že uveljavljeni načini opuščajo, Komisija pa naj tudi zagotovi, da bodo politika, proračun in rezultati priprave strategije vseh držav članic pregledni in dostopni;

| 22. | poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga zagotoviti, da bodo žrtve zalezovanja lahko pri premiku iz ene države članice EU v drugo izkoristile varstvo v okviru veljavnih ukrepov, kot so evropska odredba o zaščiti, uredba o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah in direktiva EU o zaščiti žrtev, ter naj pretehta nadaljnje ukrepe za boljše varstvo žrtev zalezovanja, saj je po številkah sodeč 18 % žensk v EU po 15. letu doživelo zalezovanje, pri čemer je pri eni od petih žrtev zalezovanje trajalo dve leti ali več (30); |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga zagotoviti, da bodo žrtve zalezovanja lahko pri premiku iz ene države članice EU v drugo izkoristile varstvo v okviru veljavnih ukrepov, kot so evropska odredba o zaščiti, uredba o vzajemnem priznavanju zaščitnih ukrepov v civilnih zadevah in direktiva EU o zaščiti žrtev, ter naj pretehta nadaljnje ukrepe za boljše varstvo žrtev zalezovanja, saj je po številkah sodeč 18 % žensk v EU po 15. letu doživelo zalezovanje, pri čemer je pri eni od petih žrtev zalezovanje trajalo dve leti ali več (30);

| 23. | poziva Komisijo, naj podpira pristojne organe držav članic pri oblikovanju njihovih akcijskih programov za enakost spolov ter nameni posebno pozornost novim oblikam nasilja nad ženskami, kot so spletno nadlegovanje, spletno zalezovanje in spletno ustrahovanje (31), in izvaja stalna vrednotenja; v zvezi s tem poudarja tudi pomen tesnega sodelovanja s civilno družbo za zgodnejše odkrivanje težav in učinkovitejše spopadanje z njimi; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj podpira pristojne organe držav članic pri oblikovanju njihovih akcijskih programov za enakost spolov ter nameni posebno pozornost novim oblikam nasilja nad ženskami, kot so spletno nadlegovanje, spletno zalezovanje in spletno ustrahovanje (31), in izvaja stalna vrednotenja; v zvezi s tem poudarja tudi pomen tesnega sodelovanja s civilno družbo za zgodnejše odkrivanje težav in učinkovitejše spopadanje z njimi;

| 24. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države omogočile polno pravno priznanje izbranega spola posameznika, vključno s spremembo osebnega imena, številke socialnega zavarovanja in drugih označevalcev spola na osebnih dokumentih; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države omogočile polno pravno priznanje izbranega spola posameznika, vključno s spremembo osebnega imena, številke socialnega zavarovanja in drugih označevalcev spola na osebnih dokumentih;

| 25. | ponovno poziva Komisijo, naj čim prej vzpostavi Evropsko opazovalnico nasilja nad ženskami v prostorih Evropskega inštituta za enakost spolov in pod vodstvom koordinatorja EU za boj proti nasilju nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

25.

ponovno poziva Komisijo, naj čim prej vzpostavi Evropsko opazovalnico nasilja nad ženskami v prostorih Evropskega inštituta za enakost spolov in pod vodstvom koordinatorja EU za boj proti nasilju nad ženskami in dekleti;

Delo in čas

| 26. | poziva Komisijo, naj v novi strategiji posebno pozornost nameni različnim možnostim usklajevanja poklicnega in družinskega življenja; v zvezi s tem obžaluje zastoj pogajanj o sprejetju direktive o porodniškem dopustu in ponovno izraža neomejeno pripravljenost Parlamenta za sodelovanje; sicer poziva države članice, naj ohranijo pravice zaradi materinstva, sprejmejo ukrepe za preprečitev nepravičnega odpuščanja delavk med nosečnostjo ter zaščitijo ženske in moške z družinskimi obveznostmi pred nepravičnim odpuščanjem; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj v novi strategiji posebno pozornost nameni različnim možnostim usklajevanja poklicnega in družinskega življenja; v zvezi s tem obžaluje zastoj pogajanj o sprejetju direktive o porodniškem dopustu in ponovno izraža neomejeno pripravljenost Parlamenta za sodelovanje; sicer poziva države članice, naj ohranijo pravice zaradi materinstva, sprejmejo ukrepe za preprečitev nepravičnega odpuščanja delavk med nosečnostjo ter zaščitijo ženske in moške z družinskimi obveznostmi pred nepravičnim odpuščanjem;

| 27. | opozarja, da so nekatere države članice kljub možnosti financiranja EU izvedle proračunske reze, ki vplivajo na razpoložljivost, kakovost in stroške otroškega varstva, kar negativno vpliva na usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, kar še posebej prizadene ženske; poziva Komisijo, naj spremlja doseganje barcelonskih ciljev in naj še naprej podpira države članice pri oblikovanju kakovostnega in cenovno dostopnega otroškega varstva s primernimi časi varstva ter naj nato oblikuje nove cilje na področju struktur otroškega varstva; pri tem poudarja, kako pomembno je povečati razpoložljivost, kakovost in dostopnost cenovno ugodnih storitev za skrb in nego otrok, starejših in oseb, ki potrebujejo posebno oskrbo, vključno s pomočjo za vzdrževane osebe, in pri tem zagotoviti, da je razpoložljivost teh storitev skladna s spolnim delovnikom za ženske in moške; ugotavlja, da bolj celovito dnevno varstvo in nega nista odvisna zgolj od sicer nujne javne politike, temveč tudi od spodbud podjetjem za ponujanje takih rešitev; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da so nekatere države članice kljub možnosti financiranja EU izvedle proračunske reze, ki vplivajo na razpoložljivost, kakovost in stroške otroškega varstva, kar negativno vpliva na usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, kar še posebej prizadene ženske; poziva Komisijo, naj spremlja doseganje barcelonskih ciljev in naj še naprej podpira države članice pri oblikovanju kakovostnega in cenovno dostopnega otroškega varstva s primernimi časi varstva ter naj nato oblikuje nove cilje na področju struktur otroškega varstva; pri tem poudarja, kako pomembno je povečati razpoložljivost, kakovost in dostopnost cenovno ugodnih storitev za skrb in nego otrok, starejših in oseb, ki potrebujejo posebno oskrbo, vključno s pomočjo za vzdrževane osebe, in pri tem zagotoviti, da je razpoložljivost teh storitev skladna s spolnim delovnikom za ženske in moške; ugotavlja, da bolj celovito dnevno varstvo in nega nista odvisna zgolj od sicer nujne javne politike, temveč tudi od spodbud podjetjem za ponujanje takih rešitev;

| 28. | poudarja pomen prožnih oblik dela, ki moškim in ženskam omogočajo usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, če lahko zaposleni o tem svobodno odloča, in poziva Komisijo, naj usklajuje in pospešuje izmenjavo najboljših praks; v zvezi s tem poudarja, da so potrebne kampanje ozaveščanja o enakopravni delitvi dela, povezanega z gospodinjstvom, oskrbo in nego, večje naložbe v infrastrukturo in spodbujanje vključitve moških ter uvedba najmanj desetdnevnega očetovskega dopusta ter starševskega dopusta za oba starša, ampak z velikimi spodbudami za očete, kot je neprenosljiv starševski dopust; poudarja, da je enakopraven starševski dopust v korist vsem družinskim članom in lahko spodbudi zmanjševanje diskriminacije pri starševskem dopustu; |
| --- | --- |

28.

poudarja pomen prožnih oblik dela, ki moškim in ženskam omogočajo usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, če lahko zaposleni o tem svobodno odloča, in poziva Komisijo, naj usklajuje in pospešuje izmenjavo najboljših praks; v zvezi s tem poudarja, da so potrebne kampanje ozaveščanja o enakopravni delitvi dela, povezanega z gospodinjstvom, oskrbo in nego, večje naložbe v infrastrukturo in spodbujanje vključitve moških ter uvedba najmanj desetdnevnega očetovskega dopusta ter starševskega dopusta za oba starša, ampak z velikimi spodbudami za očete, kot je neprenosljiv starševski dopust; poudarja, da je enakopraven starševski dopust v korist vsem družinskim članom in lahko spodbudi zmanjševanje diskriminacije pri starševskem dopustu;

| 29. | poziva, naj se sprejmejo potrebni ukrepi za spodbujanje višje stopnje zaposlenosti žensk, kot so cenovno dostopna oskrba in otroško varstvo, ustrezne ureditve porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta ter prilagodljivost delovnega časa in krajev dela; poudarja pomen dobrih, varnih delovnih razmer, ki ženskam in moškim omogočajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, ter poziva Komisijo, naj usklajuje in spodbuja krepitev pravic delavcev za večjo enakost spolov; poudarja, da je boljše ravnovesje med družinskim, osebnim in poklicnim življenjem pomemben sestavni del gospodarskega okrevanja, trajnostne demografije ter osebne in družbene blaginje, in ugotavlja, da bi lahko z enakopravno udeležbo moških in žensk na trgu dela močno povečali gospodarski potencial EU, pri čemer potrjuje pravičnost in vključevanje; opozarja, da bi po napovedih OECD popolna uskladitev stopnje delovne aktivnosti privedla do 12,4-odstotnega povečanja BDP na prebivalca do leta 2030; poudarja, je mogoče z delom za krajši delovni čas, ki ga opravljajo večinoma ženske, sicer lažje uskladiti družinsko in poklicno življenje, hkrati pa tako delo pomeni manjše možnosti za kariero, nižje plačilo in pokojnino, slabo izkoriščanje človeškega kapitala in posledično nižjo gospodarsko rast in blaginjo; |
| --- | --- |

29.

poziva, naj se sprejmejo potrebni ukrepi za spodbujanje višje stopnje zaposlenosti žensk, kot so cenovno dostopna oskrba in otroško varstvo, ustrezne ureditve porodniškega, očetovskega in starševskega dopusta ter prilagodljivost delovnega časa in krajev dela; poudarja pomen dobrih, varnih delovnih razmer, ki ženskam in moškim omogočajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, ter poziva Komisijo, naj usklajuje in spodbuja krepitev pravic delavcev za večjo enakost spolov; poudarja, da je boljše ravnovesje med družinskim, osebnim in poklicnim življenjem pomemben sestavni del gospodarskega okrevanja, trajnostne demografije ter osebne in družbene blaginje, in ugotavlja, da bi lahko z enakopravno udeležbo moških in žensk na trgu dela močno povečali gospodarski potencial EU, pri čemer potrjuje pravičnost in vključevanje; opozarja, da bi po napovedih OECD popolna uskladitev stopnje delovne aktivnosti privedla do 12,4-odstotnega povečanja BDP na prebivalca do leta 2030; poudarja, je mogoče z delom za krajši delovni čas, ki ga opravljajo večinoma ženske, sicer lažje uskladiti družinsko in poklicno življenje, hkrati pa tako delo pomeni manjše možnosti za kariero, nižje plačilo in pokojnino, slabo izkoriščanje človeškega kapitala in posledično nižjo gospodarsko rast in blaginjo;

| 30. | poudarja, da je pomembno Evropski inštitut za enakost spolov zaprositi za zbiranje celovitih podatkov, razčlenjenih glede na spol, o času, namenjenem oskrbi, negi in gospodinjstvu ter prostem času, da bi to redno ocenjevali; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je pomembno Evropski inštitut za enakost spolov zaprositi za zbiranje celovitih podatkov, razčlenjenih glede na spol, o času, namenjenem oskrbi, negi in gospodinjstvu ter prostem času, da bi to redno ocenjevali;

| 31. | priporoča, naj bosta družinska in delovna zakonodaja na področju enostarševskih družin in starševstva lezbijk, gejev, biseksualnih in transseksualnih oseb celovitejši, saj se sestava in opredelitev družine sčasoma spreminjata; |
| --- | --- |

31.

priporoča, naj bosta družinska in delovna zakonodaja na področju enostarševskih družin in starševstva lezbijk, gejev, biseksualnih in transseksualnih oseb celovitejši, saj se sestava in opredelitev družine sčasoma spreminjata;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo glas žensk v socialnem dialogu in zastopanost žensk v sindikatih v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo glas žensk v socialnem dialogu in zastopanost žensk v sindikatih v vseh sektorjih;

| 33. | poziva Komisijo, naj v okviru strategije spodbuja države članice k ratifikaciji Konvencije 189 Mednarodne organizacije dela za krepitev pravic evropskih delavcev v gospodinjstvu in negi; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj v okviru strategije spodbuja države članice k ratifikaciji Konvencije 189 Mednarodne organizacije dela za krepitev pravic evropskih delavcev v gospodinjstvu in negi;

| 34. | poziva Komisijo, naj podpira pristojne organe držav članic pri oblikovanju spodbud za delodajalce, da neformalno delo spremenijo v formalno zaposlitev; poudarja, da se visoka raven neprijavljenega dela ugotavlja zlasti v sektorjih, kjer delajo predvsem ženske, na primer delo v zasebnih gospodinjstvih; poziva države članice, naj se bojujejo proti prekarni in neprijavljeni zaposlitvi žensk, kar prispeva k popolni deregulaciji plačnih struktur za ženske, zlasti pozneje v življenju, ter negativno vpliva na socialno varnost žensk in stopnjo BDP v Evropski uniji, ter naj delavcem zagotovijo ustrezno socialno zaščito; poziva k hitri vzpostaviti evropske platforme, da bi bolje preprečevali neprijavljeno delo ter od njega odvračali; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj podpira pristojne organe držav članic pri oblikovanju spodbud za delodajalce, da neformalno delo spremenijo v formalno zaposlitev; poudarja, da se visoka raven neprijavljenega dela ugotavlja zlasti v sektorjih, kjer delajo predvsem ženske, na primer delo v zasebnih gospodinjstvih; poziva države članice, naj se bojujejo proti prekarni in neprijavljeni zaposlitvi žensk, kar prispeva k popolni deregulaciji plačnih struktur za ženske, zlasti pozneje v življenju, ter negativno vpliva na socialno varnost žensk in stopnjo BDP v Evropski uniji, ter naj delavcem zagotovijo ustrezno socialno zaščito; poziva k hitri vzpostaviti evropske platforme, da bi bolje preprečevali neprijavljeno delo ter od njega odvračali;

| 35. | poudarja, da je feminizacija revščine posledica različnih dejavnikov, kot so prekinitev poklicne poti žensk, razlike v plačah (16,4 %) in pokojninah (39 %) med spoloma, neenakost spolov pri poklicnem napredovanju, dejstvo, da so ženske pogosto zaposlene na podlagi nestandardnih pogodb (kot so pogodbe za neprostovoljni skrajšani delovni čas, za začasno delo ter pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti), pomanjkanje socialne varnosti za partnerje, ki pomagajo samozaposlenim delavcem, in revščina v gospodinjstvih mater samohranilk; poudarja, da bi lahko s pomočjo politik boja proti revščini in diskriminaciji, ki temeljijo na vključevanju načela enakosti spolov, prek akcijskih programov, ki posebno pozornost namenjajo prikrajšanim ženskam in ki so podprti z ukrepi za boj proti revščini žensk, ter z izboljšanjem delovnih pogojev v sektorjih z nizkimi prihodki, v katerih so ženske prekomerno zastopane, do leta 2020 znižali stopnjo revščine pri 20 milijonih ljudi; poudarja, da večplastna diskriminacija, s katero se soočajo ženske zaradi invalidnosti, rasnega in etničnega porekla, družbeno-ekonomskega statusa, spolne identitete in drugih dejavnikov, prispeva k feminizaciji revščine; poudarja, da je pomembno spremljati, kakšni so učinki obdavčevanja in modelov delovnega časa glede na spol; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je feminizacija revščine posledica različnih dejavnikov, kot so prekinitev poklicne poti žensk, razlike v plačah (16,4 %) in pokojninah (39 %) med spoloma, neenakost spolov pri poklicnem napredovanju, dejstvo, da so ženske pogosto zaposlene na podlagi nestandardnih pogodb (kot so pogodbe za neprostovoljni skrajšani delovni čas, za začasno delo ter pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti), pomanjkanje socialne varnosti za partnerje, ki pomagajo samozaposlenim delavcem, in revščina v gospodinjstvih mater samohranilk; poudarja, da bi lahko s pomočjo politik boja proti revščini in diskriminaciji, ki temeljijo na vključevanju načela enakosti spolov, prek akcijskih programov, ki posebno pozornost namenjajo prikrajšanim ženskam in ki so podprti z ukrepi za boj proti revščini žensk, ter z izboljšanjem delovnih pogojev v sektorjih z nizkimi prihodki, v katerih so ženske prekomerno zastopane, do leta 2020 znižali stopnjo revščine pri 20 milijonih ljudi; poudarja, da večplastna diskriminacija, s katero se soočajo ženske zaradi invalidnosti, rasnega in etničnega porekla, družbeno-ekonomskega statusa, spolne identitete in drugih dejavnikov, prispeva k feminizaciji revščine; poudarja, da je pomembno spremljati, kakšni so učinki obdavčevanja in modelov delovnega časa glede na spol;

| 36. | pričakuje, da bo Komisija sprejela vse ukrepe, ki jih ima na voljo, da bo zagotovila, da bodo tudi socialni partnerji, ki se pogajajo o kolektivnih pogodbah, izvajali vse vidike direktiv EU s področja enakega obravnavanja moških in žensk, in da bo spodbujala dialog s socialnimi partnerji, da se preučijo vprašanja, kot so preglednost plač, pogoji za ženske v pogodbah za krajši delovni čas in določen čas, pa tudi spodbujanje udeležbe žensk v zelenih in inovativnih sektorjih; poudarja, da so pokojnine pomemben dejavnik pri ekonomski neodvisnosti prejemnikov in da razlike v pokojninah med spoloma odražajo nakopičene pomanjkljivosti kariere na trgu delu, pristranskem glede na spol; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje razlik v pokojninah med spoloma, ki so neposredna posledica razlik v plačah med spoloma, ter naj ocenijo učinek novih pokojninskih sistemov na ženske, pri čemer naj bodo zlasti pozorne na pogodbe za krajši delovni čas in netipične pogodbe; |
| --- | --- |

36.

pričakuje, da bo Komisija sprejela vse ukrepe, ki jih ima na voljo, da bo zagotovila, da bodo tudi socialni partnerji, ki se pogajajo o kolektivnih pogodbah, izvajali vse vidike direktiv EU s področja enakega obravnavanja moških in žensk, in da bo spodbujala dialog s socialnimi partnerji, da se preučijo vprašanja, kot so preglednost plač, pogoji za ženske v pogodbah za krajši delovni čas in določen čas, pa tudi spodbujanje udeležbe žensk v zelenih in inovativnih sektorjih; poudarja, da so pokojnine pomemben dejavnik pri ekonomski neodvisnosti prejemnikov in da razlike v pokojninah med spoloma odražajo nakopičene pomanjkljivosti kariere na trgu delu, pristranskem glede na spol; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za zmanjšanje razlik v pokojninah med spoloma, ki so neposredna posledica razlik v plačah med spoloma, ter naj ocenijo učinek novih pokojninskih sistemov na ženske, pri čemer naj bodo zlasti pozorne na pogodbe za krajši delovni čas in netipične pogodbe;

| 37. | poudarja, da je pomembno povečati ozaveščenost o konceptu skupne odgovornosti na ravni EU, da bi zagotovili polno priznanje pravic žensk v kmetijstvu; poziva Komisijo in države članice, naj prispevajo k promoviranju strategije za ustvarjanje delovnih mest za ženske na podeželju in s tem posredno tudi k zagotovitvi dostojnih pokojnin za upokojenke v EU, ki živijo v prekarnih razmerah, ter zahteva podporo političnim prizadevanjem za krepitev vloge žensk v kmetijstvu ter za njihovo ustrezno zastopanost na vseh političnih, gospodarskih in socialnih forumih kmetijskega sektorja; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je pomembno povečati ozaveščenost o konceptu skupne odgovornosti na ravni EU, da bi zagotovili polno priznanje pravic žensk v kmetijstvu; poziva Komisijo in države članice, naj prispevajo k promoviranju strategije za ustvarjanje delovnih mest za ženske na podeželju in s tem posredno tudi k zagotovitvi dostojnih pokojnin za upokojenke v EU, ki živijo v prekarnih razmerah, ter zahteva podporo političnim prizadevanjem za krepitev vloge žensk v kmetijstvu ter za njihovo ustrezno zastopanost na vseh političnih, gospodarskih in socialnih forumih kmetijskega sektorja;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo socialno-ekonomske ovire, s katerimi se srečujejo ženske v posebnih okoliščinah, na primer na podeželju, v sektorjih, kjer prevladujejo moški, v starosti ter invalidke; poudarja, da je negotovost zaposlitve pri ženskah še vedno večja kot pri moških ter da se je zaradi krize še povečala, zato izraža zaskrbljenost zaradi števila in deleža žensk, ki jih je prizadela revščina zaposlenih; meni, da pomoč ženskam pri vrnitvi na trg dela zahteva večdimenzionalne politične rešitve, ki bodo vključevale vseživljenjsko učenje in ukrepe za preprečevanje prekarnih zaposlitev ter spodbujanje dela s pravicami in različnimi praksami organizacije dela; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo vidik enakosti spolov v vseh programih za ustvarjanje delovnih mest, s čimer bi ustvarili kakovostna delovna mesta v skladu z agendo za dostojno delo Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo socialno-ekonomske ovire, s katerimi se srečujejo ženske v posebnih okoliščinah, na primer na podeželju, v sektorjih, kjer prevladujejo moški, v starosti ter invalidke; poudarja, da je negotovost zaposlitve pri ženskah še vedno večja kot pri moških ter da se je zaradi krize še povečala, zato izraža zaskrbljenost zaradi števila in deleža žensk, ki jih je prizadela revščina zaposlenih; meni, da pomoč ženskam pri vrnitvi na trg dela zahteva večdimenzionalne politične rešitve, ki bodo vključevale vseživljenjsko učenje in ukrepe za preprečevanje prekarnih zaposlitev ter spodbujanje dela s pravicami in različnimi praksami organizacije dela; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo vidik enakosti spolov v vseh programih za ustvarjanje delovnih mest, s čimer bi ustvarili kakovostna delovna mesta v skladu z agendo za dostojno delo Mednarodne organizacije dela;

| 39. | poudarja, da sta gospodarska rast in konkurenčnost v EU odvisni od tega, ali bomo uspeli premostiti vrzel med stopnjo izobrazbe žensk (60 % univerzitetnih diplomantov v Evropi je žensk) ter njihovo udeležbo na trgu dela in položajem, ki ga na njem zavzemajo; poudarja, da se je treba boriti proti vsem vidikom vertikalne in horizontalne segregacije, ki omejujejo zaposlovanje žensk v določenih sektorjih in jih izključujejo z višjih hierarhičnih položajev v podjetjih; poudarja, da so pozitivni ukrepi v obstoječi zakonodaji, predvsem v javnem sektorju nekaterih držav članic, izboljšali enakost spolov pri vstopu na trg dela, vendar jih je treba razširiti na vse stopnje poklicne poti; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da sta gospodarska rast in konkurenčnost v EU odvisni od tega, ali bomo uspeli premostiti vrzel med stopnjo izobrazbe žensk (60 % univerzitetnih diplomantov v Evropi je žensk) ter njihovo udeležbo na trgu dela in položajem, ki ga na njem zavzemajo; poudarja, da se je treba boriti proti vsem vidikom vertikalne in horizontalne segregacije, ki omejujejo zaposlovanje žensk v določenih sektorjih in jih izključujejo z višjih hierarhičnih položajev v podjetjih; poudarja, da so pozitivni ukrepi v obstoječi zakonodaji, predvsem v javnem sektorju nekaterih držav članic, izboljšali enakost spolov pri vstopu na trg dela, vendar jih je treba razširiti na vse stopnje poklicne poti;

Udeležba pri odločanju in podjetništvo žensk

| 40. | poudarja, da se je delež žensk v upravnih odborih podjetij najbolj povečal v državah, ki so že sprejele zakonodajo o obveznih kvotah, da pa so podjetja v državah članicah, ki niso sprejele zavezujočih ukrepov, še vedno daleč od doseganja sprejemljive zastopanosti obeh spolov; poudarja, da je treba podpreti pregledne postopke za imenovanje žensk kot neizvršnih članic v upravnih odborih podjetij, ki kotirajo na borzi; spodbuja javni in zasebni sektor k pripravi prostovoljnih shem za spodbujanje žensk na vodstvenih položajih; poziva Komisijo, naj v strategijo vključi posebne ukrepe za spodbujanje enake zastopanosti žensk in moških na vodstvenih položajih, ter podpira Svet pri pogajanjih za sprejem direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti moških in žensk v neizvršnih odborih; poziva Svet, naj čim prej pripravi skupno stališče o osnutku te direktive; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da se je delež žensk v upravnih odborih podjetij najbolj povečal v državah, ki so že sprejele zakonodajo o obveznih kvotah, da pa so podjetja v državah članicah, ki niso sprejele zavezujočih ukrepov, še vedno daleč od doseganja sprejemljive zastopanosti obeh spolov; poudarja, da je treba podpreti pregledne postopke za imenovanje žensk kot neizvršnih članic v upravnih odborih podjetij, ki kotirajo na borzi; spodbuja javni in zasebni sektor k pripravi prostovoljnih shem za spodbujanje žensk na vodstvenih položajih; poziva Komisijo, naj v strategijo vključi posebne ukrepe za spodbujanje enake zastopanosti žensk in moških na vodstvenih položajih, ter podpira Svet pri pogajanjih za sprejem direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti moških in žensk v neizvršnih odborih; poziva Svet, naj čim prej pripravi skupno stališče o osnutku te direktive;

| 41. | poziva Komisijo, naj oblikuje spodbude za države članice, ki bodo privedle do bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v občinskih svetih, regionalnih in nacionalnih parlamentih in ter Evropskem parlamentu, ter pri tem poudarja pomen volilnih seznamov, uravnoteženih glede na spol in z izmenično navedenimi kandidati in kandidatkami; poudarja pomen, ki ga imajo kvote pri večji navzočnosti žensk pri političnem odločanju; poziva vse institucije EU, naj uvedejo notranje ukrepe za večjo enakost spolov v svojih organih odločanja, tako da se za visoke položaja EU predlagata kandidatka in kandidat; meni, da bi bilo treba za Komisijo zahtevati enakost spolov ter da je imenovanje Komisije na podlagi enakosti spolov pomemben kazalnik dela na tem področju v prihodnje; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj oblikuje spodbude za države članice, ki bodo privedle do bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v občinskih svetih, regionalnih in nacionalnih parlamentih in ter Evropskem parlamentu, ter pri tem poudarja pomen volilnih seznamov, uravnoteženih glede na spol in z izmenično navedenimi kandidati in kandidatkami; poudarja pomen, ki ga imajo kvote pri večji navzočnosti žensk pri političnem odločanju; poziva vse institucije EU, naj uvedejo notranje ukrepe za večjo enakost spolov v svojih organih odločanja, tako da se za visoke položaja EU predlagata kandidatka in kandidat; meni, da bi bilo treba za Komisijo zahtevati enakost spolov ter da je imenovanje Komisije na podlagi enakosti spolov pomemben kazalnik dela na tem področju v prihodnje;

| 42. | opozarja na neravnovesja pri vključenosti moških in žensk v odločanje v politiki, upravi in gospodarstvu ter na dejstvo, da je ovire za vključenost žensk mogoče pripisati kombinaciji diskriminacije na podlagi spola in stereotipnega vedenja, ki še vedno prevladuje v poslovnem svetu, politiki in družbi; poudarja, da je med novimi diplomanti 60 % žensk, vendar so v nekaterih sektorjih, kot sta znanost in raziskovalna dejavnost, slabo zastopane; poziva Komisijo in države članice, naj ženske ozavestijo o možnostih usposabljanja na teh področjih in jim zagotovijo enake možnosti dostopa do poklica in poklicnega uspeha kot moškim; ugotavlja, da imajo na splošno ženske poklicno pot brez večjega napredovanja; poziva države članice, naj spodbujajo in podpirajo ženske, da bodo lahko imele uspešno poklicno pot, med drugim s pozitivnimi ukrepi, kot so programi mrežnega povezovanja in mentorstva, ter z zagotavljanjem ustreznih pogojev in enakih možnosti, kot jih imajo moški, za usposabljanje, napredovanje, prekvalificiranje in ponovno usposabljanje ne glede na njihovo starost; poudarja pomen politik za enakost med moškimi in ženskami pri zaposlovanju, pri čemer priznava morebitno ranljivost žensk v vrhunskih poklicih; poudarja, da bi morala zlasti Komisija spodbujati politike proti nadlegovanju na delovnem mestu (32); |
| --- | --- |

42.

opozarja na neravnovesja pri vključenosti moških in žensk v odločanje v politiki, upravi in gospodarstvu ter na dejstvo, da je ovire za vključenost žensk mogoče pripisati kombinaciji diskriminacije na podlagi spola in stereotipnega vedenja, ki še vedno prevladuje v poslovnem svetu, politiki in družbi; poudarja, da je med novimi diplomanti 60 % žensk, vendar so v nekaterih sektorjih, kot sta znanost in raziskovalna dejavnost, slabo zastopane; poziva Komisijo in države članice, naj ženske ozavestijo o možnostih usposabljanja na teh področjih in jim zagotovijo enake možnosti dostopa do poklica in poklicnega uspeha kot moškim; ugotavlja, da imajo na splošno ženske poklicno pot brez večjega napredovanja; poziva države članice, naj spodbujajo in podpirajo ženske, da bodo lahko imele uspešno poklicno pot, med drugim s pozitivnimi ukrepi, kot so programi mrežnega povezovanja in mentorstva, ter z zagotavljanjem ustreznih pogojev in enakih možnosti, kot jih imajo moški, za usposabljanje, napredovanje, prekvalificiranje in ponovno usposabljanje ne glede na njihovo starost; poudarja pomen politik za enakost med moškimi in ženskami pri zaposlovanju, pri čemer priznava morebitno ranljivost žensk v vrhunskih poklicih; poudarja, da bi morala zlasti Komisija spodbujati politike proti nadlegovanju na delovnem mestu (32);

| 43. | poudarja, da ženske predstavljajo 52 % celotnega evropskega prebivalstva, vendar le tretjino samozaposlenih oziroma vseh podjetnikov začetnikov v EU; poudarja pomen programov podpore za podjetnice in ženske v znanosti in akademskih krogih, ter poziva EU, naj tem programom nudi bolj oprijemljivo podporo; poziva Komisijo, naj preuči in pripravi predloge o načinih, s katerimi bi ženske pritegnili k ustanavljanju podjetij; poudarja, da bi bilo treba potencialne podjetnice, znanstvenice in akademikinje seznaniti s programi podpore in možnostmi financiranja; spodbuja države članice, naj spodbujajo ukrepe za pomoč in svetovanje ženskam, ki se odločijo za podjetništvo, in naj spodbujajo podjetništvo žensk, omogočijo in poenostavijo dostop do financiranja in druge podpore, skrajšajo upravne postopke in odpravijo druge ovire za zagonska podjetja pod vodstvom žensk; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da ženske predstavljajo 52 % celotnega evropskega prebivalstva, vendar le tretjino samozaposlenih oziroma vseh podjetnikov začetnikov v EU; poudarja pomen programov podpore za podjetnice in ženske v znanosti in akademskih krogih, ter poziva EU, naj tem programom nudi bolj oprijemljivo podporo; poziva Komisijo, naj preuči in pripravi predloge o načinih, s katerimi bi ženske pritegnili k ustanavljanju podjetij; poudarja, da bi bilo treba potencialne podjetnice, znanstvenice in akademikinje seznaniti s programi podpore in možnostmi financiranja; spodbuja države članice, naj spodbujajo ukrepe za pomoč in svetovanje ženskam, ki se odločijo za podjetništvo, in naj spodbujajo podjetništvo žensk, omogočijo in poenostavijo dostop do financiranja in druge podpore, skrajšajo upravne postopke in odpravijo druge ovire za zagonska podjetja pod vodstvom žensk;

Finančna sredstva

| 44. | opozarja, da še vedno obstajajo razlike v plačah med spoloma, ki so se v zadnjih letih komaj kaj zmanjšale; poudarja, da razlike v plačah med spoloma izvirajo iz nezadostnega sodelovanja žensk na trgu dela, vertikalne in horizontalne segregacije in dejstva, da so plače v sektorjih, v katerih so ženske prekomerno zastopane, pogosto nižje; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje Direktive 2006/54/ES ter predstavi posebne ukrepe, kjer bodo upoštevane zakonodajne in nezakonodajne strukturne razlike v plačah, da se zagotovi preglednost pri plačah in uvedejo kazni, s čimer bi zmanjšali razlike v plačah med spoloma, ter naj predloži letno poročilo o napredku pri tem vprašanju; spodbuja države članice, naj prepoznajo potencial nedavne direktive o javnih naročilih, ki lahko spodbudi in izboljša vključevanje načela enakosti med spoloma, ter naj premislijo o možnosti, da se, kjer je to možno, v pogodbah o javnih naročilih kot pogoj postavijo zahteve o enakem obravnavanju in enakosti spolov na podlagi veljavne nacionalne zakonodaje; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, ali bi lahko socialne klavzule v javnih naročilih uporabili kot orodje za krepitev politik za socialno vključenost; se zaveda, da je treba pri razvijanju te ideje spoštovati zakonodajo EU o konkurenci; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da še vedno obstajajo razlike v plačah med spoloma, ki so se v zadnjih letih komaj kaj zmanjšale; poudarja, da razlike v plačah med spoloma izvirajo iz nezadostnega sodelovanja žensk na trgu dela, vertikalne in horizontalne segregacije in dejstva, da so plače v sektorjih, v katerih so ženske prekomerno zastopane, pogosto nižje; poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje Direktive 2006/54/ES ter predstavi posebne ukrepe, kjer bodo upoštevane zakonodajne in nezakonodajne strukturne razlike v plačah, da se zagotovi preglednost pri plačah in uvedejo kazni, s čimer bi zmanjšali razlike v plačah med spoloma, ter naj predloži letno poročilo o napredku pri tem vprašanju; spodbuja države članice, naj prepoznajo potencial nedavne direktive o javnih naročilih, ki lahko spodbudi in izboljša vključevanje načela enakosti med spoloma, ter naj premislijo o možnosti, da se, kjer je to možno, v pogodbah o javnih naročilih kot pogoj postavijo zahteve o enakem obravnavanju in enakosti spolov na podlagi veljavne nacionalne zakonodaje; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, ali bi lahko socialne klavzule v javnih naročilih uporabili kot orodje za krepitev politik za socialno vključenost; se zaveda, da je treba pri razvijanju te ideje spoštovati zakonodajo EU o konkurenci;

| 45. | poziva Komisijo in države članice, naj pri pripravi fiskalne politike, ureditve socialne varnosti in javnih storitev upoštevajo demografski razvoj in spremembe v velikosti in sestavi gospodinjstev; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo in države članice, naj pri pripravi fiskalne politike, ureditve socialne varnosti in javnih storitev upoštevajo demografski razvoj in spremembe v velikosti in sestavi gospodinjstev;

| 46. | poziva Komisijo, naj države članice podpre v boju proti revščini, ki še zlasti prizadene matere samohranilke in jo je kriza še povečala, kar vodi v večjo socialno izključenost; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj države članice podpre v boju proti revščini, ki še zlasti prizadene matere samohranilke in jo je kriza še povečala, kar vodi v večjo socialno izključenost;

| 47. | poziva Komisijo, naj države članice podpre pri večjem črpanju iz strukturnih skladov za večje naložbe v javno otroško varstvo in oskrbo za starejše, kar naj bo osrednja strategija za večjo udeležbo žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj države članice podpre pri večjem črpanju iz strukturnih skladov za večje naložbe v javno otroško varstvo in oskrbo za starejše, kar naj bo osrednja strategija za večjo udeležbo žensk na trgu dela;

| 48. | ponovno poudarja, da Direktiva 2006/54/ES v sedanji obliki ni dovolj učinkovita za reševanje razlike v plačah med spoloma in doseganje cilja enakosti med spoloma pri zaposlovanju in delu; poziva Komisijo, naj nemudoma pregleda to direktivo; |
| --- | --- |

48.

ponovno poudarja, da Direktiva 2006/54/ES v sedanji obliki ni dovolj učinkovita za reševanje razlike v plačah med spoloma in doseganje cilja enakosti med spoloma pri zaposlovanju in delu; poziva Komisijo, naj nemudoma pregleda to direktivo;

| 49. | meni, da bi morale politike in instrumenti, namenjeni odpravljanju brezposelnosti mladih, kot sta jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih, upoštevati posebne potrebe mladih moških in žensk, da bi jim omogočili dostop do trga dela; ugotavlja, da je delež mladih žensk, ki niso zaposlene, se ne izobražujejo ali usposabljajo, višji kot pri moških; prav tako poziva, naj se zberejo podatki o brezposelnosti mladih, ločeno po spolu, da se lahko sprejmejo namenske politike, ki bodo temeljile na dejstvih; |
| --- | --- |

49.

meni, da bi morale politike in instrumenti, namenjeni odpravljanju brezposelnosti mladih, kot sta jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih, upoštevati posebne potrebe mladih moških in žensk, da bi jim omogočili dostop do trga dela; ugotavlja, da je delež mladih žensk, ki niso zaposlene, se ne izobražujejo ali usposabljajo, višji kot pri moških; prav tako poziva, naj se zberejo podatki o brezposelnosti mladih, ločeno po spolu, da se lahko sprejmejo namenske politike, ki bodo temeljile na dejstvih;

| 50. | poziva Komisijo, naj naložbeni sveženj, sprejet leta 2014, in jamstvo za mlade še bolj prilagodi posebnemu položaju in potrebam deklet in žensk; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj naložbeni sveženj, sprejet leta 2014, in jamstvo za mlade še bolj prilagodi posebnemu položaju in potrebam deklet in žensk;

| 51. | poudarja pomen izmenjave primerov in pobud najboljše prakse, da bi odpravili trend zmanjševanja kvalifikacij žensk, razvili njihove veščine in znanja ali jim zagotovili usposabljanje, s pomočjo katerega se bodo lahko ponovno vključile na trg dela po obdobju, ki so ga posvetile izključno negi otrok ali drugih vzdrževanih članov; ravno tako poudarja, da je pomembno izboljšati in olajšati priznavanje diplom in kvalifikacij, s čimer bi preprečili slabo izkoriščenost veščin visoko kvalificiranih žensk, kar pogosto velja za migrantke; |
| --- | --- |

51.

poudarja pomen izmenjave primerov in pobud najboljše prakse, da bi odpravili trend zmanjševanja kvalifikacij žensk, razvili njihove veščine in znanja ali jim zagotovili usposabljanje, s pomočjo katerega se bodo lahko ponovno vključile na trg dela po obdobju, ki so ga posvetile izključno negi otrok ali drugih vzdrževanih članov; ravno tako poudarja, da je pomembno izboljšati in olajšati priznavanje diplom in kvalifikacij, s čimer bi preprečili slabo izkoriščenost veščin visoko kvalificiranih žensk, kar pogosto velja za migrantke;

Zdravje

| 52. | poziva Komisijo, naj podpira države članice pri zagotavljanju kakovostnih, geografsko ustreznih in lahko dostopnih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter s tem povezanih pravic, varnejših in zakonitih splavov in kontracepcijskih sredstev ter splošnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj podpira države članice pri zagotavljanju kakovostnih, geografsko ustreznih in lahko dostopnih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter s tem povezanih pravic, varnejših in zakonitih splavov in kontracepcijskih sredstev ter splošnega zdravstvenega varstva;

| 53. | poziva Komisijo, naj spolno in reproduktivno zdravje in s tem povezane pravice vključi v naslednjo strategijo EU o zdravju, da bi zagotovili enakost žensk in moških ter dopolnili nacionalne politike na tem področju; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj spolno in reproduktivno zdravje in s tem povezane pravice vključi v naslednjo strategijo EU o zdravju, da bi zagotovili enakost žensk in moških ter dopolnili nacionalne politike na tem področju;

| 54. | države članice opozarja, da se je treba osredotočiti na preprečevanje spolno prenosljivih bolezni, metode preprečevanja ter na preventivo in raziskave za izboljšanje zgodnjega odkrivanja bolezni, kot je rak pri ženskah (rak dojke, materničnega vratu in jajčnikov) z rednimi ginekološkimi pregledi; |
| --- | --- |

54.

države članice opozarja, da se je treba osredotočiti na preprečevanje spolno prenosljivih bolezni, metode preprečevanja ter na preventivo in raziskave za izboljšanje zgodnjega odkrivanja bolezni, kot je rak pri ženskah (rak dojke, materničnega vratu in jajčnikov) z rednimi ginekološkimi pregledi;

| 55. | ponovno poziva Komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo, naj motnje spolne identitete umakneta s seznama duševnih in vedenjskih motenj, naj v pogajanjih o 11. različici mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11) zagotovita ponovno nepatološko klasifikacijo in da raznolikost spolov v otroštvu ni patologizirana; |
| --- | --- |

55.

ponovno poziva Komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo, naj motnje spolne identitete umakneta s seznama duševnih in vedenjskih motenj, naj v pogajanjih o 11. različici mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11) zagotovita ponovno nepatološko klasifikacijo in da raznolikost spolov v otroštvu ni patologizirana;

| 56. | priznava pomen spolnih in reproduktivnih pravic in poziva Komisijo, naj pripravi modele dobre prakse o vzgoji o spolnosti in odnosih za mlade v Evropi; |
| --- | --- |

56.

priznava pomen spolnih in reproduktivnih pravic in poziva Komisijo, naj pripravi modele dobre prakse o vzgoji o spolnosti in odnosih za mlade v Evropi;

| 57. | poudarja, da mora Komisija izvesti pregled po merilih glede spola, da bodo zdravstvene politike EU in raziskave, financirane s sredstvi EU, v večji meri obravnavale zdravstveno stanje in diagnoze žensk; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da mora Komisija izvesti pregled po merilih glede spola, da bodo zdravstvene politike EU in raziskave, financirane s sredstvi EU, v večji meri obravnavale zdravstveno stanje in diagnoze žensk;

| 58. | poudarja pomen kampanj ozaveščanja o bolezenskih znakih, značilnih glede na spol, ter o vlogah spolov in stereotipih, ki vplivajo na zdravje, ter poziva Komisijo, naj zagotovi finančno pomoč raziskovalnim programom, ki upoštevajo spol; |
| --- | --- |

58.

poudarja pomen kampanj ozaveščanja o bolezenskih znakih, značilnih glede na spol, ter o vlogah spolov in stereotipih, ki vplivajo na zdravje, ter poziva Komisijo, naj zagotovi finančno pomoč raziskovalnim programom, ki upoštevajo spol;

| 59. | poziva Komisijo, naj države članice spodbudi k promoviranju (medicinske) podpore plodnosti in k odpravi diskriminacije pri dostopu do zdravljenja neplodnosti in oploditvah z biomedicinsko pomočjo; pri tem ugotavlja, da je pomembno podpreti posvojitev; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj države članice spodbudi k promoviranju (medicinske) podpore plodnosti in k odpravi diskriminacije pri dostopu do zdravljenja neplodnosti in oploditvah z biomedicinsko pomočjo; pri tem ugotavlja, da je pomembno podpreti posvojitev;

| 60. | poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo in v šolah izvajajo programe spolne vzgoje ter mladim zagotovijo svetovanje in dostop do kontracepcije; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo in v šolah izvajajo programe spolne vzgoje ter mladim zagotovijo svetovanje in dostop do kontracepcije;

Znanje, izobraževanje in mediji

| 61. | poziva Komisijo, naj v državah članicah oblikuje spodbude za ustrezno izobraževanje, namenjeno razvijanju kritičnega odnosa do medijev, ki naj bi spodbudil izpraševanje stereotipov in struktur, ter naj poda primere najboljših praks, da se preveri, kako se stereotipizirajo vloge v doslej uporabljanih učnih gradivih; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpira programe ozaveščanja o stereotipih, seksizmu in tradicionalnih spolnih vlogah na področju izobraževanja in medijev ter naj pripravi kampanje za pozitivne modele ženskih in moških vlog; pri tem poudarja, da bi moral biti boj proti ustrahovanju lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb in predsodki proti njim v šolah, naj bo to pri šolarjih, starših ali učiteljih, vključen v prizadevanja EU proti spolnim stereotipom; pri tem poudarja pomen pedagogike za učitelje, ki temelji na enakosti spolov, da lahko ti jasno pojasnijo prednosti enakosti spolov in raznolike družbe; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj v državah članicah oblikuje spodbude za ustrezno izobraževanje, namenjeno razvijanju kritičnega odnosa do medijev, ki naj bi spodbudil izpraševanje stereotipov in struktur, ter naj poda primere najboljših praks, da se preveri, kako se stereotipizirajo vloge v doslej uporabljanih učnih gradivih; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpira programe ozaveščanja o stereotipih, seksizmu in tradicionalnih spolnih vlogah na področju izobraževanja in medijev ter naj pripravi kampanje za pozitivne modele ženskih in moških vlog; pri tem poudarja, da bi moral biti boj proti ustrahovanju lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb in predsodki proti njim v šolah, naj bo to pri šolarjih, starših ali učiteljih, vključen v prizadevanja EU proti spolnim stereotipom; pri tem poudarja pomen pedagogike za učitelje, ki temelji na enakosti spolov, da lahko ti jasno pojasnijo prednosti enakosti spolov in raznolike družbe;

| 62. | poziva države članice, zlasti medijske regulatorje, naj s kakovostnega in količinskega vidika preučijo prostor, ki ga namenjajo ženskam, in naj spodbujajo uravnoteženo podobo žensk brez stereotipov na način, ki spoštuje dostojanstvo žensk, njihove različne vloge in identiteto, ter naj zagotovijo, da v komercialnih avdiovizualnih medijih ne bo spolne diskriminacije ali ponižujočih predstavitev žensk, zlasti v spletnih medijih, ki se pogosto usmerjajo na ženske in dekleta; poudarja, da bi morale države članice izboljšati dostop žensk do zaposlitvenih možnosti v medijih, zlasti do vodstvenih položajev; poziva Komisijo, naj poveča občutljivost držav članic, da morajo biti javni in zakoniti mediji zgled pri predstavljanju raznolikosti; poziva Komisijo in države članice, naj se odločneje zavzamejo za odpravo seksističnih stereotipov, ki jih razširjajo mediji, in opozarja na pomembne ukrepe iz poročila Evropskega parlamenta o odpravi stereotipov o spolih, ki je bilo sprejeto leta 2013; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice, zlasti medijske regulatorje, naj s kakovostnega in količinskega vidika preučijo prostor, ki ga namenjajo ženskam, in naj spodbujajo uravnoteženo podobo žensk brez stereotipov na način, ki spoštuje dostojanstvo žensk, njihove različne vloge in identiteto, ter naj zagotovijo, da v komercialnih avdiovizualnih medijih ne bo spolne diskriminacije ali ponižujočih predstavitev žensk, zlasti v spletnih medijih, ki se pogosto usmerjajo na ženske in dekleta; poudarja, da bi morale države članice izboljšati dostop žensk do zaposlitvenih možnosti v medijih, zlasti do vodstvenih položajev; poziva Komisijo, naj poveča občutljivost držav članic, da morajo biti javni in zakoniti mediji zgled pri predstavljanju raznolikosti; poziva Komisijo in države članice, naj se odločneje zavzamejo za odpravo seksističnih stereotipov, ki jih razširjajo mediji, in opozarja na pomembne ukrepe iz poročila Evropskega parlamenta o odpravi stereotipov o spolih, ki je bilo sprejeto leta 2013;

| 63. | poudarja odločilno vlogo, ki jo imata izobraževanje in krepitev vloge in položaja žensk v boju proti spolnim stereotipom in pri odpravi diskriminacije na podlagi spola ter pozitiven učinek za ženske ter družbo in gospodarstvo na splošno; poudarja, da je izredno pomembno te vrednote privzgojiti že v zgodnji starosti ter izvajati kampanje za ozaveščenost na delovnem mestu in v medijih, kjer je poudarjena vloga moških pri promoviranju enakosti, enakopravna razdelitev družinskih obveznosti in ravnovesje med zasebnim in poklicnim življenjem; |
| --- | --- |

63.

poudarja odločilno vlogo, ki jo imata izobraževanje in krepitev vloge in položaja žensk v boju proti spolnim stereotipom in pri odpravi diskriminacije na podlagi spola ter pozitiven učinek za ženske ter družbo in gospodarstvo na splošno; poudarja, da je izredno pomembno te vrednote privzgojiti že v zgodnji starosti ter izvajati kampanje za ozaveščenost na delovnem mestu in v medijih, kjer je poudarjena vloga moških pri promoviranju enakosti, enakopravna razdelitev družinskih obveznosti in ravnovesje med zasebnim in poklicnim življenjem;

| 64. | poudarja, da bi moralo biti uresničevanje enakosti spolov merilo za vse kulturne, izobraževalne in raziskovalne programe, financirane s sredstvi EU, ter poziva Komisijo, naj v program Obzorje 2020 vključi posebno področje za raziskave spola; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da bi moralo biti uresničevanje enakosti spolov merilo za vse kulturne, izobraževalne in raziskovalne programe, financirane s sredstvi EU, ter poziva Komisijo, naj v program Obzorje 2020 vključi posebno področje za raziskave spola;

| 65. | naroča Komisiji, naj izvede študijo o učinkih predstavitve spolov v javnosti, medijih in izobraževalnih ustanovah, pri čemer naj se osredotoči na ustrahovanje v šolah, sovražni govor in nasilje na podlagi spola; |
| --- | --- |

65.

naroča Komisiji, naj izvede študijo o učinkih predstavitve spolov v javnosti, medijih in izobraževalnih ustanovah, pri čemer naj se osredotoči na ustrahovanje v šolah, sovražni govor in nasilje na podlagi spola;

| 66. | poziva Komisijo, naj podpre kampanje in pobude za dejavno udeležbo državljanov v družbi, zlasti žensk in migrantk; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj podpre kampanje in pobude za dejavno udeležbo državljanov v družbi, zlasti žensk in migrantk;

Širši svet

| 67. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da evropsko razvojno sodelovanje sloni na pristopu, ki temelji na človekovih pravicah s posebnim poudarkom na enakosti spolov, usposabljanju žensk, boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in odpravi otroškega dela; izpostavlja, da je univerzalen dostop do zdravja, zlasti spolnega in reproduktivnega zdravja ter s tem povezanih pravic, temeljna človekova pravica in poudarja pravico do prostovoljnega dostopa do storitev načrtovanja družine, vključno z varno in zakonito oskrbo pri splavu, informacijami in izobraževanjem za zmanjšanje umrljivosti mater in dojenčkov ter odpravo vseh oblik nasilja na podlagi spola, tudi pohabljanja ženskih spolovil, otroških, zgodnjih in prisilnih porok, spolnega genocida, prisilne sterilizacije in posilstva v partnerski zvezi; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da evropsko razvojno sodelovanje sloni na pristopu, ki temelji na človekovih pravicah s posebnim poudarkom na enakosti spolov, usposabljanju žensk, boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami in odpravi otroškega dela; izpostavlja, da je univerzalen dostop do zdravja, zlasti spolnega in reproduktivnega zdravja ter s tem povezanih pravic, temeljna človekova pravica in poudarja pravico do prostovoljnega dostopa do storitev načrtovanja družine, vključno z varno in zakonito oskrbo pri splavu, informacijami in izobraževanjem za zmanjšanje umrljivosti mater in dojenčkov ter odpravo vseh oblik nasilja na podlagi spola, tudi pohabljanja ženskih spolovil, otroških, zgodnjih in prisilnih porok, spolnega genocida, prisilne sterilizacije in posilstva v partnerski zvezi;

| 68. | poudarja, da je treba vidik spola nujno vključiti v vse dele načrtovanja programov za varnost hrane, saj ženske skrbijo za 80 % kmetijstva v Afriki; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je treba vidik spola nujno vključiti v vse dele načrtovanja programov za varnost hrane, saj ženske skrbijo za 80 % kmetijstva v Afriki;

| 69. | poziva Komisijo, naj se v okviru širitvene in sosedske politike in na področju razvojnega sodelovanja, trgovine in diplomatskih odnosov zavzame za uvedbo standarda, ki pravice žensk določa kot človekovo pravico, spoštovanje te pravice pa je obvezno in del strukturiranega dialoga v vseh partnerstvih EU in dvostranskih pogajanjih; poudarja pomen participativnega sodelovanja z vsemi deležniki, predvsem z organizacijami za pravice žensk in organizacijami civilne družbe ter združenji lokalne in regionalne vlade v okviru razvojnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj prizna, da s postavljanjem deklet v ospredje svetovnega razvoja nastaja okvir, ki zagotavlja spoštovanje, spodbujanje in uresničevanje človekovih pravic deklet, in poziva, naj bodo deklaracija o dekletih in njeni cilji jedro strategije za enakost spolov po letu 2015; poudarja, da je pomembno izvajati kampanje informiranja in ozaveščanja v skupnostih, kjer se kršijo človekove pravice na podlagi spola; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj se v okviru širitvene in sosedske politike in na področju razvojnega sodelovanja, trgovine in diplomatskih odnosov zavzame za uvedbo standarda, ki pravice žensk določa kot človekovo pravico, spoštovanje te pravice pa je obvezno in del strukturiranega dialoga v vseh partnerstvih EU in dvostranskih pogajanjih; poudarja pomen participativnega sodelovanja z vsemi deležniki, predvsem z organizacijami za pravice žensk in organizacijami civilne družbe ter združenji lokalne in regionalne vlade v okviru razvojnega sodelovanja; poziva Komisijo, naj prizna, da s postavljanjem deklet v ospredje svetovnega razvoja nastaja okvir, ki zagotavlja spoštovanje, spodbujanje in uresničevanje človekovih pravic deklet, in poziva, naj bodo deklaracija o dekletih in njeni cilji jedro strategije za enakost spolov po letu 2015; poudarja, da je pomembno izvajati kampanje informiranja in ozaveščanja v skupnostih, kjer se kršijo človekove pravice na podlagi spola;

| 70. | poziva Komisijo, naj spodbuja države članice pri pripravi akcijskega načrta na podlagi resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti; opozarja mednarodno skupnost, da so potrebni zaščitni ukrepi za ženske in dekleta, predvsem zaščita pred posilstvom, ki se uporablja kot vojno orožje, in prisilno prostitucijo; odločno obsoja, da se spolno nasilje nad ženskami še vedno uporablja kot vojno orožje; poudarja, da je treba narediti več za zagotovitev spoštovanja mednarodnega prava, zaščito žrtev in dostop do zdravstvene in psihološke podpore za ženske in dekleta, zlorabljena med spori; |
| --- | --- |

70.

poziva Komisijo, naj spodbuja države članice pri pripravi akcijskega načrta na podlagi resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti; opozarja mednarodno skupnost, da so potrebni zaščitni ukrepi za ženske in dekleta, predvsem zaščita pred posilstvom, ki se uporablja kot vojno orožje, in prisilno prostitucijo; odločno obsoja, da se spolno nasilje nad ženskami še vedno uporablja kot vojno orožje; poudarja, da je treba narediti več za zagotovitev spoštovanja mednarodnega prava, zaščito žrtev in dostop do zdravstvene in psihološke podpore za ženske in dekleta, zlorabljena med spori;

| 71. | poziva, da za zagotavljanje humanitarne pomoči EU in njenih držav članic ne bi smele veljati omejitve drugih partnerskih donatorjev glede potrebnega zdravljenja, vključno z dostopom do varnega splava za ženske in dekleta, ki so žrtve posilstva v oboroženih spopadih; |
| --- | --- |

71.

poziva, da za zagotavljanje humanitarne pomoči EU in njenih držav članic ne bi smele veljati omejitve drugih partnerskih donatorjev glede potrebnega zdravljenja, vključno z dostopom do varnega splava za ženske in dekleta, ki so žrtve posilstva v oboroženih spopadih;

| 72. | poudarja pomen azilne in migracijske politike, ki upošteva oba spola, priznanja ogroženosti zaradi pohabljanja spolovil kot razloga za azil in razvoja ustreznih smernic in usklajevanja primerov najboljših praks; pri tem poudarja nujnost individualne pravice do prebivanja, predvsem za migrantke v primerih nasilja v družini, saj sicer nastane neravnovesje moči; poziva Komisijo, naj ovrednoti in opredeli specifične ukrepe, s katerim bi lahko okrepili pravice prosilk za azil ter jih spoštovali v celotnem azilnem postopku; |
| --- | --- |

72.

poudarja pomen azilne in migracijske politike, ki upošteva oba spola, priznanja ogroženosti zaradi pohabljanja spolovil kot razloga za azil in razvoja ustreznih smernic in usklajevanja primerov najboljših praks; pri tem poudarja nujnost individualne pravice do prebivanja, predvsem za migrantke v primerih nasilja v družini, saj sicer nastane neravnovesje moči; poziva Komisijo, naj ovrednoti in opredeli specifične ukrepe, s katerim bi lahko okrepili pravice prosilk za azil ter jih spoštovali v celotnem azilnem postopku;

| 73. | poziva Komisijo, naj zbira podatke, razčlenjene glede na spol, za izvedbo presoje vpliva na ženske na področju podnebne, okoljske in energetske politike; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj zbira podatke, razčlenjene glede na spol, za izvedbo presoje vpliva na ženske na področju podnebne, okoljske in energetske politike;

| 74. | poudarja, da je kljub svetovalcem za vprašanja spola v vojaških in civilnih misijah za krizno upravljanje, kjer sodeluje EU, še vedno treba povečati število žensk, vključenih v operacije in misije na vseh ravneh odločanja ter v mirovna pogajanja in proces obnove; vztraja, da bi morala vsaka misija imeti posebno strategijo za pravice deklic in žensk ter enakost spolov; poleg tega meni, da bi bilo treba v naslednji načrt Evropske službe za zunanje delovanje za človekove pravice vključiti posebno poglavje o enakosti spolov; pri tem poudarja pomen nepretrganega in intenzivnega sodelovanja med Odborom za pravice žensk in enakost spolov ter Evropsko službo za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je kljub svetovalcem za vprašanja spola v vojaških in civilnih misijah za krizno upravljanje, kjer sodeluje EU, še vedno treba povečati število žensk, vključenih v operacije in misije na vseh ravneh odločanja ter v mirovna pogajanja in proces obnove; vztraja, da bi morala vsaka misija imeti posebno strategijo za pravice deklic in žensk ter enakost spolov; poleg tega meni, da bi bilo treba v naslednji načrt Evropske službe za zunanje delovanje za človekove pravice vključiti posebno poglavje o enakosti spolov; pri tem poudarja pomen nepretrganega in intenzivnega sodelovanja med Odborom za pravice žensk in enakost spolov ter Evropsko službo za zunanje delovanje;

Institucionalni mehanizmi in vključevanje načela enakosti spolov

| 75. | poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje načela enakosti spolov, pripravo proračuna ob upoštevanju enakosti spolov in presoje vplivov z vidika spola na vseh področjih in pri vseh zakonodajnih predlogih na vseh ravneh upravljanja in na ta način poskrbi za konkretne cilje na področju enakosti spolov; poziva Računsko sodišče, naj pri ocenjevanju izvajanja proračuna Unije upošteva vidik spola; ravno tako poziva države članice, naj razsežnost spola vključijo v svoje proračune, da bi preučili vladne programe in politike, njihov učinke na dodeljevanje sredstev in prispevek k enakosti moških in žensk; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje načela enakosti spolov, pripravo proračuna ob upoštevanju enakosti spolov in presoje vplivov z vidika spola na vseh področjih in pri vseh zakonodajnih predlogih na vseh ravneh upravljanja in na ta način poskrbi za konkretne cilje na področju enakosti spolov; poziva Računsko sodišče, naj pri ocenjevanju izvajanja proračuna Unije upošteva vidik spola; ravno tako poziva države članice, naj razsežnost spola vključijo v svoje proračune, da bi preučili vladne programe in politike, njihov učinke na dodeljevanje sredstev in prispevek k enakosti moških in žensk;

| 76. | poleg tega poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje med državami članicami, organizacijami za pravice žensk in socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

76.

poleg tega poziva Komisijo, naj spodbuja sodelovanje med državami članicami, organizacijami za pravice žensk in socialnimi partnerji;

| 77. | poudarja pomen ustreznega financiranja nacionalnih organov za enakost spolov in odpravo diskriminacije; poziva Evropsko komisijo, naj skrbno spremlja učinkovitost nacionalnih pritožbenih organov in postopkov na področju izvajanja direktiv o enakosti spolov; pri tem poziva tudi Komisijo, naj z ustrezno in predvidljivo finančno pomočjo podpre izvajanje Evropske listine za enakost med ženskami in moškimi v lokalnem življenju ter nepretrgano delovanje nevladnih organizacij, zlasti organizacij za pravice žensk in drugih organizacij, ki se ukvarjajo z vprašanji spola; v zvezi s tem tudi poziva k nadaljnjemu finančnemu podpiranju programa Daphne in ohranjanju njegove prepoznavnosti, da se bodo predvsem organizacije za pravice žensk na kraju samem v državah članicah lahko še naprej borile proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

77.

poudarja pomen ustreznega financiranja nacionalnih organov za enakost spolov in odpravo diskriminacije; poziva Evropsko komisijo, naj skrbno spremlja učinkovitost nacionalnih pritožbenih organov in postopkov na področju izvajanja direktiv o enakosti spolov; pri tem poziva tudi Komisijo, naj z ustrezno in predvidljivo finančno pomočjo podpre izvajanje Evropske listine za enakost med ženskami in moškimi v lokalnem življenju ter nepretrgano delovanje nevladnih organizacij, zlasti organizacij za pravice žensk in drugih organizacij, ki se ukvarjajo z vprašanji spola; v zvezi s tem tudi poziva k nadaljnjemu finančnemu podpiranju programa Daphne in ohranjanju njegove prepoznavnosti, da se bodo predvsem organizacije za pravice žensk na kraju samem v državah članicah lahko še naprej borile proti nasilju nad ženskami;

| 78. | poudarja pomen partnerskega sodelovanja Komisije in Parlamenta ter zato predlaga, naj komisarka za pravosodje, potrošnike in enakost spolov Odboru za pravice žensk in enakost spolov pisno in ustno predloži letno poročilo o napredku pri ciljih, določenih v strategiji, tako z vidika Komisije kot tudi z vidika držav članic ter glede sprejemanja pristopa za vsako državo posebej pri poročanju o specifičnih informacijah za vsako državo; |
| --- | --- |

78.

poudarja pomen partnerskega sodelovanja Komisije in Parlamenta ter zato predlaga, naj komisarka za pravosodje, potrošnike in enakost spolov Odboru za pravice žensk in enakost spolov pisno in ustno predloži letno poročilo o napredku pri ciljih, določenih v strategiji, tako z vidika Komisije kot tudi z vidika držav članic ter glede sprejemanja pristopa za vsako državo posebej pri poročanju o specifičnih informacijah za vsako državo;

| 79. | poziva Komisijo, naj sodeluje s Parlamentom in Svetom ter skliče letno vrhunsko srečanje EU za enakost spolov in pravice žensk, kjer bi opredelili doseženi napredek in obnovili zaveze; |
| --- | --- |

79.

poziva Komisijo, naj sodeluje s Parlamentom in Svetom ter skliče letno vrhunsko srečanje EU za enakost spolov in pravice žensk, kjer bi opredelili doseženi napredek in obnovili zaveze;

o

o o

| 80. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

80.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 181, 29.6.2013, str. 4.

(2)  UL L 224, 6.9.2003, str. 1.

(3)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(4)  UL L 338, 21.12.2011, str. 2.

(5)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(6)  UL L 180, 15.7.2010, str. 1.

(7)  UL L 68, 18.3.2010, str. 13.

(8)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(9)  UL L 348, 28.11.1992, str. 1.

(10)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(11)  UL C 130, 30.4.2011, str. 4.

(12)  Priloga k sklepom Sveta z dne 7. marca 2011.

(13)  UL C 166, 3.7.1995, str. 92.

(14)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 247.

(15)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 11.

(16)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 35.

(17)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 65.

(18)  UL C 251 E, 31.8.2013, str. 1.

(19)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0050.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0375.

(21)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0074.

(22)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 79.

(23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0073.

(24)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0045.

(25)  UL C 264 E, 13.9.2013, str. 75.

(26)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0488.

(27)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0126.

(28)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0128.

(29)  Poročilo Komisije o napredku v zvezi z enakostjo žensk in moških v letu 2012, (SWD(2013)0171), str. 8.

(30)  Nasilje nad ženskami: evropska raziskava. Glavni rezultati – poročilo Agencije za temeljne pravice, str. 83-84 in 92-93.

(31)  Nasilje nad ženskami: evropska raziskava. Glavni rezultati – poročilo Agencije za temeljne pravice, str. 87.

(32)  Nasilje nad ženskami: evropska raziskava. Glavni rezultati – poročilo Agencije za temeljne pravice, str 96.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/18

---

P8_TA(2015)0219

Pravice intelektualne lastnine v tretjih državah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (2014/2206(INI))

(2016/C 407/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 1. julija 2014 z naslovom „Trgovina, rast in intelektualna lastnina – strategija za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah“ (COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 1. julija 2014 z naslovom „Trgovina, rast in intelektualna lastnina – strategija za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah“ (COM(2014)0389),

| — | ob upoštevanju strategije Komisije za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (1) in njene neodvisne ocene iz novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Komisije za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (1) in njene neodvisne ocene iz novembra 2010,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 11(1) in 17(2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 11(1) in 17(2),

| — | ob upoštevanju strategije Evropa 2020 (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropa 2020 (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 21. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 21. marca 2014,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz leta 2008 z naslovom „The economic impact of counterfeiting and piracy“ (Gospodarske posledice ponarejanja in piratstva), kot je bilo posodobljeno leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz leta 2008 z naslovom „The economic impact of counterfeiting and piracy“ (Gospodarske posledice ponarejanja in piratstva), kot je bilo posodobljeno leta 2009,

| — | ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz leta 2009 z naslovom „Piracy of digital content“ (Piratstvo digitalnih vsebin), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) iz leta 2009 z naslovom „Piracy of digital content“ (Piratstvo digitalnih vsebin),

| — | ob upoštevanju skupne študije Evropskega patentnega urada in Urada za usklajevanje na notranjem trgu (EPO/OHIM) iz leta 2013 z naslovom „Gospodarske panoge, v katerih se intenzivno uporabljajo pravice intelektualne lastnine: prispevek h gospodarski uspešnosti in zaposlovanju v Evropi“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne študije Evropskega patentnega urada in Urada za usklajevanje na notranjem trgu (EPO/OHIM) iz leta 2013 z naslovom „Gospodarske panoge, v katerih se intenzivno uporabljajo pravice intelektualne lastnine: prispevek h gospodarski uspešnosti in zaposlovanju v Evropi“,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta organizacije OECD o trgovinski politiki iz leta 2010 z naslovom „Prispevek politike h krepitvi pravic intelektualne lastnine v državah v razvoju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta organizacije OECD o trgovinski politiki iz leta 2010 z naslovom „Prispevek politike h krepitvi pravic intelektualne lastnine v državah v razvoju“,

| — | ob upoštevanju študije Svetovne trgovinske organizacije, Svetovne organizacije za intelektualno lastnino in Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2013 z naslovom „Promoting Access to Medical Technologies and Innovation“ (Olajšanje dostopa do medicinskih tehnologij in inovacij), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Svetovne trgovinske organizacije, Svetovne organizacije za intelektualno lastnino in Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2013 z naslovom „Promoting Access to Medical Technologies and Innovation“ (Olajšanje dostopa do medicinskih tehnologij in inovacij),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (2) (uredba o trgovinskih ovirah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3286/94 z dne 22. decembra 1994 o določitvi postopkov Skupnosti na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Skupnosti po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (2) (uredba o trgovinskih ovirah),

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/48/ES z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/48/ES z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 816/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o prisilnih licencah za patente, ki so povezani s proizvodnjo farmacevtskih izdelkov za izvoz v države s težavami v javnem zdravju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 816/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o prisilnih licencah za patente, ki so povezani s proizvodnjo farmacevtskih izdelkov za izvoz v države s težavami v javnem zdravju (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 953/2003 z dne 26. maja 2003 za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 953/2003 z dne 26. maja 2003 za preprečevanje preusmerjanja trgovine nekaterih ključnih zdravil v Evropsko unijo (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (7),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) in izjave iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravstvu, ki jo je sprejela Svetovna zdravstvena organizacija na svoji ministrski konferenci 14. novembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) in izjave iz Dohe o sporazumu TRIPS in javnem zdravstvu, ki jo je sprejela Svetovna zdravstvena organizacija na svoji ministrski konferenci 14. novembra 2001,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporazumu TRIPS in dostopu do zdravil (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporazumu TRIPS in dostopu do zdravil (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (10),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. julija 2014 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov EU – rezultati na mejah EU za leto 2013 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. julija 2014 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov EU – rezultati na mejah EU za leto 2013 (11),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta o carinskem akcijskem načrtu EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih od 2013 do 2017 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta o carinskem akcijskem načrtu EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih od 2013 do 2017 (12),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0161/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0161/2015),

| A. | ker konkurenčnost EU je in vedno bolj temelji .na ustvarjalnosti in inovacijah in ker je „pametna rast“ – razvoj na znanju in inovacijah temelječega gospodarstva – ena izmed prednostnih nalog strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

A.

ker konkurenčnost EU je in vedno bolj temelji .na ustvarjalnosti in inovacijah in ker je „pametna rast“ – razvoj na znanju in inovacijah temelječega gospodarstva – ena izmed prednostnih nalog strategije Evropa 2020;

| B. | ker pravice intelektualne lastnine prispevajo k razvoju inovacij in ustvarjalnosti, in ker je njihovo varstvo eno od ključnih vprašanj za konkurenčnost Evrope in ker glede na to EU potrebuje ambicioznejšo strategijo za varstvo pravic intelektualne lastnine v odnosu do svojih trgovskih partnerjev; |
| --- | --- |

B.

ker pravice intelektualne lastnine prispevajo k razvoju inovacij in ustvarjalnosti, in ker je njihovo varstvo eno od ključnih vprašanj za konkurenčnost Evrope in ker glede na to EU potrebuje ambicioznejšo strategijo za varstvo pravic intelektualne lastnine v odnosu do svojih trgovskih partnerjev;

| C. | ker je bistvenega pomena, da se spodbuja krepitev povezav med izobraževanjem, podjetji, raziskavami, inovacijami in intelektualno lastnino; ker so postopki za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine dragi in dolgotrajni, zlasti za MSP, vključno s posameznimi imetniki pravic; |
| --- | --- |

C.

ker je bistvenega pomena, da se spodbuja krepitev povezav med izobraževanjem, podjetji, raziskavami, inovacijami in intelektualno lastnino; ker so postopki za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine dragi in dolgotrajni, zlasti za MSP, vključno s posameznimi imetniki pravic;

| D. | ker Evropsko unijo in države članice kot članice Svetovne trgovinske organizacije zavezuje Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) in so zato zavezane k sprejemanju in izvajanju. minimalnih standardov učinkovitih ukrepov proti vsem kršitvam pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

D.

ker Evropsko unijo in države članice kot članice Svetovne trgovinske organizacije zavezuje Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS) in so zato zavezane k sprejemanju in izvajanju. minimalnih standardov učinkovitih ukrepov proti vsem kršitvam pravic intelektualne lastnine;

| E. | ker bi morala razprava o pravicah intelektualne lastnine temeljiti na kvalificiranem razmišljanju o preteklih izkušnjah in prihodnjem tehnološkem razvoju, hkrati pa bi bilo treba ohraniti skladnost notranjih in zunanjih vidikov ter razlikovati med fizičnimi in digitalnimi okolji ob upoštevanju pomislekov vseh deležnikov, vključno z MSP in organizacijami potrošnikov, s ciljem, da se zagotovi popolna preglednost interesov in ustrezna legitimnost pri doseganju pravičnega ravnovesja med vsemi interesi; |
| --- | --- |

E.

ker bi morala razprava o pravicah intelektualne lastnine temeljiti na kvalificiranem razmišljanju o preteklih izkušnjah in prihodnjem tehnološkem razvoju, hkrati pa bi bilo treba ohraniti skladnost notranjih in zunanjih vidikov ter razlikovati med fizičnimi in digitalnimi okolji ob upoštevanju pomislekov vseh deležnikov, vključno z MSP in organizacijami potrošnikov, s ciljem, da se zagotovi popolna preglednost interesov in ustrezna legitimnost pri doseganju pravičnega ravnovesja med vsemi interesi;

| F. | ker ponarejanje ni več omejeno na luksuzne izdelke, ampak vključuje blago splošne porabe, kot so igrače, zdravila, kozmetika in živila; ki lahko v primeru ponarejanja povzročijo poškodbe ali resno nevarnost za zdravje potrošnikov; |
| --- | --- |

F.

ker ponarejanje ni več omejeno na luksuzne izdelke, ampak vključuje blago splošne porabe, kot so igrače, zdravila, kozmetika in živila; ki lahko v primeru ponarejanja povzročijo poškodbe ali resno nevarnost za zdravje potrošnikov;

| G. | ker so carinski organi v EU leta 2013 zadržali skoraj 36 milijonov artiklov, pri katerih je obstajal sum kršitve pravic intelektualne lastnine, vrednost prestreženih artiklov pa je presegla 760 milijonov EUR; |
| --- | --- |

G.

ker so carinski organi v EU leta 2013 zadržali skoraj 36 milijonov artiklov, pri katerih je obstajal sum kršitve pravic intelektualne lastnine, vrednost prestreženih artiklov pa je presegla 760 milijonov EUR;

| H. | ker je bilo 72 % vseh zadržanj v letu 2013 povezanih z manjšimi pošiljkami; ker so bila zdravila četrto leto zapored največja kategorija, saj so predstavljala 19 % teh zadržanj in 10 % vseh zadržanj; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo 72 % vseh zadržanj v letu 2013 povezanih z manjšimi pošiljkami; ker so bila zdravila četrto leto zapored največja kategorija, saj so predstavljala 19 % teh zadržanj in 10 % vseh zadržanj;

| I. | ker se je treba boriti proti kršitvam pravic intelektualne lastnine, da: se zmanjšajo tveganja, ki jih te kršitve predstavljajo za zdravje in varnost potrošnikov ter okolje, se zaščiti ustvarjanje vrednosti v EU in tretjih državah, se preprečijo gospodarske in socialne posledice za podjetja in ustvarjalce iz EU in se preprečijo nevarnosti za kulturno raznolikost v Evropi in tretjih državah; ker boj proti organiziranemu kriminalu, ki se okorišča s trgovino s ponarejenim in piratskim blagom, zahteva posebno pozornost; |
| --- | --- |

I.

ker se je treba boriti proti kršitvam pravic intelektualne lastnine, da: se zmanjšajo tveganja, ki jih te kršitve predstavljajo za zdravje in varnost potrošnikov ter okolje, se zaščiti ustvarjanje vrednosti v EU in tretjih državah, se preprečijo gospodarske in socialne posledice za podjetja in ustvarjalce iz EU in se preprečijo nevarnosti za kulturno raznolikost v Evropi in tretjih državah; ker boj proti organiziranemu kriminalu, ki se okorišča s trgovino s ponarejenim in piratskim blagom, zahteva posebno pozornost;

| J. | ker bi bilo treba celovit pravni okvir pravic intelektualne lastnine združiti z učinkovitim uveljavljanjem teh pravic, ki bi bilo potrebi povezano z izvršnimi ukrepi in kaznimi, hkrati pa zagotoviti, da z ukrepi za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ne bi neupravičeno obremenili zakonite trgovine; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba celovit pravni okvir pravic intelektualne lastnine združiti z učinkovitim uveljavljanjem teh pravic, ki bi bilo potrebi povezano z izvršnimi ukrepi in kaznimi, hkrati pa zagotoviti, da z ukrepi za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ne bi neupravičeno obremenili zakonite trgovine;

| K. | ker je ena od glavnih značilnost varstva pravic intelektualne lastnine pravilno izvajanje veljavnih zakonov in mednarodnih zavez, vključno s statutu o kaznih; |
| --- | --- |

K.

ker je ena od glavnih značilnost varstva pravic intelektualne lastnine pravilno izvajanje veljavnih zakonov in mednarodnih zavez, vključno s statutu o kaznih;

Splošne ugotovitve

| 1. | pozitivno ocenjuje pristop Komisije, zlasti kar zadeva poziv k uravnoteženju različnih interesov; |
| --- | --- |

1.

pozitivno ocenjuje pristop Komisije, zlasti kar zadeva poziv k uravnoteženju različnih interesov;

| 2. | meni, da je razprava o pravičnem ravnovesju med interesi imetnikov pravic in končnih uporabnikov večplastna in izredno zapletena, saj so gospodarski interesi na vseh straneh; meni, da bi morala Komisija preučiti, kako bi lahko v javnosti obveščeno in pregledno razpravljali o varstvu in uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, ter o tem, kaj to pomeni za potrošnike; meni, da morajo poziv k večji vključenosti deležnikov v razpravo o pravicah intelektualne lastnine pospremiti koraki za zagotovitev preglednosti in legitimnosti vseh sodelujočih; meni, da ni nobene ocene sporočila, ki bi upoštevala tako Strategijo uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v tretjih državah iz leta 2004 kot zavrnitev Trgovinskega sporazuma proti ponarejanju (ACTA); |
| --- | --- |

2.

meni, da je razprava o pravičnem ravnovesju med interesi imetnikov pravic in končnih uporabnikov večplastna in izredno zapletena, saj so gospodarski interesi na vseh straneh; meni, da bi morala Komisija preučiti, kako bi lahko v javnosti obveščeno in pregledno razpravljali o varstvu in uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, ter o tem, kaj to pomeni za potrošnike; meni, da morajo poziv k večji vključenosti deležnikov v razpravo o pravicah intelektualne lastnine pospremiti koraki za zagotovitev preglednosti in legitimnosti vseh sodelujočih; meni, da ni nobene ocene sporočila, ki bi upoštevala tako Strategijo uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v tretjih državah iz leta 2004 kot zavrnitev Trgovinskega sporazuma proti ponarejanju (ACTA);

| 3. | poudarja, da ni dovolj jasno, s katerimi sredstvi in katero metodo bi bilo mogoče doseči rezultate, ki se omenjajo v sporočilu, še zlasti ne kar zadeva vprašanje, koliko sredstev bo porabljenih in od kod bodo pridobljena, tudi ob upoštevanju omejenih razpoložljivih sredstev za podporo imetnikov pravic v EU, ki izvažajo ali se uveljavljajo na trgih tretjih držav; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da ni dovolj jasno, s katerimi sredstvi in katero metodo bi bilo mogoče doseči rezultate, ki se omenjajo v sporočilu, še zlasti ne kar zadeva vprašanje, koliko sredstev bo porabljenih in od kod bodo pridobljena, tudi ob upoštevanju omejenih razpoložljivih sredstev za podporo imetnikov pravic v EU, ki izvažajo ali se uveljavljajo na trgih tretjih držav;

| 4. | meni, da ni jasnih navedb o usklajevanju notranje in zunanje politike, kar zadeva varstvo pravic intelektualne lastnine, ter poudarja pomembnost notranjih izboljšav v zvezi s tem; priznava, da usklajenost notranje in zunanje politike ne izključuje potrebe po prilagojenem pristopu, ki bo upošteval specifična dejstva in okoliščine na trgu posameznih tretjih držav; |
| --- | --- |

4.

meni, da ni jasnih navedb o usklajevanju notranje in zunanje politike, kar zadeva varstvo pravic intelektualne lastnine, ter poudarja pomembnost notranjih izboljšav v zvezi s tem; priznava, da usklajenost notranje in zunanje politike ne izključuje potrebe po prilagojenem pristopu, ki bo upošteval specifična dejstva in okoliščine na trgu posameznih tretjih držav;

| 5. | poudarja, da je treba varstvo pravic intelektualne lastnine obravnavati kot prvi korak – nujen, a ne zadosten – k vzpostavitvi dostopa do trga tretje države, in da je sposobnost za dejansko izvajanje priznanih pravic intelektualne lastnine odvisno od dobre zaščite, vključno z učinkovitim uveljavljanjem in popravnimi ukrepi v dani državi; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba varstvo pravic intelektualne lastnine obravnavati kot prvi korak – nujen, a ne zadosten – k vzpostavitvi dostopa do trga tretje države, in da je sposobnost za dejansko izvajanje priznanih pravic intelektualne lastnine odvisno od dobre zaščite, vključno z učinkovitim uveljavljanjem in popravnimi ukrepi v dani državi;

| 6. | poudarja, da je trgovinski značaj številnih kršitev pravic intelektualne lastnine in vse večja vpletenost organiziranega kriminala prerasla v pomembno težavo; obžaluje, da Konvencija Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (Palermska konvencija) še vedno nima protokola o ponarejanju in poziva Komisijo in države članice, naj močno pospešijo prizadevanja za to; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je trgovinski značaj številnih kršitev pravic intelektualne lastnine in vse večja vpletenost organiziranega kriminala prerasla v pomembno težavo; obžaluje, da Konvencija Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (Palermska konvencija) še vedno nima protokola o ponarejanju in poziva Komisijo in države članice, naj močno pospešijo prizadevanja za to;

| 7. | ceni in podpira cilj boljše usklajenosti varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine in drugih politik ter usklajevanje Komisije in držav članic pri doseganju tega cilja; meni, da lahko varstvo pravic intelektualne lastnine in ustrezni ukrepi za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine lahko prispevajo k boju proti organiziranemu kriminalu, pranju denarja in utaji davkov in razvoju pravičnega, trajnostnega in inovacijam prijaznega trga, ki lahko kljubuje prihodnosti; |
| --- | --- |

7.

ceni in podpira cilj boljše usklajenosti varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine in drugih politik ter usklajevanje Komisije in držav članic pri doseganju tega cilja; meni, da lahko varstvo pravic intelektualne lastnine in ustrezni ukrepi za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine lahko prispevajo k boju proti organiziranemu kriminalu, pranju denarja in utaji davkov in razvoju pravičnega, trajnostnega in inovacijam prijaznega trga, ki lahko kljubuje prihodnosti;

| 8. | podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za opredelitev geografskih prednostnih nalog, pri čemer ta izhaja iz svojih polletnih poročil o varstvu in uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v tretjih državah; |
| --- | --- |

8.

podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za opredelitev geografskih prednostnih nalog, pri čemer ta izhaja iz svojih polletnih poročil o varstvu in uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v tretjih državah;

| 9. | meni, da strategija ne priznava v zadostni meri razlike med fizičnim ponarejanjem blagovnih znamk in patentov na eni strani ter kršitvami avtorskih pravic, zlasti v digitalnem okolju na drugi strani; ugotavlja, da bo zaradi vse hitrejše digitalizacije vprašanje varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v digitalnem svetu postajalo vedno pomembnejše po vsem svetu; |
| --- | --- |

9.

meni, da strategija ne priznava v zadostni meri razlike med fizičnim ponarejanjem blagovnih znamk in patentov na eni strani ter kršitvami avtorskih pravic, zlasti v digitalnem okolju na drugi strani; ugotavlja, da bo zaradi vse hitrejše digitalizacije vprašanje varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v digitalnem svetu postajalo vedno pomembnejše po vsem svetu;

| 10. | meni, da bi morala biti strategija bolj prilagojena digitalnemu okolju in vključevati močno sodelovanje s carinskimi organi in organi tržnega nadzora, da se zagotovi horizontalna skladnost; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morala biti strategija bolj prilagojena digitalnemu okolju in vključevati močno sodelovanje s carinskimi organi in organi tržnega nadzora, da se zagotovi horizontalna skladnost;

| 11. | poudarja, da so geografske označbe in njihova zaščita prav tako pomembne kot druge vrste intelektualne lastnine, saj zagotavljajo sledljivost vse od časa porabe in varujejo znanje proizvajalcev; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so geografske označbe in njihova zaščita prav tako pomembne kot druge vrste intelektualne lastnine, saj zagotavljajo sledljivost vse od časa porabe in varujejo znanje proizvajalcev;

| 12. | meni, da bi morala Komisija poskrbeti za to, da se pri pogajanjih o prostotrgovinskih sporazumih s tretjimi državami geografske označbe priznajo in resnično zaščitijo, zlasti glede čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe (TTIP); |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morala Komisija poskrbeti za to, da se pri pogajanjih o prostotrgovinskih sporazumih s tretjimi državami geografske označbe priznajo in resnično zaščitijo, zlasti glede čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe (TTIP);

| 13. | meni, da bi bilo treba sporazum TRIPS izvajati uravnoteženo in učinkovito, in da bi kakršna koli prožnost besedila v celoti upoštevati temeljno načelo nediskriminatorne obravnave vseh tehnoloških področij, kot določa člen 27(1) tega sporazuma; meni, da bi morali upoštevati tudi izjavo iz Dohe, in pri tem poudariti, da okrepljeno varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ne koristi le državam EU, ampak je v pomoč tudi državam v razvoju pri vzpostavitvi in razvoju notranjih okvirov, potrebnih za spodbujanje in zaščito inovacij in raziskav, kar je vedno pomembnejše na poti navzgor po trgovski vrednostni verigi; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo treba sporazum TRIPS izvajati uravnoteženo in učinkovito, in da bi kakršna koli prožnost besedila v celoti upoštevati temeljno načelo nediskriminatorne obravnave vseh tehnoloških področij, kot določa člen 27(1) tega sporazuma; meni, da bi morali upoštevati tudi izjavo iz Dohe, in pri tem poudariti, da okrepljeno varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ne koristi le državam EU, ampak je v pomoč tudi državam v razvoju pri vzpostavitvi in razvoju notranjih okvirov, potrebnih za spodbujanje in zaščito inovacij in raziskav, kar je vedno pomembnejše na poti navzgor po trgovski vrednostni verigi;

Uveljavljanje pravic in javna ozaveščenost

| 14. | poudarja, da je potrebna obveščena, uravnotežena in preglednejša javna razprava o uveljavitvi, pri kateri bodo sodelovale vse strani in bodo uravnoteženo zastopani zasebni in javni interesi; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je potrebna obveščena, uravnotežena in preglednejša javna razprava o uveljavitvi, pri kateri bodo sodelovale vse strani in bodo uravnoteženo zastopani zasebni in javni interesi;

| 15. | potrjuje, da je treba povečati ozaveščenost med tistimi, ki so utrpeli premoženjsko škodo, ki ovira inovacije in ustvarjalnost, in o nevarnosti za zdravje in varnost, ki nastane z nakupom blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine, oziroma dostop do njih; opozarja, da okrepljeno uveljavljanje samo ne bo rešilo sedanjih in prihodnjih težav glede varstva in uveljavljanja intelektualnih pravic, in da ga mora dopolnjevati večja ozaveščenost med potrošniki; v zvezi s tem opozarja na vlogo poslovnega sektorja; |
| --- | --- |

15.

potrjuje, da je treba povečati ozaveščenost med tistimi, ki so utrpeli premoženjsko škodo, ki ovira inovacije in ustvarjalnost, in o nevarnosti za zdravje in varnost, ki nastane z nakupom blaga, ki krši pravice intelektualne lastnine, oziroma dostop do njih; opozarja, da okrepljeno uveljavljanje samo ne bo rešilo sedanjih in prihodnjih težav glede varstva in uveljavljanja intelektualnih pravic, in da ga mora dopolnjevati večja ozaveščenost med potrošniki; v zvezi s tem opozarja na vlogo poslovnega sektorja;

| 16. | meni, da je jasno, da je treba pridobiti podporo javnosti pri varstvu pravic intelektualne lastnine; v zvezi s tem je seznanjen z delom Urada za usklajevanje na notranjem trgu, ki zajema kampanje za večjo ozaveščenost državljanov o trgovinski razsežnosti kršitvi pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

16.

meni, da je jasno, da je treba pridobiti podporo javnosti pri varstvu pravic intelektualne lastnine; v zvezi s tem je seznanjen z delom Urada za usklajevanje na notranjem trgu, ki zajema kampanje za večjo ozaveščenost državljanov o trgovinski razsežnosti kršitvi pravic intelektualne lastnine;

Internet in pravice intelektualne lastnine

| 17. | pozdravlja memorandum o soglasju, podpisan 4. maja 2011 med imetniki pravic in spletnimi platformami, da bi skupaj zmanjšali prodajo ponarejenega blaga po platformah za e-trgovanje; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo strukturni dialog. s spletnimi platformami, kako bi najbolje odkrivali in reševali vprašanje prodaje ponarejenega blaga; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja memorandum o soglasju, podpisan 4. maja 2011 med imetniki pravic in spletnimi platformami, da bi skupaj zmanjšali prodajo ponarejenega blaga po platformah za e-trgovanje; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo strukturni dialog. s spletnimi platformami, kako bi najbolje odkrivali in reševali vprašanje prodaje ponarejenega blaga;

| 18. | ugotavlja, da se je težava glede kršitev pravic intelektualne lastnine v zadnjih letih občutno poglobila zaradi digitalizacije in naraščajočega števila digitalnih prodajnih platform, kjer se ponarejeno blago prodaja in razširja povsem svetu brez kakršnega koli učinkovitega nadzora; v zvezi s tem poziva k poglobljenem razmisleku o sprejetju učinkovitejših orodij za nadzor spletne prodaje fizičnih proizvodov; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da se je težava glede kršitev pravic intelektualne lastnine v zadnjih letih občutno poglobila zaradi digitalizacije in naraščajočega števila digitalnih prodajnih platform, kjer se ponarejeno blago prodaja in razširja povsem svetu brez kakršnega koli učinkovitega nadzora; v zvezi s tem poziva k poglobljenem razmisleku o sprejetju učinkovitejših orodij za nadzor spletne prodaje fizičnih proizvodov;

| 19. | meni, da bi moralo biti besedilo strategije v zvezi s spodbujanjem dobrega varstva geografskih označb na spletu bolj natančno, da bi podajalo konkretne cilje; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi moralo biti besedilo strategije v zvezi s spodbujanjem dobrega varstva geografskih označb na spletu bolj natančno, da bi podajalo konkretne cilje;

| 20. | poziva Komisijo, naj sodeluje z organizacijo za dodeljevanje spletnih imen in številk (ICANN) in Svetovno organizacijo za intelektualno lastnino (WIPO), da se vzpostavi zaščitni mehanizem za geografske označbe na spletu; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj sodeluje z organizacijo za dodeljevanje spletnih imen in številk (ICANN) in Svetovno organizacijo za intelektualno lastnino (WIPO), da se vzpostavi zaščitni mehanizem za geografske označbe na spletu;

| 21. | meni, da je treba skrbno oceniti odgovornosti posrednikov; v zvezi s tem bi pozdravil bolj izdelano strategijo, pri čemer se zaveda, da je to vprašanje posebne razprave; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba skrbno oceniti odgovornosti posrednikov; v zvezi s tem bi pozdravil bolj izdelano strategijo, pri čemer se zaveda, da je to vprašanje posebne razprave;

Razvijajoča se gospodarstva in gospodarstva v vzponu

| 22. | poziva Komisijo, naj prispeva k oblikovanju okolja, v katerem bodo imele države članice in tretje države podobne interese in bo obstajal vzajemen interes za oblikovanje zaščitnih okvirov z visokimi standardi, ki jih bodo dopolnjevali učinkoviti popravni ukrepi, da bi se zapolnile vrzeli pri varstvu pravic intelektualne lastnine; ugotavlja, da je treba skrbno ločevati med razmerami v različnih državah v razvoju in med povezanimi trgovinskimi vprašanji, ter pri tem upoštevati posebne okoliščine v posameznih državah v razvoju; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj prispeva k oblikovanju okolja, v katerem bodo imele države članice in tretje države podobne interese in bo obstajal vzajemen interes za oblikovanje zaščitnih okvirov z visokimi standardi, ki jih bodo dopolnjevali učinkoviti popravni ukrepi, da bi se zapolnile vrzeli pri varstvu pravic intelektualne lastnine; ugotavlja, da je treba skrbno ločevati med razmerami v različnih državah v razvoju in med povezanimi trgovinskimi vprašanji, ter pri tem upoštevati posebne okoliščine v posameznih državah v razvoju;

| 23. | pozdravlja delo, ki ga je opravila Komisija v zvezi s podporo posameznim državam v razvoju, ki želijo izboljšati svoje sisteme pravic intelektualne lastnine, in poziva Komisijo, naj nadaljuje in pospeši ta prizadevanja z zagotovitvijo stalne ustrezne tehnične pomoči v obliki programov za ozaveščanje, zakonodajne podpore in usposabljanja uradnikov, pri čemer je treba upoštevati stopnjo razvoja posameznih držav; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja delo, ki ga je opravila Komisija v zvezi s podporo posameznim državam v razvoju, ki želijo izboljšati svoje sisteme pravic intelektualne lastnine, in poziva Komisijo, naj nadaljuje in pospeši ta prizadevanja z zagotovitvijo stalne ustrezne tehnične pomoči v obliki programov za ozaveščanje, zakonodajne podpore in usposabljanja uradnikov, pri čemer je treba upoštevati stopnjo razvoja posameznih držav;

Dostop do zdravil

| 24. | se strinja s pozivom k širokemu odzivu na zapleten in večplastni problem odnosa med pravicami intelektualne lastnine in splošnega dostopa do cenovno ugodnih zdravil, pri čemer poudarja, da mora biti pri pristopu k tem pravicam v farmacevtskem sektorju poudarek na pacientih; |
| --- | --- |

24.

se strinja s pozivom k širokemu odzivu na zapleten in večplastni problem odnosa med pravicami intelektualne lastnine in splošnega dostopa do cenovno ugodnih zdravil, pri čemer poudarja, da mora biti pri pristopu k tem pravicam v farmacevtskem sektorju poudarek na pacientih;

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej podpirajo konstruktivni dialog o dostopu do zdravil z vsemi deležniki, in naj najdejo način, da bi dostop do zdravil zagotovili prebivalcem najrevnejših držav, ki nimajo dostopa do najboljše možne zdravstvene obravnave; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in države članice, naj še naprej podpirajo konstruktivni dialog o dostopu do zdravil z vsemi deležniki, in naj najdejo način, da bi dostop do zdravil zagotovili prebivalcem najrevnejših držav, ki nimajo dostopa do najboljše možne zdravstvene obravnave;

| 26. | meni, da je sicer treba zaščititi interese in konkurenčnost farmacevtskih družb v EU tako, da se zaščitijo njihove zmogljivosti za inovacije, in ob upoštevanju, da nekatera podjetja EU zagotavljajo dostop od zdravil preko programov pomoči in po znižanih vzporedno določenih cenah, vendar pa morajo biti cene zdravil dostopne prebivalcem države, v katerih se prodajajo, pri čemer je treba podpreti prožnost, ki jo zagotavlja sporazum TRIPS in priznava izjava iz Dohe, in upoštevati izkrivljanje trga, ki je posledica preprodaje zdravil v tretjih državah; poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za to, da mejni ukrepi, namenjeni zaustavitvi uvoza ponarejenih zdravil, ne bodo negativno vplivali na tranzit generičnih zdravil; |
| --- | --- |

26.

meni, da je sicer treba zaščititi interese in konkurenčnost farmacevtskih družb v EU tako, da se zaščitijo njihove zmogljivosti za inovacije, in ob upoštevanju, da nekatera podjetja EU zagotavljajo dostop od zdravil preko programov pomoči in po znižanih vzporedno določenih cenah, vendar pa morajo biti cene zdravil dostopne prebivalcem države, v katerih se prodajajo, pri čemer je treba podpreti prožnost, ki jo zagotavlja sporazum TRIPS in priznava izjava iz Dohe, in upoštevati izkrivljanje trga, ki je posledica preprodaje zdravil v tretjih državah; poziva Komisijo in države članice, naj si še naprej prizadevajo za to, da mejni ukrepi, namenjeni zaustavitvi uvoza ponarejenih zdravil, ne bodo negativno vplivali na tranzit generičnih zdravil;

| 27. | poudarja, da je treba podjetja spodbujati k boljšemu sodelovanju v konkurenčnih razmerah in sodelovanju z javnimi organi, da bi zagotovili večji in boljši dostop do zdravil v državah članicah in tretjih državah; poziva Komisijo, naj premisli o inovativnih mehanizmih, kot so združevanje patentov, da bi se spodbudile raziskave in zagotovila generična proizvodnja; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba podjetja spodbujati k boljšemu sodelovanju v konkurenčnih razmerah in sodelovanju z javnimi organi, da bi zagotovili večji in boljši dostop do zdravil v državah članicah in tretjih državah; poziva Komisijo, naj premisli o inovativnih mehanizmih, kot so združevanje patentov, da bi se spodbudile raziskave in zagotovila generična proizvodnja;

| 28. | meni, da se mora Unija vključiti v širšo razpravo o izboljšanju zdravstvenega varstva po vsem svetu, vključno s strategijami za krepitev zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

28.

meni, da se mora Unija vključiti v širšo razpravo o izboljšanju zdravstvenega varstva po vsem svetu, vključno s strategijami za krepitev zdravstvenih sistemov;

| 29. | poziva Komisijo, naj spodbuja izvoz v EU proizvedenih generičnih in biološko podobnih zdravil v tretje države, takoj ko niso več zaščitena s patentom; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj spodbuja izvoz v EU proizvedenih generičnih in biološko podobnih zdravil v tretje države, takoj ko niso več zaščitena s patentom;

Zagotavljanje boljših podatkov

| 30. | meni, da je bilo nekaj statičnih podatkov, navedenih v sporočilu, pridobljenih s sporno in že kritizirano metodologijo, in da je treba izboljšati statistične podatke tako, da bodo bolje odražali dejanske razmere glede osrednjega pomena pravic intelektualne lastnine in njihovega varstva in uveljavljanja za gospodarstvo EU, ne samo za dopolnitev in izboljšanje sedanje politike, ampak tudi za nadaljnjo podporo načela načrtovanja politike na podlagi dokazov; |
| --- | --- |

30.

meni, da je bilo nekaj statičnih podatkov, navedenih v sporočilu, pridobljenih s sporno in že kritizirano metodologijo, in da je treba izboljšati statistične podatke tako, da bodo bolje odražali dejanske razmere glede osrednjega pomena pravic intelektualne lastnine in njihovega varstva in uveljavljanja za gospodarstvo EU, ne samo za dopolnitev in izboljšanje sedanje politike, ampak tudi za nadaljnjo podporo načela načrtovanja politike na podlagi dokazov;

| 31. | se strinja z utemeljitvijo Komisije glede ustanovitve Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine in poziva, da se temu uradu dodelijo namenska sredstva; |
| --- | --- |

31.

se strinja z utemeljitvijo Komisije glede ustanovitve Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine in poziva, da se temu uradu dodelijo namenska sredstva;

| 32. | opozarja, da bi moral biti opazovalni urad sestavljen na celovit način in ne bi smel podvajati obstoječih organov; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da bi moral biti opazovalni urad sestavljen na celovit način in ne bi smel podvajati obstoječih organov;

| 33. | poziva Komisijo, naj si prizadeva, da bi opazovalni urad ohranil svojo neodvisnost z namenom zagotavljanja, da njegovega dela ne bi spodkopavala dejanska ali dojeta pristranskost; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj si prizadeva, da bi opazovalni urad ohranil svojo neodvisnost z namenom zagotavljanja, da njegovega dela ne bi spodkopavala dejanska ali dojeta pristranskost;

Evropska zakonodaja in sodelovanje znotraj EU

| 34. | priznava, da bi boljše, primerno usklajene notranje politike v zvezi s pravicami intelektualne lastnine lahko pripomogle k prizadevanjem za višji standard varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v svetovnem merilu; |
| --- | --- |

34.

priznava, da bi boljše, primerno usklajene notranje politike v zvezi s pravicami intelektualne lastnine lahko pripomogle k prizadevanjem za višji standard varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v svetovnem merilu;

| 35. | poziva Komisijo, naj si skupaj z državami članicami prizadeva za ratifikacijo Pogodbe o pravu znamk Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, Ženevskega akta Haaškega sporazuma, Lizbonskega sporazuma o zaščiti označb porekla in njihovi mednarodni registraciji ter drugih mednarodnih sporazumov, povezanih s pravicami intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj si skupaj z državami članicami prizadeva za ratifikacijo Pogodbe o pravu znamk Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, Ženevskega akta Haaškega sporazuma, Lizbonskega sporazuma o zaščiti označb porekla in njihovi mednarodni registraciji ter drugih mednarodnih sporazumov, povezanih s pravicami intelektualne lastnine;

| 36. | poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe v skladu z izidom javnega posvetovanja o svoji zeleni knjigi „Čim boljše izkoriščanje evropskega tradicionalnega znanja“ (COM(2014)0469) v zvezi z morebitno razširitvijo zaščite geografskih označb Unije na nekmetijske proizvode; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe v skladu z izidom javnega posvetovanja o svoji zeleni knjigi „Čim boljše izkoriščanje evropskega tradicionalnega znanja“ (COM(2014)0469) v zvezi z morebitno razširitvijo zaščite geografskih označb Unije na nekmetijske proizvode;

Varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah

| 37. | podpira zavezo Komisijo, da bo dala prednost spodbujanju boljšega varstva pravic intelektualne lastnine in njihovega uveljavljanja v STO in vseh drugih mednarodnih okvirih, s čimer se bodo odprla nova tržišča za evropske izvoznike in izboljšal tržni dostop; |
| --- | --- |

37.

podpira zavezo Komisijo, da bo dala prednost spodbujanju boljšega varstva pravic intelektualne lastnine in njihovega uveljavljanja v STO in vseh drugih mednarodnih okvirih, s čimer se bodo odprla nova tržišča za evropske izvoznike in izboljšal tržni dostop;

| 38. | ugotavlja, da je dodelitev statusa tržnega gospodarstva glede instrumentov zaščite trgovine med drugim odvisna od varstva pravic intelektualne lastnine v posamezni državi; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da je dodelitev statusa tržnega gospodarstva glede instrumentov zaščite trgovine med drugim odvisna od varstva pravic intelektualne lastnine v posamezni državi;

| 39. | poziva Komisijo. in države članice, naj si bolj učinkovito prizadevajo za spodbujanje pravic intelektualne lastnine v vseh mednarodnih organizacijah (Svetovni trgovinski organizaciji, Svetovni zdravstveni organizaciji in Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino in si prizadeva za vključitev mednarodnih sporazumov, povezanih s pravicami intelektualne lastnine, v sistem Mednarodne trgovinske organizacije, v kolikor še niso del tega sistema, na primer Pogodbe o pravu znamk Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, Pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o izvedbah in fonogramih, Pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici, Ženevskega akta Haaškega sporazuma in Lizbonskega sporazuma o zaščiti označb porekla in njihovi mednarodni registraciji; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo. in države članice, naj si bolj učinkovito prizadevajo za spodbujanje pravic intelektualne lastnine v vseh mednarodnih organizacijah (Svetovni trgovinski organizaciji, Svetovni zdravstveni organizaciji in Svetovni organizaciji za intelektualno lastnino in si prizadeva za vključitev mednarodnih sporazumov, povezanih s pravicami intelektualne lastnine, v sistem Mednarodne trgovinske organizacije, v kolikor še niso del tega sistema, na primer Pogodbe o pravu znamk Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, Pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o izvedbah in fonogramih, Pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici, Ženevskega akta Haaškega sporazuma in Lizbonskega sporazuma o zaščiti označb porekla in njihovi mednarodni registraciji;

| 40. | meni, da bi morali pri pogajanjih o dvostranskih prostotrgovinskih sporazumih nameniti ustrezno pozornost poglavjem o intelektualni lastnini, pogajalski strani pa bi morali priznati, da je treba pri pravici do gospodarske pobude upoštevati spoštovanje pravic intelektualne lastnine in veljavnih pravnih okvirov; pozdravlja dosedanje delo Komisije glede uspešnega vključevanja poglavij o varstvu in uveljavljanju intelektualne lastnine v dvostranske prostotrgovinske sporazume; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi morali pri pogajanjih o dvostranskih prostotrgovinskih sporazumih nameniti ustrezno pozornost poglavjem o intelektualni lastnini, pogajalski strani pa bi morali priznati, da je treba pri pravici do gospodarske pobude upoštevati spoštovanje pravic intelektualne lastnine in veljavnih pravnih okvirov; pozdravlja dosedanje delo Komisije glede uspešnega vključevanja poglavij o varstvu in uveljavljanju intelektualne lastnine v dvostranske prostotrgovinske sporazume;

| 41. | meni, da je treba ratifikacijo zgoraj navedenih pogodb Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki jih je treba vključiti v sistem STO, vključiti tudi v dvostranske sporazume o prosti trgovini, ki jih sklene Unija; |
| --- | --- |

41.

meni, da je treba ratifikacijo zgoraj navedenih pogodb Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, ki jih je treba vključiti v sistem STO, vključiti tudi v dvostranske sporazume o prosti trgovini, ki jih sklene Unija;

| 42. | podpira pristop Komisije, da se vzpostavijo dialogi o intelektualni lastnini in delovne skupine na to temo s prednostnimi državami, s katerimi ne potekajo celovita pogajanja, da bi dosegli in okrepili posebne zaveze v zvezi z varstvom in uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine; poudarja, da mora biti vprašanje pravic intelektualne lastnine vključeno v dnevni red političnih srečanj na višji ravni, kadar ni napredka pri ravni dialoga o intelektualnih pravicah in na medsektorskih sestankih; |
| --- | --- |

42.

podpira pristop Komisije, da se vzpostavijo dialogi o intelektualni lastnini in delovne skupine na to temo s prednostnimi državami, s katerimi ne potekajo celovita pogajanja, da bi dosegli in okrepili posebne zaveze v zvezi z varstvom in uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine; poudarja, da mora biti vprašanje pravic intelektualne lastnine vključeno v dnevni red političnih srečanj na višji ravni, kadar ni napredka pri ravni dialoga o intelektualnih pravicah in na medsektorskih sestankih;

| 43. | poudarja, da bi bilo treba krepiti sodelovanje na področju pravic intelektualne lastnine med Unijo in drugimi regionalnimi skupinami, kadar je le mogoče; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da bi bilo treba krepiti sodelovanje na področju pravic intelektualne lastnine med Unijo in drugimi regionalnimi skupinami, kadar je le mogoče;

| 44. | poziva Komisijo, naj bolj redno uporablja mehanizme za reševanje sporov, vključno z organom STO za reševanje sporov, kadar so kršene pravice gospodarskih subjektov Unije, vključno imetnikov pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj bolj redno uporablja mehanizme za reševanje sporov, vključno z organom STO za reševanje sporov, kadar so kršene pravice gospodarskih subjektov Unije, vključno imetnikov pravic intelektualne lastnine;

| 45. | poziva Komisijo, naj spodbuja tretje države k vzajemnemu priznavanju pravice do delovanja pravnih strokovnjakov za intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj spodbuja tretje države k vzajemnemu priznavanju pravice do delovanja pravnih strokovnjakov za intelektualno lastnino;

| 46. | poziva Komisijo in države članice k okrepitvi carinskega sodelovanja v Uniji in s tretjimi državami pri zasegu ponarejenega blaga in poenostavitvi carinskih postopkov; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo in države članice k okrepitvi carinskega sodelovanja v Uniji in s tretjimi državami pri zasegu ponarejenega blaga in poenostavitvi carinskih postopkov;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj tesneje sodelujejo s tretjimi državami glede vprašanj avtorskih pravic in licenc; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj tesneje sodelujejo s tretjimi državami glede vprašanj avtorskih pravic in licenc;

| 48. | je prepričan, da bi boljše varstvo pravic intelektualne lastnine in učinkovito izvajanje s tem povezanih pravil v tretjih državah močno spodbudilo vlagatelje v Evropski uniji in drugje k naložbam, delitvi tehnološkega znanja in nadgradnji obstoječe tehnologije; |
| --- | --- |

48.

je prepričan, da bi boljše varstvo pravic intelektualne lastnine in učinkovito izvajanje s tem povezanih pravil v tretjih državah močno spodbudilo vlagatelje v Evropski uniji in drugje k naložbam, delitvi tehnološkega znanja in nadgradnji obstoječe tehnologije;

Pomoč v tretjih državah in geografska osredotočenost

| 49. | ugotavlja, da imajo nekatere države članicah v svojih delegacijah v ključnih državah atašeje za intelektualne pravice; meni, da bi lahko boljše usklajevanje in izmenjava informacij med državami članicami ustvarila nove možnosti za doseganje skupnih ciljev kar zadeva varstvo intelektualnih pravic v tretjih državah; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da imajo nekatere države članicah v svojih delegacijah v ključnih državah atašeje za intelektualne pravice; meni, da bi lahko boljše usklajevanje in izmenjava informacij med državami članicami ustvarila nove možnosti za doseganje skupnih ciljev kar zadeva varstvo intelektualnih pravic v tretjih državah;

| 50. | meni, da bi morali biti gospodarski subjekti in potrošniki iz EU v tretjih državah, v katerih so kršitve pogostejše, še posebej zaščiteni z razširjeno službo za pomoč v zvezi s pravicami intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

50.

meni, da bi morali biti gospodarski subjekti in potrošniki iz EU v tretjih državah, v katerih so kršitve pogostejše, še posebej zaščiteni z razširjeno službo za pomoč v zvezi s pravicami intelektualne lastnine;

o

o o

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 129, 26.5.2005, str. 3.

(2)  UL L 349, 31.12.1994, str. 71.

(3)  UL L 157, 30.4.2004, str. 45.

(4)  UL L 157, 9.6.2006, str. 1.

(5)  UL L 135, 3.6.2003, str. 5.

(6)  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

(7)  UL L 181, 29.6.2013, str. 15.

(8)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 591.

(9)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 47.

(10)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 48.

(11)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/2014_ipr_statistics_en.pdf.

(12)  UL C 80, 19.3.2013, str. 1.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/25

---

P8_TA(2015)0220

Pravice intelektualne lastnine: akcijski načrt EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o napredku v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine: akcijski načrt EU (2014/2151(INI))

(2016/C 407/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (1) (v nadaljnjem besedilu direktiva o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (1) (v nadaljnjem besedilu direktiva o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine),

| — | ob upoštevanju člena 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 386/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. aprila 2012 o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) za naloge v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 386/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. aprila 2012 o pooblastitvi Urada za usklajevanje na notranjem trgu (blagovne znamke in modeli) za naloge v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, vključno z organiziranjem srečanj predstavnikov javnega in zasebnega sektorja v okviru Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003,

| — | ob upoštevanju poročila Urada za usklajevanje na notranjem trgu in Evropskega patentnega urada iz septembra 2013 z naslovom „Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in the European Union“ (Prispevek gospodarskih panog, v katerih se intenzivno uporabljajo pravice intelektualne lastnine, h gospodarski uspešnosti in zaposlovanju v Evropi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Urada za usklajevanje na notranjem trgu in Evropskega patentnega urada iz septembra 2013 z naslovom „Intellectual property rights intensive industries: contribution to economic performance and employment in the European Union“ (Prispevek gospodarskih panog, v katerih se intenzivno uporabljajo pravice intelektualne lastnine, h gospodarski uspešnosti in zaposlovanju v Evropi),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male“ – „Akt za mala podjetja“ za Evropo (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male“ – „Akt za mala podjetja“ za Evropo (COM(2008)0394),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 11. septembra 2009 o krepitvi uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (COM(2009)0467), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 11. septembra 2009 o krepitvi uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (COM(2009)0467),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Svetu, Evropskemu Parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 22. decembra 2010 o uporabi Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (COM(2010)0779) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Svetu, Evropskemu Parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 22. decembra 2010 o uporabi Direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (COM(2010)0779) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (3),

| — | ob upoštevanju povzetka odzivov na javno posvetovanje julija 2013 z naslovom „Civilno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine: javno posvetovanje o učinkovitosti postopkov in dostopnosti ukrepov“, ki ga je pripravila Komisija (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povzetka odzivov na javno posvetovanje julija 2013 z naslovom „Civilno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine: javno posvetovanje o učinkovitosti postopkov in dostopnosti ukrepov“, ki ga je pripravila Komisija (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 1. julija 2014 z naslovom „Napredek v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine: akcijski načrt EU“ (COM(2014)0392), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 1. julija 2014 z naslovom „Napredek v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine: akcijski načrt EU“ (COM(2014)0392),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 1. julija 2014 z naslovom „Trgovina, rast in intelektualna lastnina – strategija za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah“ (COM(2014)0389), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 1. julija 2014 z naslovom „Trgovina, rast in intelektualna lastnina – strategija za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah“ (COM(2014)0389),

| — | ob upoštevanju načrta Komisije za vzpostavitev enotnega digitalnega trga EU in resolucije Parlamenta z dne 20. aprila 2012 o konkurenčnem enotnem digitalnem trgu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Komisije za vzpostavitev enotnega digitalnega trga EU in resolucije Parlamenta z dne 20. aprila 2012 o konkurenčnem enotnem digitalnem trgu (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. in 5. decembra 2014 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. in 5. decembra 2014 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (6),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta o carinskem akcijskem načrtu EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih od 2013 do 2017 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta o carinskem akcijskem načrtu EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih od 2013 do 2017 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine na notranjem trgu (8),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 24. marca 2011 o poročilu o uporabi Direktive 2004/48/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 24. marca 2011 o poročilu o uporabi Direktive 2004/48/ES,

| — | ob upoštevanju člena 27 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki določa, da ima vsakdo pravico do varstva moralnih in premoženjskih koristi, ki izhajajo iz kateregakoli znanstvenega, književnega ali umetniškega dela, katerega avtor je, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 27 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki določa, da ima vsakdo pravico do varstva moralnih in premoženjskih koristi, ki izhajajo iz kateregakoli znanstvenega, književnega ali umetniškega dela, katerega avtor je,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0169/2015),

| A. | ker so pravice intelektualne lastnine posebej obravnavane v členu 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členu 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

A.

ker so pravice intelektualne lastnine posebej obravnavane v členu 118 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členu 17 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| B. | ker so pravice intelektualne lastnine ena od gonilnih sil inovacij in ustvarjalnosti in ključno prispevajo h konkurenčnosti, zaposlovanju in kulturni raznolikosti; ker vprašanja pristnosti proizvodov ne bi smeli vedno metati v isti koš z vprašanji varnosti in kakovosti proizvodov in ker ima uveljavljanje pravic intelektualne lastnine pomembno vlogo pri zagotavljanju zdravja in varnosti potrošnikov; ker se prihodki od ponarejanja večinoma stekajo v črno ekonomijo in organizirani kriminal; |
| --- | --- |

B.

ker so pravice intelektualne lastnine ena od gonilnih sil inovacij in ustvarjalnosti in ključno prispevajo h konkurenčnosti, zaposlovanju in kulturni raznolikosti; ker vprašanja pristnosti proizvodov ne bi smeli vedno metati v isti koš z vprašanji varnosti in kakovosti proizvodov in ker ima uveljavljanje pravic intelektualne lastnine pomembno vlogo pri zagotavljanju zdravja in varnosti potrošnikov; ker se prihodki od ponarejanja večinoma stekajo v črno ekonomijo in organizirani kriminal;

| C. | ker se EU sooča z visokim številom kršitev pravic intelektualne lastnine in ker je količina in finančna vrednost teh kršitev zaskrbljujoča, kakor je poročala Komisija v svojem poročilu o uporabi direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (COM(2010)0779); ker je iz teh podatkov razvidno tudi, kolikšno dodano vrednost pomenijo pravice intelektualne lastnine za evropsko gospodarstvo v svetovni konkurenci; |
| --- | --- |

C.

ker se EU sooča z visokim številom kršitev pravic intelektualne lastnine in ker je količina in finančna vrednost teh kršitev zaskrbljujoča, kakor je poročala Komisija v svojem poročilu o uporabi direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (COM(2010)0779); ker je iz teh podatkov razvidno tudi, kolikšno dodano vrednost pomenijo pravice intelektualne lastnine za evropsko gospodarstvo v svetovni konkurenci;

| D. | ker kršenje pravic intelektualne lastnine, vključno s ponarejanjem, zavira rast, odpiranje delovnih mest, inovacije in ustvarjalnost; |
| --- | --- |

D.

ker kršenje pravic intelektualne lastnine, vključno s ponarejanjem, zavira rast, odpiranje delovnih mest, inovacije in ustvarjalnost;

| E. | ker kršenje pravic intelektualne lastnine evropskim podjetjem povzroča tako nematerialno kot ekonomsko škodo, državam pa velike ekonomske in fiskalne izgube; |
| --- | --- |

E.

ker kršenje pravic intelektualne lastnine evropskim podjetjem povzroča tako nematerialno kot ekonomsko škodo, državam pa velike ekonomske in fiskalne izgube;

| F. | ker je primerna zaščita pravic intelektualne lastnine osnovni pogoj za razvoj digitalnega gospodarstva in enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

F.

ker je primerna zaščita pravic intelektualne lastnine osnovni pogoj za razvoj digitalnega gospodarstva in enotnega digitalnega trga;

| G. | ker je vse hitrejši razvoj e-trgovanja in spletnih dejavnosti spremenil način, na katerega bi morali v digitalnem okolju obravnavati uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, zlasti ker nudi nove možnosti za kršitve, nenazadnje tudi zaradi novih vedenjskih vzorcev uporabnikov; |
| --- | --- |

G.

ker je vse hitrejši razvoj e-trgovanja in spletnih dejavnosti spremenil način, na katerega bi morali v digitalnem okolju obravnavati uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, zlasti ker nudi nove možnosti za kršitve, nenazadnje tudi zaradi novih vedenjskih vzorcev uporabnikov;

| H. | ker je Parlament zaskrbljen nad ugotovitvijo poročila Urada za usklajevanje na notranjem trgu, da je razmeroma velika manjšina Evropejcev bolj ali manj naklonjena stališču, da je lahko kršenje pravic intelektualne lastnine sprejemljivo (9); ker primanjkuje ustreznega poznavanja družbenega in kulturnega pomena pravic intelektualne lastnine in dejanj, ki veljajo za njihovo kršitev, in ker zlasti med mladimi Evropejci primanjkuje ozaveščenosti o potencialnih posledicah kršenja pravic intelektualne lastnine za evropsko gospodarstvo in družbo ter za splošno varnost državljanov; ker je nujno treba in tudi mogoče izvesti primerne kampanje za ozaveščanje in obveščanje uporabnikov; |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament zaskrbljen nad ugotovitvijo poročila Urada za usklajevanje na notranjem trgu, da je razmeroma velika manjšina Evropejcev bolj ali manj naklonjena stališču, da je lahko kršenje pravic intelektualne lastnine sprejemljivo (9); ker primanjkuje ustreznega poznavanja družbenega in kulturnega pomena pravic intelektualne lastnine in dejanj, ki veljajo za njihovo kršitev, in ker zlasti med mladimi Evropejci primanjkuje ozaveščenosti o potencialnih posledicah kršenja pravic intelektualne lastnine za evropsko gospodarstvo in družbo ter za splošno varnost državljanov; ker je nujno treba in tudi mogoče izvesti primerne kampanje za ozaveščanje in obveščanje uporabnikov;

| I. | ker je treba podvojiti prizadevanja v boju proti nezakoniti trgovini s ponarejenim blagom in ker nihče ne bi smel ustvarjati dobička s kršenjem pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

I.

ker je treba podvojiti prizadevanja v boju proti nezakoniti trgovini s ponarejenim blagom in ker nihče ne bi smel ustvarjati dobička s kršenjem pravic intelektualne lastnine;

| J. | ker je kazenski pregon nujen zaradi predvidljivosti prava in ker je treba poiskati učinkovite, sorazmerne in odvračalne načine uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na čezmejni ravni; |
| --- | --- |

J.

ker je kazenski pregon nujen zaradi predvidljivosti prava in ker je treba poiskati učinkovite, sorazmerne in odvračalne načine uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na čezmejni ravni;

| K. | ker kršitve pravic intelektualne lastnine še posebej vplivajo na MSP, tudi na storitve, ki jih podjetja opravljajo za druga podjetja, in lahko povzročijo izgubo trga in stečaj podjetja; |
| --- | --- |

K.

ker kršitve pravic intelektualne lastnine še posebej vplivajo na MSP, tudi na storitve, ki jih podjetja opravljajo za druga podjetja, in lahko povzročijo izgubo trga in stečaj podjetja;

| L. | ker je za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine temeljnega pomena, da se upoštevajo mednarodni vidiki, saj je kršenje pravic intelektualne lastnine globalni pojav; |
| --- | --- |

L.

ker je za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine temeljnega pomena, da se upoštevajo mednarodni vidiki, saj je kršenje pravic intelektualne lastnine globalni pojav;

| M. | ker bi bilo treba pri snovanju ukrepov v okviru politike boja proti kršitvam pravic intelektualne lastnine obravnavati tako spletne kot nespletne oblike kršitev; |
| --- | --- |

M.

ker bi bilo treba pri snovanju ukrepov v okviru politike boja proti kršitvam pravic intelektualne lastnine obravnavati tako spletne kot nespletne oblike kršitev;

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 1. julija 2014, ki vsebuje akcijski načrt za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine; podpira pristop Komisije k uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, ki temelji na preventivnih ukrepih in političnih orodjih, katerih namen je odvzeti prihodek kršiteljem v komercialnem obsegu ter otežiti dajanje na trg za izdelke, s katerimi se kršijo pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije z dne 1. julija 2014, ki vsebuje akcijski načrt za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine; podpira pristop Komisije k uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, ki temelji na preventivnih ukrepih in političnih orodjih, katerih namen je odvzeti prihodek kršiteljem v komercialnem obsegu ter otežiti dajanje na trg za izdelke, s katerimi se kršijo pravice intelektualne lastnine;

| 2. | poudarja, da so za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine primarno odgovorni javni organi držav članic; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine primarno odgovorni javni organi držav članic;

| 3. | poudarja, da bi moral biti ključni cilj akcijskega načrta zagotoviti učinkovito uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na podlagi dokazov, kar je ključnega pomena za spodbujanje inovacij, ustvarjalnosti, konkurenčnosti, rasti in kulturne raznolikosti; ugotavlja, da bi morali ukrepi za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine temeljiti na natančnih in zanesljivih podatkih; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi moral biti ključni cilj akcijskega načrta zagotoviti učinkovito uveljavljanje pravic intelektualne lastnine na podlagi dokazov, kar je ključnega pomena za spodbujanje inovacij, ustvarjalnosti, konkurenčnosti, rasti in kulturne raznolikosti; ugotavlja, da bi morali ukrepi za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine temeljiti na natančnih in zanesljivih podatkih;

| 4. | poudarja, da so pravice intelektualne lastnine v času finančne krize in velikega zmanjšanja finančne podpore za kulturni sektor pogosto glavni vir prihodka posameznih ustvarjalcev; zato poudarja, da bi moralo biti zagotavljanje poštenega plačila za ustvarjalce ključni element akcijskega načrta EU; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so pravice intelektualne lastnine v času finančne krize in velikega zmanjšanja finančne podpore za kulturni sektor pogosto glavni vir prihodka posameznih ustvarjalcev; zato poudarja, da bi moralo biti zagotavljanje poštenega plačila za ustvarjalce ključni element akcijskega načrta EU;

| 5. | meni, da je za inovativnost, ustvarjalnost in konkurenčnost ključnega pomena, da so ukrepi za varstvo pravic intelektualne lastnine pregledni in da so vse informacije na voljo javnosti in vsem ostalim deležnikom; |
| --- | --- |

5.

meni, da je za inovativnost, ustvarjalnost in konkurenčnost ključnega pomena, da so ukrepi za varstvo pravic intelektualne lastnine pregledni in da so vse informacije na voljo javnosti in vsem ostalim deležnikom;

| 6. | priznava, da uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ni le gonilo ustvarjanja delovnih mest in rasti v Uniji, temveč je bistveno za pravilno delovanje notranjega trga, zlasti glede na dejavnike, kot so delež BDP in delovnih mest v EU ter število industrijskih panog, ki izkoriščajo pravice intelektualne lastnine in imajo od njih koristi, ter da ima ključno vlogo pri spodbujanju inovacij, ustvarjalnosti, konkurenčnosti in kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

6.

priznava, da uveljavljanje pravic intelektualne lastnine ni le gonilo ustvarjanja delovnih mest in rasti v Uniji, temveč je bistveno za pravilno delovanje notranjega trga, zlasti glede na dejavnike, kot so delež BDP in delovnih mest v EU ter število industrijskih panog, ki izkoriščajo pravice intelektualne lastnine in imajo od njih koristi, ter da ima ključno vlogo pri spodbujanju inovacij, ustvarjalnosti, konkurenčnosti in kulturne raznolikosti;

| 7. | poudarja, da so pravice intelektualne lastnine zagotovilo za ustvarjalnost, inovacije in konkurenčnost zlasti kulturne in ustvarjalne industrije, pa tudi drugih sektorjev, kakor je poudarila Komisija v sporočilu z naslovom „Za oživitev evropske industrije“; poziva Komisijo, naj pravice intelektualne lastnine še naprej obravnava kot dejavnik konkurenčnosti v evropskem gospodarstvu; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so pravice intelektualne lastnine zagotovilo za ustvarjalnost, inovacije in konkurenčnost zlasti kulturne in ustvarjalne industrije, pa tudi drugih sektorjev, kakor je poudarila Komisija v sporočilu z naslovom „Za oživitev evropske industrije“; poziva Komisijo, naj pravice intelektualne lastnine še naprej obravnava kot dejavnik konkurenčnosti v evropskem gospodarstvu;

| 8. | poudarja, da pri pravicah intelektualne lastnine ne gre zgolj za avtorske pravice, temveč med drugim tudi za blagovne znamke in patente, in da je vsaka od teh pravic nadvse pomembna za vrednost evropskega blaga in storitev; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da pri pravicah intelektualne lastnine ne gre zgolj za avtorske pravice, temveč med drugim tudi za blagovne znamke in patente, in da je vsaka od teh pravic nadvse pomembna za vrednost evropskega blaga in storitev;

| 9. | je seznanjen, da kulturni in ustvarjalni sektor, v katerih se pravice intelektualne lastnine pogosto zelo intenzivno uporabljajo, po navedbah Komisije ustvarita že do 4,5 % BDP in zaposlujeta do 8,5 milijona ljudi v EU ter da sta sektorja nujna za kulturno raznolikost, pomembno pa prispevata tudi k socialnemu in gospodarskemu razvoju; |
| --- | --- |

9.

je seznanjen, da kulturni in ustvarjalni sektor, v katerih se pravice intelektualne lastnine pogosto zelo intenzivno uporabljajo, po navedbah Komisije ustvarita že do 4,5 % BDP in zaposlujeta do 8,5 milijona ljudi v EU ter da sta sektorja nujna za kulturno raznolikost, pomembno pa prispevata tudi k socialnemu in gospodarskemu razvoju;

Vključevanje vseh akterjev v dobavni verigi tako na spletu kot zunaj spleta

| 10. | meni, da imajo vsi akterji v dobavni verigi svojo vlogo v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine in bi morali biti vključeni v ta proces; poudarja, da bi bilo treba oblikovati pristop, ki bi vključeval vse akterje v spletnem in nespletnem okolju; meni, da je treba za zagotovitev uspeha pretehtati temeljne pravice, saj nosilci komercialnih dejavnosti ne morejo prostovoljno izvajati ukrepov, ki zadevajo temeljne pravice, temveč je za to potrebna pravna podlaga in sodni nadzor; |
| --- | --- |

10.

meni, da imajo vsi akterji v dobavni verigi svojo vlogo v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine in bi morali biti vključeni v ta proces; poudarja, da bi bilo treba oblikovati pristop, ki bi vključeval vse akterje v spletnem in nespletnem okolju; meni, da je treba za zagotovitev uspeha pretehtati temeljne pravice, saj nosilci komercialnih dejavnosti ne morejo prostovoljno izvajati ukrepov, ki zadevajo temeljne pravice, temveč je za to potrebna pravna podlaga in sodni nadzor;

| 11. | poudarja, da mora biti vključevanje spletnih akterjev v boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine skladno z načeli Direktive 2000/31/ES (direktiva o elektronskem poslovanju) in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da mora biti vključevanje spletnih akterjev v boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine skladno z načeli Direktive 2000/31/ES (direktiva o elektronskem poslovanju) in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 12. | ugotavlja, da se vse več ponarejenega fizičnega blaga in fizičnega blaga, pri katerem so bile kršene pravice intelektualne lastnine, prodaja prek spletnih trgov, pri katerih imajo organi držav članic omejene zmožnosti za nadzor prodaje; poudarja, da je treba lastnike tržnih platform vključiti v vsa prizadevanja v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, kar vključuje prizadevanja za odstranitev ponarejenega blaga z njihovih platform in prepoved za prodajalce tega blaga, da uporabljajo njihove platforme; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da se vse več ponarejenega fizičnega blaga in fizičnega blaga, pri katerem so bile kršene pravice intelektualne lastnine, prodaja prek spletnih trgov, pri katerih imajo organi držav članic omejene zmožnosti za nadzor prodaje; poudarja, da je treba lastnike tržnih platform vključiti v vsa prizadevanja v zvezi z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, kar vključuje prizadevanja za odstranitev ponarejenega blaga z njihovih platform in prepoved za prodajalce tega blaga, da uporabljajo njihove platforme;

| 13. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da se ravna s potrebno skrbnostjo v celotni, tudi digitalni dobavni verigi in v zvezi z vsemi ključnimi akterji in izvajalci v njej, to so ustvarjalci, umetniki in imetniki pravic, proizvajalci, posredniki, ponudniki internetnih storitev, spletne prodajne platforme, končni uporabniki in javni organi; |
| --- | --- |

13.

poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da se ravna s potrebno skrbnostjo v celotni, tudi digitalni dobavni verigi in v zvezi z vsemi ključnimi akterji in izvajalci v njej, to so ustvarjalci, umetniki in imetniki pravic, proizvajalci, posredniki, ponudniki internetnih storitev, spletne prodajne platforme, končni uporabniki in javni organi;

| 14. | meni, da bi se z izvajanjem skrbnega pregleda v celotni dobavni verigi ter z okrepitvijo tržnega nadzora in izmenjave informacij med carinskimi organi izboljšalo poslovno okolje in preprečilo, da bi blago, s katerem se kršijo pravice intelektualne lastnine, prišlo na trg; poudarja, da je treba dobro oceniti razmerje med stroški in koristmi ter učinkovitost kvalitativnih revizijskih programov, preden se začnejo izvajati, in da je treba v zvezi s tem resno razmisliti o nudenju pomoči MSP; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi se z izvajanjem skrbnega pregleda v celotni dobavni verigi ter z okrepitvijo tržnega nadzora in izmenjave informacij med carinskimi organi izboljšalo poslovno okolje in preprečilo, da bi blago, s katerem se kršijo pravice intelektualne lastnine, prišlo na trg; poudarja, da je treba dobro oceniti razmerje med stroški in koristmi ter učinkovitost kvalitativnih revizijskih programov, preden se začnejo izvajati, in da je treba v zvezi s tem resno razmisliti o nudenju pomoči MSP;

| 15. | je seznanjen s predlogi v okviru vključujočega posvetovanja z deležniki o uporabi določb EU o potrebni skrbnosti v celotni dobavni verigi, vključno s ponudniki plačilnih storitev, da se preprečijo kršitve pravic intelektualne lastnine, in poziva, naj se izidi posvetovanj in prostovoljni sistem EU o potrebni skrbnosti Parlamentu predstavijo vsako leto in ne vsaki dve leti; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen s predlogi v okviru vključujočega posvetovanja z deležniki o uporabi določb EU o potrebni skrbnosti v celotni dobavni verigi, vključno s ponudniki plačilnih storitev, da se preprečijo kršitve pravic intelektualne lastnine, in poziva, naj se izidi posvetovanj in prostovoljni sistem EU o potrebni skrbnosti Parlamentu predstavijo vsako leto in ne vsaki dve leti;

| 16. | poziva Komisijo, naj vsa posvetovanja z deležniki opravi pregledno in pravočasno ter zagotovi, da se bodo izidi teh posvetovanj kvalitativno in kvantitativno analizirali ter se sporočili deležnikom, vključno s Parlamentom in drugimi institucijami EU; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj vsa posvetovanja z deležniki opravi pregledno in pravočasno ter zagotovi, da se bodo izidi teh posvetovanj kvalitativno in kvantitativno analizirali ter se sporočili deležnikom, vključno s Parlamentom in drugimi institucijami EU;

| 17. | poudarja pomen sektorskih sporazumov in smernic dobre prakse v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine; poziva deležnike v sektorju k izmenjavi informacij o platformah, ki omogočajo dostop do vsebin, ki kršijo pravice intelektualne lastnine, ter k sprejetju usklajenih ukrepov za zmanjšanje dohodka, ki izvira iz teh vsebin in platform; opozarja, da ti ukrepi ne bi smeli vključevati zunajsodnega blokiranja spletnih mest; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen sektorskih sporazumov in smernic dobre prakse v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine; poziva deležnike v sektorju k izmenjavi informacij o platformah, ki omogočajo dostop do vsebin, ki kršijo pravice intelektualne lastnine, ter k sprejetju usklajenih ukrepov za zmanjšanje dohodka, ki izvira iz teh vsebin in platform; opozarja, da ti ukrepi ne bi smeli vključevati zunajsodnega blokiranja spletnih mest;

| 18. | poudarja, da do največ kršitev pravic intelektualne lastnine prihaja v spletnih platformah za shranjevanje vsebin tretjih strani (cyberlocker), ki z oglaševanjem ali naročninami posredno pridobivajo dohodek iz teh pravic; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da do največ kršitev pravic intelektualne lastnine prihaja v spletnih platformah za shranjevanje vsebin tretjih strani (cyberlocker), ki z oglaševanjem ali naročninami posredno pridobivajo dohodek iz teh pravic;

| 19. | pozdravlja pristop, s katerim bi kršiteljem pravic intelektualne lastnine odvzeli prihodek s pomočjo sporazumov med imetniki pravic in njihovimi partnerji; podpira pripravo memorandumov o soglasju kot pravno nezavezujočih ukrepov za boj priti ponarejanju in piratstvu in podpira zamisel o nadaljnjem razvoju takšnih ukrepov med deležniki; v zvezi s tem Komisiji priporoča, naj izvede študijo o tem, kako ponarejevalci navzkrižno financirajo svoje dejavnosti (prodaja ponarejenih proizvodov in dajanje na voljo nezakonitih vsebin); |
| --- | --- |

19.

pozdravlja pristop, s katerim bi kršiteljem pravic intelektualne lastnine odvzeli prihodek s pomočjo sporazumov med imetniki pravic in njihovimi partnerji; podpira pripravo memorandumov o soglasju kot pravno nezavezujočih ukrepov za boj priti ponarejanju in piratstvu in podpira zamisel o nadaljnjem razvoju takšnih ukrepov med deležniki; v zvezi s tem Komisiji priporoča, naj izvede študijo o tem, kako ponarejevalci navzkrižno financirajo svoje dejavnosti (prodaja ponarejenih proizvodov in dajanje na voljo nezakonitih vsebin);

| 20. | opozarja, da je od maja 2011 v veljavi prostovoljni memorandum o soglasju o prodaji ponarejenega blaga na spletu, in poziva Komisijo, naj oceni rezultate izvajanja tega memoranduma ter naj o tem poroča Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je od maja 2011 v veljavi prostovoljni memorandum o soglasju o prodaji ponarejenega blaga na spletu, in poziva Komisijo, naj oceni rezultate izvajanja tega memoranduma ter naj o tem poroča Evropskemu parlamentu;

| 21. | meni, da bi morala Komisija ob upoštevanju vloge posrednikov pri odpravljanju kršitev pravic intelektualne lastnine tudi preučiti učinkovitost obstoječih pobud in morebitnih prihodnjih dejavnosti; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morala Komisija ob upoštevanju vloge posrednikov pri odpravljanju kršitev pravic intelektualne lastnine tudi preučiti učinkovitost obstoječih pobud in morebitnih prihodnjih dejavnosti;

| 22. | opozarja, da bi morali tudi in zlasti v kulturni in ustvarjalni industriji spodbujati sodelovanje med imetniki pravic, avtorji, upravljavci platform, posredniki in končnimi uporabniki pri zgodnjem prepoznavanju morebitnih kršitev pravic intelektualne lastnine, tudi v obliki prostovoljnih zavez; poudarja, da mora Komisija v bližnji prihodnosti oceniti učinkovitost tovrstnih prostovoljnih zavez in da bodo morda potrebni nadaljnji zakonodajni ukrepi; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da bi morali tudi in zlasti v kulturni in ustvarjalni industriji spodbujati sodelovanje med imetniki pravic, avtorji, upravljavci platform, posredniki in končnimi uporabniki pri zgodnjem prepoznavanju morebitnih kršitev pravic intelektualne lastnine, tudi v obliki prostovoljnih zavez; poudarja, da mora Komisija v bližnji prihodnosti oceniti učinkovitost tovrstnih prostovoljnih zavez in da bodo morda potrebni nadaljnji zakonodajni ukrepi;

| 23. | poudarja, da bi morali v kulturnem in ustvarjalnem sektorju v dialog vključiti ponudnike plačilnih storitev, da bi tako zmanjšali dobičke, ki se ustvarijo s kršitvami pravic intelektualne lastnine v spletnem okolju; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi morali v kulturnem in ustvarjalnem sektorju v dialog vključiti ponudnike plačilnih storitev, da bi tako zmanjšali dobičke, ki se ustvarijo s kršitvami pravic intelektualne lastnine v spletnem okolju;

| 24. | želi spomniti na vpletenost organiziranega kriminala v mednarodne dejavnosti kršenja pravic intelektualne lastnine in na izjemen pomen usklajene evropske rešitve tega vprašanja, s katero se bodo okrepili revizijski ukrepi, hkrati pa izvajalo načelo, da se sledi denarju, zato da bi zaščitili interese potrošnika in celovitost dobavne verige; |
| --- | --- |

24.

želi spomniti na vpletenost organiziranega kriminala v mednarodne dejavnosti kršenja pravic intelektualne lastnine in na izjemen pomen usklajene evropske rešitve tega vprašanja, s katero se bodo okrepili revizijski ukrepi, hkrati pa izvajalo načelo, da se sledi denarju, zato da bi zaščitili interese potrošnika in celovitost dobavne verige;

Ozaveščanje in obveščanje potrošnikov

| 25. | pozdravlja pristop Komisije za razvoj usmerjenih kampanj ozaveščanja; meni, da je bistveno, da bi vsi razumeli dejanske posledice kršitev pravic intelektualne lastnine za družbo kot celoto in posamično za potrošnike in državljane; meni, da bi morali biti potrošniki bolje obveščeni o sestavi pravic intelektualne lastnine in o tem, kaj se sme in kaj se ne sme početi z zaščitenim blagom in vsebino; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo ukrepe ozaveščanja, ki bodo ciljno usmerjeni na določeno občinstvo in ustrezne trge; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja pristop Komisije za razvoj usmerjenih kampanj ozaveščanja; meni, da je bistveno, da bi vsi razumeli dejanske posledice kršitev pravic intelektualne lastnine za družbo kot celoto in posamično za potrošnike in državljane; meni, da bi morali biti potrošniki bolje obveščeni o sestavi pravic intelektualne lastnine in o tem, kaj se sme in kaj se ne sme početi z zaščitenim blagom in vsebino; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo ukrepe ozaveščanja, ki bodo ciljno usmerjeni na določeno občinstvo in ustrezne trge;

| 26. | priporoča izvedbo širše kampanje obveščanja o platformi za imetnike pravic intelektualne lastnine in organe pregona, da bodo imeli imetniki pravic dejavnejšo vlogo pri varovanju svojih pravic v vsej Evropski uniji prek podatkovne zbirke na področju kazenskega pregona, ki bi se nahajala na zavarovanem omrežju Generalnega direktorata za obdavčenje in carinsko unijo; poziva k pospešitvi povezovanja s policijskimi organi in drugimi carinskimi organi po vsem svetu za zagotovitev doslednejšega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

26.

priporoča izvedbo širše kampanje obveščanja o platformi za imetnike pravic intelektualne lastnine in organe pregona, da bodo imeli imetniki pravic dejavnejšo vlogo pri varovanju svojih pravic v vsej Evropski uniji prek podatkovne zbirke na področju kazenskega pregona, ki bi se nahajala na zavarovanem omrežju Generalnega direktorata za obdavčenje in carinsko unijo; poziva k pospešitvi povezovanja s policijskimi organi in drugimi carinskimi organi po vsem svetu za zagotovitev doslednejšega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine;

| 27. | poudarja, da se je treba posvetiti zlasti mladi generaciji, in sicer s primernimi kampanjami ozaveščanja, saj je nedavna raziskava o pojmovanju intelektualne lastnine pokazala, da je spoštovanje pravic intelektualne lastnine ravno pri tej generaciji najnižje; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se je treba posvetiti zlasti mladi generaciji, in sicer s primernimi kampanjami ozaveščanja, saj je nedavna raziskava o pojmovanju intelektualne lastnine pokazala, da je spoštovanje pravic intelektualne lastnine ravno pri tej generaciji najnižje;

| 28. | poudarja, kako pomembne so pobude za oceno in spremljanje razvoja znanja o tem, kako mladi razumejo in pojmujejo intelektualno lastnino, da bi bolje razumeli njihove potrebe in opredelili najpomembnejše ukrepe, ki jih je treba sprejeti; |
| --- | --- |

28.

poudarja, kako pomembne so pobude za oceno in spremljanje razvoja znanja o tem, kako mladi razumejo in pojmujejo intelektualno lastnino, da bi bolje razumeli njihove potrebe in opredelili najpomembnejše ukrepe, ki jih je treba sprejeti;

| 29. | zlasti pozdravlja prizadevanja Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine, ki deluje v okviru Urada za usklajevanje na notranjem trgu (OHIM), za ozaveščanje potrošnikov o prednostih izbire proizvodov, pri katerih se spoštujejo pravice intelektualne lastnine, in za lajšanje dostopa do teh proizvodov; |
| --- | --- |

29.

zlasti pozdravlja prizadevanja Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine, ki deluje v okviru Urada za usklajevanje na notranjem trgu (OHIM), za ozaveščanje potrošnikov o prednostih izbire proizvodov, pri katerih se spoštujejo pravice intelektualne lastnine, in za lajšanje dostopa do teh proizvodov;

| 30. | meni, da bi morali biti potrošniki sposobni bolje ugotoviti, pri katerih ponudbah se kršijo pravice, da bi se lahko odločili, da določenega nakupa ne opravijo; obžaluje, da akcijski načrt Komisije ne vključuje ukrepov, namenjenih izboljševanju zmožnosti potrošnikov, da prepoznajo blago in vsebine, pri katerih se kršijo pravice; poziva Komisijo in države članice, naj nadalje preuči razvoj posebnih orodij in smernic ter naj opravi pregled, ki bo temeljil na dokazih, in po potrebi predlaga razvoj usklajenega sistema postopkov za obveščanje o blagu in vsebinah, ki kršijo pravice, ter za njihov umik, tako da bodo lahko potrošniki in podjetja, kadar so zavedeni, ukrepali na enak način kot to lahko storijo, kadar želijo opozoriti na neželeno vsebino, na podlagi izkušenj, ki sta jih pridobila Komisija in Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine, zlasti v zvezi z izmenjavo primerov najboljše prakse; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi morali biti potrošniki sposobni bolje ugotoviti, pri katerih ponudbah se kršijo pravice, da bi se lahko odločili, da določenega nakupa ne opravijo; obžaluje, da akcijski načrt Komisije ne vključuje ukrepov, namenjenih izboljševanju zmožnosti potrošnikov, da prepoznajo blago in vsebine, pri katerih se kršijo pravice; poziva Komisijo in države članice, naj nadalje preuči razvoj posebnih orodij in smernic ter naj opravi pregled, ki bo temeljil na dokazih, in po potrebi predlaga razvoj usklajenega sistema postopkov za obveščanje o blagu in vsebinah, ki kršijo pravice, ter za njihov umik, tako da bodo lahko potrošniki in podjetja, kadar so zavedeni, ukrepali na enak način kot to lahko storijo, kadar želijo opozoriti na neželeno vsebino, na podlagi izkušenj, ki sta jih pridobila Komisija in Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine, zlasti v zvezi z izmenjavo primerov najboljše prakse;

| 31. | ugotavlja, da je postopek prijave in odstranitve posameznega internetnega naslova, na katerem se nahaja vsebina, ki krši pravice intelektualne lastnine, v praksi nezadosten, saj je to vsebino mogoče izjemno hitro znova objaviti; zato poziva nosilce dejavnosti v tem sektorju, naj razmislijo, kako doseči, da bi bil postopek prijave in odstranitve dolgoročno bolj učinkovit; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je postopek prijave in odstranitve posameznega internetnega naslova, na katerem se nahaja vsebina, ki krši pravice intelektualne lastnine, v praksi nezadosten, saj je to vsebino mogoče izjemno hitro znova objaviti; zato poziva nosilce dejavnosti v tem sektorju, naj razmislijo, kako doseči, da bi bil postopek prijave in odstranitve dolgoročno bolj učinkovit;

| 32. | poudarja, da bi morali vsi udeleženci v distribucijski verigi sodelovati pri pripravi informacijskih kampanj, s katerimi bi potrošnike obveščali o njihovih pravicah in obveznostih, medtem ko preprosto dostopajo do ustvarjalnih vsebin in jih uporabljajo; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bi morali vsi udeleženci v distribucijski verigi sodelovati pri pripravi informacijskih kampanj, s katerimi bi potrošnike obveščali o njihovih pravicah in obveznostih, medtem ko preprosto dostopajo do ustvarjalnih vsebin in jih uporabljajo;

| 33. | meni, da bo mogoče učinkovito doseči večjo preglednost in boljšo obveščenost zgolj s sodelovanjem glavnih internetnih deležnikov, ki omogočajo dostop do vsebin, zaščitenih s pravicami intelektualne lastnine, ter da je torej zaželeno, da so udeleženi v teh prizadevanjih za večjo preglednost in boljši pretok informacij; |
| --- | --- |

33.

meni, da bo mogoče učinkovito doseči večjo preglednost in boljšo obveščenost zgolj s sodelovanjem glavnih internetnih deležnikov, ki omogočajo dostop do vsebin, zaščitenih s pravicami intelektualne lastnine, ter da je torej zaželeno, da so udeleženi v teh prizadevanjih za večjo preglednost in boljši pretok informacij;

| 34. | poudarja, da je treba usklajevati pobude in kampanje v vseh državah članicah, da bi se preprečilo podvajanje dela in zagotovila skladnost in učinkovitost; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba usklajevati pobude in kampanje v vseh državah članicah, da bi se preprečilo podvajanje dela in zagotovila skladnost in učinkovitost;

| 35. | poziva organe držav članic, naj zagotovijo, da bo blago, pri katerem se kršijo pravice intelektualne lastnine in pri katerem obstaja varnostno tveganje, vključeno v obvestila sistema RAPEX, ne glede na to, ali se to blago v posamezni državi članici prodaja zakonito ali nezakonito; |
| --- | --- |

35.

poziva organe držav članic, naj zagotovijo, da bo blago, pri katerem se kršijo pravice intelektualne lastnine in pri katerem obstaja varnostno tveganje, vključeno v obvestila sistema RAPEX, ne glede na to, ali se to blago v posamezni državi članici prodaja zakonito ali nezakonito;

Razvoj novih poslovnih modelov

| 36. | meni, da je lahko odvračanje potrošnikov od nakupa nezakonitega blaga ali uporabe nezakonitih vsebin v nekaterih sektorjih oteženo zaradi nizke ozaveščenosti potrošnikov o zakoniti ponudbi in ponekod težko dostopne ali drage dobave proizvodov, ki ne kršijo pravic; meni, da je treba doseči večji napredek na tem področju in ponovno izraža zahtevo, naj Komisija in države članice povečajo pritisk na industrijo, da bi v vseh državah članicah razvila zakonito raznoliko in privlačno ponudbo, tako da bodo imeli potrošniki na voljo vse možnosti za nakup zakonitega blaga ali uporabo zakonitih vsebin; |
| --- | --- |

36.

meni, da je lahko odvračanje potrošnikov od nakupa nezakonitega blaga ali uporabe nezakonitih vsebin v nekaterih sektorjih oteženo zaradi nizke ozaveščenosti potrošnikov o zakoniti ponudbi in ponekod težko dostopne ali drage dobave proizvodov, ki ne kršijo pravic; meni, da je treba doseči večji napredek na tem področju in ponovno izraža zahtevo, naj Komisija in države članice povečajo pritisk na industrijo, da bi v vseh državah članicah razvila zakonito raznoliko in privlačno ponudbo, tako da bodo imeli potrošniki na voljo vse možnosti za nakup zakonitega blaga ali uporabo zakonitih vsebin;

| 37. | poudarja, da je potreben celovitejši pristop, ki bo osredotočen na zadovoljevanje povpraševanja potrošnikov z večjo razpoložljivostjo in potrošnjo inovativne in cenovno dostopne zakonite ponudbe, ki bo temeljila na poslovnih modelih, prilagojenih internetu, ki bodo omogočali odstranitev preprek za oblikovanje pravega evropskega enotnega digitalnega trga, hkrati pa ohranjali ravnotežje med pravicami potrošnikov in varstvom inovatorjev in ustvarjalcev; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je potreben celovitejši pristop, ki bo osredotočen na zadovoljevanje povpraševanja potrošnikov z večjo razpoložljivostjo in potrošnjo inovativne in cenovno dostopne zakonite ponudbe, ki bo temeljila na poslovnih modelih, prilagojenih internetu, ki bodo omogočali odstranitev preprek za oblikovanje pravega evropskega enotnega digitalnega trga, hkrati pa ohranjali ravnotežje med pravicami potrošnikov in varstvom inovatorjev in ustvarjalcev;

| 38. | meni, da je eden od načinov, kako okrepiti pravice intelektualne lastnine, razvoj inovativnih poslovnih modelov; ob tem poudarja, da bi bilo treba v nekatere sektorjih znova razmisliti o izboljševanju in nenehnem prilagajanju takih modelov tehnološkemu napredku; |
| --- | --- |

38.

meni, da je eden od načinov, kako okrepiti pravice intelektualne lastnine, razvoj inovativnih poslovnih modelov; ob tem poudarja, da bi bilo treba v nekatere sektorjih znova razmisliti o izboljševanju in nenehnem prilagajanju takih modelov tehnološkemu napredku;

Osredotočenost na MSP

| 39. | poudarja, da je treba izboljšati civilne postopke za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine za MSP in posamezne ustvarjalce, saj imajo ti ključno vlogo v ustvarjalnem in kulturnem sektorju, mnogokrat pa svojih pravic ne morejo uveljavljati zaradi zapletenosti, stroškov in trajanja teh postopkov; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba izboljšati civilne postopke za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine za MSP in posamezne ustvarjalce, saj imajo ti ključno vlogo v ustvarjalnem in kulturnem sektorju, mnogokrat pa svojih pravic ne morejo uveljavljati zaradi zapletenosti, stroškov in trajanja teh postopkov;

| 40. | pozdravlja namero Komisije, da bo podprla MSP pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine z izboljšanjem dostopa do civilnopravnih sredstev za uspešnejši boj proti tržnim zlorabam s strani velikih akterjev in zlasti da bo dodatno ocenila potrebe MSP za prihodnje ukrepanje EU; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja namero Komisije, da bo podprla MSP pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine z izboljšanjem dostopa do civilnopravnih sredstev za uspešnejši boj proti tržnim zlorabam s strani velikih akterjev in zlasti da bo dodatno ocenila potrebe MSP za prihodnje ukrepanje EU;

| 41. | pozdravlja odločitev iz sporočila Komisije z dne 1. julija 2014 o akcijskem načrtu EU, zlasti ukrep 4, katerega namen je izboljšati civilne postopke za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine za MSP, zlasti v zvezi s spori majhne vrednosti in morebitnim ukrepanjem na tem področju; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja odločitev iz sporočila Komisije z dne 1. julija 2014 o akcijskem načrtu EU, zlasti ukrep 4, katerega namen je izboljšati civilne postopke za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine za MSP, zlasti v zvezi s spori majhne vrednosti in morebitnim ukrepanjem na tem področju;

| 42. | poudarja, da so za MSP nadvse pomembne jasne in obvladljive strukture za uveljavljanje njihovih pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da so za MSP nadvse pomembne jasne in obvladljive strukture za uveljavljanje njihovih pravic intelektualne lastnine;

| 43. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da morebitni ukrepi ne bodo pomenili velikega bremena in stroška za MSP; Komisijo še posebej poziva, naj dodatno oceni, kako bi lahko MSP sodelovala v programih kvalitativne revizije, in ugotovi, katere specifične ukrepe bi lahko v tem smislu sprejeli v njihovo korist; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da morebitni ukrepi ne bodo pomenili velikega bremena in stroška za MSP; Komisijo še posebej poziva, naj dodatno oceni, kako bi lahko MSP sodelovala v programih kvalitativne revizije, in ugotovi, katere specifične ukrepe bi lahko v tem smislu sprejeli v njihovo korist;

| 44. | vztraja, da je treba pri pripravi zakonodaje upoštevati MSP, in ponavlja, da je treba vedno uporabljati načelo, da se najprej pomisli na male; |
| --- | --- |

44.

vztraja, da je treba pri pripravi zakonodaje upoštevati MSP, in ponavlja, da je treba vedno uporabljati načelo, da se najprej pomisli na male;

| 45. | poudarja pomen dostopa do sodnega varstva in stroškovno učinkovitega sodnega postopka, zlasti za MSP, ter poziva k razvoju storitev mediacije ter drugih programov alternativnega reševanja sporov med podjetji na področju pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

45.

poudarja pomen dostopa do sodnega varstva in stroškovno učinkovitega sodnega postopka, zlasti za MSP, ter poziva k razvoju storitev mediacije ter drugih programov alternativnega reševanja sporov med podjetji na področju pravic intelektualne lastnine;

| 46. | poudarja, kako pomembno je redno analizirati dejavnike, ki odločilno vplivajo na odločanje MSP o tem, ali bodo uveljavljala pravice intelektualne lastnine ali ne, da bi lahko odkrili, kje so možne izboljšave, bodisi za inovativna MSP bodisi za MSP, ki se soočajo s težavami zlasti pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

46.

poudarja, kako pomembno je redno analizirati dejavnike, ki odločilno vplivajo na odločanje MSP o tem, ali bodo uveljavljala pravice intelektualne lastnine ali ne, da bi lahko odkrili, kje so možne izboljšave, bodisi za inovativna MSP bodisi za MSP, ki se soočajo s težavami zlasti pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine;

| 47. | z zanimanjem pričakuje informacije o obstoječih nacionalnih pobudah v zvezi s civilnim uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine za MSP, ki naj bi jih prejel do konca leta 2015; pozdravlja napovedano objavo zelene knjige o potrebi po prihodnjem ukrepanju Unije na podlagi najboljše prakse iz shem za pomoč malim in srednjim podjetjem pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, financiranih na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

47.

z zanimanjem pričakuje informacije o obstoječih nacionalnih pobudah v zvezi s civilnim uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine za MSP, ki naj bi jih prejel do konca leta 2015; pozdravlja napovedano objavo zelene knjige o potrebi po prihodnjem ukrepanju Unije na podlagi najboljše prakse iz shem za pomoč malim in srednjim podjetjem pri uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, financiranih na nacionalni ravni;

Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine

| 48. | Izraža zadovoljstvo z razvojem dejavnosti Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine, ki koristno prispeva k razpravam oblikovalcev političnih odločitev in služi kot orodje za zbiranje in izmenjavo podatkov in informacij o vseh oblikah kršitev pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

48.

Izraža zadovoljstvo z razvojem dejavnosti Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine, ki koristno prispeva k razpravam oblikovalcev političnih odločitev in služi kot orodje za zbiranje in izmenjavo podatkov in informacij o vseh oblikah kršitev pravic intelektualne lastnine;

| 49. | poudarja, da bi morala biti obveznost Urada za usklajevanje na notranjem trgu, tj. da od industrije pridobiva podatke o kršitvah pravic intelektualne lastnine in pripravi zanesljive podatke in analize o dejanskih posledicah kršitev za gospodarske akterje, vključena v akcijski načrt z desetimi točkami in uporabljena kot podlaga za nadaljnje ukrepe v različnih sektorjih, ki jih to najbolj zadeva; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj izboljša Podporno orodje za obveščevalne podatke o ponarejanju (ACIST), ki ga je izdelal Urad za usklajevanje na notranjem trgu, da bo možen dostop do informacij o ponarejevalcih in da se prepreči, da javni naročniki kupijo ponarejeno blago; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da bi morala biti obveznost Urada za usklajevanje na notranjem trgu, tj. da od industrije pridobiva podatke o kršitvah pravic intelektualne lastnine in pripravi zanesljive podatke in analize o dejanskih posledicah kršitev za gospodarske akterje, vključena v akcijski načrt z desetimi točkami in uporabljena kot podlaga za nadaljnje ukrepe v različnih sektorjih, ki jih to najbolj zadeva; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj izboljša Podporno orodje za obveščevalne podatke o ponarejanju (ACIST), ki ga je izdelal Urad za usklajevanje na notranjem trgu, da bo možen dostop do informacij o ponarejevalcih in da se prepreči, da javni naročniki kupijo ponarejeno blago;

| 50. | poudarja, da bi morale biti na voljo in dostopne vse informacije v zvezi z vrsto pravic intelektualne lastnine, ki se uporablja v posameznem primeru (npr. patent, blagovna znamka, avtorske pravice), statusom njihove veljavnosti in identiteto imetnikov, tudi v obliki metapodatkov v primeru digitalnih datotek, da bi dosegli smiselno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da bi morale biti na voljo in dostopne vse informacije v zvezi z vrsto pravic intelektualne lastnine, ki se uporablja v posameznem primeru (npr. patent, blagovna znamka, avtorske pravice), statusom njihove veljavnosti in identiteto imetnikov, tudi v obliki metapodatkov v primeru digitalnih datotek, da bi dosegli smiselno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine;

| 51. | poziva Komisijo, naj z uporabo podatkov, ki jih zbere opazovalni urad, ter rezultatov njegovih dejavnosti pripravi sklepe o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in predlaga rešitve za izboljšanje, ki jih bodo lahko uporabljali oblikovalci politik; poziva Komisijo, naj v rednih časovnih intervalih o tem poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj z uporabo podatkov, ki jih zbere opazovalni urad, ter rezultatov njegovih dejavnosti pripravi sklepe o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine in predlaga rešitve za izboljšanje, ki jih bodo lahko uporabljali oblikovalci politik; poziva Komisijo, naj v rednih časovnih intervalih o tem poroča Parlamentu;

| 52. | ugotavlja, da je usposabljanje za razvoj sektorskega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na nacionalni ravni bistveno, prav tako bistvena pa bo vloga opazovalnega urada, da pomaga pri usposabljanju organov držav članic in izmenjavi najboljše prakse, zlasti s spodbujanjem digitalno dostopnih stroškovno učinkovitih kampanj in njihovim usklajevanjem s pristojnimi agencijami in organi; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da je usposabljanje za razvoj sektorskega uveljavljanja pravic intelektualne lastnine na nacionalni ravni bistveno, prav tako bistvena pa bo vloga opazovalnega urada, da pomaga pri usposabljanju organov držav članic in izmenjavi najboljše prakse, zlasti s spodbujanjem digitalno dostopnih stroškovno učinkovitih kampanj in njihovim usklajevanjem s pristojnimi agencijami in organi;

Skupina strokovnjakov Komisije za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine

| 53. | pozdravlja, da je Komisija ustanovila skupino strokovnjakov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, in jo poziva, naj zagotovi, da bosta Parlament in po potrebi tudi Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine tesneje vpeta v delo skupine ter zlasti da bo Parlament povabljen, da pošlje strokovnjake na sestanke skupine; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja, da je Komisija ustanovila skupino strokovnjakov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, in jo poziva, naj zagotovi, da bosta Parlament in po potrebi tudi Evropski opazovalni urad za kršitve pravic intelektualne lastnine tesneje vpeta v delo skupine ter zlasti da bo Parlament povabljen, da pošlje strokovnjake na sestanke skupine;

Razvoj pravnega okvira

| 54. | pozdravlja objavo poročila Komisije o uporabi direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (10), obenem pa ugotavlja, da je zaradi poznega prenosa direktive v državah članicah glede nekaterih njenih vidikov mogoče oblikovati zgolj omejene ugotovitve; poziva Komisijo, naj zagotovi dodatno analizo učinka direktive, zlasti glede inovacij in razvoja informacijske družbe, kakor določa člen 18(1) in je Parlament zahteval v svoji zgoraj navedeni resoluciji z dne 22. septembra 2010; vseeno želi spomniti, da je Komisija opredelila številne druge vidike uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, kot je vloga posrednikov v boju proti kršitvam, ki bi jih bilo prav tako mogoče koristno uporabiti v boju proti zlorabam; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja objavo poročila Komisije o uporabi direktive o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (10), obenem pa ugotavlja, da je zaradi poznega prenosa direktive v državah članicah glede nekaterih njenih vidikov mogoče oblikovati zgolj omejene ugotovitve; poziva Komisijo, naj zagotovi dodatno analizo učinka direktive, zlasti glede inovacij in razvoja informacijske družbe, kakor določa člen 18(1) in je Parlament zahteval v svoji zgoraj navedeni resoluciji z dne 22. septembra 2010; vseeno želi spomniti, da je Komisija opredelila številne druge vidike uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, kot je vloga posrednikov v boju proti kršitvam, ki bi jih bilo prav tako mogoče koristno uporabiti v boju proti zlorabam;

| 55. | je seznanjen, da poročilo Komisije kaže, da direktiva o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v nekaterih ozirih zaostaja za digitalno dobo in ni zadostna za boj proti kršitvam na spletu; poziva Komisijo, naj pripravi podrobno oceno omejitev sedanjega pravnega okvira v zvezi s spletnimi dejavnostmi in po potrebi predloge za prilagoditev zakonodajnega okvira EU spletnemu okolju; poudarja, da je treba za vsak tak predlog opraviti podrobno oceno učinka; |
| --- | --- |

55.

je seznanjen, da poročilo Komisije kaže, da direktiva o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v nekaterih ozirih zaostaja za digitalno dobo in ni zadostna za boj proti kršitvam na spletu; poziva Komisijo, naj pripravi podrobno oceno omejitev sedanjega pravnega okvira v zvezi s spletnimi dejavnostmi in po potrebi predloge za prilagoditev zakonodajnega okvira EU spletnemu okolju; poudarja, da je treba za vsak tak predlog opraviti podrobno oceno učinka;

| 56. | je seznanjen, da se v državah članicah nekatere določbe direktive zaradi različnih razlag uporabljajo različno, in Komisijo poziva, naj ukrepa za odpravo težav, ki so ugotovljene v poročilu, tudi z dodatno pojasnitvijo direktive; |
| --- | --- |

56.

je seznanjen, da se v državah članicah nekatere določbe direktive zaradi različnih razlag uporabljajo različno, in Komisijo poziva, naj ukrepa za odpravo težav, ki so ugotovljene v poročilu, tudi z dodatno pojasnitvijo direktive;

| 57. | znova poziva k pripravi strategije na področju pravic intelektualne lastnine, vključno s celovitim pravnim okvirom za boj proti kršenju pravic intelektualne lastnine, ki bo prilagojen spletnemu okolju in bo v celoti upošteval temeljne pravice in svoboščine, pravično sojenje, sorazmernost in varstvo podatkov; meni, da je nujno treba zaščititi nove zasnove, saj bo to spodbudilo naložbe in privedlo do novih inovacij; |
| --- | --- |

57.

znova poziva k pripravi strategije na področju pravic intelektualne lastnine, vključno s celovitim pravnim okvirom za boj proti kršenju pravic intelektualne lastnine, ki bo prilagojen spletnemu okolju in bo v celoti upošteval temeljne pravice in svoboščine, pravično sojenje, sorazmernost in varstvo podatkov; meni, da je nujno treba zaščititi nove zasnove, saj bo to spodbudilo naložbe in privedlo do novih inovacij;

| 58. | poudarja, da mora vsaka zakonodaja na področju pravic intelektualne lastnine odražati razvoj v digitalni dobi, torej mora upoštevati spletno okolje in različna sredstva distribucije ter zagotavljati uravnotežen pristop, ki upošteva interese vseh deležnikov in zlasti potrošnikov ter njihove pravice do dostopa do vsebine, obenem pa spodbuja umetnike, ustvarjalce in inovatorje v Evropi; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da mora vsaka zakonodaja na področju pravic intelektualne lastnine odražati razvoj v digitalni dobi, torej mora upoštevati spletno okolje in različna sredstva distribucije ter zagotavljati uravnotežen pristop, ki upošteva interese vseh deležnikov in zlasti potrošnikov ter njihove pravice do dostopa do vsebine, obenem pa spodbuja umetnike, ustvarjalce in inovatorje v Evropi;

| 59. | ponovno poudarja, da je potreben sodoben okvir za avtorske pravice, ki bo spodbujal konkurenčnost in bo prijazen do potrošnika ter bo s tem, ko bo zagotavljal varno, primerno in stabilno okolje za inovatorje in ustvarjalce, spodbujal tudi ustvarjalnost in inovacije; |
| --- | --- |

59.

ponovno poudarja, da je potreben sodoben okvir za avtorske pravice, ki bo spodbujal konkurenčnost in bo prijazen do potrošnika ter bo s tem, ko bo zagotavljal varno, primerno in stabilno okolje za inovatorje in ustvarjalce, spodbujal tudi ustvarjalnost in inovacije;

| 60. | opozarja, da sta kulturna in ustvarjalna industrija v Evropski uniji gonilo družbenega in gospodarskega razvoja ter odpiranja novih delovnih mest v Evropi, hkrati pa opozarja, da bistveni delež gospodarske rasti, inovacij in novih delovnih mest v EU temelji na ustvarjalcih, konstruktorjih in institucijah, ki uporabljajo izjeme in omejitve avtorskih pravic; poudarja, da bi morala vsaka zakonodajna pobuda za modernizacijo avtorskih pravic temeljiti na neodvisnih dokazih glede njenega učinka na rast in delovna mesta (zlasti kar zadeva MSP v kulturnem in ustvarjalnem sektorju), dostop do znanja in kulture ter potencialne stroške in koristi; |
| --- | --- |

60.

opozarja, da sta kulturna in ustvarjalna industrija v Evropski uniji gonilo družbenega in gospodarskega razvoja ter odpiranja novih delovnih mest v Evropi, hkrati pa opozarja, da bistveni delež gospodarske rasti, inovacij in novih delovnih mest v EU temelji na ustvarjalcih, konstruktorjih in institucijah, ki uporabljajo izjeme in omejitve avtorskih pravic; poudarja, da bi morala vsaka zakonodajna pobuda za modernizacijo avtorskih pravic temeljiti na neodvisnih dokazih glede njenega učinka na rast in delovna mesta (zlasti kar zadeva MSP v kulturnem in ustvarjalnem sektorju), dostop do znanja in kulture ter potencialne stroške in koristi;

Mednarodne dobavne verige in vloga carinskega in mednarodnega sodelovanja

| 61. | vztraja pri pomembni vlogi carinskih oblasti in mednarodnega sodelovanja na carinskem področju v boju proti kršenju pravic intelektualne lastnine v čezmejni trgovini ter poudarja, da je treba delo in vzajemno sodelovanje carinskih služb podpreti in spodbuditi z jasnejšimi pravili delovanja, zlasti zato, da bo v okviru njihovega dela mogoče učinkovito in uspešno izvajati inšpekcijske preglede blaga, ki se ga prevaža v okviru ozemlja EU; |
| --- | --- |

61.

vztraja pri pomembni vlogi carinskih oblasti in mednarodnega sodelovanja na carinskem področju v boju proti kršenju pravic intelektualne lastnine v čezmejni trgovini ter poudarja, da je treba delo in vzajemno sodelovanje carinskih služb podpreti in spodbuditi z jasnejšimi pravili delovanja, zlasti zato, da bo v okviru njihovega dela mogoče učinkovito in uspešno izvajati inšpekcijske preglede blaga, ki se ga prevaža v okviru ozemlja EU;

| 62. | poziva Komisijo, naj pri izvajanju akcijskega načrtu za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine upošteva sorodne pobude, zlasti carinski akcijski načrt EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine ter strategijo za zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj pri izvajanju akcijskega načrtu za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine upošteva sorodne pobude, zlasti carinski akcijski načrt EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine ter strategijo za zaščito in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah;

| 63. | poziva h krepitvi tržnega nadzora, obvladovanja tveganj in izmenjave informacij med carinskimi organi glede vprašanj, ki jih v okviru uveljavljanja pravic intelektualne lastnine postavljajo carinski organi, na primer v zvezi s shranjevanjem in uničenjem blaga, ki krši pravice; |
| --- | --- |

63.

poziva h krepitvi tržnega nadzora, obvladovanja tveganj in izmenjave informacij med carinskimi organi glede vprašanj, ki jih v okviru uveljavljanja pravic intelektualne lastnine postavljajo carinski organi, na primer v zvezi s shranjevanjem in uničenjem blaga, ki krši pravice;

| 64. | poudarja, kako pomembno je tesno sodelovanje in izmenjava informacij med carinskimi organi, organi tržnega nadzora in pravosodnimi organi ter njihovo ustrezno usposabljanje; |
| --- | --- |

64.

poudarja, kako pomembno je tesno sodelovanje in izmenjava informacij med carinskimi organi, organi tržnega nadzora in pravosodnimi organi ter njihovo ustrezno usposabljanje;

Druge zadeve

| 65. | opozarja na bistveno vlogo, ki jo imajo javni organi na vseh ravneh, vključno na lokalni, regionalni in nacionalni, prek javnih razpisov in naročil, in pozdravlja, da si Komisija prizadeva pripraviti, objaviti in promovirati priročnik o najboljši praksi, da bi preprečili, da bi javni organi na kateri koli ravni kupili ponarejeno blago; |
| --- | --- |

65.

opozarja na bistveno vlogo, ki jo imajo javni organi na vseh ravneh, vključno na lokalni, regionalni in nacionalni, prek javnih razpisov in naročil, in pozdravlja, da si Komisija prizadeva pripraviti, objaviti in promovirati priročnik o najboljši praksi, da bi preprečili, da bi javni organi na kateri koli ravni kupili ponarejeno blago;

| 66. | pozdravlja zeleno knjigo, ki jo je predložila Komisija, o posvetovanju z deležniki glede učinka sistemov storno knjiženja in podobnih sistemov za odpravljanje kršitev pravic intelektualne lastnine v komercialnem obsegu in za ocenjevanje potreb po konkretnejšem ukrepanju na tem področju, in sicer v spletnem okolju in drugje; meni, da bi bila uvedba pravice do storno knjiženja za vse nenamerno kupljeno ponarejeno blago na ravni EU lahko koristna za potrošnike, trgovce pa bi spodbudila, da bi blago preverili, preden bi ga začeli prodajati; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja zeleno knjigo, ki jo je predložila Komisija, o posvetovanju z deležniki glede učinka sistemov storno knjiženja in podobnih sistemov za odpravljanje kršitev pravic intelektualne lastnine v komercialnem obsegu in za ocenjevanje potreb po konkretnejšem ukrepanju na tem področju, in sicer v spletnem okolju in drugje; meni, da bi bila uvedba pravice do storno knjiženja za vse nenamerno kupljeno ponarejeno blago na ravni EU lahko koristna za potrošnike, trgovce pa bi spodbudila, da bi blago preverili, preden bi ga začeli prodajati;

| 67. | podpira, da je poudarek akcijskega načrta na pomenu sodelovanja z državami članicami, izmenjave informacij in najboljše prakse ter usklajevanja dejavnosti čezmejnega uveljavljanja; |
| --- | --- |

67.

podpira, da je poudarek akcijskega načrta na pomenu sodelovanja z državami članicami, izmenjave informacij in najboljše prakse ter usklajevanja dejavnosti čezmejnega uveljavljanja;

| 68. | poudarja, da je treba skladno s pravicami intelektualne lastnine spodbujati odprte raziskave in širjenje znanja, ki so tudi opredeljeni kot ključni elementi strategij Globalna Evropa in Evropa 2020, da bi v Uniji pospešili inovativnost in konkurenčnost v sektorjih, ki temeljijo na znanju; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je treba skladno s pravicami intelektualne lastnine spodbujati odprte raziskave in širjenje znanja, ki so tudi opredeljeni kot ključni elementi strategij Globalna Evropa in Evropa 2020, da bi v Uniji pospešili inovativnost in konkurenčnost v sektorjih, ki temeljijo na znanju;

| 69. | poudarja, da so za hitro prekinitev kršitev pravic intelektualne lastnine v komercialnem obsegu potrebni preventivni ukrepi in natančni sistemi odkrivanja; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da so za hitro prekinitev kršitev pravic intelektualne lastnine v komercialnem obsegu potrebni preventivni ukrepi in natančni sistemi odkrivanja;

| 70. | opozarja, da je dohodek, ustvarjen z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, pomemben vir zunanjega financiranja raziskovalnih projektov, ter zato spodbuja inovacije in razvoj ter sodelovanje med univerzami in podjetji; |
| --- | --- |

70.

opozarja, da je dohodek, ustvarjen z uveljavljanjem pravic intelektualne lastnine, pomemben vir zunanjega financiranja raziskovalnih projektov, ter zato spodbuja inovacije in razvoj ter sodelovanje med univerzami in podjetji;

| 71. | poziva k hitri izvedbi akcijskega načrta, da bi lahko zlasti v kulturnem in ustvarjalnem sektorju po potrebi pravočasno prilagodili ukrepe, potrebne za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

71.

poziva k hitri izvedbi akcijskega načrta, da bi lahko zlasti v kulturnem in ustvarjalnem sektorju po potrebi pravočasno prilagodili ukrepe, potrebne za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine;

| 72. | poziva Komisijo, naj oceni izvajanje vsakega od ukrepov iz akcijskega načrta in do julija 2016 o tem poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj oceni izvajanje vsakega od ukrepov iz akcijskega načrta in do julija 2016 o tem poroča Parlamentu;

o

o o

| 73. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

73.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 157, 30.4.2004, str. 45.

(2)  UL L 129, 16.5.2012, str. 1.

(3)  Analiza uporabe direktive 2004/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine v državah članicah, (SEC(2010)1589),

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2012/intellectual-property-rights/summary-of-responses_en.pdf.

(5)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 64.

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15321-2014-INIT/sl/pdf.

(7)  UL C 80, 19.3.2013, str. 1.

(8)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 48.

(9)  Glej poročilo Urada za usklajevanje na notranjem trgu o razumevanju, osveščenosti in ravnanju evropskih državljanov v povezavi z intelektualno lastnino iz novembra 2013 (European Citizens and intellectual property: perception, awareness and behaviour).

(10)  COM(2010)0779.

---

Sreda, 10. junij 2015

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/35

---

P8_TA(2015)0225

Stanje odnosov med EU in Rusijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o stanju odnosov med EU in Rusijo (2015/2001(INI))

(2016/C 407/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. decembra 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede novega sporazuma med EU in Rusijo (1), z dne 12. septembra 2013 o pritisku Rusije na države vzhodnega partnerstva (glede na bližnje vrhunsko srečanje vzhodnega partnerstva v Vilni) (2), z dne 6. februarja 2014 o vrhunskem srečanju EU-Rusija (3), z dne 18. septembra 2014 o razmerah v Ukrajini in trenutnem stanju odnosov med EU in Rusijo (4) in z dne 12. marca 2015 o umoru voditelja ruske opozicije Borisa Nemcova in položaju demokracije v Rusiji, (5) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 13. decembra 2012 s priporočili Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje glede novega sporazuma med EU in Rusijo (1), z dne 12. septembra 2013 o pritisku Rusije na države vzhodnega partnerstva (glede na bližnje vrhunsko srečanje vzhodnega partnerstva v Vilni) (2), z dne 6. februarja 2014 o vrhunskem srečanju EU-Rusija (3), z dne 18. septembra 2014 o razmerah v Ukrajini in trenutnem stanju odnosov med EU in Rusijo (4) in z dne 12. marca 2015 o umoru voditelja ruske opozicije Borisa Nemcova in položaju demokracije v Rusiji, (5)

| — | ob upoštevanju sklepov in izjav Evropskega sveta, Sveta za zunanje zadeve in voditeljev skupine G7 v zadnjih 18 mesecih o razmerah v Ukrajini in o odnosih z Rusijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in izjav Evropskega sveta, Sveta za zunanje zadeve in voditeljev skupine G7 v zadnjih 18 mesecih o razmerah v Ukrajini in o odnosih z Rusijo,

| — | ob upoštevanju sporazumov, doseženih v Minsku dne 5. in 19. septembra 2014 ter 12. februarja 2015 (6) , |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov, doseženih v Minsku dne 5. in 19. septembra 2014 ter 12. februarja 2015 (6) ,

| — | ob upoštevanju deklaracije ob vrhunskem srečanju Nata v Walesu z dne 5. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ob vrhunskem srečanju Nata v Walesu z dne 5. septembra 2014,

| — | ob upoštevanju resolucije, ki jo je 27. marca 2014 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov (7) in resolucije, ki jo je 17. februarja 2015 sprejel Varnostni svet Združenih narodov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije, ki jo je 27. marca 2014 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov (7) in resolucije, ki jo je 17. februarja 2015 sprejel Varnostni svet Združenih narodov (8),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0162/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0162/2015),

| A. | ker si EU že desetletja prizadeva vzpostaviti strateško partnerstvo z Rusijo, ki bi koristilo obema in bi temeljilo na skupnih vrednotah in načelih, kot je demokracija in pravna država, ter na skupnih interesih; ker EU ostaja naklonjena takemu odnosu in dialogu, s katerim bi ta odnos vzpostavili, ter si želi ponovno sodelovati z Rusijo, če bodo ruske oblasti izpolnile svoje mednarodne in pravne obveznosti; |
| --- | --- |

A.

ker si EU že desetletja prizadeva vzpostaviti strateško partnerstvo z Rusijo, ki bi koristilo obema in bi temeljilo na skupnih vrednotah in načelih, kot je demokracija in pravna država, ter na skupnih interesih; ker EU ostaja naklonjena takemu odnosu in dialogu, s katerim bi ta odnos vzpostavili, ter si želi ponovno sodelovati z Rusijo, če bodo ruske oblasti izpolnile svoje mednarodne in pravne obveznosti;

| B. | ker se je EU v odziv na rusko kršitev gruzijske ozemeljske celovitosti v letu 2008, še vedno trajajočo zasedbo gruzijskih regij Abhazija in Chinvalska regija/Južna Osetija ter neizpolnitev vseh obveznosti, ki jih ima po sporazumu o prekinitvi ognja iz leta 2008, in kljub temu odločila za model okrepljenega sodelovanja kot nadaljnjih odnosov z Rusijo, ki bili v obojestransko korist; ker je bila namesto omejevalnih ukrepov sprejeta ali poglobljena vrsta pobud za tesnejše sodelovanje, kot so skupni prostori, partnerstvo za modernizacijo, pogajanja o novem sporazumu med EU in Rusijo ter dialog o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

B.

ker se je EU v odziv na rusko kršitev gruzijske ozemeljske celovitosti v letu 2008, še vedno trajajočo zasedbo gruzijskih regij Abhazija in Chinvalska regija/Južna Osetija ter neizpolnitev vseh obveznosti, ki jih ima po sporazumu o prekinitvi ognja iz leta 2008, in kljub temu odločila za model okrepljenega sodelovanja kot nadaljnjih odnosov z Rusijo, ki bili v obojestransko korist; ker je bila namesto omejevalnih ukrepov sprejeta ali poglobljena vrsta pobud za tesnejše sodelovanje, kot so skupni prostori, partnerstvo za modernizacijo, pogajanja o novem sporazumu med EU in Rusijo ter dialog o človekovih pravicah;

| C. | ker je Rusija z nezakonito priključitvijo Krima – dejanjem, ki ga je EU ostro obsodila, in ki ne bo priznana – in oboroženim konfliktom proti Ukrajini z neposredno in posredno udeležbo vojaških in varnostnih služb ter namerno destabilizacijo te sosednje suverene in neodvisne države močno škodila svojim odnosom z EU, saj je ogrozila temeljna načela varnosti Evrope, ker ni spoštovala meja, in kršila svoje mednarodne zaveze, zlasti Ustanovno listino Združenih narodov, Helsinško sklepno listino, memorandum iz Budimpešte, Pariško listino za novo Evropo iz leta 1990 ter dvostransko Pogodbo o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu; ker so se humanitarne razmere na Krimu in na vzhodu Ukrajine močno poslabšale in doslej terjale več tisoč smrtnih žrtev; |
| --- | --- |

C.

ker je Rusija z nezakonito priključitvijo Krima – dejanjem, ki ga je EU ostro obsodila, in ki ne bo priznana – in oboroženim konfliktom proti Ukrajini z neposredno in posredno udeležbo vojaških in varnostnih služb ter namerno destabilizacijo te sosednje suverene in neodvisne države močno škodila svojim odnosom z EU, saj je ogrozila temeljna načela varnosti Evrope, ker ni spoštovala meja, in kršila svoje mednarodne zaveze, zlasti Ustanovno listino Združenih narodov, Helsinško sklepno listino, memorandum iz Budimpešte, Pariško listino za novo Evropo iz leta 1990 ter dvostransko Pogodbo o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu; ker so se humanitarne razmere na Krimu in na vzhodu Ukrajine močno poslabšale in doslej terjale več tisoč smrtnih žrtev;

| D. | ker je Rusija v svojem sosedstvu, in sicer v Pridnestrju, Južni Osetiji, Abhaziji in Gorskem Karabahu, neposredno ali posredno vpletena v številne zamrznjene konflikte, ki resno ovirajo razvoj in stabilnost teh sosednjih držav ter njihovo približevanje Evropski uniji; |
| --- | --- |

D.

ker je Rusija v svojem sosedstvu, in sicer v Pridnestrju, Južni Osetiji, Abhaziji in Gorskem Karabahu, neposredno ali posredno vpletena v številne zamrznjene konflikte, ki resno ovirajo razvoj in stabilnost teh sosednjih držav ter njihovo približevanje Evropski uniji;

| E. | ker je Ruska federacija na črno listo uvrstila 89 politikov in uradnikov iz EU – med njimi sedanje in nekdanje poslance Evropskega parlamenta – ter jim prepovedala vstop v Rusijo; |
| --- | --- |

E.

ker je Ruska federacija na črno listo uvrstila 89 politikov in uradnikov iz EU – med njimi sedanje in nekdanje poslance Evropskega parlamenta – ter jim prepovedala vstop v Rusijo;

| F. | ker je Rusija v nasprotju z duhom dobrososedskih odnosov in ob kršenju mednarodnega prava, pravil in standardov na podlagi doktrine, po kateri si pripisuje pravico ščititi ruske rojake v tujini, namerno izvajala nezakonita dejanja, da bi destabilizirala svoje sosede z nezakonitim trgovinskim embargom ali sklenitvijo povezovalnih pogodb s separatisti in uporniških regij; |
| --- | --- |

F.

ker je Rusija v nasprotju z duhom dobrososedskih odnosov in ob kršenju mednarodnega prava, pravil in standardov na podlagi doktrine, po kateri si pripisuje pravico ščititi ruske rojake v tujini, namerno izvajala nezakonita dejanja, da bi destabilizirala svoje sosede z nezakonitim trgovinskim embargom ali sklenitvijo povezovalnih pogodb s separatisti in uporniških regij;

| G. | ker je EU v odgovor na nezakonito priključitev Krima in hibridno vojno, ki jo je Rusija začela z Ukrajino, sprejela postopne nize omejevalnih ukrepov; ker so številne druge države v odziv na rusko agresijo sprejele podobne sankcije; |
| --- | --- |

G.

ker je EU v odgovor na nezakonito priključitev Krima in hibridno vojno, ki jo je Rusija začela z Ukrajino, sprejela postopne nize omejevalnih ukrepov; ker so številne druge države v odziv na rusko agresijo sprejele podobne sankcije;

| H. | ker je treba dolgoročno vzpostaviti tvorne odnose med EU in Rusijo, ki so v interesu obeh strani, tudi zaradi spoprijemanja s skupnimi globalnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, nov tehnološki razvoj ter boj proti terorizmu, ekstremizmu in organiziranemu kriminalu; ker je bilo sodelovanje med EU in Rusijo na nekaterih področjih, kot je ta severna dimenzija in čezmejno sodelovanje, uspešno; ker je bila Rusija pri nedavnih pogajanjih z Iranom tvorna; |
| --- | --- |

H.

ker je treba dolgoročno vzpostaviti tvorne odnose med EU in Rusijo, ki so v interesu obeh strani, tudi zaradi spoprijemanja s skupnimi globalnimi izzivi, kot so podnebne spremembe, nov tehnološki razvoj ter boj proti terorizmu, ekstremizmu in organiziranemu kriminalu; ker je bilo sodelovanje med EU in Rusijo na nekaterih področjih, kot je ta severna dimenzija in čezmejno sodelovanje, uspešno; ker je bila Rusija pri nedavnih pogajanjih z Iranom tvorna;

| I. | ker ti omejevalni ciljni ukrepi niso uperjeni zoper rusko prebivalstvo, temveč zoper nekatere posameznike in podjetja iz gospodarskega in obrambnega sektorja, ki so povezani z ruskim vodstvom in neposredno izkoriščajo sedanje negotove odnose z Ukrajino, namen ukrepov pa je spodbuditi rusko vlado, naj spremeni politiko skupnega sosedstva ter svoja dejanja pri tem; ker bi bilo treba sankcije, povezane z destabilizacijo vzhoda Ukrajine, odpraviti, takoj ko bo Rusija v celoti izpolnila določbe sporazumov iz Minska; ker bi bilo treba te sankcije okrepiti, če bi se Rusija odločila, da si še naprej neposredno ali posredno prizadeva za destabilizacijo Ukrajine in ogroža njeno teritorialno celovitost; ker bodo sankcije, povezane z nezakonito priključitvijo Krima, obstale, dokler ne bo polotok vrnjen Ukrajini; |
| --- | --- |

I.

ker ti omejevalni ciljni ukrepi niso uperjeni zoper rusko prebivalstvo, temveč zoper nekatere posameznike in podjetja iz gospodarskega in obrambnega sektorja, ki so povezani z ruskim vodstvom in neposredno izkoriščajo sedanje negotove odnose z Ukrajino, namen ukrepov pa je spodbuditi rusko vlado, naj spremeni politiko skupnega sosedstva ter svoja dejanja pri tem; ker bi bilo treba sankcije, povezane z destabilizacijo vzhoda Ukrajine, odpraviti, takoj ko bo Rusija v celoti izpolnila določbe sporazumov iz Minska; ker bi bilo treba te sankcije okrepiti, če bi se Rusija odločila, da si še naprej neposredno ali posredno prizadeva za destabilizacijo Ukrajine in ogroža njeno teritorialno celovitost; ker bodo sankcije, povezane z nezakonito priključitvijo Krima, obstale, dokler ne bo polotok vrnjen Ukrajini;

| J. | ker Rusko federacijo polnopravno članstvo v Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter podpis splošne deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah zavezujeta k spoštovanju načel demokracije, načela pravne države ter človekovih pravic; ker je EU odločno podpirala pristop Rusije k različnim mednarodnim organizacijam in forumom, kot so skupini G8 in G20 ter STO, in njeno sodelovanje v njih; ker je vključitev Rusije v te organe povzročila napetosti, saj je Rusija večkrat kršila pravila, tako da ni upoštevala standardov in obveznosti STO (in uvedla številne diskriminatorne ukrepe proti posameznim državam članicam EU in drugim državam v sosedstvu), in ni izvršila več kot tisoč sodb Evropskega sodišča za človekove pravice, s čimer ni zajamčila osnovnih človekovih pravic; ker posvetovanje med EU in Rusijo o človekovih pravicah ni prineslo odgovorov ali konkretnih rezultatov; |
| --- | --- |

J.

ker Rusko federacijo polnopravno članstvo v Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter podpis splošne deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah zavezujeta k spoštovanju načel demokracije, načela pravne države ter človekovih pravic; ker je EU odločno podpirala pristop Rusije k različnim mednarodnim organizacijam in forumom, kot so skupini G8 in G20 ter STO, in njeno sodelovanje v njih; ker je vključitev Rusije v te organe povzročila napetosti, saj je Rusija večkrat kršila pravila, tako da ni upoštevala standardov in obveznosti STO (in uvedla številne diskriminatorne ukrepe proti posameznim državam članicam EU in drugim državam v sosedstvu), in ni izvršila več kot tisoč sodb Evropskega sodišča za človekove pravice, s čimer ni zajamčila osnovnih človekovih pravic; ker posvetovanje med EU in Rusijo o človekovih pravicah ni prineslo odgovorov ali konkretnih rezultatov;

| K. | ker je pravna država eno temeljnih načel EU, ki ne pomeni le spoštovanja demokracije in človekovih pravic, ampak tudi skladnost z mednarodnim pravom, zagotovilo za pravično izvrševanje in uporabo prava ter neodvisnost in nepristranskost pravosodnega sistema in sodnih postopkov; ker ti pogoji v Rusiji niso izpolnjeni, saj organi ne podpirajo pravne države in ne spoštujejo temeljnih pravic, in ker so se politične pravice, civilne svoboščine in svoboda medijev pa v preteklih letih poslabšali; ker je bila nedavno sprejeta zakonodaja z nejasnimi določbami, ki se uporabljajo za dodatno omejevanje opozicije in akterjev civilne družbe; ker je nedavno sprejetje zakona, ki kriminalizira tako imenovano homoseksualno propagando, privedlo do več homofobnega nasilja in nasilja nad lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci ter sovražnih govorov, ki ga organi niso preganjali; ker se je na Krimu po nezakoniti priključitvi tega polotoka resno poslabšalo spoštovanje človekovih pravic, vključno s svobodo izražanja, zbiranja in združevanja, pri čemer je bila najbolj prizadeta skupnost krimskih Tatarov; |
| --- | --- |

K.

ker je pravna država eno temeljnih načel EU, ki ne pomeni le spoštovanja demokracije in človekovih pravic, ampak tudi skladnost z mednarodnim pravom, zagotovilo za pravično izvrševanje in uporabo prava ter neodvisnost in nepristranskost pravosodnega sistema in sodnih postopkov; ker ti pogoji v Rusiji niso izpolnjeni, saj organi ne podpirajo pravne države in ne spoštujejo temeljnih pravic, in ker so se politične pravice, civilne svoboščine in svoboda medijev pa v preteklih letih poslabšali; ker je bila nedavno sprejeta zakonodaja z nejasnimi določbami, ki se uporabljajo za dodatno omejevanje opozicije in akterjev civilne družbe; ker je nedavno sprejetje zakona, ki kriminalizira tako imenovano homoseksualno propagando, privedlo do več homofobnega nasilja in nasilja nad lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci ter sovražnih govorov, ki ga organi niso preganjali; ker se je na Krimu po nezakoniti priključitvi tega polotoka resno poslabšalo spoštovanje človekovih pravic, vključno s svobodo izražanja, zbiranja in združevanja, pri čemer je bila najbolj prizadeta skupnost krimskih Tatarov;

| L. | ker je bil znani opozicijski voditelj Aleksej Navalni obdolžen in obsojen na podlagi ponarejenih dokazov in je podvržen stalnemu ustrahovanju in nadlegovanju, tako tudi z zaprtjem njegovega brata; ker se progresivni stranki, ki jo vodi, preprečuje, da bi sodelovala na naslednjih parlamentarnih volitvah; ker je poslanka ukrajinske Rade Nadja Savčenko nezakonito pridržana v Rusiji, s čimer se krši mednarodno pravo; |
| --- | --- |

L.

ker je bil znani opozicijski voditelj Aleksej Navalni obdolžen in obsojen na podlagi ponarejenih dokazov in je podvržen stalnemu ustrahovanju in nadlegovanju, tako tudi z zaprtjem njegovega brata; ker se progresivni stranki, ki jo vodi, preprečuje, da bi sodelovala na naslednjih parlamentarnih volitvah; ker je poslanka ukrajinske Rade Nadja Savčenko nezakonito pridržana v Rusiji, s čimer se krši mednarodno pravo;

| M. | ker je ruska federacija po podatkih indeksa zaznave korupcije 136-ta od 175 držav, zaradi česar je Rusija prava težava v zvezi z mednarodno korupcijo in pranjem denarja, ki ogrožata evropska gospodarstva in njihovo neoporečnost; |
| --- | --- |

M.

ker je ruska federacija po podatkih indeksa zaznave korupcije 136-ta od 175 držav, zaradi česar je Rusija prava težava v zvezi z mednarodno korupcijo in pranjem denarja, ki ogrožata evropska gospodarstva in njihovo neoporečnost;

| N. | ker Rusija dejavno uporablja hibridno vojskovanje, s katerim se namerno zabrisuje ločnica med vojaško/paravojaško dejavnostjo in političnim aktivizmom; |
| --- | --- |

N.

ker Rusija dejavno uporablja hibridno vojskovanje, s katerim se namerno zabrisuje ločnica med vojaško/paravojaško dejavnostjo in političnim aktivizmom;

| O. | ker je Ruska federacija na svetovni lestvici svobode medijev v letu 2014 med 180 državami 148-ta; ker se je močno razširilo in povečalo financiranje medijev, ki so pod nadzorom države; ker se pobude in dejavnosti zagovornikov človekovih pravic, neodvisnih organizacij civilne družbe, političnih nasprotnikov, neodvisnih medijev in navadnih državljanov pogosto omejujejo ali ovirajo; ker se je prostor za izražanje neodvisnega in pluralističnega mnenja zmanjšal in je stalno ogrožen; ker se Evropska ustanova za demokracijo ukvarja z vprašanjem pluralnosti ruskih medijev in ker je pozvana, da skupaj s partnerji razvije nove pobude za medije; |
| --- | --- |

O.

ker je Ruska federacija na svetovni lestvici svobode medijev v letu 2014 med 180 državami 148-ta; ker se je močno razširilo in povečalo financiranje medijev, ki so pod nadzorom države; ker se pobude in dejavnosti zagovornikov človekovih pravic, neodvisnih organizacij civilne družbe, političnih nasprotnikov, neodvisnih medijev in navadnih državljanov pogosto omejujejo ali ovirajo; ker se je prostor za izražanje neodvisnega in pluralističnega mnenja zmanjšal in je stalno ogrožen; ker se Evropska ustanova za demokracijo ukvarja z vprašanjem pluralnosti ruskih medijev in ker je pozvana, da skupaj s partnerji razvije nove pobude za medije;

| P. | ker neodgovorna dejanja ruskih lovskih letal v bližini zračnega prostora držav članic EU in Nata ogrožajo varnost civilnih poletov in bi lahko ogrozili varnost evropskega zračnega prostora; ker je Rusija v neposredni bližini EU izvajala provokativne vojaške manevre večjega obsega, grožnje z ruskimi vojaškimi in celo jedrskimi napadi pa so bile javne; ker je Rusija odstopila od pogajanj o Pogodbi o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi in ker je kršila Pogodbo o jedrskem orožju srednjega obsega; |
| --- | --- |

P.

ker neodgovorna dejanja ruskih lovskih letal v bližini zračnega prostora držav članic EU in Nata ogrožajo varnost civilnih poletov in bi lahko ogrozili varnost evropskega zračnega prostora; ker je Rusija v neposredni bližini EU izvajala provokativne vojaške manevre večjega obsega, grožnje z ruskimi vojaškimi in celo jedrskimi napadi pa so bile javne; ker je Rusija odstopila od pogajanj o Pogodbi o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi in ker je kršila Pogodbo o jedrskem orožju srednjega obsega;

| Q. | ker je energija, ki ima osrednjo in strateško vlogo v odnosih med EU in Rusijo, eden od ključnih instrumentov ruske zunanje politike; ker lahko EU z bolj raznovrstno oskrbo z energijo in manjšo odvisnostjo od Rusije postane odporna na zunanje pritiske; ker mora EU, ko gre za energetsko varnost, nastopiti enotno in pokazati močno notranjo solidarnost; |
| --- | --- |

Q.

ker je energija, ki ima osrednjo in strateško vlogo v odnosih med EU in Rusijo, eden od ključnih instrumentov ruske zunanje politike; ker lahko EU z bolj raznovrstno oskrbo z energijo in manjšo odvisnostjo od Rusije postane odporna na zunanje pritiske; ker mora EU, ko gre za energetsko varnost, nastopiti enotno in pokazati močno notranjo solidarnost;

| R. | ker je Ruska federacija aktivno spodbujala Evrazijsko gospodarsko unijo; ker tega projekta gospodarskega povezovanja ne bi smeli obravnavati kot konkurenčnega Evropski uniji; |
| --- | --- |

R.

ker je Ruska federacija aktivno spodbujala Evrazijsko gospodarsko unijo; ker tega projekta gospodarskega povezovanja ne bi smeli obravnavati kot konkurenčnega Evropski uniji;

| 1. | ponavlja, da Rusija z neposredno in posredno udeleženostjo v oboroženem konfliktu v Ukrajini ter nezakonito priključitvijo Krima, s čimer krši ozemeljsko celovitost Gruzije, ter gospodarsko prisilo in politično destabilizacijo svojih evropskih sosed namerno krši demokratična načela in temeljne vrednote ter mednarodno pravo; zato EU ne more preiti nazaj na tekoče poslovanje in nima druge izbire, kot da znova kritično oceni odnose z Rusijo, tako da čim prej pripravi načrt izrednih mehkih ukrepov, s katerimi bi se zoperstavila agresivnim in razdiralnim politikam, ki jih vodi Rusija, ter celovit načrt prihodnjih odnosov s to državo ter z vzhodnimi evropskimi partnerji; poudarja, da je mogoče konflikt na vzhodu Ukrajine rešiti le po politični poti; |
| --- | --- |

1.

ponavlja, da Rusija z neposredno in posredno udeleženostjo v oboroženem konfliktu v Ukrajini ter nezakonito priključitvijo Krima, s čimer krši ozemeljsko celovitost Gruzije, ter gospodarsko prisilo in politično destabilizacijo svojih evropskih sosed namerno krši demokratična načela in temeljne vrednote ter mednarodno pravo; zato EU ne more preiti nazaj na tekoče poslovanje in nima druge izbire, kot da znova kritično oceni odnose z Rusijo, tako da čim prej pripravi načrt izrednih mehkih ukrepov, s katerimi bi se zoperstavila agresivnim in razdiralnim politikam, ki jih vodi Rusija, ter celovit načrt prihodnjih odnosov s to državo ter z vzhodnimi evropskimi partnerji; poudarja, da je mogoče konflikt na vzhodu Ukrajine rešiti le po politični poti;

| 2. | poudarja, da Rusije v tem trenutku zaradi njenih dejanj na Krimu in na vzhodu Ukrajine ni več mogoče šteti za strateško partnerico; poudarja, da morajo strateška partnerstva temeljiti na vzajemnem zaupanju in spoštovanju mednarodnega prava, ki temelji na demokraciji, suverenosti držav ter svobodni izbiri notranje ustavne ureditve in zunanjepolitične usmerjenosti, ozemeljski celovitosti držav ter spoštovanju nedotakljivosti pravne države, človekovih pravic in načel mednarodne diplomacije in trgovine; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da Rusije v tem trenutku zaradi njenih dejanj na Krimu in na vzhodu Ukrajine ni več mogoče šteti za strateško partnerico; poudarja, da morajo strateška partnerstva temeljiti na vzajemnem zaupanju in spoštovanju mednarodnega prava, ki temelji na demokraciji, suverenosti držav ter svobodni izbiri notranje ustavne ureditve in zunanjepolitične usmerjenosti, ozemeljski celovitosti držav ter spoštovanju nedotakljivosti pravne države, človekovih pravic in načel mednarodne diplomacije in trgovine;

| 3. | je globoko zaskrbljen, ker se Rusija zdaj odkrito predstavlja in deluje kot izzivalka mednarodne demokratične skupnosti in njenega na pravu temelječega reda, nenazadnje tako, da si prizadeva s silo spremeniti meje v Evropi; je zaskrbljen zaradi vse večje sovražne naravnanosti proti opozicijskim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic, manjšinam in sosednjim narodom, ter poslabšanjem stanja človekovih pravic in pravne države v Rusiji; obsoja ustrahovanje kritičnih glasov z nasiljem, sodnimi procesi, zaporom in drugimi ukrepi države; |
| --- | --- |

3.

je globoko zaskrbljen, ker se Rusija zdaj odkrito predstavlja in deluje kot izzivalka mednarodne demokratične skupnosti in njenega na pravu temelječega reda, nenazadnje tako, da si prizadeva s silo spremeniti meje v Evropi; je zaskrbljen zaradi vse večje sovražne naravnanosti proti opozicijskim aktivistom, zagovornikom človekovih pravic, manjšinam in sosednjim narodom, ter poslabšanjem stanja človekovih pravic in pravne države v Rusiji; obsoja ustrahovanje kritičnih glasov z nasiljem, sodnimi procesi, zaporom in drugimi ukrepi države;

| 4. | obsoja samovoljno prepoved vstopa na rusko ozemlje za politike in uradnike EU in poudarja, da rusko vodstvo kar naprej krši mednarodno pravo in splošne standarde ter ovira transparentnost; meni, da je to ravnanje neproduktivno in da škoduje že tako slabi komunikaciji med Evropsko unijo in Rusijo; poudarja, da bi morali biti ti politiki in uradniki obveščeni o razlogih za prepoved vstopa na rusko ozemlje in bi morali imeti pravico, da se zoper to odločitev pritožijo na neodvisnem sodišču; |
| --- | --- |

4.

obsoja samovoljno prepoved vstopa na rusko ozemlje za politike in uradnike EU in poudarja, da rusko vodstvo kar naprej krši mednarodno pravo in splošne standarde ter ovira transparentnost; meni, da je to ravnanje neproduktivno in da škoduje že tako slabi komunikaciji med Evropsko unijo in Rusijo; poudarja, da bi morali biti ti politiki in uradniki obveščeni o razlogih za prepoved vstopa na rusko ozemlje in bi morali imeti pravico, da se zoper to odločitev pritožijo na neodvisnem sodišču;

| 5. | meni, da je mogoče med EU in Rusijo dolgoročno vzpostaviti tvorne in predvidljive odnose v korist obeh, zlasti glede na obstoječe politične, trgovinske, transportne in energetske ter medosebne stike, tudi prek programa Erasmus+ in skupnih ukrepov (9), čezmejnega sodelovanja, podnebnih sprememb, okolja in sektorskega sodelovanja, ob upoštevanju, da so recipročne sankcije v škodo gospodarstvu obeh strani, da je treba obravnavati skupne izzive in interese na svetovnem prizorišču in da je mogoče razdiralni pogled na varnost v Evropi premostiti z okrepljenim dialogom; v tem smislu pozdravlja pozitivne rezultate sodelovanja med EU in Rusijo na različnih področjih, kot so boj proti terorizmu, ekstremizmu in organiziranemu kriminalu, partnerstvo severne dimenzije, pogovori o jedrskem vprašanju z Iranom in mirovni proces na Bližnjem vzhodu; poziva Rusijo, naj konstruktivno sodeluje pri iskanju rešitve za sirski konflikt; |
| --- | --- |

5.

meni, da je mogoče med EU in Rusijo dolgoročno vzpostaviti tvorne in predvidljive odnose v korist obeh, zlasti glede na obstoječe politične, trgovinske, transportne in energetske ter medosebne stike, tudi prek programa Erasmus+ in skupnih ukrepov (9), čezmejnega sodelovanja, podnebnih sprememb, okolja in sektorskega sodelovanja, ob upoštevanju, da so recipročne sankcije v škodo gospodarstvu obeh strani, da je treba obravnavati skupne izzive in interese na svetovnem prizorišču in da je mogoče razdiralni pogled na varnost v Evropi premostiti z okrepljenim dialogom; v tem smislu pozdravlja pozitivne rezultate sodelovanja med EU in Rusijo na različnih področjih, kot so boj proti terorizmu, ekstremizmu in organiziranemu kriminalu, partnerstvo severne dimenzije, pogovori o jedrskem vprašanju z Iranom in mirovni proces na Bližnjem vzhodu; poziva Rusijo, naj konstruktivno sodeluje pri iskanju rešitve za sirski konflikt;

| 6. | poudarja, da morajo odnosi med EU in Rusijo odslej temeljiti na spoštovanju mednarodnega prava in dialogu, pri čemer bi se bila EU pripravljena znova zavzeti za in začeti sodelovanje z oblastmi v Moskvi na številnih specifičnih področjih, ki so v skupnem interesu; poudarja, da bi ponovno sodelovanje lahko vzpostavili, ko bo Rusija spoštovala ozemeljsko celovitost in suverenost Ukrajine, vključno s Krimom, v celoti izvajala sporazume iz Minska (ki vključujejo popoln nadzor ukrajinskih organov nad mejo, brezpogojni umik ruskih enot in orožja ter takojšnjo prekinitev pomoči uporniškim skupinam) ter končala vojaške in varnostne dejavnosti za destabilizacijo na mejah držav članic EU; poudarja, da se je OVSE izkazala za strukturo, ki lahko prispeva k rešitvi krize; poudarja, da to potencialno obnovljeno sodelovanje ne sme potekati na račun mednarodnih načel, evropskih vrednot, standardov in mednarodnih zavez; poudarja, da mora EU jasno opredeliti, kaj pričakuje od Rusije, zlasti glede spoštovanja mednarodnega prava in pogodbenih obveznosti ter ravnanja kot predvidljivega partnerja, katere ukrepe bo sprejela po 31. decembru 2015, če Rusija ne bo spoštovala svojih zavez (ali prej v primeru resnih dogodkov na kraju samem), in kakšno ponovno sodelovanje je pripravljena v primeru izpolnitve obveznosti ponuditi; poudarja, da bi moralo to sodelovanje v celoti potekati v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da morajo odnosi med EU in Rusijo odslej temeljiti na spoštovanju mednarodnega prava in dialogu, pri čemer bi se bila EU pripravljena znova zavzeti za in začeti sodelovanje z oblastmi v Moskvi na številnih specifičnih področjih, ki so v skupnem interesu; poudarja, da bi ponovno sodelovanje lahko vzpostavili, ko bo Rusija spoštovala ozemeljsko celovitost in suverenost Ukrajine, vključno s Krimom, v celoti izvajala sporazume iz Minska (ki vključujejo popoln nadzor ukrajinskih organov nad mejo, brezpogojni umik ruskih enot in orožja ter takojšnjo prekinitev pomoči uporniškim skupinam) ter končala vojaške in varnostne dejavnosti za destabilizacijo na mejah držav članic EU; poudarja, da se je OVSE izkazala za strukturo, ki lahko prispeva k rešitvi krize; poudarja, da to potencialno obnovljeno sodelovanje ne sme potekati na račun mednarodnih načel, evropskih vrednot, standardov in mednarodnih zavez; poudarja, da mora EU jasno opredeliti, kaj pričakuje od Rusije, zlasti glede spoštovanja mednarodnega prava in pogodbenih obveznosti ter ravnanja kot predvidljivega partnerja, katere ukrepe bo sprejela po 31. decembru 2015, če Rusija ne bo spoštovala svojih zavez (ali prej v primeru resnih dogodkov na kraju samem), in kakšno ponovno sodelovanje je pripravljena v primeru izpolnitve obveznosti ponuditi; poudarja, da bi moralo to sodelovanje v celoti potekati v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic;

| 7. | izreka pohvalo solidarnosti in enotnosti, ki so jo izkazale države članice po nezakoniti ruski priključitvi Krima in neposredni udeležbi Rusije v vojni v Ukrajini, kar je omogočilo sprejetje in nadaljnjo razširitev ukrepov za odzivanje ter njihovo navezavo na popolno izvajanje sporazumov iz Minska; poziva države članice, naj dajejo ohranjanju te enotnosti absolutno prednost ter se vzdržijo dvostranskih odnosov in dogovorov, ki bi lahko enotnost ogrozili ali bi jih lahko tako tolmačili; ponovno izraža, da sta enotnost v delovanju in solidarnost med državami članicami in z državami kandidatkami bistveni za zagotavljanje kredibilnosti, legitimnosti in učinkovitosti politik EU in njene zmožnosti, da vzdrži zunanje izzive in pritiske, hkrati pa spodbujata bolj poglobljene odnose in sodelovanje z državami vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

7.

izreka pohvalo solidarnosti in enotnosti, ki so jo izkazale države članice po nezakoniti ruski priključitvi Krima in neposredni udeležbi Rusije v vojni v Ukrajini, kar je omogočilo sprejetje in nadaljnjo razširitev ukrepov za odzivanje ter njihovo navezavo na popolno izvajanje sporazumov iz Minska; poziva države članice, naj dajejo ohranjanju te enotnosti absolutno prednost ter se vzdržijo dvostranskih odnosov in dogovorov, ki bi lahko enotnost ogrozili ali bi jih lahko tako tolmačili; ponovno izraža, da sta enotnost v delovanju in solidarnost med državami članicami in z državami kandidatkami bistveni za zagotavljanje kredibilnosti, legitimnosti in učinkovitosti politik EU in njene zmožnosti, da vzdrži zunanje izzive in pritiske, hkrati pa spodbujata bolj poglobljene odnose in sodelovanje z državami vzhodnega partnerstva;

| 8. | v zvezi s tem poudarja, da je močnejša povezanost EU in skladnost med njeno notranjo in zunanjo politiko bistvena za bolj dosledno, učinkovito in uspešno zunanjo in varnostno politiko EU, tudi do Rusije; zato poziva države članice, naj nadaljujejo in okrepijo prizadevanja za učinkovito odpravo ozkih grl pri odločanju ter, tudi z državami kandidatkami, utrditev skupnih politik, zlasti na področjih trgovine, finančnih storitev in transakcij, migracije, energije, upravljanja zunanjih meja ter informacijske in kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

8.

v zvezi s tem poudarja, da je močnejša povezanost EU in skladnost med njeno notranjo in zunanjo politiko bistvena za bolj dosledno, učinkovito in uspešno zunanjo in varnostno politiko EU, tudi do Rusije; zato poziva države članice, naj nadaljujejo in okrepijo prizadevanja za učinkovito odpravo ozkih grl pri odločanju ter, tudi z državami kandidatkami, utrditev skupnih politik, zlasti na področjih trgovine, finančnih storitev in transakcij, migracije, energije, upravljanja zunanjih meja ter informacijske in kibernetske varnosti;

| 9. | znova poziva EU in njene države članice, naj v celoti izkoristijo določbe in instrumente Lizbonske pogodbe, da bi okrepile v prihodnost usmerjeno in strateško naravo evropske zunanje in varnostne politike; je tudi trdno prepričan, da je osrednji pomen človekovih pravic z vseh vidikov zunanjega delovanja EU pogoj, da ima kot globalni akter spoštljivo in verodostojno vlogo; |
| --- | --- |

9.

znova poziva EU in njene države članice, naj v celoti izkoristijo določbe in instrumente Lizbonske pogodbe, da bi okrepile v prihodnost usmerjeno in strateško naravo evropske zunanje in varnostne politike; je tudi trdno prepričan, da je osrednji pomen človekovih pravic z vseh vidikov zunanjega delovanja EU pogoj, da ima kot globalni akter spoštljivo in verodostojno vlogo;

| 10. | znova izraža prepričanje, da je energetska politika pomemben element zunanje politike EU; zato odločno podpira hitro ustanovitev trdne evropske energetske unije, zlasti medsebojno povezanost nacionalnih energetskih omrežij, da bi znatno zmanjšali odvisnost posameznih držav članic od zunanjih dobaviteljev energije, zlasti Rusije; je trdno prepričan, da se je proti izzivom za evropsko solidarnost in njeni ranljivosti ter izpostavljenosti posameznih držav članic nezakoniti uporabi energije kot političnega in diplomatskega sredstva v pogajanjih mogoče učinkovito boriti le s popolno uporabo zakonodaje EU na področju energije, zlasti pa z izvajanjem tretjega energetskega svežnja in dokončanjem prostega, preglednega, vključenega, usklajenega, energijsko učinkovitega – s primernim deležem energije iz obnovljivih virov – in odpornega evropskega notranjega trga z energijo z raznovrstno dobavo, za katerega mora nezmotljivo veljati konkurenčna zakonodaja; poziva EU, naj primerno podpre pogodbenice Energetske skupnosti, ki so se zavezale k izvajanju energetskega pravnega reda EU, da bi se okrepil njihov pogajalski položaj v razmerju do zunanjih dobaviteljev energije; |
| --- | --- |

10.

znova izraža prepričanje, da je energetska politika pomemben element zunanje politike EU; zato odločno podpira hitro ustanovitev trdne evropske energetske unije, zlasti medsebojno povezanost nacionalnih energetskih omrežij, da bi znatno zmanjšali odvisnost posameznih držav članic od zunanjih dobaviteljev energije, zlasti Rusije; je trdno prepričan, da se je proti izzivom za evropsko solidarnost in njeni ranljivosti ter izpostavljenosti posameznih držav članic nezakoniti uporabi energije kot političnega in diplomatskega sredstva v pogajanjih mogoče učinkovito boriti le s popolno uporabo zakonodaje EU na področju energije, zlasti pa z izvajanjem tretjega energetskega svežnja in dokončanjem prostega, preglednega, vključenega, usklajenega, energijsko učinkovitega – s primernim deležem energije iz obnovljivih virov – in odpornega evropskega notranjega trga z energijo z raznovrstno dobavo, za katerega mora nezmotljivo veljati konkurenčna zakonodaja; poziva EU, naj primerno podpre pogodbenice Energetske skupnosti, ki so se zavezale k izvajanju energetskega pravnega reda EU, da bi se okrepil njihov pogajalski položaj v razmerju do zunanjih dobaviteljev energije;

| 11. | poudarja, da je treba in je pomembno zaradi agresivnega odnosa prekiniti sodelovanje z Rusijo v obrambnem sektorju, in poziva države članice in države kandidatke, naj ne sprejemajo odločitev, ki bi lahko ogrozile to skupno stališče; zato meni, da bi bilo treba sporazume na področju obrambnega sodelovanja z Rusijo ne glede na njihovo dvostransko naravo skrbno oceniti na ravni EU, da bi opredelili ustrezen in dosleden pristop; opozarja na pomen sodelovanja med EU in Natom pri tem; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba in je pomembno zaradi agresivnega odnosa prekiniti sodelovanje z Rusijo v obrambnem sektorju, in poziva države članice in države kandidatke, naj ne sprejemajo odločitev, ki bi lahko ogrozile to skupno stališče; zato meni, da bi bilo treba sporazume na področju obrambnega sodelovanja z Rusijo ne glede na njihovo dvostransko naravo skrbno oceniti na ravni EU, da bi opredelili ustrezen in dosleden pristop; opozarja na pomen sodelovanja med EU in Natom pri tem;

| 12. | je zelo zaskrbljen zaradi vedno večjega omejevanja svobode medijev in interneta, krepitve nadzora nad mediji v spletu, uporabe prisile za omejevanje nepristranskega poročanja ter zniževanja novinarskih standardov v Rusiji, pa tudi vedno večjega monopola državnih medijev nad informacijami, ki so na voljo rusko govorečemu občinstvu v tujini; obsoja prepoved oddajanja programov ukrajinskih in tatarskih televizijskih kanalov na Krimu; |
| --- | --- |

12.

je zelo zaskrbljen zaradi vedno večjega omejevanja svobode medijev in interneta, krepitve nadzora nad mediji v spletu, uporabe prisile za omejevanje nepristranskega poročanja ter zniževanja novinarskih standardov v Rusiji, pa tudi vedno večjega monopola državnih medijev nad informacijami, ki so na voljo rusko govorečemu občinstvu v tujini; obsoja prepoved oddajanja programov ukrajinskih in tatarskih televizijskih kanalov na Krimu;

| 13. | ponovno poziva h razvoju okrepljenih analitičnih in nadzornih zmogljivosti ruske propagande, zlasti v ruskem jeziku, da bi lahko opredelili ter se hitro in ustrezno odzvali na namerno pristranske informacije, ki se širijo v različnih jezikih EU; poziva Komisijo, naj brez odlašanja rezervira potrebna sredstva za konkretne projekte, namenjene odvračanju ruske propagande in dezinformacij v EU in v tujini ter zagotavljanju stvarnih informacij širši javnosti v državah vzhodnega partnerstva, ter oblikuje primerne instrumente za strateško komunikacijo; v zvezi s tem pozdravlja sklepe Evropskega sveta z dne 20. marca 2015 o akcijskem načrtu za odvračanje dezinformacijskih kampanj; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo tudi usklajen mehanizem za preglednost nad finančno, politično ali tehnično pomočjo, ki jo Rusija zagotavlja političnim strankam in drugim organizacijam v EU, ter za zbiranje in spremljanje te pomoči in poročanje o njej, da bi ocenili njeno vključenost v politično življenje in javno mnenje v EU in njenih vzhodnih sosedah ter njen vpliv nanju in ustrezno ukrepali; |
| --- | --- |

13.

ponovno poziva h razvoju okrepljenih analitičnih in nadzornih zmogljivosti ruske propagande, zlasti v ruskem jeziku, da bi lahko opredelili ter se hitro in ustrezno odzvali na namerno pristranske informacije, ki se širijo v različnih jezikih EU; poziva Komisijo, naj brez odlašanja rezervira potrebna sredstva za konkretne projekte, namenjene odvračanju ruske propagande in dezinformacij v EU in v tujini ter zagotavljanju stvarnih informacij širši javnosti v državah vzhodnega partnerstva, ter oblikuje primerne instrumente za strateško komunikacijo; v zvezi s tem pozdravlja sklepe Evropskega sveta z dne 20. marca 2015 o akcijskem načrtu za odvračanje dezinformacijskih kampanj; poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo tudi usklajen mehanizem za preglednost nad finančno, politično ali tehnično pomočjo, ki jo Rusija zagotavlja političnim strankam in drugim organizacijam v EU, ter za zbiranje in spremljanje te pomoči in poročanje o njej, da bi ocenili njeno vključenost v politično življenje in javno mnenje v EU in njenih vzhodnih sosedah ter njen vpliv nanju in ustrezno ukrepali;

| 14. | je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih teženj ruskih državnih medijev, da ponovno pišejo zgodovino ali po svoje razlagajo dogodke v dvajsetem stoletju, na primer podpis Molotov-Ribbentropovega pakta in njegovih tajnih protokolov, ter da zgodovinska dejstva selektivno uporabljajo za politično propagando; |
| --- | --- |

14.

je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih teženj ruskih državnih medijev, da ponovno pišejo zgodovino ali po svoje razlagajo dogodke v dvajsetem stoletju, na primer podpis Molotov-Ribbentropovega pakta in njegovih tajnih protokolov, ter da zgodovinska dejstva selektivno uporabljajo za politično propagando;

| 15. | je zelo zaskrbljen zaradi vse intenzivnejših stikov in sodelovanja med evropskimi populističnimi, fašističnimi in skrajno desničarskimi strankami ter nacionalističnimi silami v Rusiji, ki jih dopušča rusko vodstvo; priznava, da to ogroža sistem vrednot v EU, ki temelji na demokraciji in pravni državi; v zvezi s tem poziva institucije in države članice EU, naj ukrepajo proti tej grožnji nastajanja „nacionalistične internacionale“; |
| --- | --- |

15.

je zelo zaskrbljen zaradi vse intenzivnejših stikov in sodelovanja med evropskimi populističnimi, fašističnimi in skrajno desničarskimi strankami ter nacionalističnimi silami v Rusiji, ki jih dopušča rusko vodstvo; priznava, da to ogroža sistem vrednot v EU, ki temelji na demokraciji in pravni državi; v zvezi s tem poziva institucije in države članice EU, naj ukrepajo proti tej grožnji nastajanja „nacionalistične internacionale“;

| 16. | je močno zaskrbljen zaradi ruske podpore in financiranja radikalnih in ekstremističnih strank v državah članicah EU; meni, da nedavno srečanje skrajno desničarskih strank v Sankt Peterburgu žali spomin na milijone Rusov, ki so žrtvovali življenje, da bi svet rešili pred nacizmom; |
| --- | --- |

16.

je močno zaskrbljen zaradi ruske podpore in financiranja radikalnih in ekstremističnih strank v državah članicah EU; meni, da nedavno srečanje skrajno desničarskih strank v Sankt Peterburgu žali spomin na milijone Rusov, ki so žrtvovali življenje, da bi svet rešili pred nacizmom;

| 17. | poziva EU, naj zagotovi podporo projektom, namenjenim spodbujanju in razvoju visokih novinarskih standardov, svobodi medijev ter nepristranskim in zaupanja vrednim informacijam iz Rusije, pa tudi odpravljanju propagande v EU in državah vzhodnega partnerstva; poziva Komisijo, naj da na voljo ustrezna finančna sredstva za pobude ustanavljanja medijev v ruskem jeziku, ki bi bili alternativa ruskim medijem, ki jih nadzoruje država, da bi rusko govorečemu občinstvu zagotovili verodostojen in neodvisen vir informacij; |
| --- | --- |

17.

poziva EU, naj zagotovi podporo projektom, namenjenim spodbujanju in razvoju visokih novinarskih standardov, svobodi medijev ter nepristranskim in zaupanja vrednim informacijam iz Rusije, pa tudi odpravljanju propagande v EU in državah vzhodnega partnerstva; poziva Komisijo, naj da na voljo ustrezna finančna sredstva za pobude ustanavljanja medijev v ruskem jeziku, ki bi bili alternativa ruskim medijem, ki jih nadzoruje država, da bi rusko govorečemu občinstvu zagotovili verodostojen in neodvisen vir informacij;

| 18. | ponovno izraža, da je brezpogojno spoštovanje pravne države osrednje in temeljno načelo EU, in poziva, da se ga v primeru kršitev pravil strogo, hitro in brezpogojno uporabi; poziva Komisijo, naj z enako odločnostjo uporablja načelo svobodne in poštene konkurence na enotnem trgu, tako tudi v postopkih zoper Gazprom; meni, da morajo EU in njene države članice močneje poudarjati, da mora Rusija konstruktivno pristopiti k svojemu članstvu v STO ter v celoti izpolnjevati iz tega izhajajoče obveznosti, tudi tako, da ukine neupravičene trgovinske omejitve in omogoči nediskriminatoren dostop do svojih trgov; |
| --- | --- |

18.

ponovno izraža, da je brezpogojno spoštovanje pravne države osrednje in temeljno načelo EU, in poziva, da se ga v primeru kršitev pravil strogo, hitro in brezpogojno uporabi; poziva Komisijo, naj z enako odločnostjo uporablja načelo svobodne in poštene konkurence na enotnem trgu, tako tudi v postopkih zoper Gazprom; meni, da morajo EU in njene države članice močneje poudarjati, da mora Rusija konstruktivno pristopiti k svojemu članstvu v STO ter v celoti izpolnjevati iz tega izhajajoče obveznosti, tudi tako, da ukine neupravičene trgovinske omejitve in omogoči nediskriminatoren dostop do svojih trgov;

| 19. | poziva Rusijo, naj v polni meri sodeluje z mednarodno skupnostjo v preiskavi o sestrelitvi letala na letu MH17, ter obsodi vse poskuse in odločitve za pomilostitev ali odlog pregona tistih, ki so bili spoznani za odgovorne; ponovno poziva Rusijo, naj nemudoma vrne razbitino in obe črni skrinjici letala poljske vlade, ki je strmoglavilo v Smolensku; poziva vse institucije EU, naj pri teh zahtevah vztrajajo v vseh dvostranskih odnosih z ruskimi oblastmi; |
| --- | --- |

19.

poziva Rusijo, naj v polni meri sodeluje z mednarodno skupnostjo v preiskavi o sestrelitvi letala na letu MH17, ter obsodi vse poskuse in odločitve za pomilostitev ali odlog pregona tistih, ki so bili spoznani za odgovorne; ponovno poziva Rusijo, naj nemudoma vrne razbitino in obe črni skrinjici letala poljske vlade, ki je strmoglavilo v Smolensku; poziva vse institucije EU, naj pri teh zahtevah vztrajajo v vseh dvostranskih odnosih z ruskimi oblastmi;

| 20. | poziva vlado Ruske federacije, naj prizna obseg in resnost problema nadlegovanja lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Rusiji in nasilja nad njimi ter se zaveže, da bo sprejela ukrepe za odpravo teh zlorab in razveljavila določbe zakona št. 135-FZ z dne 29. junija 2013 (zakon o „gejevski propagandi“), ki prepovedujejo širjenje informacij o odnosih lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice EU, naj sprožijo vprašanje homofobije in nasilja nad lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci na srečanjih z zadevnimi ruskimi uradniki, vključno na najvišji ravni; v skladu s smernicami EU iz junija 2013 poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice EU, naj spodbujajo uresničevanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter prispevajo k boju proti vsem oblikam nasilja nad njimi z iskanjem pomoči in pravnih sredstev za žrtve takšnega nasilja, podporo pobudam civilne družbe in vladnim pobudam za spremljanje primerov nasilja ter z izobraževanjem osebja organov pregona; |
| --- | --- |

20.

poziva vlado Ruske federacije, naj prizna obseg in resnost problema nadlegovanja lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Rusiji in nasilja nad njimi ter se zaveže, da bo sprejela ukrepe za odpravo teh zlorab in razveljavila določbe zakona št. 135-FZ z dne 29. junija 2013 (zakon o „gejevski propagandi“), ki prepovedujejo širjenje informacij o odnosih lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice EU, naj sprožijo vprašanje homofobije in nasilja nad lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci na srečanjih z zadevnimi ruskimi uradniki, vključno na najvišji ravni; v skladu s smernicami EU iz junija 2013 poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice EU, naj spodbujajo uresničevanje in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter prispevajo k boju proti vsem oblikam nasilja nad njimi z iskanjem pomoči in pravnih sredstev za žrtve takšnega nasilja, podporo pobudam civilne družbe in vladnim pobudam za spremljanje primerov nasilja ter z izobraževanjem osebja organov pregona;

| 21. | glede na to, da se družba z oblikovanjem prave in neodvisne civilne družbe krepi, izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse slabšega stanja človekovih pravic, ki vključujejo svobodo izražanja, združevanja in zbiranja ter pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, ter pravne države v Rusiji in na Krimu po njeni nezakoniti priključitvi; ostro obsoja, da vlada vztrajno zatira drugačen pogled neodvisnih vladnih organizacij s tako imenovanim zakonom o tujih agentih ter trajno in raznoliko zatira aktiviste, politične nasprotnike in kritike režima; še posebej opozarja na umore Ane Politkovske, Natalije Estemirove, Borisa Nemcova, Sergeja Magnickega, Aleksandra Litvinenka in drugih; zahteva, da se vsi atentati na politične aktiviste, novinarje in prijavitelje nepravilnosti ustrezno in neodvisno preiščejo, da se odgovorni privedejo pred sodišče kot znak brezkompromisnega boja proti nekaznovanosti ter da se razmisli o ciljnih omejevalnih ukrepih, kadar izvedene preiskave niso v skladu z mednarodnimi standardi; znova poziva Svet, naj izpolni svojo zavezo za zaščito teh načel in na podlagi predloga, ki bi ga bilo treba nemudoma predložiti podpredsednici/visoki predstavnici, sprejme omejevalne ukrepe za uradnike, vpletene v dobro dokumentiran primer Magnickega; poudarja, da obveznost Rusije, da spoštuje človekove pravice in standarde pravne države, izvira neposredno iz njenega članstva v ZN, Svetu Evrope in OVSE; |
| --- | --- |

21.

glede na to, da se družba z oblikovanjem prave in neodvisne civilne družbe krepi, izraža globoko zaskrbljenost zaradi vse slabšega stanja človekovih pravic, ki vključujejo svobodo izražanja, združevanja in zbiranja ter pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, ter pravne države v Rusiji in na Krimu po njeni nezakoniti priključitvi; ostro obsoja, da vlada vztrajno zatira drugačen pogled neodvisnih vladnih organizacij s tako imenovanim zakonom o tujih agentih ter trajno in raznoliko zatira aktiviste, politične nasprotnike in kritike režima; še posebej opozarja na umore Ane Politkovske, Natalije Estemirove, Borisa Nemcova, Sergeja Magnickega, Aleksandra Litvinenka in drugih; zahteva, da se vsi atentati na politične aktiviste, novinarje in prijavitelje nepravilnosti ustrezno in neodvisno preiščejo, da se odgovorni privedejo pred sodišče kot znak brezkompromisnega boja proti nekaznovanosti ter da se razmisli o ciljnih omejevalnih ukrepih, kadar izvedene preiskave niso v skladu z mednarodnimi standardi; znova poziva Svet, naj izpolni svojo zavezo za zaščito teh načel in na podlagi predloga, ki bi ga bilo treba nemudoma predložiti podpredsednici/visoki predstavnici, sprejme omejevalne ukrepe za uradnike, vpletene v dobro dokumentiran primer Magnickega; poudarja, da obveznost Rusije, da spoštuje človekove pravice in standarde pravne države, izvira neposredno iz njenega članstva v ZN, Svetu Evrope in OVSE;

| 22. | poudarja, da je v podporo demokratičnim vrednotam, temeljnim svoboščinam in človekovim pravicam v Rusiji in zasedenem Krimu pomembna stalna politična in finančna podpora neodvisnim aktivistom civilne družbe, zagovornikom človekovih pravic, blogerjem, neodvisnim medijem, družbeno kritičnim akademikom in javnim osebnostim ter nevladnim organizacijam; poziva Komisijo, naj iz obstoječih zunanjih finančnih instrumentov načrtuje bolj ambiciozno finančno pomoč za rusko civilno družbo; spodbuja EU, naj ponudi pomoč ruskim uradnikom in organizacijam civilne družbe, ki so naklonjeni pripravi partnerske in na sodelovanju temelječe vizije političnih in diplomatskih odnosov z EU; poudarja, da je treba za omilitev napetosti in boljše medsebojno razumevanje čim bolj podpreti medosebne stike ter kljub sedanjemu stanju odnosov ohraniti nepretrgan dialog in sodelovanje med študenti in raziskovalci EU in Rusije, med civilnimi družbami in med lokalnimi organi; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je v podporo demokratičnim vrednotam, temeljnim svoboščinam in človekovim pravicam v Rusiji in zasedenem Krimu pomembna stalna politična in finančna podpora neodvisnim aktivistom civilne družbe, zagovornikom človekovih pravic, blogerjem, neodvisnim medijem, družbeno kritičnim akademikom in javnim osebnostim ter nevladnim organizacijam; poziva Komisijo, naj iz obstoječih zunanjih finančnih instrumentov načrtuje bolj ambiciozno finančno pomoč za rusko civilno družbo; spodbuja EU, naj ponudi pomoč ruskim uradnikom in organizacijam civilne družbe, ki so naklonjeni pripravi partnerske in na sodelovanju temelječe vizije političnih in diplomatskih odnosov z EU; poudarja, da je treba za omilitev napetosti in boljše medsebojno razumevanje čim bolj podpreti medosebne stike ter kljub sedanjemu stanju odnosov ohraniti nepretrgan dialog in sodelovanje med študenti in raziskovalci EU in Rusije, med civilnimi družbami in med lokalnimi organi;

| 23. | poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo, s katero bi zagotovili popolno preglednost političnega financiranja in financiranja političnih strank v EU v skladu s priporočilom Sveta Evrope, zlasti kar zadeva politične in gospodarske deležnike zunaj EU; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo, s katero bi zagotovili popolno preglednost političnega financiranja in financiranja političnih strank v EU v skladu s priporočilom Sveta Evrope, zlasti kar zadeva politične in gospodarske deležnike zunaj EU;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropski službi za zunanje delovanje, vladi in parlamentu Ruske federacije ter vladam in parlamentom držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter Evropski službi za zunanje delovanje, vladi in parlamentu Ruske federacije ter vladam in parlamentom držav vzhodnega partnerstva.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0505.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0383.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0101.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0025.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0074.

(6)  ‘Protokol o izidu posvetovanj tristranske kontaktne skupine, podpisan 5. septembra 2014, in sveženj ukrepov za izvajanje sporazumov iz Minska, sprejet 12. februarja 2015.

(7)  Resolucija GS ZN A/RES/68/262 o ozemeljski celovitosti Ukrajine.

(8)  Resolucija VS ZN S/RES/2202(2015).

(9)  Skupni ukrepi za odpravo vizumov za kratkoročno prebivanje za državljane Rusije in EU.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/42

---

P8_TA(2015)0226

Letno poročilo nadzornega odbora urada OLAF za leto 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o letnem poročilu nadzornega odbora urada OLAF za leto 2014 (2015/2699(RSP))

(2016/C 407/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (1),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 29. aprila 2015 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 29. aprila 2015 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije (2),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 3. aprila 2014 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 3. aprila 2014 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2012, oddelek III – Komisija in izvajalske agencije (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o letnem poročilu za leto 2011 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o letnem poročilu za leto 2011 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o letnem poročilu za leto 2013 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o letnem poročilu za leto 2013 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (5),

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF za leto 2014,

| — | ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora št. 4/2014 z naslovom Nadzor nad trajanjem preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora št. 4/2014 z naslovom Nadzor nad trajanjem preiskav Evropskega urada za boj proti goljufijam,

| — | ob upoštevanju odziva urada OLAF na mnenje št. 4/2014 nadzornega odbora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odziva urada OLAF na mnenje št. 4/2014 nadzornega odbora,

| — | ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora št. 5/2014 z naslovom Zunanje poročanje urada OLAF o trajanju preiskav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora št. 5/2014 z naslovom Zunanje poročanje urada OLAF o trajanju preiskav,

| — | ob upoštevanju odziva urada OLAF na mnenje št. 5/2014 nadzornega odbora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odziva urada OLAF na mnenje št. 5/2014 nadzornega odbora,

| — | ob upoštevanju poročila nadzornega odbora št. 1/2014 z naslovom Varovanje preiskovalne neodvisnosti urada OLAF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila nadzornega odbora št. 1/2014 z naslovom Varovanje preiskovalne neodvisnosti urada OLAF,

| — | ob upoštevanju poročila nadzornega odbora št. 2/2014 z naslovom Priporočila nadzornega odbora in njihovo izvajanje v uradu OLAF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila nadzornega odbora št. 2/2014 z naslovom Priporočila nadzornega odbora in njihovo izvajanje v uradu OLAF,

| — | ob upoštevanju poročila nadzornega odbora št. 3/2014 z naslovom Urad OLAF – Zadeve, odprte v letu 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila nadzornega odbora št. 3/2014 z naslovom Urad OLAF – Zadeve, odprte v letu 2012,

| — | ob upoštevanju odziva urada OLAF na poročilo št. 3/2014 nadzornega odbora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odziva urada OLAF na poročilo št. 3/2014 nadzornega odbora,

| — | ob upoštevanju obvestila nadzornega odbora o analizi osnutka prednostnih nalog preiskovalne politike urada OLAF za leto 2015, ki jo je pripravil nadzorni odbor, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila nadzornega odbora o analizi osnutka prednostnih nalog preiskovalne politike urada OLAF za leto 2015, ki jo je pripravil nadzorni odbor,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih nadzornega odbora za leto 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih nadzornega odbora za leto 2013,

| — | ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora št. 2/2013 z naslovom Oblikovanje notranjega pritožbenega postopka v uradu OLAF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora št. 2/2013 z naslovom Oblikovanje notranjega pritožbenega postopka v uradu OLAF,

| — | ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora št. 1/2014 z naslovom Prednostne naloge preiskovalne politike urada OLAF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora št. 1/2014 z naslovom Prednostne naloge preiskovalne politike urada OLAF,

| — | ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora št. 2/2014 z naslovom Izbor zadev, ki jih preiskuje urad OLAF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja nadzornega odbora št. 2/2014 z naslovom Izbor zadev, ki jih preiskuje urad OLAF,

| — | ob upoštevanju opažanj nadzornega odbora o preiskovalnih postopkih v uradu OLAF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju opažanj nadzornega odbora o preiskovalnih postopkih v uradu OLAF,

| — | ob upoštevanju priporočil nadzornega odbora za leto 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil nadzornega odbora za leto 2012,

| — | ob upoštevanju dokumenta nadzornega odbora z naslovom Naloge, pristojnosti in cilji nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam – Srednjeročna strategija (2014–2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta nadzornega odbora z naslovom Naloge, pristojnosti in cilji nadzornega odbora Evropskega urada za boj proti goljufijam – Srednjeročna strategija (2014–2015),

| — | ob upoštevanju dogovorov o načinu dela med nadzornim odborom in uradom OLAF, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dogovorov o načinu dela med nadzornim odborom in uradom OLAF,

| — | ob upoštevanju vprašanj za Komisijo in Svet o letnem poročilu nadzornega odbora urada OLAF za leto 2014 (O–000060/2015 – B8–0553/2015, O–000061/2015 – B8–0554/2015 in O–000066/2015 – B8–0555/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Komisijo in Svet o letnem poročilu nadzornega odbora urada OLAF za leto 2014 (O–000060/2015 – B8–0553/2015, O–000061/2015 – B8–0554/2015 in O–000066/2015 – B8–0555/2015),

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker nadzorni odbor urada OLAF v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2014 ugotavlja, da se je v času reorganizacije urada OLAF (1. februarja 2012) na isti dan z enim samim sklepom generalnega direktorja urada začela obravnava 423 zadev; ker je nadzorni odbor na podlagi svoje analize prišel do zaključkov, da (i) urad OLAF za nobeno od zadev, ki jih je analiziral nadzorni odbor, ni pripravil ustrezne ocene prejetih informacij, (ii) pri veliki večini zadev ni niti sledu kakršnega koli ocenjevanja in (iii) da je generalni direktor urada OLAF obravnavo vseh zadevnih primerov začel, ne da bi bil pred tem ugotovljen dovolj resen sum goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejavnosti, ki bi škodile finančnim interesom Unije, kar je bilo v nasprotju s takrat veljavno pravno zahtevo za začetek preiskave urada OLAF; |
| --- | --- |

A.

ker nadzorni odbor urada OLAF v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2014 ugotavlja, da se je v času reorganizacije urada OLAF (1. februarja 2012) na isti dan z enim samim sklepom generalnega direktorja urada začela obravnava 423 zadev; ker je nadzorni odbor na podlagi svoje analize prišel do zaključkov, da (i) urad OLAF za nobeno od zadev, ki jih je analiziral nadzorni odbor, ni pripravil ustrezne ocene prejetih informacij, (ii) pri veliki večini zadev ni niti sledu kakršnega koli ocenjevanja in (iii) da je generalni direktor urada OLAF obravnavo vseh zadevnih primerov začel, ne da bi bil pred tem ugotovljen dovolj resen sum goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih dejavnosti, ki bi škodile finančnim interesom Unije, kar je bilo v nasprotju s takrat veljavno pravno zahtevo za začetek preiskave urada OLAF;

| B. | ker je nadzorni odbor v svojih sporočilih institucijam EU opozoril, da generalni direktor urada OLAF kljub jasni obveznosti iz člena 17(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 leta 2014 nadzornemu odboru ni poročal v zvezi s priporočili uradu OLAF, ki niso bila izvedena; |
| --- | --- |

B.

ker je nadzorni odbor v svojih sporočilih institucijam EU opozoril, da generalni direktor urada OLAF kljub jasni obveznosti iz člena 17(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 leta 2014 nadzornemu odboru ni poročal v zvezi s priporočili uradu OLAF, ki niso bila izvedena;

| C. | ker je nadzorni odbor uradu OLAF v prvi polovici svojega mandata izdal 50 priporočil, od tega jih je bilo v celoti izvedenih le osem, šest je bilo delno izvedenih, eno se še izvaja, 20 pa ni bilo izvedenih, in ker nadzorni odbor v 15 primerih ni mogel preveriti izvajanja zaradi nezadostnih vsebinskih informacij; |
| --- | --- |

C.

ker je nadzorni odbor uradu OLAF v prvi polovici svojega mandata izdal 50 priporočil, od tega jih je bilo v celoti izvedenih le osem, šest je bilo delno izvedenih, eno se še izvaja, 20 pa ni bilo izvedenih, in ker nadzorni odbor v 15 primerih ni mogel preveriti izvajanja zaradi nezadostnih vsebinskih informacij;

| D. | ker nadzorni odbor v svojem obvestilu o osnutku prednostnih nalog preiskovalne politike urada OLAF za leto 2015 ugotavlja, da urad treh priporočil iz mnenja št. 1/2014 nadzornega odbora ni upošteval: (i) generalni direktor urada OLAF ni izdal smernic o uporabi izbirnih načel, ki izhajajo iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 (učinkovita uporaba virov, sorazmernost/subsidiarnost, dodana vrednost), finančne kazalnike pa je – namesto, da bi jih pregledal in tako prilagodil stvarnosti programov za porabo sredstev – v celoti ukinil, (ii) v osnutku prednostnih nalog preiskovalne politike za leto 2015 naj bi bila upoštevana vrsta dokumentov, ki so jih predložili deležniki, hkrati pa se zdi, da ni bilo dialoga z deležniki o finančnih kazalnikih in možnih nadaljnjih ukrepih v zvezi z zadevami, pri katerih obstaja utemeljen sum goljufije, ki pa so bile na podlagi prednostnih nalog preiskovalne politike ali izbirnih načel zavržene, (iii) generalni direktor urada OLAF nadzornemu odboru ni posredoval ocene izvedbe prejšnjih prednostnih nalog preiskovalne politike ali povzetka povratnih informacij deležnikov, čeprav se je bil k temu zavezal; |
| --- | --- |

D.

ker nadzorni odbor v svojem obvestilu o osnutku prednostnih nalog preiskovalne politike urada OLAF za leto 2015 ugotavlja, da urad treh priporočil iz mnenja št. 1/2014 nadzornega odbora ni upošteval: (i) generalni direktor urada OLAF ni izdal smernic o uporabi izbirnih načel, ki izhajajo iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 (učinkovita uporaba virov, sorazmernost/subsidiarnost, dodana vrednost), finančne kazalnike pa je – namesto, da bi jih pregledal in tako prilagodil stvarnosti programov za porabo sredstev – v celoti ukinil, (ii) v osnutku prednostnih nalog preiskovalne politike za leto 2015 naj bi bila upoštevana vrsta dokumentov, ki so jih predložili deležniki, hkrati pa se zdi, da ni bilo dialoga z deležniki o finančnih kazalnikih in možnih nadaljnjih ukrepih v zvezi z zadevami, pri katerih obstaja utemeljen sum goljufije, ki pa so bile na podlagi prednostnih nalog preiskovalne politike ali izbirnih načel zavržene, (iii) generalni direktor urada OLAF nadzornemu odboru ni posredoval ocene izvedbe prejšnjih prednostnih nalog preiskovalne politike ali povzetka povratnih informacij deležnikov, čeprav se je bil k temu zavezal;

| E. | ker je nadzorni odbor stalno opozarjal, da zaradi pomanjkljivega dostopa do potrebnih informacij ne more nadzorovati neodvisnosti urada OLAF, njegove preiskovalne funkcije, uporabe procesnih jamstev in trajanja preiskav; |
| --- | --- |

E.

ker je nadzorni odbor stalno opozarjal, da zaradi pomanjkljivega dostopa do potrebnih informacij ne more nadzorovati neodvisnosti urada OLAF, njegove preiskovalne funkcije, uporabe procesnih jamstev in trajanja preiskav;

| F. | ker je nadzorni odbor izjavil, da ključni problem v zvezi z učinkovitostjo njegove nadzorne vloge ni slabo izvajanje dogovorov o načinu dela, temveč temeljne razlike v pogledih nadzornega odbora in generalnega direktorja urada OLAF na vlogo nadzornega odbora; |
| --- | --- |

F.

ker je nadzorni odbor izjavil, da ključni problem v zvezi z učinkovitostjo njegove nadzorne vloge ni slabo izvajanje dogovorov o načinu dela, temveč temeljne razlike v pogledih nadzornega odbora in generalnega direktorja urada OLAF na vlogo nadzornega odbora;

| G. | ker je Parlament v omenjenih resolucijah o letnih poročilih za leti 2011 in 2013 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam pozval k izboljšanju zmožnosti nadzornega sveta za opravljanje njegove vloge; |
| --- | --- |

G.

ker je Parlament v omenjenih resolucijah o letnih poročilih za leti 2011 in 2013 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam pozval k izboljšanju zmožnosti nadzornega sveta za opravljanje njegove vloge;

| H. | ker je nadzorni odbor ob več priložnostih pozval institucije EU, naj bodisi okrepijo njegove pristojnosti, zlasti s celovitim dostopom do zadev, ki jih proučuje urad OLAF, bodisi sprejmejo druge ukrepe za zagotavljanje odgovornosti urada OLAF; |
| --- | --- |

H.

ker je nadzorni odbor ob več priložnostih pozval institucije EU, naj bodisi okrepijo njegove pristojnosti, zlasti s celovitim dostopom do zadev, ki jih proučuje urad OLAF, bodisi sprejmejo druge ukrepe za zagotavljanje odgovornosti urada OLAF;

| I. | ker se je generalni direktor urada OLAF marca 2014 zavezal, da bo nazornemu odboru enkrat letno poročal o številu prejetih pritožb, pravočasnosti njihove obravnave in njihovem razvrščanju med utemeljene ali neutemeljene; ker nadzorni odbor poroča, da še ni prejel nobenih tovrstnih informacij; |
| --- | --- |

I.

ker se je generalni direktor urada OLAF marca 2014 zavezal, da bo nazornemu odboru enkrat letno poročal o številu prejetih pritožb, pravočasnosti njihove obravnave in njihovem razvrščanju med utemeljene ali neutemeljene; ker nadzorni odbor poroča, da še ni prejel nobenih tovrstnih informacij;

| J. | ker je bila z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 okrepljena vloga nadzornega odbora pri spremljanju trajanja preiskav urada OLAF; ker je nadzorni odbor – navkljub formalnemu izpolnjevanju obveznosti urada OLAF kar zadeva redno poročanje nadzornemu odboru o preiskavah, ki trajajo dlje od 12 mesecev – v svojem mnenju št. 4/2014 z naslovom Nadzor nad trajanjem preiskav urada OLAF, ugotovil, da je prejel premalo informacij, da bi lahko ustrezno in učinkovito nadzoroval trajanje preiskav urada OLAF; |
| --- | --- |

J.

ker je bila z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 okrepljena vloga nadzornega odbora pri spremljanju trajanja preiskav urada OLAF; ker je nadzorni odbor – navkljub formalnemu izpolnjevanju obveznosti urada OLAF kar zadeva redno poročanje nadzornemu odboru o preiskavah, ki trajajo dlje od 12 mesecev – v svojem mnenju št. 4/2014 z naslovom Nadzor nad trajanjem preiskav urada OLAF, ugotovil, da je prejel premalo informacij, da bi lahko ustrezno in učinkovito nadzoroval trajanje preiskav urada OLAF;

| K. | ker je nazorni odbor v svojem mnenju št. 5/2014 z naslovom Zunanje poročanje urada OLAF o trajanju preiskav ugotovil, da urad s svojim poročanjem o trajanju preiskav ni zagotavljal celovitega pregleda uspešnosti svojih preiskav; ker je urad OLAF v svojem letnem poročilu resda navedel, da se preiskave zaključujejo hitreje, a je nadzorni odbor ugotovil, da je izboljšanje rezultatov preiskav urada posledica uvedbe novih metod izračuna; |
| --- | --- |

K.

ker je nazorni odbor v svojem mnenju št. 5/2014 z naslovom Zunanje poročanje urada OLAF o trajanju preiskav ugotovil, da urad s svojim poročanjem o trajanju preiskav ni zagotavljal celovitega pregleda uspešnosti svojih preiskav; ker je urad OLAF v svojem letnem poročilu resda navedel, da se preiskave zaključujejo hitreje, a je nadzorni odbor ugotovil, da je izboljšanje rezultatov preiskav urada posledica uvedbe novih metod izračuna;

| L. | ker je nadzorni odbor v svojem poročilu št. 1/2014 z naslovom Varovanje neodvisnosti urada OLAF pozval k razjasnitvi vloge urada pri izvajanju politike Komisije za boj proti goljufijam v sektorju cigaret; |
| --- | --- |

L.

ker je nadzorni odbor v svojem poročilu št. 1/2014 z naslovom Varovanje neodvisnosti urada OLAF pozval k razjasnitvi vloge urada pri izvajanju politike Komisije za boj proti goljufijam v sektorju cigaret;

| M. | ker je nadzorni odbor v svojem letnem poročilu o dejavnostih dve leti zapored izrazil zaskrbljenost zaradi premajhne preglednosti kar zadeva sodelovanje urada OLAF na sestankih klirinške hiše, ki jih je organizirala Komisija, in s tem povezano tveganje za preiskovalno neodvisnost urada; |
| --- | --- |

M.

ker je nadzorni odbor v svojem letnem poročilu o dejavnostih dve leti zapored izrazil zaskrbljenost zaradi premajhne preglednosti kar zadeva sodelovanje urada OLAF na sestankih klirinške hiše, ki jih je organizirala Komisija, in s tem povezano tveganje za preiskovalno neodvisnost urada;

| N. | ker je nadzorni odbor opozoril institucije EU na potrebo po izvajanju zahtev iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 kar zadeva neodvisno delovanje sekretariata nadzornega odbora; |
| --- | --- |

N.

ker je nadzorni odbor opozoril institucije EU na potrebo po izvajanju zahtev iz Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 kar zadeva neodvisno delovanje sekretariata nadzornega odbora;

| O. | ker je nadzorni odbor opredelil štiri temeljne pogoje za zagotavljanje neodvisnega delovanja sekretariata: (i) vodja sekretariata se zaposli, njegova delovna uspešnost se ocenjuje in poklicno napreduje na podlagi sklepov nadzornega odbora; (ii) položaj vodje sekretariata se opredeli kot višji vodstveni položaj; (iii) vodja sekretariata se zadolži za zaposlovanje, ocenjevanje delovne uspešnosti in napredovanje zaposlenih v sekretariatu; (iv) na vodjo se prenese pristojnost za izvrševanje proračuna sekretariata; |
| --- | --- |

O.

ker je nadzorni odbor opredelil štiri temeljne pogoje za zagotavljanje neodvisnega delovanja sekretariata: (i) vodja sekretariata se zaposli, njegova delovna uspešnost se ocenjuje in poklicno napreduje na podlagi sklepov nadzornega odbora; (ii) položaj vodje sekretariata se opredeli kot višji vodstveni položaj; (iii) vodja sekretariata se zadolži za zaposlovanje, ocenjevanje delovne uspešnosti in napredovanje zaposlenih v sekretariatu; (iv) na vodjo se prenese pristojnost za izvrševanje proračuna sekretariata;

| P. | ker je Parlament obravnaval odgovore urada OLAF na poročila in mnenja nadzornega odbora, ki so bili posredovani Parlamentu; |
| --- | --- |

P.

ker je Parlament obravnaval odgovore urada OLAF na poročila in mnenja nadzornega odbora, ki so bili posredovani Parlamentu;

| 1. | odločno poudarja odgovornost urada OLAF pri izpolnjevanju pravnih zahtev za začetek preiskave; opozarja, da so bila od 423 zadev, katerih obravnava se je začela na isti dan, le pri 8,4 % zadev, ki so bile zaključene, podana priporočila; poziva nadzorni odbor, naj redno spremlja izpolnjevanje pravnih zahtev; |
| --- | --- |

1.

odločno poudarja odgovornost urada OLAF pri izpolnjevanju pravnih zahtev za začetek preiskave; opozarja, da so bila od 423 zadev, katerih obravnava se je začela na isti dan, le pri 8,4 % zadev, ki so bile zaključene, podana priporočila; poziva nadzorni odbor, naj redno spremlja izpolnjevanje pravnih zahtev;

| 2. | opozarja na omenjeno resolucijo Parlamenta z dne 29. aprila 2015 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 in poziva urad OLAF, naj brez nepotrebnega odlašanja posreduje utemeljitve za primere, ko ni izvajal priporočil nadzornega odbora; |
| --- | --- |

2.

opozarja na omenjeno resolucijo Parlamenta z dne 29. aprila 2015 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013 in poziva urad OLAF, naj brez nepotrebnega odlašanja posreduje utemeljitve za primere, ko ni izvajal priporočil nadzornega odbora;

| 3. | meni, da je obžalovanja vredno, da nadzorni odbor ni mogel oblikovati sklepa o tem, ali so bile prednostne naloge preiskovalne politike ustrezno opredeljene in če je imelo njihovo izvajanje pozitivne ali negativne posledice v boju proti goljufijam in korupciji; |
| --- | --- |

3.

meni, da je obžalovanja vredno, da nadzorni odbor ni mogel oblikovati sklepa o tem, ali so bile prednostne naloge preiskovalne politike ustrezno opredeljene in če je imelo njihovo izvajanje pozitivne ali negativne posledice v boju proti goljufijam in korupciji;

| 4. | obžaluje dejstvo, da nadzorni odbor ne more v celoti izvajati svojega mandata; opozarja na svoji omenjeni resoluciji o letnih poročilih 2011 in 2013 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam ter poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za izboljšanje zmožnosti nadzornega odbora za nadzorovanje neodvisnosti, preiskovalne funkcije, uporabe procesnih jamstev in trajanja preiskav urada OLAF, ne da bi s temi ukrepi ogrozila neodvisnost urada; |
| --- | --- |

4.

obžaluje dejstvo, da nadzorni odbor ne more v celoti izvajati svojega mandata; opozarja na svoji omenjeni resoluciji o letnih poročilih 2011 in 2013 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam ter poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za izboljšanje zmožnosti nadzornega odbora za nadzorovanje neodvisnosti, preiskovalne funkcije, uporabe procesnih jamstev in trajanja preiskav urada OLAF, ne da bi s temi ukrepi ogrozila neodvisnost urada;

| 5. | poziva Komisijo, naj spodbudi pogajanja med uradom OLAF in nadzornim odborom, tako da do 31. decembra 2015 pripravi akcijski načrt, s katerim bi se dopolnili njuni dogovori o načinu dela in bi se vzpostavilo delovno okolje, v katerem bo lahko nadzorni odbor izpolnjeval svoj mandat; meni, da bi morali spremenjeni dogovori o načinu dela vsem zadevnim stranem pojasniti vlogo nadzornega odbora; ugotavlja, da ima nadzirani organ (upravni) nadzor nad sekretariatom nadzornega organa; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj spodbudi pogajanja med uradom OLAF in nadzornim odborom, tako da do 31. decembra 2015 pripravi akcijski načrt, s katerim bi se dopolnili njuni dogovori o načinu dela in bi se vzpostavilo delovno okolje, v katerem bo lahko nadzorni odbor izpolnjeval svoj mandat; meni, da bi morali spremenjeni dogovori o načinu dela vsem zadevnim stranem pojasniti vlogo nadzornega odbora; ugotavlja, da ima nadzirani organ (upravni) nadzor nad sekretariatom nadzornega organa;

| 6. | poziva k izpolnjevanju zaveze generalnega direktorja urada OLAF, da bo nazornemu odboru poročal o številu prejetih pritožb, pravočasnosti njihove obravnave in njihovem razvrščanju med utemeljene ali neutemeljene; |
| --- | --- |

6.

poziva k izpolnjevanju zaveze generalnega direktorja urada OLAF, da bo nazornemu odboru poročal o številu prejetih pritožb, pravočasnosti njihove obravnave in njihovem razvrščanju med utemeljene ali neutemeljene;

| 7. | poziva urad OLAF, naj izpolnjuje pravne zahteve in tako nadzornemu odboru omogoči opravljanje ene od njegovih bistvenih funkcij kar zadeva nadzor trajanja preiskav urada; |
| --- | --- |

7.

poziva urad OLAF, naj izpolnjuje pravne zahteve in tako nadzornemu odboru omogoči opravljanje ene od njegovih bistvenih funkcij kar zadeva nadzor trajanja preiskav urada;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da sta začela urad OLAF in nadzorni odbor sodelovati, da bi izboljšala obveščanje nadzornega odbora s strani urada in obogatila vsebino poročil o preiskavah, ki trajajo dlje od 12 mesecev; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da sta začela urad OLAF in nadzorni odbor sodelovati, da bi izboljšala obveščanje nadzornega odbora s strani urada in obogatila vsebino poročil o preiskavah, ki trajajo dlje od 12 mesecev;

| 9. | ugotavlja, da je bilo ob koncu leta 2014 13 od 134 preiskovalcev (10 %) dodeljenih oddelku za tobačne izdelke in ponaredke in 44 (33 %) oddelkoma za kmetijske in strukturne sklade, skupaj pa so obravnavali 86 % ogroženih finančnih interesov (1,9 milijarde EUR); zato priporoča uradu OLAF, naj znova obravnava razporeditev svojih virov; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je bilo ob koncu leta 2014 13 od 134 preiskovalcev (10 %) dodeljenih oddelku za tobačne izdelke in ponaredke in 44 (33 %) oddelkoma za kmetijske in strukturne sklade, skupaj pa so obravnavali 86 % ogroženih finančnih interesov (1,9 milijarde EUR); zato priporoča uradu OLAF, naj znova obravnava razporeditev svojih virov;

| 10. | izraža zaskrbljenost glede preglednosti sodelovanja urada OLAF na sestankih klirinške hiše, ki jih je organizirala Komisija; |
| --- | --- |

10.

izraža zaskrbljenost glede preglednosti sodelovanja urada OLAF na sestankih klirinške hiše, ki jih je organizirala Komisija;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom in nadzornemu odboru urada OLAF. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, nacionalnim parlamentom in nadzornemu odboru urada OLAF.

---

(1)  UL L 248, 18.9.2013, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0118.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0287.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0318.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0062.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/46

---

P8_TA(2015)0227

Razmere na Madžarskem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o razmerah na Madžarskem (2015/2700(RSP))

(2016/C 407/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju preambule k Pogodbi o Evropski uniji (PEU), zlasti druge uvodne izjave ter četrte do sedme uvodne izjave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preambule k Pogodbi o Evropski uniji (PEU), zlasti druge uvodne izjave ter četrte do sedme uvodne izjave,

| — | ob upoštevanju zlasti člena 2, drugega pododstavka člena 3(3), členov 6 in 7 PEU ter členov PEU in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s spoštovanjem, spodbujanjem in varovanjem temeljnih pravic v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zlasti člena 2, drugega pododstavka člena 3(3), členov 6 in 7 PEU ter členov PEU in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s spoštovanjem, spodbujanjem in varovanjem temeljnih pravic v EU,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000, ki je bila razglašena 12. decembra 2007 v Strasbourgu in je decembra 2009 začela veljati skupaj z Lizbonsko pogodbo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000, ki je bila razglašena 12. decembra 2007 v Strasbourgu in je decembra 2009 začela veljati skupaj z Lizbonsko pogodbo,

| — | ob upoštevanju členov 1, 2 in 19 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 1, 2 in 19 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju protokola št. 13 h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki obravnava odpravo smrtne kazni v vseh okoliščinah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola št. 13 h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki obravnava odpravo smrtne kazni v vseh okoliščinah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, konvencij, priporočil, resolucij in poročil Parlamentarne skupščine, Sveta ministrov, komisarja za človekove pravice in Beneške komisije Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, konvencij, priporočil, resolucij in poročil Parlamentarne skupščine, Sveta ministrov, komisarja za človekove pravice in Beneške komisije Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 16. februarja 2012) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. februarja 2014 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. februarja 2014 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2012 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom Novi okvir EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom Novi okvir EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158),

| — | ob upoštevanju poročila komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 16. decembra 2014, ki ga je pripravil po obisku Madžarske med 1. in 4. julijem 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 16. decembra 2014, ki ga je pripravil po obisku Madžarske med 1. in 4. julijem 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov s srečanja Sveta Evropske unije in držav članic na Svetu z dne 16. decembra 2014 o zagotavljanju spoštovanja načel pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov s srečanja Sveta Evropske unije in držav članic na Svetu z dne 16. decembra 2014 o zagotavljanju spoštovanja načel pravne države,

| — | ob upoštevanju javne predstavitve o razmerah na področju človekovih pravic na Madžarskem 22. januarja 2015, ki je potekala v okviru Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve o razmerah na področju človekovih pravic na Madžarskem 22. januarja 2015, ki je potekala v okviru Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije, predstavljenih na plenarni razpravi v Evropskem parlamentu 11. februarja 2015 o okviru EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije, predstavljenih na plenarni razpravi v Evropskem parlamentu 11. februarja 2015 o okviru EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju izmenjave mnenj po sklepu konference predsednikov 30. aprila 2015 o možnih učinkih, ki bi jih imela ponovna uvedba smrtne kazni, tudi na njene pravice in status članice Evropske unije, ki jo je 7. maja 2015 organiziral Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave mnenj po sklepu konference predsednikov 30. aprila 2015 o možnih učinkih, ki bi jih imela ponovna uvedba smrtne kazni, tudi na njene pravice in status članice Evropske unije, ki jo je 7. maja 2015 organiziral Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije, predstavljenih na plenarni razpravi v Evropskem parlamentu o razmerah na Madžarskem, ki je potekala 19. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije, predstavljenih na plenarni razpravi v Evropskem parlamentu o razmerah na Madžarskem, ki je potekala 19. maja 2015,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, in ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških (člen 2 PEU); |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, in ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, ki jo označujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških (člen 2 PEU);

| B. | ker Listina Evropske unije o temeljnih pravicah prepoveduje kakršno koli diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

B.

ker Listina Evropske unije o temeljnih pravicah prepoveduje kakršno koli diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| C. | ker je odprava smrtne kazni osnovni pogoj za članstvo v EU, ker EU odločno in načelno nasprotuje smrtni kazni in ker je njena odprava eden od glavnih ciljev politike o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker je odprava smrtne kazni osnovni pogoj za članstvo v EU, ker EU odločno in načelno nasprotuje smrtni kazni in ker je njena odprava eden od glavnih ciljev politike o človekovih pravicah;

| D. | ker je pravica do azila zagotovljena ob ustreznem upoštevanju pravil Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in njenega protokola z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev, ter v skladu s Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

D.

ker je pravica do azila zagotovljena ob ustreznem upoštevanju pravil Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in njenega protokola z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev, ter v skladu s Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o delovanju Evropske unije;

| E. | ker sta Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropska konvencija o človekovih pravicah v celoti vključeni v madžarsko ustavo; ker pa so nedavni dogodki na Madžarskem vzbudili skrb zaradi razmer v državi; |
| --- | --- |

E.

ker sta Listina Evropske unije o temeljnih pravicah in Evropska konvencija o človekovih pravicah v celoti vključeni v madžarsko ustavo; ker pa so nedavni dogodki na Madžarskem vzbudili skrb zaradi razmer v državi;

| F. | ker je madžarski predsednik vlade Viktor Orbán 28. aprila 2015 po nedavnih dogodkih podal izjavo, da je potrebna javna razprava o smrtni kazni; ker je predsednik Evropskega parlamenta Martin Schulz 30. aprila 2015 objavil sporočilo za javnost, v katerem je navedel, da mu je Viktor Orbán zagotovil, da madžarska vlada nima nikakršnih načrtov za ponovno uvedbo smrtne kazni ter da bo upoštevala vse evropske pogodbe in zakone ter ravnala v skladu z njimi; ker je Viktor Orbán podobne izjave ponovil 1. maja 2015 v intervjuju za nacionalni javni radio, ter dodal, da bi morala biti odločitev o ponovni uvedbi smrtne kazni v izključni pristojnosti držav članic, kar odstopa od določb Pogodb EU; |
| --- | --- |

F.

ker je madžarski predsednik vlade Viktor Orbán 28. aprila 2015 po nedavnih dogodkih podal izjavo, da je potrebna javna razprava o smrtni kazni; ker je predsednik Evropskega parlamenta Martin Schulz 30. aprila 2015 objavil sporočilo za javnost, v katerem je navedel, da mu je Viktor Orbán zagotovil, da madžarska vlada nima nikakršnih načrtov za ponovno uvedbo smrtne kazni ter da bo upoštevala vse evropske pogodbe in zakone ter ravnala v skladu z njimi; ker je Viktor Orbán podobne izjave ponovil 1. maja 2015 v intervjuju za nacionalni javni radio, ter dodal, da bi morala biti odločitev o ponovni uvedbi smrtne kazni v izključni pristojnosti držav članic, kar odstopa od določb Pogodb EU;

| G. | ker je madžarska vlada maja 2015 začela javni posvet o migracijah, v preteklosti pa je potekalo že več podobnih posvetov o drugih temah; ker so javni posveti lahko pomembno in dragoceno sredstvo, s katerim lahko vlade oblikujejo politične ukrepe, pri katerih lahko računajo na podporo prebivalcev; ker so bila vprašanja deležna kritik, ker so sugestivna in retorična in napeljujejo na neposredno povezavo med pojavom migracije in varnostnimi grožnjami; |
| --- | --- |

G.

ker je madžarska vlada maja 2015 začela javni posvet o migracijah, v preteklosti pa je potekalo že več podobnih posvetov o drugih temah; ker so javni posveti lahko pomembno in dragoceno sredstvo, s katerim lahko vlade oblikujejo politične ukrepe, pri katerih lahko računajo na podporo prebivalcev; ker so bila vprašanja deležna kritik, ker so sugestivna in retorična in napeljujejo na neposredno povezavo med pojavom migracije in varnostnimi grožnjami;

| H. | ker se je večina političnih skupin med izmenjavo mnenj v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve strinjala, da so ponovna uvedba smrtne kazni in vprašanja, postavljena v okviru javnega posveta, nesprejemljiva; |
| --- | --- |

H.

ker se je večina političnih skupin med izmenjavo mnenj v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve strinjala, da so ponovna uvedba smrtne kazni in vprašanja, postavljena v okviru javnega posveta, nesprejemljiva;

| I. | ker je predsedstvo Sveta Evropske unije v izjavi na plenarni razpravi o razmerah na Madžarskem, ki je 19. maja 2015 potekala v Evropskem parlamentu, izjavilo, da Svet ni razpravljal o razmerah na Madžarskem in zato o tem tudi ni sprejel uradnega stališča; |
| --- | --- |

I.

ker je predsedstvo Sveta Evropske unije v izjavi na plenarni razpravi o razmerah na Madžarskem, ki je 19. maja 2015 potekala v Evropskem parlamentu, izjavilo, da Svet ni razpravljal o razmerah na Madžarskem in zato o tem tudi ni sprejel uradnega stališča;

| J. | ker prizadevanja za obravnavo sedanjih razmer na Madžarskem ne bi smela biti usmerjena samo v to, da se izpostavi določena država članica ali vlada, ampak v izpolnjevanje skupne obveznosti vseh institucij EU, zlasti Komisije, kot varuhinje pogodb, da zagotovijo izvajanje in spoštovanje Pogodb in Listine po vsej Uniji in v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

J.

ker prizadevanja za obravnavo sedanjih razmer na Madžarskem ne bi smela biti usmerjena samo v to, da se izpostavi določena država članica ali vlada, ampak v izpolnjevanje skupne obveznosti vseh institucij EU, zlasti Komisije, kot varuhinje pogodb, da zagotovijo izvajanje in spoštovanje Pogodb in Listine po vsej Uniji in v vseh državah članicah;

| 1. | vztraja, da je smrtna kazen nezdružljiva z vrednotami spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakopravnosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, na katerih temelji Unija, in da bi vsaka država članica, ki bi ponovno uvedla smrtno kazen, kršila Pogodbe in Listino EU o temeljnih pravicah; z vso odločnostjo poudarja, da je odprava smrtne kazni mejnik v razvoju temeljnih pravic v Evropi; |
| --- | --- |

1.

vztraja, da je smrtna kazen nezdružljiva z vrednotami spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakopravnosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, na katerih temelji Unija, in da bi vsaka država članica, ki bi ponovno uvedla smrtno kazen, kršila Pogodbe in Listino EU o temeljnih pravicah; z vso odločnostjo poudarja, da je odprava smrtne kazni mejnik v razvoju temeljnih pravic v Evropi;

| 2. | opominja, da bi se v primeru, ko bi ena od držav članic hudo kršila vrednote iz člena 2 PEU, sprožil postopek iz člena 7; |
| --- | --- |

2.

opominja, da bi se v primeru, ko bi ena od držav članic hudo kršila vrednote iz člena 2 PEU, sprožil postopek iz člena 7;

| 3. | obsoja večkratne izjave madžarskega predsednika vlade Viktorja Orbána, ki je načel razpravo o morebitni ponovni uvedbi smrtne kazni na Madžarskem, s čimer je institucionaliziral in okrepil pojem, ki je kršitev vrednot, na katerih temelji Unija; zato se seznanja z izjavo madžarskega predsednika vlade Viktorja Orbána, ki se zavezal, da na Madžarskem ne bo ponovno uvedel smrtne kazni, in poudarja, da ima kot predsednik vlade odgovornost za spodbujanje vrednot EU in dajanje zgleda; |
| --- | --- |

3.

obsoja večkratne izjave madžarskega predsednika vlade Viktorja Orbána, ki je načel razpravo o morebitni ponovni uvedbi smrtne kazni na Madžarskem, s čimer je institucionaliziral in okrepil pojem, ki je kršitev vrednot, na katerih temelji Unija; zato se seznanja z izjavo madžarskega predsednika vlade Viktorja Orbána, ki se zavezal, da na Madžarskem ne bo ponovno uvedel smrtne kazni, in poudarja, da ima kot predsednik vlade odgovornost za spodbujanje vrednot EU in dajanje zgleda;

| 4. | ugotavlja, da imajo države članice suvereno pravico, da izvajajo nacionalne posvete; vendar opozarja, da bi morali posveti odražati pripravljenost vlad za odgovorno upravljanje, katerega cilj je iskanje demokratičnih političnih rešitev in spoštovanje temeljnih evropskih vrednot; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da imajo države članice suvereno pravico, da izvajajo nacionalne posvete; vendar opozarja, da bi morali posveti odražati pripravljenost vlad za odgovorno upravljanje, katerega cilj je iskanje demokratičnih političnih rešitev in spoštovanje temeljnih evropskih vrednot;

| 5. | obsoja javni posvet o migracijah in s njim povezano vsedržavno oglaševalsko kampanjo, ki jo je začela madžarska vlada, in poudarja, da sta vsebina in jezik posveta o priseljevanju in terorizmu na Madžarskem izjemno zavajajoča, pristranska in neuravnotežena in pristransko napeljujeta na neposredno povezavo med pojavom migracij in varnostnimi grožnjami; poudarja, da je treba odgovore na spletni vprašalnik dopolniti z osebnimi podatki, in se tako v nasprotju s pravili o varstvu podatkov razkriva politično mnenje posameznikov; zato poziva, naj se ta posvet umakne; |
| --- | --- |

5.

obsoja javni posvet o migracijah in s njim povezano vsedržavno oglaševalsko kampanjo, ki jo je začela madžarska vlada, in poudarja, da sta vsebina in jezik posveta o priseljevanju in terorizmu na Madžarskem izjemno zavajajoča, pristranska in neuravnotežena in pristransko napeljujeta na neposredno povezavo med pojavom migracij in varnostnimi grožnjami; poudarja, da je treba odgovore na spletni vprašalnik dopolniti z osebnimi podatki, in se tako v nasprotju s pravili o varstvu podatkov razkriva politično mnenje posameznikov; zato poziva, naj se ta posvet umakne;

| 6. | obžaluje, da se med javnim posvetom vali krivda na institucije EU in njihovo politiko, ne opozarja pa se, da so za to področje odgovorne države članice; opozarja, da so države članice v celoti vključene v zakonodajni postopek EU; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da se med javnim posvetom vali krivda na institucije EU in njihovo politiko, ne opozarja pa se, da so za to področje odgovorne države članice; opozarja, da so države članice v celoti vključene v zakonodajni postopek EU;

| 7. | poziva vse države članice, naj konstruktivno sodelujejo v razpravi o evropski agendi za migracije, ki v enaki meri vpliva na notranjo, zunanjo in razvojno politiko, ki jo je treba izvajati v EU; |
| --- | --- |

7.

poziva vse države članice, naj konstruktivno sodelujejo v razpravi o evropski agendi za migracije, ki v enaki meri vpliva na notranjo, zunanjo in razvojno politiko, ki jo je treba izvajati v EU;

| 8. | meni, da morajo vse države članice v svoji zakonodajni in upravni praksi v celoti spoštovati zakonodajo EU in da mora v vseh državah članicah ali državah kandidatkah vsa zakonodaja, tudi primarna, odražati osnovne evropske vrednote, torej demokratična načela, vladavino prava in temeljne pravice, ter biti skladna z njimi; |
| --- | --- |

8.

meni, da morajo vse države članice v svoji zakonodajni in upravni praksi v celoti spoštovati zakonodajo EU in da mora v vseh državah članicah ali državah kandidatkah vsa zakonodaja, tudi primarna, odražati osnovne evropske vrednote, torej demokratična načela, vladavino prava in temeljne pravice, ter biti skladna z njimi;

| 9. | obžaluje, da se Svet ni odzval na najnovejše dogodke na Madžarskem, in obsoja premajhno zavezanost držav članic pri zagotavljanju spoštovanja načel pravne države, kot je navedeno v sklepih Sveta Evropske unije z dne 16. decembra 2014; poziva Svet Evropske unije in Evropski svet, naj razpravljata o razmerah na Madžarskem in sprejmeta sklepe v zvezi s tem; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da se Svet ni odzval na najnovejše dogodke na Madžarskem, in obsoja premajhno zavezanost držav članic pri zagotavljanju spoštovanja načel pravne države, kot je navedeno v sklepih Sveta Evropske unije z dne 16. decembra 2014; poziva Svet Evropske unije in Evropski svet, naj razpravljata o razmerah na Madžarskem in sprejmeta sklepe v zvezi s tem;

| 10. | ugotavlja, da so ti nedavni dogodki v zadnjem letu zbudili pomisleke v zvezi z načeli pravne države, demokracije in temeljnih pravic na Madžarskem, ki bi skupaj lahko pomenili porajajočo se sistemsko grožnjo pravni državi v tej državi članici; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so ti nedavni dogodki v zadnjem letu zbudili pomisleke v zvezi z načeli pravne države, demokracije in temeljnih pravic na Madžarskem, ki bi skupaj lahko pomenili porajajočo se sistemsko grožnjo pravni državi v tej državi članici;

| 11. | poziva Komisijo, naj uporabi prvo stopnjo okvira EU za okrepitev pravne države in v ta namen takoj sproži proces podrobnega spremljanja razmer glede demokracije, pravne države in temeljnih pravic na Madžarskem, s čimer bi ocenili morebitno hudo sistemsko kršitev vrednot, na katerih v skladu s členom 2 PEU temelji Unija, vključno s kombiniranim učinkom številnih ukrepov, ki poslabšujejo stanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic, in oceno porajanja sistemske grožnje pravni državi v tej državi članici, ki bi lahko postala očitno tveganje hude kršitve v smislu člena 7 PEU; poziva Komisijo, naj pred septembrom 2015 Parlamentu in Svetu poroča o tem vprašanju; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj uporabi prvo stopnjo okvira EU za okrepitev pravne države in v ta namen takoj sproži proces podrobnega spremljanja razmer glede demokracije, pravne države in temeljnih pravic na Madžarskem, s čimer bi ocenili morebitno hudo sistemsko kršitev vrednot, na katerih v skladu s členom 2 PEU temelji Unija, vključno s kombiniranim učinkom številnih ukrepov, ki poslabšujejo stanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic, in oceno porajanja sistemske grožnje pravni državi v tej državi članici, ki bi lahko postala očitno tveganje hude kršitve v smislu člena 7 PEU; poziva Komisijo, naj pred septembrom 2015 Parlamentu in Svetu poroča o tem vprašanju;

| 12. | poziva Komisijo, naj predloži predlog za vzpostavitev mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice kot orodja za upoštevanje in uveljavljanje Listine in Pogodb, kot so jih podpisale vse države članice, ki se bo opiral na skupne in objektivne kazalnike, in naj opravi nepristransko, letno oceno razmer na področju temeljnih pravic, demokracije in pravne države v vseh državah članicah, in sicer neselektivno in enakopravno, ki bo zajemala oceno Agencije Evropske unije za temeljne pravice, skupaj z ustreznimi zavezujočimi in popravnimi mehanizmi, da bi zapolnili obstoječe vrzeli ter omogočili samodejen in postopen odziv na kršitve pravne države in temeljnih pravic na ravni držav članic; naroči Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj prispeva k razvoju in pripravi tega zakonodajnega predloga v obliki zakonodajnega samoiniciativnega poročila, ki bo sprejeto do konca leta; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj predloži predlog za vzpostavitev mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice kot orodja za upoštevanje in uveljavljanje Listine in Pogodb, kot so jih podpisale vse države članice, ki se bo opiral na skupne in objektivne kazalnike, in naj opravi nepristransko, letno oceno razmer na področju temeljnih pravic, demokracije in pravne države v vseh državah članicah, in sicer neselektivno in enakopravno, ki bo zajemala oceno Agencije Evropske unije za temeljne pravice, skupaj z ustreznimi zavezujočimi in popravnimi mehanizmi, da bi zapolnili obstoječe vrzeli ter omogočili samodejen in postopen odziv na kršitve pravne države in temeljnih pravic na ravni držav članic; naroči Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj prispeva k razvoju in pripravi tega zakonodajnega predloga v obliki zakonodajnega samoiniciativnega poročila, ki bo sprejeto do konca leta;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, predsedniku, vladi in parlamentu Madžarske, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Agenciji EU za temeljne pravice, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, predsedniku, vladi in parlamentu Madžarske, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Agenciji EU za temeljne pravice, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0315.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0173.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/50

---

P8_TA(2015)0228

Poročilo Komisije o napredku Turčije za leto 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o poročilu Komisije o napredku Turčije za leto 2014 (2014/2953(RSP))

(2016/C 407/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije za leto 2014 (SWD(2014)0307), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije za leto 2014 (SWD(2014)0307),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. oktobra 2014 o strategiji širitve in glavnih izzivih v letih 2014-15 (COM(2014)0700), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. oktobra 2014 o strategiji širitve in glavnih izzivih v letih 2014-15 (COM(2014)0700),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti z dne 10. februarja 2010 o poročilu o napredku Turčije za leto 2009 (1), z dne 9. marca 2011 o poročilu o napredku Turčije za leto 2010 (2), z dne 29. marca 2012 o poročilu o napredku Turčije za leto 2011 (3), z dne 18. aprila 2013 o poročilu o napredku Turčije za leto 2012 (4), z dne 13. junija 2013 o razmerah v Turčiji (5), z dne 12. marca 2014 o poročilu o napredku Turčije za leto 2013 (6), z dne 13. novembra 2014 o turškem delovanju, ki povzroča napetost v izključni ekonomski coni Republike Ciper (7) in z dne 15. januarja 2015 o svobodi izražanja v Turčiji (8); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, zlasti z dne 10. februarja 2010 o poročilu o napredku Turčije za leto 2009 (1), z dne 9. marca 2011 o poročilu o napredku Turčije za leto 2010 (2), z dne 29. marca 2012 o poročilu o napredku Turčije za leto 2011 (3), z dne 18. aprila 2013 o poročilu o napredku Turčije za leto 2012 (4), z dne 13. junija 2013 o razmerah v Turčiji (5), z dne 12. marca 2014 o poročilu o napredku Turčije za leto 2013 (6), z dne 13. novembra 2014 o turškem delovanju, ki povzroča napetost v izključni ekonomski coni Republike Ciper (7) in z dne 15. januarja 2015 o svobodi izražanja v Turčiji (8);

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 o stoti obletnici armenskega genocida (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. aprila 2015 o stoti obletnici armenskega genocida (9),

| — | ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogajalskega okvira za Turčijo z dne 3. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz partnerstva za pristop z Republiko Turčijo (10) („partnerstvo za pristop“) ter sklepov Sveta o partnerstvu za pristop iz let 2001, 2003 in 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/157/ES z dne 18. februarja 2008 o načelih, prednostnih nalogah in pogojih iz partnerstva za pristop z Republiko Turčijo (10) („partnerstvo za pristop“) ter sklepov Sveta o partnerstvu za pristop iz let 2001, 2003 in 2006,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2010, 5. decembra 2011, 11. decembra 2012, 25. junija 2013, 24. oktobra 2014 in 16. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2010, 5. decembra 2011, 11. decembra 2012, 25. junija 2013, 24. oktobra 2014 in 16. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 46 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki navaja, da se pogodbene stranke obvezujejo, da bodo spoštovale končno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v vsaki zadevi, v kateri nastopajo kot stranke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 46 Evropske konvencije o človekovih pravicah, ki navaja, da se pogodbene stranke obvezujejo, da bodo spoštovale končno sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v vsaki zadevi, v kateri nastopajo kot stranke,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke z dne 28. marca 2014 z naslovom „Pregled carinske unije EU-Turčija“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke z dne 28. marca 2014 z naslovom „Pregled carinske unije EU-Turčija“,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve (COM(2014)0646), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o napredku Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve (COM(2014)0646),

| — | ob upoštevanju dela Kati Piri, ki ga je opravila v Odboru za zunanje zadeve kot stalna poročevalka za Turčijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela Kati Piri, ki ga je opravila v Odboru za zunanje zadeve kot stalna poročevalka za Turčijo,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker so se pristopna pogajanja s Turčijo začela 3. oktobra 2005 in je bil začetek teh pogajanj izhodiščna točka dolgotrajnega in odprtega procesa, temelječega na poštenih in strogih pogojih ter zavezanosti reformam; |
| --- | --- |

A.

ker so se pristopna pogajanja s Turčijo začela 3. oktobra 2005 in je bil začetek teh pogajanj izhodiščna točka dolgotrajnega in odprtega procesa, temelječega na poštenih in strogih pogojih ter zavezanosti reformam;

| B. | ker EU ostaja predana nadaljnjim širitvam kot osrednji politiki za spodbujanje miru, demokracije, varnosti in blaginje v Evropi; ker bo vsaka država kandidatka ocenjena na podlagi lastnih dosežkov in ker na tej osnovi Komisija v naslednjih letih tem zakonodajnem obdobju ne predvideva pristopa novih držav v EU; |
| --- | --- |

B.

ker EU ostaja predana nadaljnjim širitvam kot osrednji politiki za spodbujanje miru, demokracije, varnosti in blaginje v Evropi; ker bo vsaka država kandidatka ocenjena na podlagi lastnih dosežkov in ker na tej osnovi Komisija v naslednjih letih tem zakonodajnem obdobju ne predvideva pristopa novih držav v EU;

| C. | ker je Turčija predana izpolnjevanju københavnskih meril, ustreznim in učinkovitim reformam, dobrim sosedskim odnosom in postopni uskladitvi z EU; ker je treba ta prizadevanja obravnavati kot priložnost za krepitev institucij in nadaljevanje procesa demokratizacije in modernizacije; |
| --- | --- |

C.

ker je Turčija predana izpolnjevanju københavnskih meril, ustreznim in učinkovitim reformam, dobrim sosedskim odnosom in postopni uskladitvi z EU; ker je treba ta prizadevanja obravnavati kot priložnost za krepitev institucij in nadaljevanje procesa demokratizacije in modernizacije;

| D. | ker je organizacija za svobodo tiska in medijev na svoji lestvici Turčijo uvrstila med države, kjer ni svobode tiska, svoboda interneta pa je le delna; |
| --- | --- |

D.

ker je organizacija za svobodo tiska in medijev na svoji lestvici Turčijo uvrstila med države, kjer ni svobode tiska, svoboda interneta pa je le delna;

| E. | ker je organizacija Novinarji brez meja Turčijo leta 2014 uvrstila med države, kjer so bili novinarji največkrat tarča groženj in telesnih napadov; |
| --- | --- |

E.

ker je organizacija Novinarji brez meja Turčijo leta 2014 uvrstila med države, kjer so bili novinarji največkrat tarča groženj in telesnih napadov;

| F. | ker bi EU morala ostati merilo za reforme v Turčiji; |
| --- | --- |

F.

ker bi EU morala ostati merilo za reforme v Turčiji;

| G. | ker popolno izpolnjevanje vseh københavnskih meril in zmožnost vključitve v EU v skladu s sklepi zasedanja Evropskega sveta decembra 2006 ostajata temelj za pristop k EU, |
| --- | --- |

G.

ker popolno izpolnjevanje vseh københavnskih meril in zmožnost vključitve v EU v skladu s sklepi zasedanja Evropskega sveta decembra 2006 ostajata temelj za pristop k EU,

| H. | ker so v pogajalskem procesu izjemno pomembna načela pravne države, predvsem delitev oblasti, boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, svoboda zbiranja in miroljubnega protestiranja, svoboda izražanja in svoboda medijev, pravice žensk, svoboda veroizpovedi, pravice (narodnih) manjšin ter boj proti diskriminaciji zoper ranljive skupine, kot so Romi ter lezbijke, geji, biseksualne, transseksualne in interseksualne (LGBTI) osebe; |
| --- | --- |

H.

ker so v pogajalskem procesu izjemno pomembna načela pravne države, predvsem delitev oblasti, boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, svoboda zbiranja in miroljubnega protestiranja, svoboda izražanja in svoboda medijev, pravice žensk, svoboda veroizpovedi, pravice (narodnih) manjšin ter boj proti diskriminaciji zoper ranljive skupine, kot so Romi ter lezbijke, geji, biseksualne, transseksualne in interseksualne (LGBTI) osebe;

| I. | ker je Komisija v svojem sporočilu z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2014-15 ugotovila, da je Turčija strateška partnerica EU na področju gospodarstva in energetske varnosti ter da je sodelovanje s Turčijo pri zunanjepolitičnih vprašanjih bistvenega pomena; ker je Komisija v istem sporočilu izrazila pomisleke glede varstva temeljnih pravic, neodvisnosti sodstva, pravne države, pravice do zbiranje in svobode izražanja; |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija v svojem sporočilu z naslovom Strategija širitve in glavni izzivi v obdobju 2014-15 ugotovila, da je Turčija strateška partnerica EU na področju gospodarstva in energetske varnosti ter da je sodelovanje s Turčijo pri zunanjepolitičnih vprašanjih bistvenega pomena; ker je Komisija v istem sporočilu izrazila pomisleke glede varstva temeljnih pravic, neodvisnosti sodstva, pravne države, pravice do zbiranje in svobode izražanja;

| J. | ker Turčija še vedno, že deveto leto zapored, ne izvaja določb, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma med ES in Turčijo, ter dodatnega protokola k sporazumu; ker ta nepripravljenost močno ovira pogajalski proces; |
| --- | --- |

J.

ker Turčija še vedno, že deveto leto zapored, ne izvaja določb, ki izhajajo iz pridružitvenega sporazuma med ES in Turčijo, ter dodatnega protokola k sporazumu; ker ta nepripravljenost močno ovira pogajalski proces;

| K. | ker mora Turčija, da bi povečala stabilnost in spodbujala dobre sosedske odnose, okrepiti prizadevanja za reševanje odprtih dvostranskih vprašanj, tudi nerešenih pravnih obveznosti ter sporov zaradi kopenskih in morskih meja ter zračnega prostora z neposrednimi sosedami, v skladu z določbami Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

K.

ker mora Turčija, da bi povečala stabilnost in spodbujala dobre sosedske odnose, okrepiti prizadevanja za reševanje odprtih dvostranskih vprašanj, tudi nerešenih pravnih obveznosti ter sporov zaradi kopenskih in morskih meja ter zračnega prostora z neposrednimi sosedami, v skladu z določbami Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnim pravom;

| L. | ker se turške oblasti niso strinjale s ponovnim odprtjem pravoslavnega semenišča na otoku Heybeliada (Halki); |
| --- | --- |

L.

ker se turške oblasti niso strinjale s ponovnim odprtjem pravoslavnega semenišča na otoku Heybeliada (Halki);

Stanje odnosov med EU in Turčijo

| 1. | pozdravlja poročilo Komisije o napredku Turčije za leto 2014 in se strinja z mnenjem, da je Turčija ključna strateška partnerica EU in da bi z dejavnimi in verodostojnimi pogajanji začrtali ustrezen okvir za izkoriščanje celotnega potenciala odnosov med EU in Turčijo; poudarja, da bi utegnil proces reform v okviru pogajanj z EU ponuditi odlično priložnost, da bi Turčija vzpostavila močan in pluralističen demokratični sistem s stabilnimi institucijami, kar bi koristilo vsem turškim državljanom, prav tako pa bi utrdilo vezi z EU; poziva Komisijo, naj ponovno oceni način, na katerega so se doslej izvajala pogajanja, in možnosti izboljšanja in okrepitve odnosov in sodelovanja med EU in Turčijo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja poročilo Komisije o napredku Turčije za leto 2014 in se strinja z mnenjem, da je Turčija ključna strateška partnerica EU in da bi z dejavnimi in verodostojnimi pogajanji začrtali ustrezen okvir za izkoriščanje celotnega potenciala odnosov med EU in Turčijo; poudarja, da bi utegnil proces reform v okviru pogajanj z EU ponuditi odlično priložnost, da bi Turčija vzpostavila močan in pluralističen demokratični sistem s stabilnimi institucijami, kar bi koristilo vsem turškim državljanom, prav tako pa bi utrdilo vezi z EU; poziva Komisijo, naj ponovno oceni način, na katerega so se doslej izvajala pogajanja, in možnosti izboljšanja in okrepitve odnosov in sodelovanja med EU in Turčijo;

| 2. | poudarja, da bi obema stranema koristil učinkovit in delujoč odnos, temelječ na dialogu, tesnejšem sodelovanju, vzajemni predanosti in pogajanjih med EU in Turčijo, sploh če pomislimo na geografsko bližino, zgodovinske povezave, veliko turško skupnost, ki živi v EU, tesne gospodarske vezi in skupne strateške interese; poziva Turčijo, naj uvrsti proces reform v središče notranjepolitičnih ciljev; meni, da bi morala EU izkoristiti to priložnost in prevzeti vlogo glavnega nosilca procesa nadaljnje demokratizacije v Turčiji, pri tem pa spodbujati splošne vrednote in evropske regulativne standarde kot merila uspešnosti za proces reforme, prav tako pa Turčijo podpirati pri oblikovanju trdnih, demokratičnih institucij in učinkovite zakonodaje, ki bi temeljile na spoštovanju temeljnih svoboščin, človekovih pravic in načel pravne države ter zastopale in ščitile interese vseh slojev turške družbe; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi obema stranema koristil učinkovit in delujoč odnos, temelječ na dialogu, tesnejšem sodelovanju, vzajemni predanosti in pogajanjih med EU in Turčijo, sploh če pomislimo na geografsko bližino, zgodovinske povezave, veliko turško skupnost, ki živi v EU, tesne gospodarske vezi in skupne strateške interese; poziva Turčijo, naj uvrsti proces reform v središče notranjepolitičnih ciljev; meni, da bi morala EU izkoristiti to priložnost in prevzeti vlogo glavnega nosilca procesa nadaljnje demokratizacije v Turčiji, pri tem pa spodbujati splošne vrednote in evropske regulativne standarde kot merila uspešnosti za proces reforme, prav tako pa Turčijo podpirati pri oblikovanju trdnih, demokratičnih institucij in učinkovite zakonodaje, ki bi temeljile na spoštovanju temeljnih svoboščin, človekovih pravic in načel pravne države ter zastopale in ščitile interese vseh slojev turške družbe;

| 3. | spodbuja turško vlado, naj pospeši pogajanja, in jo poziva, naj se jasno zaveže spoštovanju demokratičnih vrednot in načel, ki tvorijo samo jedro EU; podpira novo Komisijo pri prizadevanjih za okrepitev sodelovanja s Turčijo na podlagi skupnih interesov in izzivov; je seznanjen s tem, da so se novembra 2013 začela pogajanja o poglavju 22 (regionalna politika); |
| --- | --- |

3.

spodbuja turško vlado, naj pospeši pogajanja, in jo poziva, naj se jasno zaveže spoštovanju demokratičnih vrednot in načel, ki tvorijo samo jedro EU; podpira novo Komisijo pri prizadevanjih za okrepitev sodelovanja s Turčijo na podlagi skupnih interesov in izzivov; je seznanjen s tem, da so se novembra 2013 začela pogajanja o poglavju 22 (regionalna politika);

| 4. | pozdravlja izvolitev najbolj vključujočega in reprezentativnega parlamenta v moderni zgodovini Turčije, ki odraža raznolikost države; pozdravlja odpornost turške demokracije in demokratičnega duha njenih državljanov, kar sta pokazala zelo visoka volilna udeležba in izjemno sodelovanje prostovoljcev civilne družbe na volilni dan; poziva vse politične stranke, naj si prizadevajo za oblikovanje trdne in vključujoče vlade, da bi prišlo do oživitve procesa demokratizacije Turčije in dialoga o reformah z EU; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja izvolitev najbolj vključujočega in reprezentativnega parlamenta v moderni zgodovini Turčije, ki odraža raznolikost države; pozdravlja odpornost turške demokracije in demokratičnega duha njenih državljanov, kar sta pokazala zelo visoka volilna udeležba in izjemno sodelovanje prostovoljcev civilne družbe na volilni dan; poziva vse politične stranke, naj si prizadevajo za oblikovanje trdne in vključujoče vlade, da bi prišlo do oživitve procesa demokratizacije Turčije in dialoga o reformah z EU;

| 5. | poudarja, kako pomembno si je močneje prizadevati za medosebne stike, da bi ustvarili primerno ozračje za sodelovanje med Turčijo in EU; zato poudarja, da bi bilo treba v interesu tesnejših povezav med EU in Turčijo doseči oprijemljiv napredek na področju liberalizacije vizumskega režima, in sicer na podlagi zahtev, opredeljenih v načrtu za brezvizumsko ureditev za Turčijo; poudarja, da bi morala EU v vmesnem obdobju poenostaviti pridobivanje vizumov za poslovneže in dejavno spodbujati programe študentske in akademske izmenjave ter spominjati na možnosti dostopa za civilno družbo; meni, da bi boljše možnosti dostopa do EU zagotovile dodatno podporo procesu reform v Turčiji; |
| --- | --- |

5.

poudarja, kako pomembno si je močneje prizadevati za medosebne stike, da bi ustvarili primerno ozračje za sodelovanje med Turčijo in EU; zato poudarja, da bi bilo treba v interesu tesnejših povezav med EU in Turčijo doseči oprijemljiv napredek na področju liberalizacije vizumskega režima, in sicer na podlagi zahtev, opredeljenih v načrtu za brezvizumsko ureditev za Turčijo; poudarja, da bi morala EU v vmesnem obdobju poenostaviti pridobivanje vizumov za poslovneže in dejavno spodbujati programe študentske in akademske izmenjave ter spominjati na možnosti dostopa za civilno družbo; meni, da bi boljše možnosti dostopa do EU zagotovile dodatno podporo procesu reform v Turčiji;

Pravna država in demokracija

| 6. | ugotavlja, da Turčija še naprej izvaja reforme iz prejšnjih let; v zvezi s tem pozdravlja spremembe pravnega okvira v zvezi s političnimi strankami in volilnimi kampanjami, saj so omogočile vodenje političnih kampanj tudi v drugih jezikih, legalizirale sopredsedovanje strankam in poenostavile predpise, ki urejajo lokalno organizacijo političnih strank; ponovno poudarja, kako pomembno je znižati 10-odstotni volilni prag, saj bi s tem omogočili politično udejstvovanje vsem elementom turške družbe; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da Turčija še naprej izvaja reforme iz prejšnjih let; v zvezi s tem pozdravlja spremembe pravnega okvira v zvezi s političnimi strankami in volilnimi kampanjami, saj so omogočile vodenje političnih kampanj tudi v drugih jezikih, legalizirale sopredsedovanje strankam in poenostavile predpise, ki urejajo lokalno organizacijo političnih strank; ponovno poudarja, kako pomembno je znižati 10-odstotni volilni prag, saj bi s tem omogočili politično udejstvovanje vsem elementom turške družbe;

| 7. | poudarja, da bi nova ustava, temelječa na določbah, ki spodbujajo pluralistično, vključujočo in strpno družbo, podkrepila proces reform in zagotovila trdno podlago za temeljne svoboščine in načela pravne države; želi pohvaliti delo spravnega odbora, ki je pred razpustitvijo dosegel soglasje v zvezi s 60 ustavnimi predlogi sprememb; ponovno poziva, naj se proces ustavnih reform nadaljuje, in poudarja, da mora nova ustava temeljiti na splošnem soglasju v celotnem političnem spektru in vsej družbi; spodbuja Turčijo, naj se v okviru procesa ustavnih reform posvetuje z beneško komisijo; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi nova ustava, temelječa na določbah, ki spodbujajo pluralistično, vključujočo in strpno družbo, podkrepila proces reform in zagotovila trdno podlago za temeljne svoboščine in načela pravne države; želi pohvaliti delo spravnega odbora, ki je pred razpustitvijo dosegel soglasje v zvezi s 60 ustavnimi predlogi sprememb; ponovno poziva, naj se proces ustavnih reform nadaljuje, in poudarja, da mora nova ustava temeljiti na splošnem soglasju v celotnem političnem spektru in vsej družbi; spodbuja Turčijo, naj se v okviru procesa ustavnih reform posvetuje z beneško komisijo;

| 8. | pozdravlja novo strategijo, s katero želi turška vlada vso novo zakonodajo usmeriti prek ministrstva za zadeve EU, s čimer želi okrepiti usklajevalno vlogo ministrstva in izboljšati skladnost zakonodajnih osnutkov s standardi EU; v zvezi s tem priporoča, da se vlada, kadar koli je to mogoče, natančno posvetuje z beneško komisijo in okrepi dialog z Evropsko komisijo o novi zakonodaji, ki jo pripravlja, in izvajanju veljavne zakonodaje, saj bi tako zagotovili združljivost s pravnim redom Unije; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja novo strategijo, s katero želi turška vlada vso novo zakonodajo usmeriti prek ministrstva za zadeve EU, s čimer želi okrepiti usklajevalno vlogo ministrstva in izboljšati skladnost zakonodajnih osnutkov s standardi EU; v zvezi s tem priporoča, da se vlada, kadar koli je to mogoče, natančno posvetuje z beneško komisijo in okrepi dialog z Evropsko komisijo o novi zakonodaji, ki jo pripravlja, in izvajanju veljavne zakonodaje, saj bi tako zagotovili združljivost s pravnim redom Unije;

| 9. | poudarja, kako pomembno v zakonodajnem procesu je ustrezno posvetovanje s civilno družbo; zato priporoča, da se v okviru procesov oblikovanja zakonodaje in politik ter procesa izvajanja nove zakonodaje vzpostavijo strukturirani mehanizmi posvetovanja s civilno družbo; želi pohvaliti živahno civilno družbo v Turčiji; poudarja, da so nujno potrebne dosledne reforme, s katerimi bi zagotovili svobodo združevanja in izražanja, omogočili organizacijam civilne družbe svobodno delovanje brez omejitev in izboljšali njihov dostop do financiranja; |
| --- | --- |

9.

poudarja, kako pomembno v zakonodajnem procesu je ustrezno posvetovanje s civilno družbo; zato priporoča, da se v okviru procesov oblikovanja zakonodaje in politik ter procesa izvajanja nove zakonodaje vzpostavijo strukturirani mehanizmi posvetovanja s civilno družbo; želi pohvaliti živahno civilno družbo v Turčiji; poudarja, da so nujno potrebne dosledne reforme, s katerimi bi zagotovili svobodo združevanja in izražanja, omogočili organizacijam civilne družbe svobodno delovanje brez omejitev in izboljšali njihov dostop do financiranja;

| 10. | odločno podpira in spodbuja prizadevanja turške vlade in vseh drugih zainteresiranih strani, da bi s pogajanji s Kurdsko delavsko stranko, ki je na seznamu terorističnih organizacij EU, dosegli celovit in trajen zaključek mirovnega procesa s kurdsko skupnostjo in začrtali proces njenega družbeno-gospodarskega in političnega vključevanja; odločno podpira najavo svobodne demokratične stranke HDP o izrednem kongresu Kurdske delavske stranke, da bi odložili orožje in kot metodo spodbujali demokratično politiko; odločno spodbuja vlado, naj še naprej prednostno obravnava in izboljšuje socialne, kulturne in politične pravice ter enako obravnavo državljanov kurdskega porekla; pozdravlja zakon, s katerim naj bi se oblikovala „močnejša pravna podlaga za proces reševanja vprašanja“, ki ga je Velika narodna skupščina Turčije sprejela 11. junija 2014 in ki vključuje ukrepe za izkoreninjenje terorizma, krepitev socialnega vključevanja, ponovno vključevanje tistih, ki izstopijo iz Kurdske delavske stranke in predajo svoje orožje, ter pripravljanje javnega ozračja na vrnitev nekdanjih borcev; meni, da je uspešna rešitev kurdskega vprašanja izjemno pomembna in bi pozitivno prispevala k demokraciji, miru, stabilnosti in varstvu človekovih pravic v Turčiji; zato spodbuja vse politične stranke, naj podprejo ta proces; poziva Komisijo, naj zagotovi tehnično podporo in nameni sredstva, ki so na voljo v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, med drugim programom družbeno-gospodarskega vključevanja in izobraževanja na jugovzhodu države, s čimer bi okrepili proces reševanja kurdskega vprašanja; ugotavlja, da bi pogajanja o poglavju 22 (regionalna politika) utegnili pomagati Turčiji pri opredelitvi učinkovitega programa kohezije za jugovzhod države; |
| --- | --- |

10.

odločno podpira in spodbuja prizadevanja turške vlade in vseh drugih zainteresiranih strani, da bi s pogajanji s Kurdsko delavsko stranko, ki je na seznamu terorističnih organizacij EU, dosegli celovit in trajen zaključek mirovnega procesa s kurdsko skupnostjo in začrtali proces njenega družbeno-gospodarskega in političnega vključevanja; odločno podpira najavo svobodne demokratične stranke HDP o izrednem kongresu Kurdske delavske stranke, da bi odložili orožje in kot metodo spodbujali demokratično politiko; odločno spodbuja vlado, naj še naprej prednostno obravnava in izboljšuje socialne, kulturne in politične pravice ter enako obravnavo državljanov kurdskega porekla; pozdravlja zakon, s katerim naj bi se oblikovala „močnejša pravna podlaga za proces reševanja vprašanja“, ki ga je Velika narodna skupščina Turčije sprejela 11. junija 2014 in ki vključuje ukrepe za izkoreninjenje terorizma, krepitev socialnega vključevanja, ponovno vključevanje tistih, ki izstopijo iz Kurdske delavske stranke in predajo svoje orožje, ter pripravljanje javnega ozračja na vrnitev nekdanjih borcev; meni, da je uspešna rešitev kurdskega vprašanja izjemno pomembna in bi pozitivno prispevala k demokraciji, miru, stabilnosti in varstvu človekovih pravic v Turčiji; zato spodbuja vse politične stranke, naj podprejo ta proces; poziva Komisijo, naj zagotovi tehnično podporo in nameni sredstva, ki so na voljo v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, med drugim programom družbeno-gospodarskega vključevanja in izobraževanja na jugovzhodu države, s čimer bi okrepili proces reševanja kurdskega vprašanja; ugotavlja, da bi pogajanja o poglavju 22 (regionalna politika) utegnili pomagati Turčiji pri opredelitvi učinkovitega programa kohezije za jugovzhod države;

| 11. | obžaluje odločitev turškega državnega vodnega gospodarstva, da nadaljuje z deli na jezu Ilsu, ki bo imel uničujoče družbene, okoljske in politične posledice; opominja, da to regijo naseljujejo predvsem Kurdi in da bo gradnja imela resne posledice za kurdsko prebivalstvo in kulturo; |
| --- | --- |

11.

obžaluje odločitev turškega državnega vodnega gospodarstva, da nadaljuje z deli na jezu Ilsu, ki bo imel uničujoče družbene, okoljske in politične posledice; opominja, da to regijo naseljujejo predvsem Kurdi in da bo gradnja imela resne posledice za kurdsko prebivalstvo in kulturo;

| 12. | je zaskrbljen, da indeks zaznave korupcije za leto 2014, ki ga je organizacija Transparency International objavila 3. decembra 2014, omenja zaznano strmo povečanje korupcije v Turčiji v zadnjem letu in da Turčijo zdaj uvršča na 64. mesto; globoko obžaluje način, na katerega so se člani turške vlade in parlamenta odzvali na očitke o korupciji, tudi proti nekdanjim članom vlade, iz decembra 2013, in dejstvo, da preiskave resnih očitkov o korupciji niso bile deležne nadaljnje obravnave; izraža zaskrbljenost nad kazenskim pregonom raziskovalnih novinarjev, ki so spremljali primere korupcije; poziva k pregledni in neodvisni preiskavi očitkov iz decembra 2013; poudarja, da je potrebna močnejša politična volja, s katero bi vzpostavili ustrezen pravni okvir za boj proti korupciji, ki ne spodkopava zgolj demokratičnega delovanja institucij in zaupanja ljudi v demokracijo, pač pa lahko tudi ogrozi gospodarski razvoj in ugodno naložbeno okolje; |
| --- | --- |

12.

je zaskrbljen, da indeks zaznave korupcije za leto 2014, ki ga je organizacija Transparency International objavila 3. decembra 2014, omenja zaznano strmo povečanje korupcije v Turčiji v zadnjem letu in da Turčijo zdaj uvršča na 64. mesto; globoko obžaluje način, na katerega so se člani turške vlade in parlamenta odzvali na očitke o korupciji, tudi proti nekdanjim članom vlade, iz decembra 2013, in dejstvo, da preiskave resnih očitkov o korupciji niso bile deležne nadaljnje obravnave; izraža zaskrbljenost nad kazenskim pregonom raziskovalnih novinarjev, ki so spremljali primere korupcije; poziva k pregledni in neodvisni preiskavi očitkov iz decembra 2013; poudarja, da je potrebna močnejša politična volja, s katero bi vzpostavili ustrezen pravni okvir za boj proti korupciji, ki ne spodkopava zgolj demokratičnega delovanja institucij in zaupanja ljudi v demokracijo, pač pa lahko tudi ogrozi gospodarski razvoj in ugodno naložbeno okolje;

| 13. | je zaskrbljen zaradi nedavnih sprememb zakona o visokem svetu sodnikov in tožilcev ter posledičnega množičnega premeščanja in odpuščanja sodnikov in tožilcev, pa tudi aretacij, premeščanja in odpuščanja policistov, ki so povzročile resne in upravičene pomisleke glede neodvisnosti, nepristranskosti in učinkovitosti pravosodja in delitve oblasti, pa tudi glede načel pravne države, ki ostajajo v osrčju københavnskih meril; je zaskrbljen nad pogostimi spremembami pomembne zakonodaje brez ustreznega posvetovanja z ustreznimi deležniki; pozdravlja odpravo člena 10 protiterorističnega zakona; je vseeno zaskrbljen nad tem, da je področje uporabe protiterorističnega zakona zaradi ohlapnih definicij še zmeraj zelo široko in dopušča izjemno široko razlago; opominja, da je potrebna reforma člena 314 kazenskega zakonika, tako da bo mogoče preganjati zgolj tiste, ki so člani teroristične ali oborožene skupine ali pa prispevajo k njenim dejavnostim; poziva k sprejetju strategije za reformo pravosodja v skladu s standardi EU in v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki; pozdravlja sprejetje prvega ukrepa za skrajšanje najdaljšega pridržanja pred sojenjem z deset na pet let, vendar odločno poudarja, da so potrebni nadaljnji ukrepi, saj bi sicer pridržanje dejansko postalo kaznovanje; poudarja, kako pomembno je vzpostaviti regionalna prizivna sodišča in sprejeti vse ustrezne ukrepe za zagotavljanje zakonitega pravnega postopka; spodbuja Turčijo, naj nadaljuje reformo pravosodnega sistema in vsem otrokom zagotovi pravičen in učinkovit dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen zaradi nedavnih sprememb zakona o visokem svetu sodnikov in tožilcev ter posledičnega množičnega premeščanja in odpuščanja sodnikov in tožilcev, pa tudi aretacij, premeščanja in odpuščanja policistov, ki so povzročile resne in upravičene pomisleke glede neodvisnosti, nepristranskosti in učinkovitosti pravosodja in delitve oblasti, pa tudi glede načel pravne države, ki ostajajo v osrčju københavnskih meril; je zaskrbljen nad pogostimi spremembami pomembne zakonodaje brez ustreznega posvetovanja z ustreznimi deležniki; pozdravlja odpravo člena 10 protiterorističnega zakona; je vseeno zaskrbljen nad tem, da je področje uporabe protiterorističnega zakona zaradi ohlapnih definicij še zmeraj zelo široko in dopušča izjemno široko razlago; opominja, da je potrebna reforma člena 314 kazenskega zakonika, tako da bo mogoče preganjati zgolj tiste, ki so člani teroristične ali oborožene skupine ali pa prispevajo k njenim dejavnostim; poziva k sprejetju strategije za reformo pravosodja v skladu s standardi EU in v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki; pozdravlja sprejetje prvega ukrepa za skrajšanje najdaljšega pridržanja pred sojenjem z deset na pet let, vendar odločno poudarja, da so potrebni nadaljnji ukrepi, saj bi sicer pridržanje dejansko postalo kaznovanje; poudarja, kako pomembno je vzpostaviti regionalna prizivna sodišča in sprejeti vse ustrezne ukrepe za zagotavljanje zakonitega pravnega postopka; spodbuja Turčijo, naj nadaljuje reformo pravosodnega sistema in vsem otrokom zagotovi pravičen in učinkovit dostop do pravnega varstva;

| 14. | je zelo zaskrbljen zaradi Zakona št. 6532, ki je stopil v veljavo 26. aprila 2014 in je v veliki meri povečal pristojnosti Nacionalne obveščevalne agencije (MIT) ter zmanjšal svobodo medijev, svobodo izražanja in pravico dostopa do informacij javnega interesa, kar povzroča, da je osebje te službe domala imuno na sodne postopke in da se krši zasebnost, saj ta agencija lahko pridobi zasebne podatke brez predhodnega sodnega naloga; meni, da Turčija s temi določbami krši obveznosti mednarodnega humanitarnega prava in lastno nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

14.

je zelo zaskrbljen zaradi Zakona št. 6532, ki je stopil v veljavo 26. aprila 2014 in je v veliki meri povečal pristojnosti Nacionalne obveščevalne agencije (MIT) ter zmanjšal svobodo medijev, svobodo izražanja in pravico dostopa do informacij javnega interesa, kar povzroča, da je osebje te službe domala imuno na sodne postopke in da se krši zasebnost, saj ta agencija lahko pridobi zasebne podatke brez predhodnega sodnega naloga; meni, da Turčija s temi določbami krši obveznosti mednarodnega humanitarnega prava in lastno nacionalno zakonodajo;

| 15. | pozdravlja številne pomembne odločitve, ki jih je sprejelo turško ustavno sodišče med zaščito pravne države in temeljnih pravic, kot je svoboda izražanja, kar je ponazorilo odpornost ustavnega sistema; poleg tega ugotavlja, da so sodbe ustavnega sodišča izpostavile nepravilnosti v preiskavah in sodbah v zadevah Ergenekon in Kladivo; pozdravlja dejstvo, da ustavno sodišče še naprej sprejema pritožbe posameznikov; je zaskrbljen zaradi spremembe kazenskega zakonika, zlasti glede uporabe izraza utemeljeni sum, ki dopušča možnost za samovoljne napade na opozicijo; poudarja, da so bile te spremembe odobrene brez posvetovanja s Komisijo, kar je v nasprotju z dogovorom, doseženim med pogajanji; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja številne pomembne odločitve, ki jih je sprejelo turško ustavno sodišče med zaščito pravne države in temeljnih pravic, kot je svoboda izražanja, kar je ponazorilo odpornost ustavnega sistema; poleg tega ugotavlja, da so sodbe ustavnega sodišča izpostavile nepravilnosti v preiskavah in sodbah v zadevah Ergenekon in Kladivo; pozdravlja dejstvo, da ustavno sodišče še naprej sprejema pritožbe posameznikov; je zaskrbljen zaradi spremembe kazenskega zakonika, zlasti glede uporabe izraza utemeljeni sum, ki dopušča možnost za samovoljne napade na opozicijo; poudarja, da so bile te spremembe odobrene brez posvetovanja s Komisijo, kar je v nasprotju z dogovorom, doseženim med pogajanji;

| 16. | izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje politične razdvojenosti v Turčiji; spominja, da bi moral biti pluralizem v središču vseh demokratičnih režimov; zato poziva k spodbujanju dialoga v celotnem turškem političnem spektru; poudarja, da je za ključne, dolgoročne procese reforme, novo ustavo in pogovore za rešitev kurdskega vprašanja tak dialog nujno potreben; poziva vladajočo stranko in opozicijo, naj si prizadevata za sodelovanje in dosego soglasja ter dejavno vključujeta civilno družbo v proces odločanja; |
| --- | --- |

16.

izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje politične razdvojenosti v Turčiji; spominja, da bi moral biti pluralizem v središču vseh demokratičnih režimov; zato poziva k spodbujanju dialoga v celotnem turškem političnem spektru; poudarja, da je za ključne, dolgoročne procese reforme, novo ustavo in pogovore za rešitev kurdskega vprašanja tak dialog nujno potreben; poziva vladajočo stranko in opozicijo, naj si prizadevata za sodelovanje in dosego soglasja ter dejavno vključujeta civilno družbo v proces odločanja;

Spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin

| 17. | pozdravlja, da je bil marca 2014 sprejet akcijski načrt za preprečevanje kršitev Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP), ki je pomemben korak za uskladitev turškega pravnega okvira s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice, in pričakuje, da bo vlada sprejela nadaljnje ukrepe za izvajanje njegovih priporočil; poudarja, da članstvo v Svetu Evrope Turčijo zavezuje k ohranjanju visokih političnih in pravnih standardov, in jo poziva, naj pri procesu reform tesno sodeluje s Svetom Evrope in beneško komisijo; opominja, da je napredek pri pogajanjih odvisen od spoštovanja načel pravne države in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja, da je bil marca 2014 sprejet akcijski načrt za preprečevanje kršitev Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP), ki je pomemben korak za uskladitev turškega pravnega okvira s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice, in pričakuje, da bo vlada sprejela nadaljnje ukrepe za izvajanje njegovih priporočil; poudarja, da članstvo v Svetu Evrope Turčijo zavezuje k ohranjanju visokih političnih in pravnih standardov, in jo poziva, naj pri procesu reform tesno sodeluje s Svetom Evrope in beneško komisijo; opominja, da je napredek pri pogajanjih odvisen od spoštovanja načel pravne države in temeljnih pravic;

| 18. | ugotavlja, da večina preiskav o dogodkih v parku Gezi maja/junija 2013 in obtožbah o nesorazmerni uporabi sile in policijskih zlorabah še poteka in da je bilo doseženega le malo napredka pri identifikaciji domnevnih storilcev; poudarja, da je varuh človekovih pravic po številnih pritožbah, ki jih je prejel v zvezi z uporabo sile policistov med protesti v parku Gezi, objavil poročilo, v katerem je ugotovil, da je bila uporaba sile nesorazmerna; poziva turške oblasti, naj zgladijo spor z vsemi žrtvami, pri katerih ni šlo za nasilne protestnike, in žrtvami, ki niso bile med protestniki, temveč so se na kraju dogodkov znašle zgolj po naključju; poziva k dokončanju učinkovitih in nepristranskih preiskav vseh primerov domnevnega slabega ravnanja državnih uradnikov in k sodnemu pregonu odgovornih; poudarja, da bo po tem treba sprejeti jasna pravila za uporabo sile, ki bodo v skladu z mednarodnimi standardi; odločno poziva k odpravi omejitev za miroljubno zbiranje in poudarja, da drugih zakonov, kot je protiteroristična zakonodaja, ne bi smeli uporabljati za to, da bi ljudem odvzemali pravico do miroljubnega protesta, miroljubne demonstracije pa ne bi smele biti razlog za aretacijo; poziva turško vlado, naj zagotovi primerne, objektivne in pregledne zavore in ravnovesja v zvezi s pooblastili agencij kazenskega pregona; priporoča turškim oblastem, naj vzpostavijo neodvisne in učinkovite mehanizme za pritožbo nad delom policije; izraža globoko zaskrbljenost nad svežnjem notranje varnosti, ki je v nasprotju z načelom sodnega nadzora nad dejavnostmi policije in je preobsežen; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da večina preiskav o dogodkih v parku Gezi maja/junija 2013 in obtožbah o nesorazmerni uporabi sile in policijskih zlorabah še poteka in da je bilo doseženega le malo napredka pri identifikaciji domnevnih storilcev; poudarja, da je varuh človekovih pravic po številnih pritožbah, ki jih je prejel v zvezi z uporabo sile policistov med protesti v parku Gezi, objavil poročilo, v katerem je ugotovil, da je bila uporaba sile nesorazmerna; poziva turške oblasti, naj zgladijo spor z vsemi žrtvami, pri katerih ni šlo za nasilne protestnike, in žrtvami, ki niso bile med protestniki, temveč so se na kraju dogodkov znašle zgolj po naključju; poziva k dokončanju učinkovitih in nepristranskih preiskav vseh primerov domnevnega slabega ravnanja državnih uradnikov in k sodnemu pregonu odgovornih; poudarja, da bo po tem treba sprejeti jasna pravila za uporabo sile, ki bodo v skladu z mednarodnimi standardi; odločno poziva k odpravi omejitev za miroljubno zbiranje in poudarja, da drugih zakonov, kot je protiteroristična zakonodaja, ne bi smeli uporabljati za to, da bi ljudem odvzemali pravico do miroljubnega protesta, miroljubne demonstracije pa ne bi smele biti razlog za aretacijo; poziva turško vlado, naj zagotovi primerne, objektivne in pregledne zavore in ravnovesja v zvezi s pooblastili agencij kazenskega pregona; priporoča turškim oblastem, naj vzpostavijo neodvisne in učinkovite mehanizme za pritožbo nad delom policije; izraža globoko zaskrbljenost nad svežnjem notranje varnosti, ki je v nasprotju z načelom sodnega nadzora nad dejavnostmi policije in je preobsežen;

| 19. | poudarja, da je treba pregledati zakon o turški nacionalni instituciji za človekove pravice, da bi ta postala neodvisen organ s primernimi sredstvi, ki bo odgovoren javnosti in v katerem bodo sodelovale skupine civilne družbe; je seznanjen s priporočili iz poročila varuha človekovih pravic, tudi z zahtevo, naj policija silo uporabi postopoma in sorazmerno ter zgolj kot zadnjo možnost in pod nadzorom; poudarja pomen okrepitve pravice varuha človekovih pravic do pobude, njegove zmogljivosti za izvajanje pregledov na kraju samem in jamstev za ustrezne nadaljnje ukrepe v zvezi z njegovimi odločitvami; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba pregledati zakon o turški nacionalni instituciji za človekove pravice, da bi ta postala neodvisen organ s primernimi sredstvi, ki bo odgovoren javnosti in v katerem bodo sodelovale skupine civilne družbe; je seznanjen s priporočili iz poročila varuha človekovih pravic, tudi z zahtevo, naj policija silo uporabi postopoma in sorazmerno ter zgolj kot zadnjo možnost in pod nadzorom; poudarja pomen okrepitve pravice varuha človekovih pravic do pobude, njegove zmogljivosti za izvajanje pregledov na kraju samem in jamstev za ustrezne nadaljnje ukrepe v zvezi z njegovimi odločitvami;

| 20. | želi pohvaliti Turčijo zaradi rastoče romske civilne družbe; se nadeja, da bodo nove romske organizacije dobile podporo in čas, da bodo lahko odigrale pomembno vlogo v pobudah za sodelovanje, usmerjenih v oblikovanje in izvajanje ukrepov na lokalni in nacionalni ravni; priporoča, da vlada združi obstoječe stanovanjske projekte s socialnimi in dolgoročnimi vidiki, kot sta zdravstveno varstvo in izobraževanje; pozdravlja splošne akcijske načrte za boj proti diskriminaciji, ki bi Romom lahko omogočili boljši dostop do trga dela; |
| --- | --- |

20.

želi pohvaliti Turčijo zaradi rastoče romske civilne družbe; se nadeja, da bodo nove romske organizacije dobile podporo in čas, da bodo lahko odigrale pomembno vlogo v pobudah za sodelovanje, usmerjenih v oblikovanje in izvajanje ukrepov na lokalni in nacionalni ravni; priporoča, da vlada združi obstoječe stanovanjske projekte s socialnimi in dolgoročnimi vidiki, kot sta zdravstveno varstvo in izobraževanje; pozdravlja splošne akcijske načrte za boj proti diskriminaciji, ki bi Romom lahko omogočili boljši dostop do trga dela;

| 21. | poziva turško vlado, naj prednostno zagotovi svobodo medijev in poskrbi za ustrezen pravni okvir, ki bo omogočal pluralnost v skladu z mednarodnimi standardi; obsoja prizadevanja turške vlade, da bi prepovedala dostop do družbenih medijev in spletnih mest oziroma jih blokirala brez sodnega naloga, njen omejevalni pristop k svobodi izražanja ter pritisk na medijske hiše in novinarje, v sklopu katerega pogosto prihaja do ustrahovanja, odpuščanja ali aretacij novinarjev in vsesplošne samocenzure; poudarja, da so se kršitve svobode izražanja po korupcijskem škandalu decembra 2013 povečale; meni, da je treba vzpostaviti pravni okvir, ki bo omogoča popolno preglednost v zvezi z lastništvom medijskih skupin; poudarja, da je EU predana svobodi izražanja v vseh oblikah, in poziva delegacijo EU v Turčiji, naj še naprej spremlja sojenja novinarjem in zagovornikom človekovih pravic; |
| --- | --- |

21.

poziva turško vlado, naj prednostno zagotovi svobodo medijev in poskrbi za ustrezen pravni okvir, ki bo omogočal pluralnost v skladu z mednarodnimi standardi; obsoja prizadevanja turške vlade, da bi prepovedala dostop do družbenih medijev in spletnih mest oziroma jih blokirala brez sodnega naloga, njen omejevalni pristop k svobodi izražanja ter pritisk na medijske hiše in novinarje, v sklopu katerega pogosto prihaja do ustrahovanja, odpuščanja ali aretacij novinarjev in vsesplošne samocenzure; poudarja, da so se kršitve svobode izražanja po korupcijskem škandalu decembra 2013 povečale; meni, da je treba vzpostaviti pravni okvir, ki bo omogoča popolno preglednost v zvezi z lastništvom medijskih skupin; poudarja, da je EU predana svobodi izražanja v vseh oblikah, in poziva delegacijo EU v Turčiji, naj še naprej spremlja sojenja novinarjem in zagovornikom človekovih pravic;

| 22. | obsoja nedavne policijske racije in pridržanja številnih novinarjev in predstavnikov medijev, do katerih je prišlo 14. decembra 2014; opozarja, da je svoboden in pluralen tisk osrednje načelo vsakršne demokracije, enako kot pošteno sojenje in neodvisnost sodstva; zato poudarja, da je treba zato v vseh primerih (i) zagotoviti zadostne in pregledne informacije o obtožbah proti obtožencem, (ii) obtožencem zagotoviti poln dostop do obremenilnih dokazov in polno pravico do obrambe ter (iii) zagotoviti primerno obravnavo zadev, da bi brez odlašanja in nedvoumno ugotovili resničnost obtožb; poziva turške organe, naj čim prej pregledajo in obravnavajo te primere, pri tem pa naj, če se bodo postopki nadaljevali, spoštujejo mednarodne postopkovne standarde; |
| --- | --- |

22.

obsoja nedavne policijske racije in pridržanja številnih novinarjev in predstavnikov medijev, do katerih je prišlo 14. decembra 2014; opozarja, da je svoboden in pluralen tisk osrednje načelo vsakršne demokracije, enako kot pošteno sojenje in neodvisnost sodstva; zato poudarja, da je treba zato v vseh primerih (i) zagotoviti zadostne in pregledne informacije o obtožbah proti obtožencem, (ii) obtožencem zagotoviti poln dostop do obremenilnih dokazov in polno pravico do obrambe ter (iii) zagotoviti primerno obravnavo zadev, da bi brez odlašanja in nedvoumno ugotovili resničnost obtožb; poziva turške organe, naj čim prej pregledajo in obravnavajo te primere, pri tem pa naj, če se bodo postopki nadaljevali, spoštujejo mednarodne postopkovne standarde;

| 23. | trdi, da so bile nedavne poteze turške vlade proti svobodi tiska in pluralnosti mnenj neskladne s temeljnimi pravicami Evropske unije in torej v nasprotju z duhom pogajalskega procesa; |
| --- | --- |

23.

trdi, da so bile nedavne poteze turške vlade proti svobodi tiska in pluralnosti mnenj neskladne s temeljnimi pravicami Evropske unije in torej v nasprotju z duhom pogajalskega procesa;

| 24. | meni, da so za upoštevanje zavezanosti EU pravni državi in temeljnim vrednotam v Turčiji nujno potrebne reforme na področjih pravosodja in temeljnih pravic ter pravice, svobode in varnosti; verjame tudi, da je izpolnjevanje uradnih meril uspešnosti za odprtje poglavij 23 (pravosodje in temeljne pravice) in 24 (pravica, svoboda in varnost) pomemben korak k spodbujanju resnično učinkovitih reform in za zagotovitev, da bo proces reform v Turčiji oblikovan na podlagi vrednot in standardov EU; ponovno poziva Svet, naj, ko bodo ta merila izpolnjena, začne s pogajanji o pravosodju in temeljnih pravicah ter o pravici, svobodi in varnosti; poziva Turčijo, naj pri tem v čim večji meri sodeluje; poziva Komisijo, naj brez odlašanja spodbudi nadaljnji dialog in sodelovanje s Turčijo na področjih, ki jih pokrivata poglavji 23 in 24, da bi spodbudila soglasje o potrebnih reformah; |
| --- | --- |

24.

meni, da so za upoštevanje zavezanosti EU pravni državi in temeljnim vrednotam v Turčiji nujno potrebne reforme na področjih pravosodja in temeljnih pravic ter pravice, svobode in varnosti; verjame tudi, da je izpolnjevanje uradnih meril uspešnosti za odprtje poglavij 23 (pravosodje in temeljne pravice) in 24 (pravica, svoboda in varnost) pomemben korak k spodbujanju resnično učinkovitih reform in za zagotovitev, da bo proces reform v Turčiji oblikovan na podlagi vrednot in standardov EU; ponovno poziva Svet, naj, ko bodo ta merila izpolnjena, začne s pogajanji o pravosodju in temeljnih pravicah ter o pravici, svobodi in varnosti; poziva Turčijo, naj pri tem v čim večji meri sodeluje; poziva Komisijo, naj brez odlašanja spodbudi nadaljnji dialog in sodelovanje s Turčijo na področjih, ki jih pokrivata poglavji 23 in 24, da bi spodbudila soglasje o potrebnih reformah;

| 25. | pozdravlja odločitev, da bodo reforme v zvezi s pravno državo in temeljnimi pravicami, notranjimi zadevami in civilno družbo deležne povečanega financiranja v okviru instrumenta za predpristopno pomoč 2 za obdobje 2014–2020; poudarja, da so spodbujanje pravne države, demokracije in temeljnih svoboščin osrednja načela predpristopne pomoči; poudarja, da se v skladu s sklepi Sveta iz decembra 2014 uvaja večja skladnost med finančno pomočjo in splošnim doseženim napredkom pri izvajanju predpristopne strategije, tudi polno spoštovanje načel pravne države in temeljnih svoboščin; poleg tega poziva Komisijo, naj natančno spremlja izvajanje instrumenta za predpristopno pomoč II v vseh državah kandidatkah ter naj sredstva, ki so na voljo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, nameni v podporo svobodi izražanja, vključno s svobodo medijev, pluralnostjo medijev, svobodo združevanja in zbiranja, pravicami sindikatov in svobodo misli; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja odločitev, da bodo reforme v zvezi s pravno državo in temeljnimi pravicami, notranjimi zadevami in civilno družbo deležne povečanega financiranja v okviru instrumenta za predpristopno pomoč 2 za obdobje 2014–2020; poudarja, da so spodbujanje pravne države, demokracije in temeljnih svoboščin osrednja načela predpristopne pomoči; poudarja, da se v skladu s sklepi Sveta iz decembra 2014 uvaja večja skladnost med finančno pomočjo in splošnim doseženim napredkom pri izvajanju predpristopne strategije, tudi polno spoštovanje načel pravne države in temeljnih svoboščin; poleg tega poziva Komisijo, naj natančno spremlja izvajanje instrumenta za predpristopno pomoč II v vseh državah kandidatkah ter naj sredstva, ki so na voljo v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, nameni v podporo svobodi izražanja, vključno s svobodo medijev, pluralnostjo medijev, svobodo združevanja in zbiranja, pravicami sindikatov in svobodo misli;

| 26. | je seznanjen z dejstvom, da je Turčija prispevala k začetku veljavnosti Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) dne 1. avgusta 2014; kljub temu izraža zaskrbljenost zaradi stalno visoke stopnje nasilja nad ženskami in pomanjkljivega izvajanja določb nacionalnega prava za varovanje žensk pred nasiljem; poziva turške oblasti, naj zagotovijo zadostna zatočišča za zaščito žensk, ki so žrtve nasilja; priporoča vladi, naj spodbuja enakost spolov na političnem, gospodarskem, družbenem, kulturnem, državljanskem in vseh drugih področjih; poziva turško vlado, naj v sodelovanju s civilno družbo in ustreznimi poslovnimi združenji olajša podjetništvo žensk in zmanjša ovire za dostop žensk do gospodarskih dejavnosti, prav tako pa jo v zvezi s tem poziva, naj si zastavi ambiciozne cilje glede dostopa žensk do zaposlitev; poudarja, da poročilo Svetovnega gospodarskega foruma o razlikah med spoloma za leto 2014 uvršča Turčijo na 125. mesto med 142 državami; močno obžaluje pripombe nekaterih uradnikov in predstavnikov vlade glede vloge žensk v turški družbi in poudarja, da se je treba boriti proti družbenim stereotipom in predsodkom do žensk; |
| --- | --- |

26.

je seznanjen z dejstvom, da je Turčija prispevala k začetku veljavnosti Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (Istanbulska konvencija) dne 1. avgusta 2014; kljub temu izraža zaskrbljenost zaradi stalno visoke stopnje nasilja nad ženskami in pomanjkljivega izvajanja določb nacionalnega prava za varovanje žensk pred nasiljem; poziva turške oblasti, naj zagotovijo zadostna zatočišča za zaščito žensk, ki so žrtve nasilja; priporoča vladi, naj spodbuja enakost spolov na političnem, gospodarskem, družbenem, kulturnem, državljanskem in vseh drugih področjih; poziva turško vlado, naj v sodelovanju s civilno družbo in ustreznimi poslovnimi združenji olajša podjetništvo žensk in zmanjša ovire za dostop žensk do gospodarskih dejavnosti, prav tako pa jo v zvezi s tem poziva, naj si zastavi ambiciozne cilje glede dostopa žensk do zaposlitev; poudarja, da poročilo Svetovnega gospodarskega foruma o razlikah med spoloma za leto 2014 uvršča Turčijo na 125. mesto med 142 državami; močno obžaluje pripombe nekaterih uradnikov in predstavnikov vlade glede vloge žensk v turški družbi in poudarja, da se je treba boriti proti družbenim stereotipom in predsodkom do žensk;

| 27. | poudarja, kako pomembno je nadaljevati proces reform na področju svobode misli, vesti in veroizpovedi, in sicer z omogočanjem, da verske skupnosti pridobijo status pravne osebe, z odpravljanjem vseh ovir pri izobraževanju, imenovanju, zakonitem prebivanju in nasledstvu duhovnikov, z zagotavljanjem primernega izvajanja vseh ustreznih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in priporočil beneške komisije; v zvezi s tem poudarja potrebo po spodbujanju dialoga z alevitsko skupnostjo in primernem priznanju hiš cema kot verskih središč, pa tudi, da je treba dovoliti ponovno odprtje seminarja Halki in odpraviti ovire za njegovo ustrezno delovanje ter omogočiti javno uporabo cerkvenega naziva ekumenski patriarh; poziva ustrezne turške oblasti, naj obravnavajo vsa nerešena vprašanja, povezana z vračilom zemlje, ki pripada samostanu Mor Gabriel, in drugimi zemljiškimi zahtevki sirske cerkve; opominja na pomen ustreznega izvajanja priporočil beneške komisije glede Imvrosa in Tenedosa v zvezi z varstvom lastninskih pravic in pravico do izobraževanja; poudarja, da je treba v skladu z vrednotami EU v celoti spoštovati pravico do različnih življenjskih slogov, tako laičnih kot temelječih na veroizpovedi, in ohranjati ločitev države od veroizpovedi; poudarja, kako pomembno je zaščititi pravice manjšin; obžaluje dejstvo, da po razveljavitvi predhodnega zakona pred dvema letoma ter zaradi sedanje pravne vrzeli nemuslimanske dobrodelne ustanove ne morejo izvoliti svojih upravnih organov; |
| --- | --- |

27.

poudarja, kako pomembno je nadaljevati proces reform na področju svobode misli, vesti in veroizpovedi, in sicer z omogočanjem, da verske skupnosti pridobijo status pravne osebe, z odpravljanjem vseh ovir pri izobraževanju, imenovanju, zakonitem prebivanju in nasledstvu duhovnikov, z zagotavljanjem primernega izvajanja vseh ustreznih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in priporočil beneške komisije; v zvezi s tem poudarja potrebo po spodbujanju dialoga z alevitsko skupnostjo in primernem priznanju hiš cema kot verskih središč, pa tudi, da je treba dovoliti ponovno odprtje seminarja Halki in odpraviti ovire za njegovo ustrezno delovanje ter omogočiti javno uporabo cerkvenega naziva ekumenski patriarh; poziva ustrezne turške oblasti, naj obravnavajo vsa nerešena vprašanja, povezana z vračilom zemlje, ki pripada samostanu Mor Gabriel, in drugimi zemljiškimi zahtevki sirske cerkve; opominja na pomen ustreznega izvajanja priporočil beneške komisije glede Imvrosa in Tenedosa v zvezi z varstvom lastninskih pravic in pravico do izobraževanja; poudarja, da je treba v skladu z vrednotami EU v celoti spoštovati pravico do različnih življenjskih slogov, tako laičnih kot temelječih na veroizpovedi, in ohranjati ločitev države od veroizpovedi; poudarja, kako pomembno je zaščititi pravice manjšin; obžaluje dejstvo, da po razveljavitvi predhodnega zakona pred dvema letoma ter zaradi sedanje pravne vrzeli nemuslimanske dobrodelne ustanove ne morejo izvoliti svojih upravnih organov;

| 28. | poudarja, da je treba priznati pravico do ugovora vesti proti obveznemu služenju vojaškega roka; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba priznati pravico do ugovora vesti proti obveznemu služenju vojaškega roka;

| 29. | poziva Turčijo, naj si resno prizadeva za varstvo pravic skupnosti LGBTI, in meni, da bi ustanovitev posebnega organa za boj proti diskriminaciji, sovražnemu govoru, rasizmu, ksenofobiji, antisemitizmu in nestrpnosti okrepila pravice posameznikov v Turčiji; poziva Turčijo, naj sprejme celovito protidiskriminacijsko zakonodajo, ki bo vključevala prepoved diskriminacije in sovražnega govora na podlagi etnične pripadnosti, veroizpovedi, spolne usmerjenosti, spola ali spolne identitete, in naj vključi prepoved takšne diskriminacije v novo ustavo; izraža zaskrbljenost zaradi pogostih napadov na transseksualce ter zaradi pomanjkanja varstva oseb LGBTI pred nasilnimi dejanji; močno obžaluje dejstvo, da ostajajo kazniva dejanja iz sovraštva do oseb LGBTI pogosto nekaznovana ali da so kazni storilcem znižane, ker so bili „žrtve krivičnih provokacij“; ponovno poziva turško vlado, naj oboroženim silam naroči, naj prenehajo obravnavati homoseksualnost in transseksualnost kot psihoseksualno bolezen; |
| --- | --- |

29.

poziva Turčijo, naj si resno prizadeva za varstvo pravic skupnosti LGBTI, in meni, da bi ustanovitev posebnega organa za boj proti diskriminaciji, sovražnemu govoru, rasizmu, ksenofobiji, antisemitizmu in nestrpnosti okrepila pravice posameznikov v Turčiji; poziva Turčijo, naj sprejme celovito protidiskriminacijsko zakonodajo, ki bo vključevala prepoved diskriminacije in sovražnega govora na podlagi etnične pripadnosti, veroizpovedi, spolne usmerjenosti, spola ali spolne identitete, in naj vključi prepoved takšne diskriminacije v novo ustavo; izraža zaskrbljenost zaradi pogostih napadov na transseksualce ter zaradi pomanjkanja varstva oseb LGBTI pred nasilnimi dejanji; močno obžaluje dejstvo, da ostajajo kazniva dejanja iz sovraštva do oseb LGBTI pogosto nekaznovana ali da so kazni storilcem znižane, ker so bili „žrtve krivičnih provokacij“; ponovno poziva turško vlado, naj oboroženim silam naroči, naj prenehajo obravnavati homoseksualnost in transseksualnost kot psihoseksualno bolezen;

| 30. | izraža obžalovanje zaradi številnih smrti v rudarskih nesrečah v Somi in Ermeneku; pozdravlja, da je Turčija ratificirala konvencijo Mednarodne organizacije dela o varnosti in zdravju v rudnikih, in poziva k hitremu začetku izvajanja te konvencije; poudarja pomen obravnavanja vprašanj zdravja in varnosti pri delu v vseh sektorjih in poziva turške oblasti, naj povečajo preglednost spremljanja nesreč na delovnem mestu s smrtnim izidom; meni, da so svoboda sindikatov, socialni dialog in sodelovanje socialnih partnerjev izjemno pomembni za razvoj cvetoče in pluralistične družbe, in poudarja pomen nadaljnjega napredka na področjih socialne politike in zaposlovanja na podlagi ustreznega in pravočasnega izvajanja konvencij Mednarodne organizacije dela; je seznanjen s pomanjkljivostmi v zakonodaji v zvezi z delavskimi pravicami in pravicami sindikatov; poudarja, da bo treba pravico organiziranja, kolektivnega dogovarjanja in pravico do stavke zaposlenih v zasebnem sektorju in javnih uslužbencev uskladiti s pravnim redom Unije in mednarodnimi standardi; poziva turško vlado, naj pripravi časovni načrt za izboljšanje zakonodaje in njeno uskladitev s standardi Mednarodne organizacije dela; poudarja pomen odprtja poglavja 19 , kako pomembno je, da Turčija izpolnjuje merila uspešnosti za odprtje poglavja o socialni politiki in zaposlovanju; poziva Komisijo, naj Turčiji zagotovi ustrezno tehnično pomoč na področju reforme dela in za spodbujanje standardov EU; |
| --- | --- |

30.

izraža obžalovanje zaradi številnih smrti v rudarskih nesrečah v Somi in Ermeneku; pozdravlja, da je Turčija ratificirala konvencijo Mednarodne organizacije dela o varnosti in zdravju v rudnikih, in poziva k hitremu začetku izvajanja te konvencije; poudarja pomen obravnavanja vprašanj zdravja in varnosti pri delu v vseh sektorjih in poziva turške oblasti, naj povečajo preglednost spremljanja nesreč na delovnem mestu s smrtnim izidom; meni, da so svoboda sindikatov, socialni dialog in sodelovanje socialnih partnerjev izjemno pomembni za razvoj cvetoče in pluralistične družbe, in poudarja pomen nadaljnjega napredka na področjih socialne politike in zaposlovanja na podlagi ustreznega in pravočasnega izvajanja konvencij Mednarodne organizacije dela; je seznanjen s pomanjkljivostmi v zakonodaji v zvezi z delavskimi pravicami in pravicami sindikatov; poudarja, da bo treba pravico organiziranja, kolektivnega dogovarjanja in pravico do stavke zaposlenih v zasebnem sektorju in javnih uslužbencev uskladiti s pravnim redom Unije in mednarodnimi standardi; poziva turško vlado, naj pripravi časovni načrt za izboljšanje zakonodaje in njeno uskladitev s standardi Mednarodne organizacije dela; poudarja pomen odprtja poglavja 19 , kako pomembno je, da Turčija izpolnjuje merila uspešnosti za odprtje poglavja o socialni politiki in zaposlovanju; poziva Komisijo, naj Turčiji zagotovi ustrezno tehnično pomoč na področju reforme dela in za spodbujanje standardov EU;

| 31. | poziva Turčijo, naj sprejme zakonodajo o delovnih pogojih delavcev s krajšim delovnim časom, na primer tistih, ki sedaj delajo v neustreznih pogojih, na negotovih delovnih mestih in ki imajo težave pri včlanjevanju v sindikate; ugotavlja, da sta sektorja rudarstva in gradbeništva najnevarnejši panogi v Turčiji, in poziva k pregledni preiskavi smrtnih nesreč pri delu; |
| --- | --- |

31.

poziva Turčijo, naj sprejme zakonodajo o delovnih pogojih delavcev s krajšim delovnim časom, na primer tistih, ki sedaj delajo v neustreznih pogojih, na negotovih delovnih mestih in ki imajo težave pri včlanjevanju v sindikate; ugotavlja, da sta sektorja rudarstva in gradbeništva najnevarnejši panogi v Turčiji, in poziva k pregledni preiskavi smrtnih nesreč pri delu;

| 32. | poziva turško vlado, naj zaustavi načrte za izgradnjo jedrske elektrarne Akkuyu; poudarja, da je predvidena lokacija na zelo potresnem področju, zato predstavlja veliko nevarnost ne samo za Turčijo, ampak za vso sredozemsko regijo; zato poziva turško vlado, naj se pridruži Konvenciji o presoji čezmejnih vplivov na okolje (konvencija iz Espooja), ki od podpisnic zahteva, da druga drugo obvestijo o morebitnih večjih projektih, ki bodo najbrž imeli velik negativen čezmejni vpliv na okolje, in se o njih medsebojno posvetujejo; zato poziva turško vlado, naj vlade sosednjih držav, kot sta Grčija in Ciper, pozove k sodelovanju ali naj se vsaj z njimi posvetuje o nadaljnjih korakih v zvezi s projektom Akkuyu; |
| --- | --- |

32.

poziva turško vlado, naj zaustavi načrte za izgradnjo jedrske elektrarne Akkuyu; poudarja, da je predvidena lokacija na zelo potresnem področju, zato predstavlja veliko nevarnost ne samo za Turčijo, ampak za vso sredozemsko regijo; zato poziva turško vlado, naj se pridruži Konvenciji o presoji čezmejnih vplivov na okolje (konvencija iz Espooja), ki od podpisnic zahteva, da druga drugo obvestijo o morebitnih večjih projektih, ki bodo najbrž imeli velik negativen čezmejni vpliv na okolje, in se o njih medsebojno posvetujejo; zato poziva turško vlado, naj vlade sosednjih držav, kot sta Grčija in Ciper, pozove k sodelovanju ali naj se vsaj z njimi posvetuje o nadaljnjih korakih v zvezi s projektom Akkuyu;

Skupni interesi in izzivi

| 33. | poudarja pomembne prednosti carinske unije med EU in Turčijo; opominja, da se je od začetka carinske unije leta 1996 vrednost dvostranske trgovine med Turčijo in EU povečala za več kot štirikrat, obenem pa so se znatno povečale neposredne tuje naložbe iz EU v Turčijo in poglobilo povezovanje med turškimi in evropskimi podjetji v korist obojih; v zvezi s tem poudarja tudi, da je povečanje pozitivnih učinkov carinske unije tesno povezano z izpolnjevanjem predpisov in meril, sprejetih v tej uniji, zato je zelo zaskrbljen zaradi vse več težav, ki jih imajo evropska podjetja pri trgovanju s Turčijo; opozarja na nedavno oceno carinske unije, ki jo je opravila Svetovna banka in v kateri je poudarjena potreba po uvedbi številnih reform, da bi tudi v prihodnje ohranili ugodno okolje za tesno gospodarsko sodelovanje; zlasti poudarja, da je treba (i) razširiti carinsko unijo na kmetijske proizvode, storitve in javna naročila, (ii) ustvariti ugodne pogoje za nadaljnjo rast trgovine, vključno z enostavnejšo pridobitvijo vizuma za poslovneže, in (iii) dejavno spodbujati posvetovanje in izmenjavo informacij med EU in Turčijo o vplivu prostotrgovinskih sporazumov, ki jih EU sklene s tretjimi državami; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomembne prednosti carinske unije med EU in Turčijo; opominja, da se je od začetka carinske unije leta 1996 vrednost dvostranske trgovine med Turčijo in EU povečala za več kot štirikrat, obenem pa so se znatno povečale neposredne tuje naložbe iz EU v Turčijo in poglobilo povezovanje med turškimi in evropskimi podjetji v korist obojih; v zvezi s tem poudarja tudi, da je povečanje pozitivnih učinkov carinske unije tesno povezano z izpolnjevanjem predpisov in meril, sprejetih v tej uniji, zato je zelo zaskrbljen zaradi vse več težav, ki jih imajo evropska podjetja pri trgovanju s Turčijo; opozarja na nedavno oceno carinske unije, ki jo je opravila Svetovna banka in v kateri je poudarjena potreba po uvedbi številnih reform, da bi tudi v prihodnje ohranili ugodno okolje za tesno gospodarsko sodelovanje; zlasti poudarja, da je treba (i) razširiti carinsko unijo na kmetijske proizvode, storitve in javna naročila, (ii) ustvariti ugodne pogoje za nadaljnjo rast trgovine, vključno z enostavnejšo pridobitvijo vizuma za poslovneže, in (iii) dejavno spodbujati posvetovanje in izmenjavo informacij med EU in Turčijo o vplivu prostotrgovinskih sporazumov, ki jih EU sklene s tretjimi državami;

| 34. | meni, da bi moral politični dialog med Turčijo in EU dopolnjevati redni strukturiran gospodarski dialog na visoki ravni o vprašanjih skupnega pomena, vključno s trgovinskimi odnosi s tretjimi državami; v zvezi s tem poudarja vzajemnost med pravilnim delovanjem pravne države in gospodarskim razvojem; meni, da je pomembno razvijati in krepiti gospodarski, institucionalni in pravni okvir Turčije na področju ekonomske in monetarne politike, s posebnim poudarkom na neodvisnosti centralne banke, ter meni, da bi to lahko prispevalo k usklajevanju pravnega reda Turčije s pravnim redom Unije; ugotavlja, da bi se gospodarsko sodelovanje močno okrepilo, če bi Turčija v zadostni meri izpolnjevala standarde EU o javnih naročilih, konkurenci ter zaposlovanju in socialni politiki; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi moral politični dialog med Turčijo in EU dopolnjevati redni strukturiran gospodarski dialog na visoki ravni o vprašanjih skupnega pomena, vključno s trgovinskimi odnosi s tretjimi državami; v zvezi s tem poudarja vzajemnost med pravilnim delovanjem pravne države in gospodarskim razvojem; meni, da je pomembno razvijati in krepiti gospodarski, institucionalni in pravni okvir Turčije na področju ekonomske in monetarne politike, s posebnim poudarkom na neodvisnosti centralne banke, ter meni, da bi to lahko prispevalo k usklajevanju pravnega reda Turčije s pravnim redom Unije; ugotavlja, da bi se gospodarsko sodelovanje močno okrepilo, če bi Turčija v zadostni meri izpolnjevala standarde EU o javnih naročilih, konkurenci ter zaposlovanju in socialni politiki;

| 35. | ponovno potrjuje, da podpira sporazum o ponovnem sprejemu z EU, ki je začel veljati 1. oktobra 2014; spodbuja Komisijo, naj še naprej spremlja napredek Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve; pozdravlja dejanska prizadevanja za izpolnitev meril, določenih v časovnem načrtu za liberalizacijo vizumske ureditve; opozarja, da je dialog o liberalizaciji vizumske ureditve proces, ki je odvisen od dosežkov, in da mora Turčija izpolniti vse zahteve iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve, zlasti celovito in učinkovito izvajanje vseh določb sporazuma o ponovnem sprejetju; ponovno izraža obvezo Turčije, da v celoti in učinkovito uveljavi sporazum o ponovnem sprejetju in liberalizacijo vizumske ureditve v odnosu do vseh držav članic, vključno z nediskriminatornim vstopom na turško ozemlje brez vizuma za državljane vseh držav članic EU; poziva Turčijo, naj popolnoma in učinkovito izvršuje obstoječe dvostranske sporazume o ponovnem sprejemu; spominja, da je Turčija ena ključnih tranzitnih držav za nezakonite migracije v EU in poziva k izboljšanju čezmejnega sodelovanja Turčije s svojimi sosednjimi državami EU na tem področju; pozdravlja začetek veljave zakona o tujcih in mednarodni zaščiti ter ustanovitev generalnega direktorata za upravljanje migracij, s čimer je bil aprila 2014 narejen pomemben korak pri usklajevanju s standardi EU o mednarodni zaščiti zakonitih in nezakonitih migrantov; ugotavlja, da je treba sodelovanje med Turčijo in vsemi državami članicami EU, zlasti na področju zagotavljanja boljšega upravljanja skupnih meja z vsemi državami članicami EU, še okrepiti; poudarja, da mora Turčija dodatno okrepiti varnost na mejah za boj proti nezakonitemu priseljevanju v države EU; |
| --- | --- |

35.

ponovno potrjuje, da podpira sporazum o ponovnem sprejemu z EU, ki je začel veljati 1. oktobra 2014; spodbuja Komisijo, naj še naprej spremlja napredek Turčije pri izpolnjevanju zahtev iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve; pozdravlja dejanska prizadevanja za izpolnitev meril, določenih v časovnem načrtu za liberalizacijo vizumske ureditve; opozarja, da je dialog o liberalizaciji vizumske ureditve proces, ki je odvisen od dosežkov, in da mora Turčija izpolniti vse zahteve iz časovnega načrta za liberalizacijo vizumske ureditve, zlasti celovito in učinkovito izvajanje vseh določb sporazuma o ponovnem sprejetju; ponovno izraža obvezo Turčije, da v celoti in učinkovito uveljavi sporazum o ponovnem sprejetju in liberalizacijo vizumske ureditve v odnosu do vseh držav članic, vključno z nediskriminatornim vstopom na turško ozemlje brez vizuma za državljane vseh držav članic EU; poziva Turčijo, naj popolnoma in učinkovito izvršuje obstoječe dvostranske sporazume o ponovnem sprejemu; spominja, da je Turčija ena ključnih tranzitnih držav za nezakonite migracije v EU in poziva k izboljšanju čezmejnega sodelovanja Turčije s svojimi sosednjimi državami EU na tem področju; pozdravlja začetek veljave zakona o tujcih in mednarodni zaščiti ter ustanovitev generalnega direktorata za upravljanje migracij, s čimer je bil aprila 2014 narejen pomemben korak pri usklajevanju s standardi EU o mednarodni zaščiti zakonitih in nezakonitih migrantov; ugotavlja, da je treba sodelovanje med Turčijo in vsemi državami članicami EU, zlasti na področju zagotavljanja boljšega upravljanja skupnih meja z vsemi državami članicami EU, še okrepiti; poudarja, da mora Turčija dodatno okrepiti varnost na mejah za boj proti nezakonitemu priseljevanju v države EU;

| 36. | opominja na strateški pomen Turčije za energetsko varnost EU in meni, da je Turčija pomembna partnerica v energetskem sektorju; opozarja na tri projekte južnega plinskega koridorja, ki so bili potrjeni ob koncu leta 2013 in ki bodo povečali zanesljivost oskrbe Turčije s plinom teh izboljšali dostop do EU kot glavnega energetskega trga; meni, da bi lahko Turčija v okviru energetskih trgov, ki med seboj vedno bolj konkurirajo, in potrebe po raznolikih virih energije in transportnih poteh s svojim izjemnim potencialom za obnovljive vire energije zagotovila pomemben prispevek k energetski varnosti EU in njenim ambicijam v zvezi z diverzifikacijo energije v skladu z mednarodnim pravom; je zaskrbljen zaradi tesnejšega sodelovanja med Turčijo in Rusijo na področju energije in zato meni, da bi morala EU pospešiti pogajanja o energiji; |
| --- | --- |

36.

opominja na strateški pomen Turčije za energetsko varnost EU in meni, da je Turčija pomembna partnerica v energetskem sektorju; opozarja na tri projekte južnega plinskega koridorja, ki so bili potrjeni ob koncu leta 2013 in ki bodo povečali zanesljivost oskrbe Turčije s plinom teh izboljšali dostop do EU kot glavnega energetskega trga; meni, da bi lahko Turčija v okviru energetskih trgov, ki med seboj vedno bolj konkurirajo, in potrebe po raznolikih virih energije in transportnih poteh s svojim izjemnim potencialom za obnovljive vire energije zagotovila pomemben prispevek k energetski varnosti EU in njenim ambicijam v zvezi z diverzifikacijo energije v skladu z mednarodnim pravom; je zaskrbljen zaradi tesnejšega sodelovanja med Turčijo in Rusijo na področju energije in zato meni, da bi morala EU pospešiti pogajanja o energiji;

| 37. | opominja na strateški položaj Turčije kot partnerice EU in članice Nata, njen ključni geopolitični pomen in njen pomen za celovito strategijo, katere cilj je obravnavati varnost in stabilnost v njenem vzhodnem in južnem sosedstvu s posebnim poudarkom na Siriji in Iraku; izpostavlja dejstvo, da je zaradi zelo resnega razvoja dogodkov v regiji in atentatov na evropskih tleh treba v okviru političnega dialoga med EU in Turčijo nujno okrepiti varnostni dialog in sodelovanje z EU o zunanjepolitičnih vprašanjih; poziva Turčijo, naj prevzame dejavno vlogo v mednarodni koaliciji proti terorističnim skupinam, kot je ISIL, in jo prav tako poziva, naj izkoristi vsa sredstva, ki so ji na voljo; poziva Turčijo, naj okrepi ukrepe, s katerimi bi preprečila, da bi tako imenovani tuji bojevniki, denar ali oprema dosegli ISIL in druge ekstremistične skupine na njenem ozemlju; poudarja, da je treba nadaljevati redni protiteroristični dialog med EU in Turčijo, ki je del naših skupnih prizadevanj za boj proti terorizmu v vseh oblikah; poziva Turčijo, naj poskrbi za učinkovit nadzor meja, obenem pa naj še naprej zagotavlja potrebno podporo pri humanitarni pomoči beguncem, ki vstopajo v državo čez mejo s Sirijo, ter zagotovi varnost žrtev državljanske vojne v Siriji; poudarja pomen pogostejšega dialoga in posvetovanj na visoki ravni med EU in Turčijo o zunanjepolitičnih vprašanjih, s čimer bi zagotovili, da se naše politike dopolnjujejo in da bi Turčija postopoma uskladila svojo zunanjo politiko z zunanjo politiko EU; |
| --- | --- |

37.

opominja na strateški položaj Turčije kot partnerice EU in članice Nata, njen ključni geopolitični pomen in njen pomen za celovito strategijo, katere cilj je obravnavati varnost in stabilnost v njenem vzhodnem in južnem sosedstvu s posebnim poudarkom na Siriji in Iraku; izpostavlja dejstvo, da je zaradi zelo resnega razvoja dogodkov v regiji in atentatov na evropskih tleh treba v okviru političnega dialoga med EU in Turčijo nujno okrepiti varnostni dialog in sodelovanje z EU o zunanjepolitičnih vprašanjih; poziva Turčijo, naj prevzame dejavno vlogo v mednarodni koaliciji proti terorističnim skupinam, kot je ISIL, in jo prav tako poziva, naj izkoristi vsa sredstva, ki so ji na voljo; poziva Turčijo, naj okrepi ukrepe, s katerimi bi preprečila, da bi tako imenovani tuji bojevniki, denar ali oprema dosegli ISIL in druge ekstremistične skupine na njenem ozemlju; poudarja, da je treba nadaljevati redni protiteroristični dialog med EU in Turčijo, ki je del naših skupnih prizadevanj za boj proti terorizmu v vseh oblikah; poziva Turčijo, naj poskrbi za učinkovit nadzor meja, obenem pa naj še naprej zagotavlja potrebno podporo pri humanitarni pomoči beguncem, ki vstopajo v državo čez mejo s Sirijo, ter zagotovi varnost žrtev državljanske vojne v Siriji; poudarja pomen pogostejšega dialoga in posvetovanj na visoki ravni med EU in Turčijo o zunanjepolitičnih vprašanjih, s čimer bi zagotovili, da se naše politike dopolnjujejo in da bi Turčija postopoma uskladila svojo zunanjo politiko z zunanjo politiko EU;

| 38. | meni, da bi bilo treba turškega zunanjega ministra povabiti na srečanja Sveta za zunanje zadeve, kadar koli bi bilo to ustrezno; meni, da je potreben okvir za strukturiran dialog, sodelovanje in usklajevanje o vprašanjih zunanje, varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi bilo treba turškega zunanjega ministra povabiti na srečanja Sveta za zunanje zadeve, kadar koli bi bilo to ustrezno; meni, da je potreben okvir za strukturiran dialog, sodelovanje in usklajevanje o vprašanjih zunanje, varnostne in obrambne politike;

| 39. | obžaluje, da velika narodna skupščina Turčije še vedno ni umaknila grožnje s povodom za napoved vojne, ki jo je izrekla Grčiji, čeprav med Grčijo in Turčijo že nekaj časa potekata dialog in sodelovanje; |
| --- | --- |

39.

obžaluje, da velika narodna skupščina Turčije še vedno ni umaknila grožnje s povodom za napoved vojne, ki jo je izrekla Grčiji, čeprav med Grčijo in Turčijo že nekaj časa potekata dialog in sodelovanje;

| 40. | izreka pohvalo Turčiji za stalno pomoč približno 1,6 milijona beguncem iz Iraka in Sirije ter za ohranjanje politike odprtih meja za humanitarne namene; pozdravlja direktivo o začasni zaščiti, ki je bila sprejeta oktobra 2014 in ki beguncem podeljuje varen pravni status ter jim omogoča, da pridobijo osebne izkaznice in dostop do trga dela; poziva EU, naj še naprej finančno podpira humanitarno pomoč sirskim in iraškim beguncem v Turčiji; poudarja, da so begunska taborišča dosegla največjo zmogljivost, in opozarja na pritisk, ki ga iskanje prebivališča pomeni za življenje in sredstva beguncev; meni, da bi morala EU zagotavljati aktivno podporo vladi Turčije pri opredeljevanju dolgoročnih programov pomoči za begunce ter spodbujati dostop do izobraževanja, zdravstvene nege in (zakonite) zaposlitve; poziva Komisijo, naj poveča sredstva, ki so na voljo v okviru instrumenta za predpristopno pomoč II in instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, da bi pripomogla k zagotavljanju primerne pomoči lokalnim skupnostim, na katere je vplival velik dotok beguncev; prav tako poziva države članice, naj v duhu pristne delitve odgovornosti najranljivejšim beguncem zagotovijo (začasni) kraj za preselitev; |
| --- | --- |

40.

izreka pohvalo Turčiji za stalno pomoč približno 1,6 milijona beguncem iz Iraka in Sirije ter za ohranjanje politike odprtih meja za humanitarne namene; pozdravlja direktivo o začasni zaščiti, ki je bila sprejeta oktobra 2014 in ki beguncem podeljuje varen pravni status ter jim omogoča, da pridobijo osebne izkaznice in dostop do trga dela; poziva EU, naj še naprej finančno podpira humanitarno pomoč sirskim in iraškim beguncem v Turčiji; poudarja, da so begunska taborišča dosegla največjo zmogljivost, in opozarja na pritisk, ki ga iskanje prebivališča pomeni za življenje in sredstva beguncev; meni, da bi morala EU zagotavljati aktivno podporo vladi Turčije pri opredeljevanju dolgoročnih programov pomoči za begunce ter spodbujati dostop do izobraževanja, zdravstvene nege in (zakonite) zaposlitve; poziva Komisijo, naj poveča sredstva, ki so na voljo v okviru instrumenta za predpristopno pomoč II in instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru, da bi pripomogla k zagotavljanju primerne pomoči lokalnim skupnostim, na katere je vplival velik dotok beguncev; prav tako poziva države članice, naj v duhu pristne delitve odgovornosti najranljivejšim beguncem zagotovijo (začasni) kraj za preselitev;

| 41. | poziva Turčijo, naj s tehnično in finančno podporo partnerjev omogoči izobraževanje vse večjemu številu sirskih otrok, ki živijo v Turčiji; |
| --- | --- |

41.

poziva Turčijo, naj s tehnično in finančno podporo partnerjev omogoči izobraževanje vse večjemu številu sirskih otrok, ki živijo v Turčiji;

Vzpostavljanje dobrososedskih odnosov

| 42. | poziva turško vlado, naj konča ponavljajoče se kršitve grškega zračnega prostora in teritorialnih voda, pa tudi prelete turških vojaških letal nad grškimi otoki; |
| --- | --- |

42.

poziva turško vlado, naj konča ponavljajoče se kršitve grškega zračnega prostora in teritorialnih voda, pa tudi prelete turških vojaških letal nad grškimi otoki;

| 43. | poziva turško vlado, naj brez nadaljnjega odlašanja podpiše in ratificira Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), ki vsebuje nekatere določbe, ki se izvajajo v okviru pravnega reda Unije, in poudarja, da ima Republika Ciper legitimno pravico, da sklene dvostranske sporazume, ki se nanašajo na njeno izključno ekonomsko cono; ponovno poziva Turčijo, naj spoštuje suverene pravice vseh držav članic EU, tudi pravice do raziskovanja in izkoriščanja naravnih virov, kadar so skladne s pravnim redom Unije in mednarodnim pravom; poziva Turčijo naj se vzdrži vsakršnih ukrepov, ki bi škodili dobrososedskim odnosom in ozračju, ki spodbuja miroljubno rešitev dvostranskih sporov; |
| --- | --- |

43.

poziva turško vlado, naj brez nadaljnjega odlašanja podpiše in ratificira Konvencijo Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS), ki vsebuje nekatere določbe, ki se izvajajo v okviru pravnega reda Unije, in poudarja, da ima Republika Ciper legitimno pravico, da sklene dvostranske sporazume, ki se nanašajo na njeno izključno ekonomsko cono; ponovno poziva Turčijo, naj spoštuje suverene pravice vseh držav članic EU, tudi pravice do raziskovanja in izkoriščanja naravnih virov, kadar so skladne s pravnim redom Unije in mednarodnim pravom; poziva Turčijo naj se vzdrži vsakršnih ukrepov, ki bi škodili dobrososedskim odnosom in ozračju, ki spodbuja miroljubno rešitev dvostranskih sporov;

| 44. | obžaluje nepripravljenost Turčije, da bi izpolnila svojo obveznost popolnega in nediskriminatornega izvrševanja dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu med ES in Turčijo v razmerju do vseh držav članic; ponovno opozarja, da ta nepripravljenost močno ovira pogajalski proces; |
| --- | --- |

44.

obžaluje nepripravljenost Turčije, da bi izpolnila svojo obveznost popolnega in nediskriminatornega izvrševanja dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu med ES in Turčijo v razmerju do vseh držav članic; ponovno opozarja, da ta nepripravljenost močno ovira pogajalski proces;

| 45. | ponovno izraža odločno podporo ponovni združitvi Cipra na podlagi pravične, celovite in trajne rešitve za obe skupnosti pod okriljem generalnega sekretarja OZN in v skladu z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta OZN ter vrednotami in načeli, na katerih je bila ustanovljena EU, in se zavzema za federacijo dveh skupnosti in dveh območij z enotno suverenostjo, enotno mednarodno pravno entiteto in enim samim državljanstvom, pri čemer bi bili obe skupnosti politično enakovredni, vsi državljani pa bi imeli enake možnosti; pozdravlja najavo posebnega odposlanca OZN Espena Bartha Eideja, da bodo voditelji obeh skupnosti ob prvi priložnosti ponovno začeli pogajanja pod okriljem generalnega sekretarja OZN, in izraža močno podporo prizadevanjem posebnega svetovalca OZN za Ciper, ki želi ustvariti pogoje za vnovičen začetek pogovorov; upa, da bo sporočilo ponovne združitve in sprave, ki ga je posredoval pred kratkim izvoljeni voditelj ciprskih Turkov, odprlo nove možnosti v pogajalskem procesu; poziva Turčijo in vse vpletene strani, naj aktivno podpirajo pogajanja o ponovni združitvi in sprejmejo vse potrebne ukrepe za normalizacijo odnosov s Ciprom; poziva Turčijo, naj začne umikati svoje vojake s Cipra ter naj zaprto območje Famaguste preda Združenim narodom v skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 550 (1984); istočasno poziva Republiko Ciper, naj pristanišče Famagusta odpre pod nadzorom carine EU, da bi se ustvarila pozitivna klima za uspešen zaključek pogajanj o ponovni združitvi ter da bi se turškim Ciprčanom omogočilo, da z EU trgujejo na zakonit način, ki bi bil za vse sprejemljiv; |
| --- | --- |

45.

ponovno izraža odločno podporo ponovni združitvi Cipra na podlagi pravične, celovite in trajne rešitve za obe skupnosti pod okriljem generalnega sekretarja OZN in v skladu z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta OZN ter vrednotami in načeli, na katerih je bila ustanovljena EU, in se zavzema za federacijo dveh skupnosti in dveh območij z enotno suverenostjo, enotno mednarodno pravno entiteto in enim samim državljanstvom, pri čemer bi bili obe skupnosti politično enakovredni, vsi državljani pa bi imeli enake možnosti; pozdravlja najavo posebnega odposlanca OZN Espena Bartha Eideja, da bodo voditelji obeh skupnosti ob prvi priložnosti ponovno začeli pogajanja pod okriljem generalnega sekretarja OZN, in izraža močno podporo prizadevanjem posebnega svetovalca OZN za Ciper, ki želi ustvariti pogoje za vnovičen začetek pogovorov; upa, da bo sporočilo ponovne združitve in sprave, ki ga je posredoval pred kratkim izvoljeni voditelj ciprskih Turkov, odprlo nove možnosti v pogajalskem procesu; poziva Turčijo in vse vpletene strani, naj aktivno podpirajo pogajanja o ponovni združitvi in sprejmejo vse potrebne ukrepe za normalizacijo odnosov s Ciprom; poziva Turčijo, naj začne umikati svoje vojake s Cipra ter naj zaprto območje Famaguste preda Združenim narodom v skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 550 (1984); istočasno poziva Republiko Ciper, naj pristanišče Famagusta odpre pod nadzorom carine EU, da bi se ustvarila pozitivna klima za uspešen zaključek pogajanj o ponovni združitvi ter da bi se turškim Ciprčanom omogočilo, da z EU trgujejo na zakonit način, ki bi bil za vse sprejemljiv;

| 46. | spominja na zadevne sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in poziva turško vlado, naj nemudoma preneha kršiti človekove pravice ciprskih državljanov in jim preprečevati, da bi uživali in uveljavljali svoje lastninske, verske in druge človekove pravice, ki izhajajo iz ustavnega reda Republike Ciper in pravnega reda Unije, pa tudi temeljnih načel in vrednot EU; |
| --- | --- |

46.

spominja na zadevne sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice in poziva turško vlado, naj nemudoma preneha kršiti človekove pravice ciprskih državljanov in jim preprečevati, da bi uživali in uveljavljali svoje lastninske, verske in druge človekove pravice, ki izhajajo iz ustavnega reda Republike Ciper in pravnega reda Unije, pa tudi temeljnih načel in vrednot EU;

| 47. | obžaluje turško politiko naseljevanja in Turčijo poziva, naj na zasedenih območjih Cipra ne naseljuje novih turških državljanov v nasprotju z ženevsko konvencijo in načeli mednarodnega prava; poziva Turčijo, naj ustavi vse ukrepe, ki spreminjajo demografsko ravnovesje na otoku in ovirajo rešitev v prihodnosti; |
| --- | --- |

47.

obžaluje turško politiko naseljevanja in Turčijo poziva, naj na zasedenih območjih Cipra ne naseljuje novih turških državljanov v nasprotju z ženevsko konvencijo in načeli mednarodnega prava; poziva Turčijo, naj ustavi vse ukrepe, ki spreminjajo demografsko ravnovesje na otoku in ovirajo rešitev v prihodnosti;

| 48. | poziva Turčijo, naj odboru za pogrešane osebe omogoči neoviran dostop do vseh ustreznih arhivov in vojaških območij na severnem delu Cipra za namene ekshumacije in mu posreduje vse bistvene informacije, ki bodo prispevale k odkritju premeščenih posmrtnih ostankov; poziva k posebni obravnavi dela odbora za pogrešane osebe; |
| --- | --- |

48.

poziva Turčijo, naj odboru za pogrešane osebe omogoči neoviran dostop do vseh ustreznih arhivov in vojaških območij na severnem delu Cipra za namene ekshumacije in mu posreduje vse bistvene informacije, ki bodo prispevale k odkritju premeščenih posmrtnih ostankov; poziva k posebni obravnavi dela odbora za pogrešane osebe;

| 49. | poziva Turčijo in Armenijo, naj nadaljujeta urejanje odnosov z brezpogojno ratifikacijo protokolov o vzpostavitvi diplomatskih odnosov in odprtjem meje ter z aktivnim izboljševanjem odnosov, s posebnim poudarkom na čezmejnem sodelovanju in gospodarskem vključevanju; pozdravlja dialog, ki poteka med Turčijo in Armenijo; |
| --- | --- |

49.

poziva Turčijo in Armenijo, naj nadaljujeta urejanje odnosov z brezpogojno ratifikacijo protokolov o vzpostavitvi diplomatskih odnosov in odprtjem meje ter z aktivnim izboljševanjem odnosov, s posebnim poudarkom na čezmejnem sodelovanju in gospodarskem vključevanju; pozdravlja dialog, ki poteka med Turčijo in Armenijo;

o

o o

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Turčije. |
| --- | --- |

50.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, predsedniku Evropskega sodišča za človekove pravice, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Turčije.

---

(1)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 59.

(2)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 98.

(3)  UL C 257 E, 6.9.2013, str. 38.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0184.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0277.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0235.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0052.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0014.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0094.

(10)  UL L 51, 26.2.2008, str. 4.

---

Četrtek, 11. junij 2015

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/61 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/61

---

P8_TA(2015)0229

Sirija, razmere v Palmiri in primer Mazena Darviša

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o Siriji: razmere v Palmiri in primer Mazena Darviša (2015/2732(RSP))

(2016/C 407/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, zlasti tiste z dne 30. aprila 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, zlasti tiste z dne 30. aprila 2015 (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Elementi regionalne strategije EU za Sirijo in Irak ter proti grožnji IS/Daiš“ z dne 6. februarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z naslovom „Elementi regionalne strategije EU za Sirijo in Irak ter proti grožnji IS/Daiš“ z dne 6. februarja 2015,

| — | ob upoštevanju izjav in poročil generalnega sekretarja OZN in visokega komisarja OZN za človekove pravice o konfliktu v Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav in poročil generalnega sekretarja OZN in visokega komisarja OZN za človekove pravice o konfliktu v Siriji,

| — | ob upoštevanju poročil neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Siriji, ki jih je opredelil Svet Združenih narodov za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil neodvisne mednarodne preiskovalne komisije o Siriji, ki jih je opredelil Svet Združenih narodov za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejetega 17. julija 1998, zlasti člena 8(2)(b)(ix), ki določa, da je dejanje namernega napadanja zgodovinskih spomenikov vojno hudodelstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, sprejetega 17. julija 1998, zlasti člena 8(2)(b)(ix), ki določa, da je dejanje namernega napadanja zgodovinskih spomenikov vojno hudodelstvo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. aprila 2015 o uničevanju kulturnih artefaktov, ki ga izvaja IS/Daiš (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. aprila 2015 o uničevanju kulturnih artefaktov, ki ga izvaja IS/Daiš (2),

| — | ob upoštevanju člena 167 PDEU, ki določa, da Unija in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na kulturnem področju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 PDEU, ki določa, da Unija in države članice podpirajo sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami na kulturnem področju,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 116/2009 z dne 18. Decembra 2008 o izvozu predmetov kulturne dediščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 116/2009 z dne 18. Decembra 2008 o izvozu predmetov kulturne dediščine,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta iz sprejete na srečanju 25. in 26. oktobra 2012 o vzpostavitvi neuradne mreže organov pregona in strokovnjakov, pristojnih za področje kulturnih artefaktov (EU CULTNET), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta iz sprejete na srečanju 25. in 26. oktobra 2012 o vzpostavitvi neuradne mreže organov pregona in strokovnjakov, pristojnih za področje kulturnih artefaktov (EU CULTNET),

| — | ob upoštevanju drugega protokola k Haaški konvenciji iz leta 1954 o varstvu kulturnih artefaktov v primeru oboroženega spopada iz leta 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega protokola k Haaški konvenciji iz leta 1954 o varstvu kulturnih artefaktov v primeru oboroženega spopada iz leta 1999,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 21. maja 2015 o razmerah v Palmiri; ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 17. februarja 2012, v kateri je obsodila prijetje Mazena Darviša, ter lokalne izjave EU z dne 3. aprila 2012 o še vedno trajajočem pridržanju Darviša in sedmih drugih zagovornikov človekovih pravic brez obtožnice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 21. maja 2015 o razmerah v Palmiri; ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 17. februarja 2012, v kateri je obsodila prijetje Mazena Darviša, ter lokalne izjave EU z dne 3. aprila 2012 o še vedno trajajočem pridržanju Darviša in sedmih drugih zagovornikov človekovih pravic brez obtožnice,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, sprejetih junija 2004 in posodobljenih leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic, sprejetih junija 2004 in posodobljenih leta 2008,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2222 (2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2222 (2015),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je od začetka konflikta v Siriji leta 2011 življenje izgubilo že več kot 220 000 ljudi, med njimi največ civilistov; ker so Asadov režim, skupini IS/Daiš in Al Nusra ter druge strani, vpletene v konflikt, zagrešile hude in ponavljajoče se kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava; ker velika večina teh zločinov ostaja nekaznovana; |
| --- | --- |

A.

ker je od začetka konflikta v Siriji leta 2011 življenje izgubilo že več kot 220 000 ljudi, med njimi največ civilistov; ker so Asadov režim, skupini IS/Daiš in Al Nusra ter druge strani, vpletene v konflikt, zagrešile hude in ponavljajoče se kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava; ker velika večina teh zločinov ostaja nekaznovana;

| B. | ker so se v preteklih mesecih dramatično povečali uporaba mučenja, množična prijetja in uničevanje naselij na širšem območju; ker je veliko število Sircev razseljenih, veliko pa jih je bilo prisiljenih, da so se umaknili od humanitarne pomoči, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

B.

ker so se v preteklih mesecih dramatično povečali uporaba mučenja, množična prijetja in uničevanje naselij na širšem območju; ker je veliko število Sircev razseljenih, veliko pa jih je bilo prisiljenih, da so se umaknili od humanitarne pomoči, ki jo potrebujejo;

| C. | ker je organizacija IS/Daiš v Palmiri, odkar je zavzela to starodavno sirsko mesto, ubila vsaj 400 oseb, tudi žensk in otrok, po oceni sirskega observatorija za človekove pravice pa usmrtila vsaj 217 oseb, 600 pa jih priprla, med njimi ženske in otroke, ki so obtoženi trgovanja z vladnimi silami in skrivanja članov vlade v svojih hišah; |
| --- | --- |

C.

ker je organizacija IS/Daiš v Palmiri, odkar je zavzela to starodavno sirsko mesto, ubila vsaj 400 oseb, tudi žensk in otrok, po oceni sirskega observatorija za človekove pravice pa usmrtila vsaj 217 oseb, 600 pa jih priprla, med njimi ženske in otroke, ki so obtoženi trgovanja z vladnimi silami in skrivanja članov vlade v svojih hišah;

| D. | ker so zavzetju mesta Palmira sledili uničujoči letalski udari, ki so jih izvedle sile, zveste predsedniku Asadu, v katerih je bilo ubitih več kot ducat civilistov, številni prebivalci, ki so še ostajali v mestu, pa so pobegnili; |
| --- | --- |

D.

ker so zavzetju mesta Palmira sledili uničujoči letalski udari, ki so jih izvedle sile, zveste predsedniku Asadu, v katerih je bilo ubitih več kot ducat civilistov, številni prebivalci, ki so še ostajali v mestu, pa so pobegnili;

| E. | ker je IS/Daiš po novi ofenzivi v aprilu in maju 2015 17. maja osvojil mesto Ramadi, 21. maja pa še Palmiro, tako da sedaj nadzoruje 50 % sirskega ozemlja; ker tako imenovana Islamska država zaradi svoje nadnacionalne narave, znatnih finančnih sredstev in po nekaterih virih približno 200 000 borcev pomeni grožnjo za širšo regijo; ker se po nekaterih ocenah s temi oboroženimi skupinami bojuje na tisoče tujcev, tudi državljanov EU; ker se je z vzponom IS/Daiš humanitarna kriza zaostrila, zlasti zaradi obsežne razselitve civilnega prebivalstva; |
| --- | --- |

E.

ker je IS/Daiš po novi ofenzivi v aprilu in maju 2015 17. maja osvojil mesto Ramadi, 21. maja pa še Palmiro, tako da sedaj nadzoruje 50 % sirskega ozemlja; ker tako imenovana Islamska država zaradi svoje nadnacionalne narave, znatnih finančnih sredstev in po nekaterih virih približno 200 000 borcev pomeni grožnjo za širšo regijo; ker se po nekaterih ocenah s temi oboroženimi skupinami bojuje na tisoče tujcev, tudi državljanov EU; ker se je z vzponom IS/Daiš humanitarna kriza zaostrila, zlasti zaradi obsežne razselitve civilnega prebivalstva;

| F. | ker so člani varnostnega sveta OZN 5. junija 2015 izrazili ogorčenje zaradi naraščajočega nasilja in napadov na civiliste v Siriji ter obsodili teroristične napade, ki jih v Siriji izvajajo IS/Daiš, Fronta Al Nusra in druge teroristične skupine; |
| --- | --- |

F.

ker so člani varnostnega sveta OZN 5. junija 2015 izrazili ogorčenje zaradi naraščajočega nasilja in napadov na civiliste v Siriji ter obsodili teroristične napade, ki jih v Siriji izvajajo IS/Daiš, Fronta Al Nusra in druge teroristične skupine;

| G. | ker leži Palmira med Damaskom in mestom Deir Al Zour na severu države, v njeni bližini pa so pomembna naftna polja in rudniki fosfatov; ker je IS/Daiš Palmiro zavzela istočasno kot mesto Ramadi v iraški provinci Anbar, a tudi kmalu po tem, ko je izgubil ozemlja v okolici Tikrita; |
| --- | --- |

G.

ker leži Palmira med Damaskom in mestom Deir Al Zour na severu države, v njeni bližini pa so pomembna naftna polja in rudniki fosfatov; ker je IS/Daiš Palmiro zavzela istočasno kot mesto Ramadi v iraški provinci Anbar, a tudi kmalu po tem, ko je izgubil ozemlja v okolici Tikrita;

| H. | ker je to mesto, staro več kot 2 000 let, kulturno bogastvo, ki je vpisano na Unescov seznam svetovne dediščine; ker je 21. maja 2015 generalna direktorica Unesca pozvala k takojšnjemu prenehanju vojnih operacij v Palmiri; |
| --- | --- |

H.

ker je to mesto, staro več kot 2 000 let, kulturno bogastvo, ki je vpisano na Unescov seznam svetovne dediščine; ker je 21. maja 2015 generalna direktorica Unesca pozvala k takojšnjemu prenehanju vojnih operacij v Palmiri;

| I. | ker je Palmira simbol bogate sirske kulturne dediščine, saj vsebuje monumentalne razvaline velikega mesta, ki je bilo eno od najpomembnejših središč antičnega sveta; ker množični poboji in uničevanje arheološke in kulturne dediščine, ki jih izvaja IS/Daiš, v nekaterih okoliščinah štejejo za hudodelstva proti človečnosti in kulturno čiščenje, v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča pa so enakovredni vojnim hudodelstvom; ker je generalna direktorica Unesca Irina Bokova te sistematične napade na kulturno dediščino označila za kulturno čiščenje; |
| --- | --- |

I.

ker je Palmira simbol bogate sirske kulturne dediščine, saj vsebuje monumentalne razvaline velikega mesta, ki je bilo eno od najpomembnejših središč antičnega sveta; ker množični poboji in uničevanje arheološke in kulturne dediščine, ki jih izvaja IS/Daiš, v nekaterih okoliščinah štejejo za hudodelstva proti človečnosti in kulturno čiščenje, v skladu z Rimskim statutom Mednarodnega kazenskega sodišča pa so enakovredni vojnim hudodelstvom; ker je generalna direktorica Unesca Irina Bokova te sistematične napade na kulturno dediščino označila za kulturno čiščenje;

| J. | ker IS/Daiš sistematične napade in uničevanje kulturne dediščine Iraka in Sirije uporablja kot vojno taktiko za širjenje strahu in sovraštva; ker zaradi zavzetja IS/Daiš grozi njeni zgodovinski dediščini Palmire grozi uničenje; |
| --- | --- |

J.

ker IS/Daiš sistematične napade in uničevanje kulturne dediščine Iraka in Sirije uporablja kot vojno taktiko za širjenje strahu in sovraštva; ker zaradi zavzetja IS/Daiš grozi njeni zgodovinski dediščini Palmire grozi uničenje;

| K. | ker je EU v regionalni strategiji EU za Sirijo in Irak ter za nevarnost IS/Daiš, ki jo je Svet za zunanje zadeve sprejel 16. marca 2015, strogo obsodila namerno uničevanje arheološke dediščine, ter ugotovila, da so takšna dejanja po Rimskem statutu Mednarodnega kazenskega sodišča lahko enakovredna vojnim hudodelstvom; |
| --- | --- |

K.

ker je EU v regionalni strategiji EU za Sirijo in Irak ter za nevarnost IS/Daiš, ki jo je Svet za zunanje zadeve sprejel 16. marca 2015, strogo obsodila namerno uničevanje arheološke dediščine, ter ugotovila, da so takšna dejanja po Rimskem statutu Mednarodnega kazenskega sodišča lahko enakovredna vojnim hudodelstvom;

| L. | ker so Unesco in drugi partnerji začeli projekt zaščite sirske dediščine, ki bo trajal tri leta in katerega namen bo nujna zaščita kulturne dediščine; |
| --- | --- |

L.

ker so Unesco in drugi partnerji začeli projekt zaščite sirske dediščine, ki bo trajal tri leta in katerega namen bo nujna zaščita kulturne dediščine;

| M. | ker je nedovoljena trgovina s kulturnimi artefakti ta hip najbolj pomembna trgovina po tisti z mamili in orožjem; ker to nedovoljeno trgovino nadzorujejo organizirane kriminalne mreže in ker veljavni nacionalni in mednarodni mehanizmi niso ustrezno opremljeni niti podprti, da bi se spoprijeli s to problematiko; ker je EU sprejela vse ustrezne ukrepe v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2199 (2015), da bi preprečila nedovoljeno trgovino s kulturno lastnino; |
| --- | --- |

M.

ker je nedovoljena trgovina s kulturnimi artefakti ta hip najbolj pomembna trgovina po tisti z mamili in orožjem; ker to nedovoljeno trgovino nadzorujejo organizirane kriminalne mreže in ker veljavni nacionalni in mednarodni mehanizmi niso ustrezno opremljeni niti podprti, da bi se spoprijeli s to problematiko; ker je EU sprejela vse ustrezne ukrepe v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2199 (2015), da bi preprečila nedovoljeno trgovino s kulturno lastnino;

| N. | ker vse od začetka sirskega konflikta marca 2011 prihaja na tamkajšnjem širšem območju do hudih kršitev človekovih pravic, zlasti namernega ciljanja, samovoljnih prijetij in izginotij neodvisnih novinarjev, zagovornikov človekovih pravic, humanitarnih delavcev in zdravstvenega osebja, ki v Siriji postanejo žrtev groženj, nasilja, samovoljnih prijetij in izginotij; |
| --- | --- |

N.

ker vse od začetka sirskega konflikta marca 2011 prihaja na tamkajšnjem širšem območju do hudih kršitev človekovih pravic, zlasti namernega ciljanja, samovoljnih prijetij in izginotij neodvisnih novinarjev, zagovornikov človekovih pravic, humanitarnih delavcev in zdravstvenega osebja, ki v Siriji postanejo žrtev groženj, nasilja, samovoljnih prijetij in izginotij;

| O. | ker je sirski novinar in aktivist ter predsednik sirskega centra za medije in svobodo izražanja Mazen Darviš zaprt že od leta 2012, tako kot Hani Al Zajtani in Husein Ghrer, zaradi njihovega dela na področju zagovarjanja svobode izražanja; ker naj bi Mazena Darviša hudo mučili in z njim slabo ravnali, 6. maja 2015 pa naj bi ga prepeljali na neznano lokacijo; ker je Mazen Darviš prejemnik Unescove nagrade za svobodo tiska za leto 2015 in drugih pomembnih mednarodnih nagrad, na primer nagrade Neustrašljiva beseda (Das unerschrockene Wort) za leto 2015, ki jo podeljujejo Lutrova mesta, nagrade Bruna Kreiskega za zasluge na področju človekovih pravic za leto 2013 in nagrade PEN-Pinter za leto 2014; ker je trajajoče priprtje Mazena Darviša, Hanija Al Zajtanija in Huseina Ghrera še en dokaz represivne narave Asadovega režima v Siriji; |
| --- | --- |

O.

ker je sirski novinar in aktivist ter predsednik sirskega centra za medije in svobodo izražanja Mazen Darviš zaprt že od leta 2012, tako kot Hani Al Zajtani in Husein Ghrer, zaradi njihovega dela na področju zagovarjanja svobode izražanja; ker naj bi Mazena Darviša hudo mučili in z njim slabo ravnali, 6. maja 2015 pa naj bi ga prepeljali na neznano lokacijo; ker je Mazen Darviš prejemnik Unescove nagrade za svobodo tiska za leto 2015 in drugih pomembnih mednarodnih nagrad, na primer nagrade Neustrašljiva beseda (Das unerschrockene Wort) za leto 2015, ki jo podeljujejo Lutrova mesta, nagrade Bruna Kreiskega za zasluge na področju človekovih pravic za leto 2013 in nagrade PEN-Pinter za leto 2014; ker je trajajoče priprtje Mazena Darviša, Hanija Al Zajtanija in Huseina Ghrera še en dokaz represivne narave Asadovega režima v Siriji;

| P. | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 67/262 z dne 15. maja 2013, ki zahteva, da morajo sirski organi takoj izpustiti vse samovoljno pridržane osebe, tudi člane Sirskega centra za medije in svobodo izražanja; |
| --- | --- |

P.

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. 67/262 z dne 15. maja 2013, ki zahteva, da morajo sirski organi takoj izpustiti vse samovoljno pridržane osebe, tudi člane Sirskega centra za medije in svobodo izražanja;

| Q. | ker je 19. februarja 2015 visoki komisar OZN za človekove pravice Zeid Ra’ad Al Hussein sirske oblasti pozval, naj izpustijo vse osebe, k iso bile pridržane zaradi miroljubnega izražanja mnenj, zlasti Marzena Darviša; |
| --- | --- |

Q.

ker je 19. februarja 2015 visoki komisar OZN za človekove pravice Zeid Ra’ad Al Hussein sirske oblasti pozval, naj izpustijo vse osebe, k iso bile pridržane zaradi miroljubnega izražanja mnenj, zlasti Marzena Darviša;

| R. | ker je na stotine zagovornikov človekovih pravic v Siriji žrtev groženj, nasilja, samovoljnih prijetij in izginotij; ker je med njimi tudi odvetnica za človekove pravice in prejemnica nagrade Saharova za leto 2011 Razan Zajtuneh, ki je bila ugrabljena v Dumi 9. decembra 2013; |
| --- | --- |

R.

ker je na stotine zagovornikov človekovih pravic v Siriji žrtev groženj, nasilja, samovoljnih prijetij in izginotij; ker je med njimi tudi odvetnica za človekove pravice in prejemnica nagrade Saharova za leto 2011 Razan Zajtuneh, ki je bila ugrabljena v Dumi 9. decembra 2013;

| 1. | odločno obsoja grozljivo sistematično in vsesplošno kršenje človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ki jih Asadov režim, teroristi, pripadniki IS/Daiša, in druge džihadistične skupine izvajajo v Siriji, ter zaporne kazni in obsodbe zoper zagovornike političnih, civilnih in človekovih pravic, pisce spletnih dnevnikov in novinarje; ponovno izraža svojo absolutno obsodbo mučenja, vse večjega obstreljevanja in uporabe zračnega bombardiranja, tudi s sodi z razstrelivom, ki ga izvajajo sirske vladne sile; izraža globoko sočutje z žrtvami; je zgrožen zaradi strašnega človeškega trpljenja in izgube življenj v sirskem konfliktu ter je zelo zaskrbljen zaradi vse slabših humanitarnih in varnostnih razmer v Siriji; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja grozljivo sistematično in vsesplošno kršenje človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ki jih Asadov režim, teroristi, pripadniki IS/Daiša, in druge džihadistične skupine izvajajo v Siriji, ter zaporne kazni in obsodbe zoper zagovornike političnih, civilnih in človekovih pravic, pisce spletnih dnevnikov in novinarje; ponovno izraža svojo absolutno obsodbo mučenja, vse večjega obstreljevanja in uporabe zračnega bombardiranja, tudi s sodi z razstrelivom, ki ga izvajajo sirske vladne sile; izraža globoko sočutje z žrtvami; je zgrožen zaradi strašnega človeškega trpljenja in izgube življenj v sirskem konfliktu ter je zelo zaskrbljen zaradi vse slabših humanitarnih in varnostnih razmer v Siriji;

| 2. | obsoja dejstvo, da je IS/Daiš 21. maja 2015 po devetih dneh krvavih bojev osvojil Palmiro, ter obžaluje, da je od tistega dne v mestu in okolici usmrtil najmanj 217 oseb ter stopnjeval zlorabe in grozodejstva v kalifatu, ki ga je razglasil na območjih Sirije in Iraka pod njegovim nadzorom; |
| --- | --- |

2.

obsoja dejstvo, da je IS/Daiš 21. maja 2015 po devetih dneh krvavih bojev osvojil Palmiro, ter obžaluje, da je od tistega dne v mestu in okolici usmrtil najmanj 217 oseb ter stopnjeval zlorabe in grozodejstva v kalifatu, ki ga je razglasil na območjih Sirije in Iraka pod njegovim nadzorom;

| 3. | izraža zaskrbljenost zaradi razmer v Palmiri, zaradi tisočih prebivalcev tega mesta ter tistih, ki so se izselili zaradi napredovanja sil IS/Daiša; zaskrbljen je zaradi žensk in otrok v Palmiri, saj je znana navada IS/Daiša, da ugrablja, izkorišča in zlorablja ženske in otroke, tudi s posilstvi, spolnimi zlorabami, prisilnimi porokami in nasilnim novačenjem otrok; |
| --- | --- |

3.

izraža zaskrbljenost zaradi razmer v Palmiri, zaradi tisočih prebivalcev tega mesta ter tistih, ki so se izselili zaradi napredovanja sil IS/Daiša; zaskrbljen je zaradi žensk in otrok v Palmiri, saj je znana navada IS/Daiša, da ugrablja, izkorišča in zlorablja ženske in otroke, tudi s posilstvi, spolnimi zlorabami, prisilnimi porokami in nasilnim novačenjem otrok;

| 4. | spodbuja Svet, Komisijo in visoko predstavnico, naj dajo na voljo vse potrebne finančne in človeške vire za pomoč beguncem; |
| --- | --- |

4.

spodbuja Svet, Komisijo in visoko predstavnico, naj dajo na voljo vse potrebne finančne in človeške vire za pomoč beguncem;

| 5. | pozdravlja zavezo, sprejeto na ministrskem srečanju mednarodne koalicije proti IS/Daišu 2. junija 2015 v Parizu, da se podvojijo skupna prizadevanja za poraz IS/Daiša; poziva koalicijo, naj poveča prizadevanja za izvajanje skupne, večstranske in dolgoročne strategije za oslabitev in morebitno izkoreninjenje IS/Daiša; poudarja, da je to strategijo treba izvajati z okrepljenim sodelovanjem z vsemi državnimi in nedržavnimi subjekti v regiji, ki se želijo boriti proti IS/Daišu; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja zavezo, sprejeto na ministrskem srečanju mednarodne koalicije proti IS/Daišu 2. junija 2015 v Parizu, da se podvojijo skupna prizadevanja za poraz IS/Daiša; poziva koalicijo, naj poveča prizadevanja za izvajanje skupne, večstranske in dolgoročne strategije za oslabitev in morebitno izkoreninjenje IS/Daiša; poudarja, da je to strategijo treba izvajati z okrepljenim sodelovanjem z vsemi državnimi in nedržavnimi subjekti v regiji, ki se želijo boriti proti IS/Daišu;

| 6. | je še vedno prepričan, da v Siriji ni mogoče dejansko rešiti konflikta niti doseči trajnega miru, če ne bodo vse vpletene strani prevzele odgovornosti za zločine, ki so jih storile med konfliktom; |
| --- | --- |

6.

je še vedno prepričan, da v Siriji ni mogoče dejansko rešiti konflikta niti doseči trajnega miru, če ne bodo vse vpletene strani prevzele odgovornosti za zločine, ki so jih storile med konfliktom;

| 7. | opozarja, da je lahko trajna rešitev sirske krize le rezultat vključujoče politične rešitve, ki bo temeljila na izjavi iz Ženeve 30. junija 2012 in jo bo podpirala mednarodna skupnost; poziva posebnega odposlanca OZN Staffana de Misturo, naj si z vsemi vpletenimi stranmi prizadeva za resnično politično tranzicijo, ki bo zagotovila uresničitev upravičenih teženj sirskega prebivalstva in mu omogočila, da bo neodvisno in demokratično odločalo o svoji prihodnosti; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je lahko trajna rešitev sirske krize le rezultat vključujoče politične rešitve, ki bo temeljila na izjavi iz Ženeve 30. junija 2012 in jo bo podpirala mednarodna skupnost; poziva posebnega odposlanca OZN Staffana de Misturo, naj si z vsemi vpletenimi stranmi prizadeva za resnično politično tranzicijo, ki bo zagotovila uresničitev upravičenih teženj sirskega prebivalstva in mu omogočila, da bo neodvisno in demokratično odločalo o svoji prihodnosti;

| 8. | je močno zaskrbljen zaradi hudega pomanjkanja sredstev za pozive ZN v letu 2014, kar je privedlo do začasne ukinitve pomoči Svetovnega programa za hrano sirskim beguncem; zato mednarodno skupnost poziva, naj poveča sredstva in pomoč v odziv na bodoče pozive; |
| --- | --- |

8.

je močno zaskrbljen zaradi hudega pomanjkanja sredstev za pozive ZN v letu 2014, kar je privedlo do začasne ukinitve pomoči Svetovnega programa za hrano sirskim beguncem; zato mednarodno skupnost poziva, naj poveča sredstva in pomoč v odziv na bodoče pozive;

| 9. | poziva mednarodno skupnost, naj poveča prizadevanja, da bi se našla rešitev za ublažitev krize ter prenehanje vojne v Siriji, ter pomaga akterjem v vojni proti IS/Daišu v Siriji in Iraku; poziva vlade v tej regiji, naj sodelujejo v tem boju, saj bo le tesno sodelovanje omogočilo ponovno vzpostavitev miru in varnosti; |
| --- | --- |

9.

poziva mednarodno skupnost, naj poveča prizadevanja, da bi se našla rešitev za ublažitev krize ter prenehanje vojne v Siriji, ter pomaga akterjem v vojni proti IS/Daišu v Siriji in Iraku; poziva vlade v tej regiji, naj sodelujejo v tem boju, saj bo le tesno sodelovanje omogočilo ponovno vzpostavitev miru in varnosti;

| 10. | poziva mednarodno skupnost, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da zaščiti civilno prebivalstvo in reši edinstveno kulturno dediščino v Palmiri, ter poziva vse vpletene strani, naj nemudoma prenehajo sovražnosti v Palmiri ter omogočijo varen prehod civilnega prebivalstva, ki beži pred nasiljem; |
| --- | --- |

10.

poziva mednarodno skupnost, naj naredi vse, kar je v njeni moči, da zaščiti civilno prebivalstvo in reši edinstveno kulturno dediščino v Palmiri, ter poziva vse vpletene strani, naj nemudoma prenehajo sovražnosti v Palmiri ter omogočijo varen prehod civilnega prebivalstva, ki beži pred nasiljem;

| 11. | zahteva takojšnje prenehanje uničevanja kulturne dediščine v Siriji in Iraku, vključno z verskimi nahajališči in objekti; poudarja, da ni mogoče dopustiti takih dejanj, ki jih zagrešijo pripadniki IS/Daiša ali drugi posamezniki, skupine, podjetja in subjekti, ter poziva k ohranitvi kulturne dediščine v Iraku, k zaščiti kulturnega in verskega premoženja in nahajališč v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

11.

zahteva takojšnje prenehanje uničevanja kulturne dediščine v Siriji in Iraku, vključno z verskimi nahajališči in objekti; poudarja, da ni mogoče dopustiti takih dejanj, ki jih zagrešijo pripadniki IS/Daiša ali drugi posamezniki, skupine, podjetja in subjekti, ter poziva k ohranitvi kulturne dediščine v Iraku, k zaščiti kulturnega in verskega premoženja in nahajališč v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom;

| 12. | poziva EU in države članice, naj spodbujajo kampanje ozaveščanja, da se preprečita nedovoljen nakup in prodaja kulturnih artefaktov s konfliktnih območij; |
| --- | --- |

12.

poziva EU in države članice, naj spodbujajo kampanje ozaveščanja, da se preprečita nedovoljen nakup in prodaja kulturnih artefaktov s konfliktnih območij;

| 13. | ponovno izpostavlja neprecenljivo vrednost kulturne dediščine za vse človeštvo, zato meni, da bi moralo trgovanje z njimi veljati za nesprejemljivo vojno hudodelstvo; |
| --- | --- |

13.

ponovno izpostavlja neprecenljivo vrednost kulturne dediščine za vse človeštvo, zato meni, da bi moralo trgovanje z njimi veljati za nesprejemljivo vojno hudodelstvo;

| 14. | poudarja, da so potrebna skupna prizadevanja mednarodne skupnosti, da se preprečita nezakonita trgovina s kulturno lastnino in nedovoljena trgovina s kulturnimi artefakti, ki prispevata k financiranju IS/Daiša; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so potrebna skupna prizadevanja mednarodne skupnosti, da se preprečita nezakonita trgovina s kulturno lastnino in nedovoljena trgovina s kulturnimi artefakti, ki prispevata k financiranju IS/Daiša;

| 15. | podpira izjave generalne direktorice Unesca ter vse izjemne ukrepe, ki sta jih sprejela OZN in Unesco za zaščito Palmire in vseh drugih ogroženih kulturnih in zgodovinskih krajev; |
| --- | --- |

15.

podpira izjave generalne direktorice Unesca ter vse izjemne ukrepe, ki sta jih sprejela OZN in Unesco za zaščito Palmire in vseh drugih ogroženih kulturnih in zgodovinskih krajev;

| 16. | poziva generalnega sekretarja OZN, naj od varnostnega sveta zahteva sprejem resolucije o zaščiti vseh kulturnih krajev, ki jih ogrožajo teroristične skupine in IS/Daiš; |
| --- | --- |

16.

poziva generalnega sekretarja OZN, naj od varnostnega sveta zahteva sprejem resolucije o zaščiti vseh kulturnih krajev, ki jih ogrožajo teroristične skupine in IS/Daiš;

| 17. | poziva države članice in Evropsko unijo, naj z OZN sprejmejo konkretne ukrepe za zaščito ogroženih kulturnih, zgodovinskih, verskih, in arheoloških krajev, Palmire in na splošno Bližnjega vzhoda; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice in Evropsko unijo, naj z OZN sprejmejo konkretne ukrepe za zaščito ogroženih kulturnih, zgodovinskih, verskih, in arheoloških krajev, Palmire in na splošno Bližnjega vzhoda;

| 18. | pozdravlja in poudarja ključni pomen delovanja lokalnih in mednarodnih organizacij civilne družbe pri dokumentiranju kršenja človekovih pravic, vojnih hudodelstev in zločinov proti človečnosti ter drugih kršitev; izraža globoko občudovanje in solidarnost z vsemi sirskimi aktivisti, ki neutrudno in ob lastnem izpostavljanju življenjski nevarnosti spremljajo, dokumentirajo in poročajo o položaju človekovih pravic v njihovi državi, ki jo je razdejala vojna; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja in poudarja ključni pomen delovanja lokalnih in mednarodnih organizacij civilne družbe pri dokumentiranju kršenja človekovih pravic, vojnih hudodelstev in zločinov proti človečnosti ter drugih kršitev; izraža globoko občudovanje in solidarnost z vsemi sirskimi aktivisti, ki neutrudno in ob lastnem izpostavljanju življenjski nevarnosti spremljajo, dokumentirajo in poročajo o položaju človekovih pravic v njihovi državi, ki jo je razdejala vojna;

| 19. | je globoko zaskrbljen zaradi hitrega slabšanja razmer na področju humanitarnih in človekovih pravic v Siriji ter poudarja, da je treba v skladu z mednarodnimi obveznostmi Sirije spoštovati svobodo izražanja ter svobodo zagovornikov človekovih pravic pri opravljanju njihovega dela; opozarja, da ima vsak človek pravico do svobode mnenja in izražanja ter da je to temeljna človekova pravica; obsoja vse kršitve svobode tiska in nasilje nad novinarji v Siriji; |
| --- | --- |

19.

je globoko zaskrbljen zaradi hitrega slabšanja razmer na področju humanitarnih in človekovih pravic v Siriji ter poudarja, da je treba v skladu z mednarodnimi obveznostmi Sirije spoštovati svobodo izražanja ter svobodo zagovornikov človekovih pravic pri opravljanju njihovega dela; opozarja, da ima vsak človek pravico do svobode mnenja in izražanja ter da je to temeljna človekova pravica; obsoja vse kršitve svobode tiska in nasilje nad novinarji v Siriji;

| 20. | poziva sirske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno spustijo in oprostijo obtožb Mazena Darviša in vse, ki so zaprti, obtoženi in/ali obsojeni zaradi miroljubnega uveljavljanja pravice do svobodnega izražanja in zbiranja, zagovornike človekovih pravic in politične aktiviste, ki jim je bila samovoljno odvzeta prostost zaradi delovanja na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

20.

poziva sirske oblasti, naj nemudoma in brezpogojno spustijo in oprostijo obtožb Mazena Darviša in vse, ki so zaprti, obtoženi in/ali obsojeni zaradi miroljubnega uveljavljanja pravice do svobodnega izražanja in zbiranja, zagovornike človekovih pravic in politične aktiviste, ki jim je bila samovoljno odvzeta prostost zaradi delovanja na področju človekovih pravic;

| 21. | poziva sirske oblasti, naj nemudoma sporočijo, kjer so omenjeni trije zaporniki in kakšna je njihova usoda, ter naj zagotovijo, da bodo varni pred mučenjem in grdim ravnanjem, naj se jim nemudoma omogoči stik z družinami in odvetniki ter naj se jim nudi vsa potrebna zdravniška pomoč; |
| --- | --- |

21.

poziva sirske oblasti, naj nemudoma sporočijo, kjer so omenjeni trije zaporniki in kakšna je njihova usoda, ter naj zagotovijo, da bodo varni pred mučenjem in grdim ravnanjem, naj se jim nemudoma omogoči stik z družinami in odvetniki ter naj se jim nudi vsa potrebna zdravniška pomoč;

| 22. | poziva vse države članice, naj brez odlašanja ratificirajo Mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj spodbujajo splošno ratifikacijo in izvajanje tega ključnega instrumenta s področja človekovih pravic ter naj podprejo delo Odbora OZN o prisilnih izginotjih, ki je bil ustanovljen v okviru omenjene konvencije; |
| --- | --- |

22.

poziva vse države članice, naj brez odlašanja ratificirajo Mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj spodbujajo splošno ratifikacijo in izvajanje tega ključnega instrumenta s področja človekovih pravic ter naj podprejo delo Odbora OZN o prisilnih izginotjih, ki je bil ustanovljen v okviru omenjene konvencije;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, posebnemu odposlancu OZN in Arabske lige za Sirijo ter vsem stranem, vpletenim v konflikt v Siriji. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, posebnemu odposlancu OZN in Arabske lige za Sirijo ter vsem stranem, vpletenim v konflikt v Siriji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0187.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0179.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/66 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/66

---

P8_TA(2015)0230

Paragvaj: pravni vidiki otroških nosečnosti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o Paragvaju: pravni vidiki otroških nosečnosti (2015/2733(RSP))

(2016/C 407/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju okvirnega medregijskega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga leta 1999 sklenila EU in Mercosur, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega medregijskega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga leta 1999 sklenila EU in Mercosur,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2013 in politiki Evropske unije na tem področju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2013 in politiki Evropske unije na tem področju (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 1567/2003 z dne 15. julija 2003 o podpori politikam in ukrepanju na področju reproduktivnega zdravja in zdrave spolnosti ter s tem povezanimi pravicami v državah v razvoju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 1567/2003 z dne 15. julija 2003 o podpori politikam in ukrepanju na področju reproduktivnega zdravja in zdrave spolnosti ter s tem povezanimi pravicami v državah v razvoju (2),

| — | ob upoštevanju paragvajskega kazenskega zakonika (zakon št. 1160/97) z dne 26. novembra 1997, zlasti njegovega člena 109(4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju paragvajskega kazenskega zakonika (zakon št. 1160/97) z dne 26. novembra 1997, zlasti njegovega člena 109(4),

| — | ob upoštevanju petega razvojnega cilja tisočletja (izboljšanje zdravja mater), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega razvojnega cilja tisočletja (izboljšanje zdravja mater),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, zlasti njenega člena 3, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah, zlasti njenega člena 3,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Carigrajska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini in boju proti njima (Carigrajska konvencija),

| — | ob upoštevanju izjave delovne skupine OZN o vprašanju diskriminacije žensk v zakonodaji in praksi z dne 11. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave delovne skupine OZN o vprašanju diskriminacije žensk v zakonodaji in praksi z dne 11. maja 2015,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju, ki je začela veljati 26. junija 1987, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mučenju, ki je začela veljati 26. junija 1987,

| — | ob upoštevanju zahteve Odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice iz marca 2015, s katero je Paragvaj pozval, naj pregleda in spremeni zakonodajo o splavu in tako zagotovi, da bo skladna z drugimi pravicami, kot sta pravici do zdravja in življenja; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice iz marca 2015, s katero je Paragvaj pozval, naj pregleda in spremeni zakonodajo o splavu in tako zagotovi, da bo skladna z drugimi pravicami, kot sta pravici do zdravja in življenja;

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je po nedavnih podatkih OZN 19 % nosečih deklet v Paragvaju mladoletnih, vsak dan rodita po dve dekleti, mlajši od 14 let, umrljivost mater med 10. in 14. letom pa je 2,13-odstotna; ker v Paragvaju, ki ima 6,8 milijona prebivalcev, vsako leto zanosi približno 600 deklet, mlajših od 14 let, kar je tudi do desetkrat več otroških nosečnosti kot v drugih državah v tej regiji; |
| --- | --- |

A.

ker je po nedavnih podatkih OZN 19 % nosečih deklet v Paragvaju mladoletnih, vsak dan rodita po dve dekleti, mlajši od 14 let, umrljivost mater med 10. in 14. letom pa je 2,13-odstotna; ker v Paragvaju, ki ima 6,8 milijona prebivalcev, vsako leto zanosi približno 600 deklet, mlajših od 14 let, kar je tudi do desetkrat več otroških nosečnosti kot v drugih državah v tej regiji;

| B. | ker je tveganje umrljivosti mater – mladostnic do 16 let v Latinski Ameriki štirikrat višje, pri 65 % nosečih mladostnic pa se pojavi fistula, zaradi česar vse življenje trpijo hude posledice: resne zdravstvene težave in socialno izključenost; ker je nosečnost v zelo mladih letih nevarna tudi za dojenčke, saj je njihova umrljivost za 50 % višja od povprečja; ker je do 40 % žensk v regiji doživelo spolno nasilje, 95 % splavov, ki se opravijo v Latinski Ameriki, pa je nevarnih; |
| --- | --- |

B.

ker je tveganje umrljivosti mater – mladostnic do 16 let v Latinski Ameriki štirikrat višje, pri 65 % nosečih mladostnic pa se pojavi fistula, zaradi česar vse življenje trpijo hude posledice: resne zdravstvene težave in socialno izključenost; ker je nosečnost v zelo mladih letih nevarna tudi za dojenčke, saj je njihova umrljivost za 50 % višja od povprečja; ker je do 40 % žensk v regiji doživelo spolno nasilje, 95 % splavov, ki se opravijo v Latinski Ameriki, pa je nevarnih;

| C. | ker je bila pri desetletni deklici, ki je 21. aprila 2015 obiskala porodnišnico in pediatrično bolnišnico Trinidad v mestu Asunción, ugotovljena 21-tedenska nosečnost; ker je po pregledu deklice direktor bolnišnice javno priznal, da je njena nosečnost visoko tvegana; ker je bil pobegli dekličin očim 9. maja 2015 aretiran in obtožen, da jo je posilil; ker je deklica zaradi bolečin v trebuhu od januarja 2015 obiskala več zdravstvenih domov, nosečnost pa je bila potrjena šele 21. aprila 2015; |
| --- | --- |

C.

ker je bila pri desetletni deklici, ki je 21. aprila 2015 obiskala porodnišnico in pediatrično bolnišnico Trinidad v mestu Asunción, ugotovljena 21-tedenska nosečnost; ker je po pregledu deklice direktor bolnišnice javno priznal, da je njena nosečnost visoko tvegana; ker je bil pobegli dekličin očim 9. maja 2015 aretiran in obtožen, da jo je posilil; ker je deklica zaradi bolečin v trebuhu od januarja 2015 obiskala več zdravstvenih domov, nosečnost pa je bila potrjena šele 21. aprila 2015;

| D. | ker je 28. aprila 2015 njena mati zahtevala prostovoljno prekinitev hčerine nosečnosti, saj da je zelo mlada, njeno zdravje in življenje pa sta ogrožena; ker je dekličina mati zaprta, saj naj deklice ne bi zaščitila pred spolno zlorabo, zaradi katere je zanosila; ker so desetletno deklico po zadnjih poročilih napotili v center za mlade matere in jo ločili od matere; |
| --- | --- |

D.

ker je 28. aprila 2015 njena mati zahtevala prostovoljno prekinitev hčerine nosečnosti, saj da je zelo mlada, njeno zdravje in življenje pa sta ogrožena; ker je dekličina mati zaprta, saj naj deklice ne bi zaščitila pred spolno zlorabo, zaradi katere je zanosila; ker so desetletno deklico po zadnjih poročilih napotili v center za mlade matere in jo ločili od matere;

| E. | ker je dekličina mati januarja 2014 prijavila, da deklico njen očim spolno zlorablja, vendar tožilstvo ni ukrepalo, prijave ni raziskalo in deklice ni zaščitilo, saj po njegovem mnenju ni bila v nevarnosti; |
| --- | --- |

E.

ker je dekličina mati januarja 2014 prijavila, da deklico njen očim spolno zlorablja, vendar tožilstvo ni ukrepalo, prijave ni raziskalo in deklice ni zaščitilo, saj po njegovem mnenju ni bila v nevarnosti;

| F. | ker je to le eden izmed številnih primerov v Paragvaju in drugih državah Latinske Amerike; ker Paragvaj iz verskih razlogov deklici še vedno onemogoča dostop do varnega in zakonitega splava, s čimer krši njeno pravico do zdravja, življenja ter telesne in duševne celovitosti; ker bi zaradi mladosti in okoliščin, zaradi katerih je prišlo do nosečnosti, dekle po rojstvu otroka utrpelo posledice za duševno in telesno zdravje; ker je bil 7. maja 2015 ustanovljen interdisciplinarni strokovni odbor, sestavljen iz treh strokovnjakov, ki so jih predlagale lokalne organizacije, treh predstavnikov zdravstvenega ministrstva in treh članov vrhovnega sodišča, ki naj bi spremljal njeno stanje; |
| --- | --- |

F.

ker je to le eden izmed številnih primerov v Paragvaju in drugih državah Latinske Amerike; ker Paragvaj iz verskih razlogov deklici še vedno onemogoča dostop do varnega in zakonitega splava, s čimer krši njeno pravico do zdravja, življenja ter telesne in duševne celovitosti; ker bi zaradi mladosti in okoliščin, zaradi katerih je prišlo do nosečnosti, dekle po rojstvu otroka utrpelo posledice za duševno in telesno zdravje; ker je bil 7. maja 2015 ustanovljen interdisciplinarni strokovni odbor, sestavljen iz treh strokovnjakov, ki so jih predlagale lokalne organizacije, treh predstavnikov zdravstvenega ministrstva in treh članov vrhovnega sodišča, ki naj bi spremljal njeno stanje;

| G. | ker je v skladu s členom 109(4) paragvajskega zdravstvenega zakonika splav dovoljen samo, če med nosečnostjo pride do zapletov, ki ogrožajo življenje ženske ali deklice, v vseh ostalih primerih, vključno s posilstvom, incestom ali zarodkom, ki ne more preživeti, pa je prepovedan; ker oblasti zatrjujejo, da dekličino zdravje ni ogroženo; ker je desetletna žrtev posilstva prisiljena, da nadaljuje neželeno nosečnost in rodi otroka; |
| --- | --- |

G.

ker je v skladu s členom 109(4) paragvajskega zdravstvenega zakonika splav dovoljen samo, če med nosečnostjo pride do zapletov, ki ogrožajo življenje ženske ali deklice, v vseh ostalih primerih, vključno s posilstvom, incestom ali zarodkom, ki ne more preživeti, pa je prepovedan; ker oblasti zatrjujejo, da dekličino zdravje ni ogroženo; ker je desetletna žrtev posilstva prisiljena, da nadaljuje neželeno nosečnost in rodi otroka;

| H. | ker strokovnjaki OZN opozarjajo, da odločitev paragvajskih organov pomeni hudo kršitev dekličinih pravic do življenja, zdravja ter telesne in duševne celovitosti, pa tudi njene pravice do izobraževanja, kar zmanjšuje njene ekonomske in socialne možnosti; |
| --- | --- |

H.

ker strokovnjaki OZN opozarjajo, da odločitev paragvajskih organov pomeni hudo kršitev dekličinih pravic do življenja, zdravja ter telesne in duševne celovitosti, pa tudi njene pravice do izobraževanja, kar zmanjšuje njene ekonomske in socialne možnosti;

| I. | ker je treba pri vseh ukrepih, ki se nanašajo na otroke in ki jih izvajajo tako javne kot zasebne ustanove za socialno pomoč, sodišča in upravni ali zakonodajni organi, v skladu s členom 3 Konvencije OZN o otrokovih pravicah najprej pomisliti na koristi otroka in ker morajo države zagotoviti dostop do varnega in zakonitega splava, če je življenje nosečnice ogroženo; |
| --- | --- |

I.

ker je treba pri vseh ukrepih, ki se nanašajo na otroke in ki jih izvajajo tako javne kot zasebne ustanove za socialno pomoč, sodišča in upravni ali zakonodajni organi, v skladu s členom 3 Konvencije OZN o otrokovih pravicah najprej pomisliti na koristi otroka in ker morajo države zagotoviti dostop do varnega in zakonitega splava, če je življenje nosečnice ogroženo;

| J. | ker je Odbor OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice marca 2015 zahteval, naj Paragvaj pregleda in spremeni svojo zakonodajo o splavu in tako zagotovi, da bo skladna z drugimi pravicami, kot sta pravici do zdravja in življenja; ker telesno, spolno in duševno nasilje nad ženskami pomeni obsežno kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

J.

ker je Odbor OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice marca 2015 zahteval, naj Paragvaj pregleda in spremeni svojo zakonodajo o splavu in tako zagotovi, da bo skladna z drugimi pravicami, kot sta pravici do zdravja in življenja; ker telesno, spolno in duševno nasilje nad ženskami pomeni obsežno kršitev človekovih pravic;

| K. | ker je Paragvaj aktivno sodeloval na 59. zasedanju Komisije OZN za položaj žensk in ker bi morale vse strani še naprej spodbujati pekinška izhodišča za ukrepanje, med drugim glede dostopa do temeljnih človekovih pravic do izobraževanja in zdravja ter spolnih in reproduktivnih pravic; |
| --- | --- |

K.

ker je Paragvaj aktivno sodeloval na 59. zasedanju Komisije OZN za položaj žensk in ker bi morale vse strani še naprej spodbujati pekinška izhodišča za ukrepanje, med drugim glede dostopa do temeljnih človekovih pravic do izobraževanja in zdravja ter spolnih in reproduktivnih pravic;

| L. | ker so organi OZN za spremljanje izvajanja sporazumov, tudi Odbor za človekove pravice in Odbor za odpravo diskriminacije žensk, pozvali več držav Latinske Amerike, naj uvedejo izjeme k omejevalni zakonodaji o splavu, kadar nosečnost ogroža življenje ali zdravje žensk, kadar je plod močno poškodovan in kadar je nosečnost posledica posilstva ali krvoskrunstva; |
| --- | --- |

L.

ker so organi OZN za spremljanje izvajanja sporazumov, tudi Odbor za človekove pravice in Odbor za odpravo diskriminacije žensk, pozvali več držav Latinske Amerike, naj uvedejo izjeme k omejevalni zakonodaji o splavu, kadar nosečnost ogroža življenje ali zdravje žensk, kadar je plod močno poškodovan in kadar je nosečnost posledica posilstva ali krvoskrunstva;

| M. | ker je ta nečloveški zakon močno ogrozil življenje omenjene desetletne deklice, ki je pred nosečnostjo tehtala le 34 kg; ker je Svetovna zdravstvena organizacija opredelila nevarnosti za mladoletne nosečnice, ki še niso popolnoma razvite; ker ta organizacija opredeljuje zdravje kot stanje popolne fizične, duševne in družbene dobrobiti in ne zgolj stanje brez bolezni ali bolehnosti; |
| --- | --- |

M.

ker je ta nečloveški zakon močno ogrozil življenje omenjene desetletne deklice, ki je pred nosečnostjo tehtala le 34 kg; ker je Svetovna zdravstvena organizacija opredelila nevarnosti za mladoletne nosečnice, ki še niso popolnoma razvite; ker ta organizacija opredeljuje zdravje kot stanje popolne fizične, duševne in družbene dobrobiti in ne zgolj stanje brez bolezni ali bolehnosti;

| N. | ker je Odbor proti mučenju ugotovil, da gre lahko v več primerih omejevanja dostopa do reproduktivnih zdravstvenih storitev in zlorab, kadar ženske iščejo te storitve, za kršenje Konvencije OZN proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, ki so jo ratificirali Paragvaj in vse države članice EU, z utemeljitvijo, da to ogroža zdravje in življenje žensk ali pa jim lahko povzroči hudo fizično ali duševno bolečino ali trpljenje; |
| --- | --- |

N.

ker je Odbor proti mučenju ugotovil, da gre lahko v več primerih omejevanja dostopa do reproduktivnih zdravstvenih storitev in zlorab, kadar ženske iščejo te storitve, za kršenje Konvencije OZN proti mučenju in drugemu krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, ki so jo ratificirali Paragvaj in vse države članice EU, z utemeljitvijo, da to ogroža zdravje in življenje žensk ali pa jim lahko povzroči hudo fizično ali duševno bolečino ali trpljenje;

| O. | ker je nasilje nad ženskami in dekleti, bodisi fizično, spolno ali psihično, še vedno najbolj razširjena oblika kršenja človekovih pravic, ki prizadene vse ravni družbe, hkrati pa je eno najredkeje prijavljenih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

O.

ker je nasilje nad ženskami in dekleti, bodisi fizično, spolno ali psihično, še vedno najbolj razširjena oblika kršenja človekovih pravic, ki prizadene vse ravni družbe, hkrati pa je eno najredkeje prijavljenih kaznivih dejanj;

| 1. | znova obsoja vse oblike zlorabe žensk in deklet ter nasilja nad njimi, zlasti uporabo spolnega nasilja kot orožja v vojni in nasilje v družini; poziva Paragvaj, naj zagotovi, da bodo imele ženske in dekleta dostop do varnega in zakonitega splava, kadar sta ogrožena njihovo zdravje in življenje, kadar je plod močno poškodovan in v primerih posilstva ali krvoskrunstva; |
| --- | --- |

1.

znova obsoja vse oblike zlorabe žensk in deklet ter nasilja nad njimi, zlasti uporabo spolnega nasilja kot orožja v vojni in nasilje v družini; poziva Paragvaj, naj zagotovi, da bodo imele ženske in dekleta dostop do varnega in zakonitega splava, kadar sta ogrožena njihovo zdravje in življenje, kadar je plod močno poškodovan in v primerih posilstva ali krvoskrunstva;

| 2. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi velikega števila otroških nosečnosti v Paragvaju; poziva paragvajske oblasti, naj izpolnijo mednarodne obveznosti in zaščitijo človekove pravice, tako da bodo imela vsa dekleta dostop do vseh razpoložljivih informacij in zdravstvenih storitev za obvladovanje močno tveganih nosečnosti, ki so posledica posilstva; |
| --- | --- |

2.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi velikega števila otroških nosečnosti v Paragvaju; poziva paragvajske oblasti, naj izpolnijo mednarodne obveznosti in zaščitijo človekove pravice, tako da bodo imela vsa dekleta dostop do vseh razpoložljivih informacij in zdravstvenih storitev za obvladovanje močno tveganih nosečnosti, ki so posledica posilstva;

| 3. | poziva paragvajske oblasti, naj izvedejo neodvisno in nepristransko preiskavo o navedenem posilstvu in storilca privedejo pred sodišče; poziva jih tudi, naj nemudoma izpustijo dekličino mater; pozdravlja predlog članov paragvajskega kongresa, naj se najvišja zaporna kazen za posilstvo mladoletnikov z 10 let zviša na 30 let; |
| --- | --- |

3.

poziva paragvajske oblasti, naj izvedejo neodvisno in nepristransko preiskavo o navedenem posilstvu in storilca privedejo pred sodišče; poziva jih tudi, naj nemudoma izpustijo dekličino mater; pozdravlja predlog članov paragvajskega kongresa, naj se najvišja zaporna kazen za posilstvo mladoletnikov z 10 let zviša na 30 let;

| 4. | je seznanjen z ustanovitvijo interdisciplinarnega strokovnega odbora in pričakuje, da bo celovito ocenil dekličino stanje in ji zagotovil spoštovanje vseh človekovih pravic, zlasti pravice do življenja, zdravja ter telesne in duševne celovitosti; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z ustanovitvijo interdisciplinarnega strokovnega odbora in pričakuje, da bo celovito ocenil dekličino stanje in ji zagotovil spoštovanje vseh človekovih pravic, zlasti pravice do življenja, zdravja ter telesne in duševne celovitosti;

| 5. | obžaluje, da v zvezi s telesi žensk in deklet, še zlasti njihovim spolnim zdravjem in reproduktivnimi pravicami, še vedno potekajo ideološki spori, in poziva Paragvaj, naj prizna neodtujljive pravice žensk in deklet do telesne celovitosti in samostojnega odločanja, med drugim glede pravice do dostopa do prostovoljnega načrtovanja družine ter varnega in zakonitega splava; meni, da sta splošna prepoved splava iz zdravstvenih razlogov in splava pri nosečnostih, ki so posledica posilstva in krvoskrunstva, ter odklanjanje brezplačnega zdravstvenega varstva v primerih posilstev isto kot mučenje; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da v zvezi s telesi žensk in deklet, še zlasti njihovim spolnim zdravjem in reproduktivnimi pravicami, še vedno potekajo ideološki spori, in poziva Paragvaj, naj prizna neodtujljive pravice žensk in deklet do telesne celovitosti in samostojnega odločanja, med drugim glede pravice do dostopa do prostovoljnega načrtovanja družine ter varnega in zakonitega splava; meni, da sta splošna prepoved splava iz zdravstvenih razlogov in splava pri nosečnostih, ki so posledica posilstva in krvoskrunstva, ter odklanjanje brezplačnega zdravstvenega varstva v primerih posilstev isto kot mučenje;

| 6. | priznava, da je porodno nasilje nekje med institucionalnim nasiljem in nasiljem nad ženskami ter pomeni hudo kršitev človekovih pravic, kot so pravice do enakosti, nediskriminacije, obveščenosti, telesne in duševne celovitosti ter zdravstvene in reproduktivne neodvisnosti, ki ima za posledico ponižujoč in nečloveški porod, zdravstvene zaplete, hudo duševno stisko, travme in celo smrt; |
| --- | --- |

6.

priznava, da je porodno nasilje nekje med institucionalnim nasiljem in nasiljem nad ženskami ter pomeni hudo kršitev človekovih pravic, kot so pravice do enakosti, nediskriminacije, obveščenosti, telesne in duševne celovitosti ter zdravstvene in reproduktivne neodvisnosti, ki ima za posledico ponižujoč in nečloveški porod, zdravstvene zaplete, hudo duševno stisko, travme in celo smrt;

| 7. | izraža globoko zaskrbljenost, ker si vlade zatiskajo oči pred nečloveškimi primeri otroških nosečnosti in spolne zlorabe žensk, ko je vsaka tretja ženska v življenju izpostavljena nasilju; |
| --- | --- |

7.

izraža globoko zaskrbljenost, ker si vlade zatiskajo oči pred nečloveškimi primeri otroških nosečnosti in spolne zlorabe žensk, ko je vsaka tretja ženska v življenju izpostavljena nasilju;

| 8. | poudarja, da nobena desetletna deklica še ni dovolj razvita, da bi postala mati, in da se s tem prizadeta dekleta nenehno spominja na nasilje, ki jim je bilo storjeno, kar jim povzroča hude travmatske motnje, lahko pa utrpijo tudi dolgotrajne psihološke težave; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da nobena desetletna deklica še ni dovolj razvita, da bi postala mati, in da se s tem prizadeta dekleta nenehno spominja na nasilje, ki jim je bilo storjeno, kar jim povzroča hude travmatske motnje, lahko pa utrpijo tudi dolgotrajne psihološke težave;

| 9. | poziva Komisijo, naj pospeši pripravo predloga Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bo EU omogočil, da bo ratificirala in izvajala Carigrajsko konvencijo in tako zagotovila skladnost med svojim notranjim in zunanjim delovanjem, povezanim z nasiljem nad otroki, ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj pospeši pripravo predloga Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bo EU omogočil, da bo ratificirala in izvajala Carigrajsko konvencijo in tako zagotovila skladnost med svojim notranjim in zunanjim delovanjem, povezanim z nasiljem nad otroki, ženskami in dekleti;

| 10. | poziva Svet, naj vprašanje varnega in zakonitega splava vključi v smernice EU o posilstvih žensk in deklet ter nasilju nad njimi; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo evropsko razvojno sodelovanje potekalo skladno s pristopom človekovih pravic, pri tem pa naj posebno pozornost nameni enakosti spolov in boju proti vsem oblikam spolnega nasilja nad ženskami in dekleti; izpostavlja, da je splošni dostop do zdravja, zlasti spolnega in reproduktivnega ter s tem povezanih pravic, temeljna človekova pravica, in poudarja pravico do prostovoljnega dostopa do načrtovanja družine, vključno z varno in zakonito oskrbo pri splavu, in potrebo po obveščanju in izobraževanju za zmanjšanje umrljivosti mater in dojenčkov ter odpravo vseh oblik nasilja na podlagi spola, tudi pohabljanja ženskih spolovil, otroških, zgodnjih in prisilnih porok, spolnega genocida, prisilne sterilizacije in posilstva v zakonski zvezi; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet, naj vprašanje varnega in zakonitega splava vključi v smernice EU o posilstvih žensk in deklet ter nasilju nad njimi; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo evropsko razvojno sodelovanje potekalo skladno s pristopom človekovih pravic, pri tem pa naj posebno pozornost nameni enakosti spolov in boju proti vsem oblikam spolnega nasilja nad ženskami in dekleti; izpostavlja, da je splošni dostop do zdravja, zlasti spolnega in reproduktivnega ter s tem povezanih pravic, temeljna človekova pravica, in poudarja pravico do prostovoljnega dostopa do načrtovanja družine, vključno z varno in zakonito oskrbo pri splavu, in potrebo po obveščanju in izobraževanju za zmanjšanje umrljivosti mater in dojenčkov ter odpravo vseh oblik nasilja na podlagi spola, tudi pohabljanja ženskih spolovil, otroških, zgodnjih in prisilnih porok, spolnega genocida, prisilne sterilizacije in posilstva v zakonski zvezi;

| 11. | spodbuja Komisijo in Svet, naj razvijeta metode za zbiranje podatkov in kazalnike v zvezi s tem pojavom, Evropsko službo za zunanje delovanje pa, naj ta problem upošteva pri razvoju in izvajanju strategij držav na področju človekovih pravic; Evropsko službo za zunanje delovanje nadalje poziva, naj še naprej uvaja dobro prakso v boju proti posilstvom in spolnemu nasilju nad ženskami in dekleti v tretjih državah, da bi odpravila temeljne vzroke tega problema; poziva, da za zagotavljanje humanitarne pomoči EU in njenih držav članic ne bi smele veljati omejitve drugih partnerskih donatorjev glede potrebnega zdravljenja, vključno z dostopom do varnega splava za ženske in dekleta, ki so žrtve posilstva ali krvoskrunstva; |
| --- | --- |

11.

spodbuja Komisijo in Svet, naj razvijeta metode za zbiranje podatkov in kazalnike v zvezi s tem pojavom, Evropsko službo za zunanje delovanje pa, naj ta problem upošteva pri razvoju in izvajanju strategij držav na področju človekovih pravic; Evropsko službo za zunanje delovanje nadalje poziva, naj še naprej uvaja dobro prakso v boju proti posilstvom in spolnemu nasilju nad ženskami in dekleti v tretjih državah, da bi odpravila temeljne vzroke tega problema; poziva, da za zagotavljanje humanitarne pomoči EU in njenih držav članic ne bi smele veljati omejitve drugih partnerskih donatorjev glede potrebnega zdravljenja, vključno z dostopom do varnega splava za ženske in dekleta, ki so žrtve posilstva ali krvoskrunstva;

| 12. | poziva voditelje držav ali vlad EU in Skupnosti latinskoameriških in karibskih držav (CELAC), naj na svojem drugem vrhunskem srečanju v akcijskem načrtu EU-CELAC za obdobje 2013–2015, sprejetem na prvem vrhunskem srečanju, ki je potekalo januarja 2013 v Santiagu de Chile, razširijo poglavje o nasilju na podlagi spola, da bi pripravili jasen časovni načrt za izvajanje ukrepov, ki bi zagotovili potrebno skrbnost pri preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in preiskavah ter kaznih v zvezi s tem, pa tudi ustrezno odškodnino žrtvam; |
| --- | --- |

12.

poziva voditelje držav ali vlad EU in Skupnosti latinskoameriških in karibskih držav (CELAC), naj na svojem drugem vrhunskem srečanju v akcijskem načrtu EU-CELAC za obdobje 2013–2015, sprejetem na prvem vrhunskem srečanju, ki je potekalo januarja 2013 v Santiagu de Chile, razširijo poglavje o nasilju na podlagi spola, da bi pripravili jasen časovni načrt za izvajanje ukrepov, ki bi zagotovili potrebno skrbnost pri preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in preiskavah ter kaznih v zvezi s tem, pa tudi ustrezno odškodnino žrtvam;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in kongresu Republike Paragvaj, Uradu visokega komisarja OZN za človekove pravice, parlamentu Mercosurja (Parlasur), Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini in generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in kongresu Republike Paragvaj, Uradu visokega komisarja OZN za človekove pravice, parlamentu Mercosurja (Parlasur), Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini in generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0076.

(2)  UL L 224, 6.9.2003, str. 1.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/70

---

P8_TA(2015)0231

Razmere v Nepalu po potresih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o razmerah v Nepalu po potresih (2015/2734(RSP))

(2016/C 407/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nepalu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nepalu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, komisarja za razvoj Nevena Mimice ter komisarja za humanitarno pomoč in krizno odzivanje Hristosa Stilianidisa z dne 25. aprila 2015 o potresu v Aziji, pa tudi drugih uradnih izjav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini, komisarja za razvoj Nevena Mimice ter komisarja za humanitarno pomoč in krizno odzivanje Hristosa Stilianidisa z dne 25. aprila 2015 o potresu v Aziji, pa tudi drugih uradnih izjav,

| — | ob upoštevanju izjav predsednika delegacije Parlamenta za odnose z državami južne Azije z dne 30. aprila 2015 o potresu v Nepalu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav predsednika delegacije Parlamenta za odnose z državami južne Azije z dne 30. aprila 2015 o potresu v Nepalu,

| — | ob upoštevanju obiska delegacije Parlamenta za odnose z državami južne Azije v Nepalu ob 9. medparlamentarnem srečanju med Evropskim parlamentom in Nepalom, ki je potekalo od 8. do 10. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska delegacije Parlamenta za odnose z državami južne Azije v Nepalu ob 9. medparlamentarnem srečanju med Evropskim parlamentom in Nepalom, ki je potekalo od 8. do 10. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 15. maja 2015 o krepitvi nujne pomoči, rehabilitacije in obnove kot odgovoru na uničujoče posledice potresa v Nepalu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 15. maja 2015 o krepitvi nujne pomoči, rehabilitacije in obnove kot odgovoru na uničujoče posledice potresa v Nepalu,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju nepalskih pobud po potresu, kot sta nacionalni načrt za obnovo in rehabilitacijo in ocena potreb po nesreči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nepalskih pobud po potresu, kot sta nacionalni načrt za obnovo in rehabilitacijo in ocena potreb po nesreči,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so humanitarne razmere, ki po uničujočem potresu 25. aprila 2015 in kasnejšem potresu 12. maja 2015 vplivajo na Nepal in okoliške regije, še vedno zelo kritične, pri čemer je po poročanjih do danes umrlo 8 800 ljudi, še veliko več pa je ranjenih, uničenih je vsaj pol milijona domov, 2,8 milijona ljudi je razseljenih, milijoni pa potrebujejo nujno humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

A.

ker so humanitarne razmere, ki po uničujočem potresu 25. aprila 2015 in kasnejšem potresu 12. maja 2015 vplivajo na Nepal in okoliške regije, še vedno zelo kritične, pri čemer je po poročanjih do danes umrlo 8 800 ljudi, še veliko več pa je ranjenih, uničenih je vsaj pol milijona domov, 2,8 milijona ljudi je razseljenih, milijoni pa potrebujejo nujno humanitarno pomoč;

| B. | ker je poleg tega približno 1,7 milijona otrok prizadela razseljenost, smrt enega ali obeh staršev ali uničenje domov ali šol; ker sirote še posebej ogrožajo lakota, bolezni, zlorabe, zapostavljenost in trgovina z ljudmi; ker je nepalska policija poročala o skupinah otrok, ki so jih odpeljali odrasli, ki z njimi niso v sorodu; ker je bila napovedana prepoved potovanja za mladoletne brez spremstva, mednarodne posvojitve pa so ustavljene; |
| --- | --- |

B.

ker je poleg tega približno 1,7 milijona otrok prizadela razseljenost, smrt enega ali obeh staršev ali uničenje domov ali šol; ker sirote še posebej ogrožajo lakota, bolezni, zlorabe, zapostavljenost in trgovina z ljudmi; ker je nepalska policija poročala o skupinah otrok, ki so jih odpeljali odrasli, ki z njimi niso v sorodu; ker je bila napovedana prepoved potovanja za mladoletne brez spremstva, mednarodne posvojitve pa so ustavljene;

| C. | ker je poleg izjemno velikega števila smrti in številnih ranjenih potres povzročil hudo škodo kulturni, verski in zgodovinski dediščini te države, vključno s štirimi od sedmih krajev svetovne dediščine in tisoči spomenikov, templjev in samostanov, kar pomeni hud udarec nacionalni identiteti in vpliva na nepogrešljive vire dohodka; |
| --- | --- |

C.

ker je poleg izjemno velikega števila smrti in številnih ranjenih potres povzročil hudo škodo kulturni, verski in zgodovinski dediščini te države, vključno s štirimi od sedmih krajev svetovne dediščine in tisoči spomenikov, templjev in samostanov, kar pomeni hud udarec nacionalni identiteti in vpliva na nepogrešljive vire dohodka;

| D. | ker poročila navajajo več kot 500 večjih zemeljskih plazov v gorskih regijah, ki so na več mestih zajezili reke, kar pomeni tveganje poplav ali nevarnost, da popustijo ledeniške pregrade in jezera poplavijo; ker je nevarnost nadaljnjih plazov, poplav in popustitev jezerskih pregrad zaradi bližajočega se monsunskega obdobja zelo visoko; |
| --- | --- |

D.

ker poročila navajajo več kot 500 večjih zemeljskih plazov v gorskih regijah, ki so na več mestih zajezili reke, kar pomeni tveganje poplav ali nevarnost, da popustijo ledeniške pregrade in jezera poplavijo; ker je nevarnost nadaljnjih plazov, poplav in popustitev jezerskih pregrad zaradi bližajočega se monsunskega obdobja zelo visoko;

| E. | ker obstajajo resni pomisleki zaradi tveganja izbruha prenosljivih bolezni, zlasti na prenaseljenih območjih in na območjih z motenimi vodovodnimi, sanitarnimi in komunalnimi sistemi; |
| --- | --- |

E.

ker obstajajo resni pomisleki zaradi tveganja izbruha prenosljivih bolezni, zlasti na prenaseljenih območjih in na območjih z motenimi vodovodnimi, sanitarnimi in komunalnimi sistemi;

| F. | ker naj bi se monsunsko deževje začelo zelo kmalu in bo bistveno vplivalo na prizadevanja za pomoč, zlasti na odročnejših območjih; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi se monsunsko deževje začelo zelo kmalu in bo bistveno vplivalo na prizadevanja za pomoč, zlasti na odročnejših območjih;

| G. | ker je OZN ocenila, da 1,4 milijona ljudi potrebuje pomoč v hrani zaradi velike škode v kmetijstvu, ki zagotavlja njihovo preživetje; ker se setvena sezona začne ta mesec in okoli 236 000 ljudi potrebuje kmetijske vložke, vključno s semeni riža in zelenjave, in ker so razmere hujše zaradi velike izgube živine; ker bodo kmetje, ki bodo zamudili letošnjo setveno sezono, pridelek lahko pobrali šele proti koncu leta 2016; |
| --- | --- |

G.

ker je OZN ocenila, da 1,4 milijona ljudi potrebuje pomoč v hrani zaradi velike škode v kmetijstvu, ki zagotavlja njihovo preživetje; ker se setvena sezona začne ta mesec in okoli 236 000 ljudi potrebuje kmetijske vložke, vključno s semeni riža in zelenjave, in ker so razmere hujše zaradi velike izgube živine; ker bodo kmetje, ki bodo zamudili letošnjo setveno sezono, pridelek lahko pobrali šele proti koncu leta 2016;

| H. | ker je komisar Hristos Stilianidis skupaj z generalno podsekretarko OZN Valerie Amos od 30. aprila do 2. maja 2015 obiskal prizadeta območja; |
| --- | --- |

H.

ker je komisar Hristos Stilianidis skupaj z generalno podsekretarko OZN Valerie Amos od 30. aprila do 2. maja 2015 obiskal prizadeta območja;

| I. | ker so EU in njene države članice zagotovile znatno finančno pomoč s takojšnjo sprostitvijo 6 milijonov EUR za nujne potrebe in sredstvi Komisije, ki do danes znašajo 22,6 milijona EUR, poleg tega pa so prek mehanizma EU na področju civilne zaščite ponudile materialno pomoč ter ekipe za iskanje in reševanje; |
| --- | --- |

I.

ker so EU in njene države članice zagotovile znatno finančno pomoč s takojšnjo sprostitvijo 6 milijonov EUR za nujne potrebe in sredstvi Komisije, ki do danes znašajo 22,6 milijona EUR, poleg tega pa so prek mehanizma EU na področju civilne zaščite ponudile materialno pomoč ter ekipe za iskanje in reševanje;

| J. | ker pa je humanitarni koordinator OZN dne 4. junija 2015 izjavil, da je mednarodno financiranje v podporo Nepalu še vedno nezadovoljivo in da je OZN prejela zgolj 120 milijonov USD od skupaj obljubljenih 422 milijonov USD; |
| --- | --- |

J.

ker pa je humanitarni koordinator OZN dne 4. junija 2015 izjavil, da je mednarodno financiranje v podporo Nepalu še vedno nezadovoljivo in da je OZN prejela zgolj 120 milijonov USD od skupaj obljubljenih 422 milijonov USD;

| K. | ker sta nedavno odprti center za pomoč pri nesrečah in območje za razdeljevanje humanitarne pomoči, ki je zagotavljalo obroke hrane za 200 000 ljudi za dva tedna, finančno pa jo je podprla tudi EU, obratovala uspešno in sta dobra primera usmeritve, ki jo je vlada sprejela pred potresom; |
| --- | --- |

K.

ker sta nedavno odprti center za pomoč pri nesrečah in območje za razdeljevanje humanitarne pomoči, ki je zagotavljalo obroke hrane za 200 000 ljudi za dva tedna, finančno pa jo je podprla tudi EU, obratovala uspešno in sta dobra primera usmeritve, ki jo je vlada sprejela pred potresom;

| L. | ker prizadevanja za pomoč ovira omejena in poškodovana infrastruktura, oskrbovalne poti pa so bile vzpostavljene preko sosednjih držav, zlasti Indije prek njene operacije Prijateljstvo; |
| --- | --- |

L.

ker prizadevanja za pomoč ovira omejena in poškodovana infrastruktura, oskrbovalne poti pa so bile vzpostavljene preko sosednjih držav, zlasti Indije prek njene operacije Prijateljstvo;

| M. | ker težave v zvezi z dolgotrajnimi carinskimi postopki za humanitarno opremo, ki so jo v Nepal poslali uradni in zasebni donatorji, – čeprav so bile delno že rešene – še ostajajo; ker je 30-dnevna oprostitev plačila dajatve na uvoz potekla, nadomestil pa jo je seznam predmetov, ki so v celoti ali delno izvzeti plačila uvozne dajatve, zaradi tega pa se uvozna dajatev zdaj za nekatere predmete za pomoč zaračuna; |
| --- | --- |

M.

ker težave v zvezi z dolgotrajnimi carinskimi postopki za humanitarno opremo, ki so jo v Nepal poslali uradni in zasebni donatorji, – čeprav so bile delno že rešene – še ostajajo; ker je 30-dnevna oprostitev plačila dajatve na uvoz potekla, nadomestil pa jo je seznam predmetov, ki so v celoti ali delno izvzeti plačila uvozne dajatve, zaradi tega pa se uvozna dajatev zdaj za nekatere predmete za pomoč zaračuna;

| N. | ker številnim pomoči potrebnim po potresu grozi, da si bodo morali pomagati sami, saj obstajajo zaskrbljujoči znaki, da prizadevanja za pomoč ovira diskriminacija na podlagi spola, kaste in etnične pripadnosti; ker več kot polovica dalitske skupnosti v državi še vedno čaka na zatočišča in obroke hrane; |
| --- | --- |

N.

ker številnim pomoči potrebnim po potresu grozi, da si bodo morali pomagati sami, saj obstajajo zaskrbljujoči znaki, da prizadevanja za pomoč ovira diskriminacija na podlagi spola, kaste in etnične pripadnosti; ker več kot polovica dalitske skupnosti v državi še vedno čaka na zatočišča in obroke hrane;

| O. | ker nepalsko finančno ministrstvo ocenjuje, da bo strošek obnove znašal približno 10 milijard USD, kar je polovica letnega BDP države; |
| --- | --- |

O.

ker nepalsko finančno ministrstvo ocenjuje, da bo strošek obnove znašal približno 10 milijard USD, kar je polovica letnega BDP države;

| P. | ker je nepalska vlada napovedala, bo 25. junija 2015 v Katmanduju organizirala mednarodno konferenco, da bi mobilizirala mednarodno finančno pomoč za obnovo in rehabilitacijo v državi; |
| --- | --- |

P.

ker je nepalska vlada napovedala, bo 25. junija 2015 v Katmanduju organizirala mednarodno konferenco, da bi mobilizirala mednarodno finančno pomoč za obnovo in rehabilitacijo v državi;

| Q. | ker se je v Nepalu, ki sodi med najrevnejše države na svetu, šele nedavno in počasi končala desetletna državljanska vojna; ker se je vlada kljub temu v zadnjih letih prizadevala pripraviti na pričakovan večji potres; |
| --- | --- |

Q.

ker se je v Nepalu, ki sodi med najrevnejše države na svetu, šele nedavno in počasi končala desetletna državljanska vojna; ker se je vlada kljub temu v zadnjih letih prizadevala pripraviti na pričakovan večji potres;

| 1. | izraža globoko sožalje vsem, ki jih je prizadela ta huda tragedija, vključno z družinami več kot 8 800 oseb, ki so izgubile življenje v Nepalu, Indiji, na Kitajskem in v Bangladešu; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko sožalje vsem, ki jih je prizadela ta huda tragedija, vključno z družinami več kot 8 800 oseb, ki so izgubile življenje v Nepalu, Indiji, na Kitajskem in v Bangladešu;

| 2. | pozdravlja trud nepalskih institucij in družbe v obdobju po potresih; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja trud nepalskih institucij in družbe v obdobju po potresih;

| 3. | pozdravlja hitro pomoč Komisije in držav članic Nepalu in poziva mednarodno skupnost, naj še naprej pomaga nepalski vladi s kratkoročno humanitarno pomočjo in dolgoročnimi prizadevanji za okrevanje in obnovo, pri čemer se je treba še posebej osredotočiti na kmetijski sektor in težko dostopne predele; mednarodno skupnost poziva tudi, naj izpolni svoje obljube v zvezi s finančnimi prispevki; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja hitro pomoč Komisije in držav članic Nepalu in poziva mednarodno skupnost, naj še naprej pomaga nepalski vladi s kratkoročno humanitarno pomočjo in dolgoročnimi prizadevanji za okrevanje in obnovo, pri čemer se je treba še posebej osredotočiti na kmetijski sektor in težko dostopne predele; mednarodno skupnost poziva tudi, naj izpolni svoje obljube v zvezi s finančnimi prispevki;

| 4. | poudarja pomen nujne zdravstvene oskrbe in ukrepov za preprečevanje izbruha nalezljivih bolezni; poziva EU in mednarodno skupnost, naj podpreta obnovo zdravstvenih ustanov in storitev v tej državi, zlasti v oddaljenih predelih, tudi z dostavo medicinskih šotorov in opreme za poškodovane in uničene zdravstvene ustanove; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen nujne zdravstvene oskrbe in ukrepov za preprečevanje izbruha nalezljivih bolezni; poziva EU in mednarodno skupnost, naj podpreta obnovo zdravstvenih ustanov in storitev v tej državi, zlasti v oddaljenih predelih, tudi z dostavo medicinskih šotorov in opreme za poškodovane in uničene zdravstvene ustanove;

| 5. | poziva nepalsko vlado in mednarodno skupnost, naj zagotovita, da se otroci, ki so bili ločeni od svojih družin, z njimi čim prej ponovno združijo, ter naj bodo otroci v središču humanitarnega posredovanja; poleg tega poziva, naj se posebna pozornost nameni posebej ranljivemu položaju otrok, vključno s številnimi primeri podhranjenosti in nevarnostjo zlorab in trgovine z ljudmi; poudarja, da je pomembno, da se otroci vrnejo v šolo; |
| --- | --- |

5.

poziva nepalsko vlado in mednarodno skupnost, naj zagotovita, da se otroci, ki so bili ločeni od svojih družin, z njimi čim prej ponovno združijo, ter naj bodo otroci v središču humanitarnega posredovanja; poleg tega poziva, naj se posebna pozornost nameni posebej ranljivemu položaju otrok, vključno s številnimi primeri podhranjenosti in nevarnostjo zlorab in trgovine z ljudmi; poudarja, da je pomembno, da se otroci vrnejo v šolo;

| 6. | je zaskrbljen zaradi poročil o zlorabah in nadlegovanju žensk in otrok v začasnih taboriščih in poziva nepalsko vlado, naj sprejme dodatne ukrepe, da bi zagotovila varnost ranljivih oseb in hitro preiskavo tovrstnih poročil; |
| --- | --- |

6.

je zaskrbljen zaradi poročil o zlorabah in nadlegovanju žensk in otrok v začasnih taboriščih in poziva nepalsko vlado, naj sprejme dodatne ukrepe, da bi zagotovila varnost ranljivih oseb in hitro preiskavo tovrstnih poročil;

| 7. | poziva mednarodno skupnost, naj nepalski vladi pomaga pri reševanju in obnovi poškodovane kulturne, verske in zgodovinske dediščine; |
| --- | --- |

7.

poziva mednarodno skupnost, naj nepalski vladi pomaga pri reševanju in obnovi poškodovane kulturne, verske in zgodovinske dediščine;

| 8. | poudarja, da OZN ocenjuje, da je za nudenje humanitarne pomoči potrebnih dodatnega 298,2 milijona ameriških dolarjev, zlasti zaradi bližnjega monsunskega obdobja, ter poziva k novih mednarodnim prizadevanjem za kritje potreb po nujni finančni podpori; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da OZN ocenjuje, da je za nudenje humanitarne pomoči potrebnih dodatnega 298,2 milijona ameriških dolarjev, zlasti zaradi bližnjega monsunskega obdobja, ter poziva k novih mednarodnim prizadevanjem za kritje potreb po nujni finančni podpori;

| 9. | poziva nepalsko vlado, naj reši preostale težave s carinskimi postopki za humanitarno opremo, odpravi t.i. „davke na pomoč“, ki jih na humanitarno opremo na nepalskih mejah odmerja lokalna policija, ter naj sodeluje z agencijami za pomoč, da bi zagotovila, da bo pomoč hitro prispela tja, kjer jo potrebujejo; |
| --- | --- |

9.

poziva nepalsko vlado, naj reši preostale težave s carinskimi postopki za humanitarno opremo, odpravi t.i. „davke na pomoč“, ki jih na humanitarno opremo na nepalskih mejah odmerja lokalna policija, ter naj sodeluje z agencijami za pomoč, da bi zagotovila, da bo pomoč hitro prispela tja, kjer jo potrebujejo;

| 10. | je zaskrbljen zaradi poročil o diskriminaciji pri razdeljevanju humanitarne pomoči in poziva nepalsko vlado, naj zagotovi, da pomoč prispe do tistih, ki jo potrebujejo, ne glede na to, kdo so in od kod prihaja pomoč; nadalje poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pri stikih z Nepalom to vprašanje sproži na najvišji možni politični ravni; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen zaradi poročil o diskriminaciji pri razdeljevanju humanitarne pomoči in poziva nepalsko vlado, naj zagotovi, da pomoč prispe do tistih, ki jo potrebujejo, ne glede na to, kdo so in od kod prihaja pomoč; nadalje poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj pri stikih z Nepalom to vprašanje sproži na najvišji možni politični ravni;

| 11. | želi pohvaliti vlade v tej regiji, zlasti indijsko, za pomoč pri mednarodnih prizadevanjih; poziva Komisijo, države članice in mednarodne deležnike, naj še naprej sodelujejo z nepalsko vlado in drugimi vladami v tej regiji, da bi povečali pripravljenost in odpornost na naravne nesreče, tudi kar zadeva gradbene predpise, infrastrukturo in načrte za izredne razmere; poudarja, da bi moral nacionalni načrt za ponovno izgradnjo in obnovo obravnavati tudi druga ključna vprašanja, vključno z bojem proti revščini, varstvom okolja in podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

11.

želi pohvaliti vlade v tej regiji, zlasti indijsko, za pomoč pri mednarodnih prizadevanjih; poziva Komisijo, države članice in mednarodne deležnike, naj še naprej sodelujejo z nepalsko vlado in drugimi vladami v tej regiji, da bi povečali pripravljenost in odpornost na naravne nesreče, tudi kar zadeva gradbene predpise, infrastrukturo in načrte za izredne razmere; poudarja, da bi moral nacionalni načrt za ponovno izgradnjo in obnovo obravnavati tudi druga ključna vprašanja, vključno z bojem proti revščini, varstvom okolja in podnebnimi spremembami;

| 12. | poudarja, da Nepal kot pokonfliktna država za prehod v demokracijo potrebuje dodatna domača prizadevanja in mednarodno pomoč; poziva nepalske politične sile, naj skupaj delujejo v duhu tvornega sodelovanja in iskanja kompromisov, da bi sprejeli novo, demokratično in vključujočo ustavo, ki bi zadostila željam nepalskega ljudstva in bila mejnik v mirovnem procesu ter znatno prispevala k uspešni obnovi po tej naravni katastrofi; v zvezi s tem pozdravlja sporazum, ki so ga 8. junija 2015 dosegle največje nepalske stranke; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da Nepal kot pokonfliktna država za prehod v demokracijo potrebuje dodatna domača prizadevanja in mednarodno pomoč; poziva nepalske politične sile, naj skupaj delujejo v duhu tvornega sodelovanja in iskanja kompromisov, da bi sprejeli novo, demokratično in vključujočo ustavo, ki bi zadostila željam nepalskega ljudstva in bila mejnik v mirovnem procesu ter znatno prispevala k uspešni obnovi po tej naravni katastrofi; v zvezi s tem pozdravlja sporazum, ki so ga 8. junija 2015 dosegle največje nepalske stranke;

| 13. | poudarja, da je zelo pomembno izvesti že dolgo potrebne lokalne volitve, saj bo uspeh prizadevanj za obnovo odvisen od administrativnih zmogljivosti lokalnih organov; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je zelo pomembno izvesti že dolgo potrebne lokalne volitve, saj bo uspeh prizadevanj za obnovo odvisen od administrativnih zmogljivosti lokalnih organov;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in ustavodajni skupščini Nepala, vladam in parlamentom Južnoazijskega združenja za regionalno sodelovanje in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in ustavodajni skupščini Nepala, vladam in parlamentom Južnoazijskega združenja za regionalno sodelovanje in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/74 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/74

---

P8_TA(2015)0232

Strateške vojaške razmere na območju Črnega morja po nezakoniti priključitvi Krima k Rusiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o strateških vojaških razmerah na območju Črnega morja po nezakoniti priključitvi Krima k Rusiji (2015/2036(INI))

(2016/C 407/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini, zlasti resolucije z dne 15. januarja 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ukrajini, zlasti resolucije z dne 15. januarja 2015 (1),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. septembra 2013 o pomorski razsežnosti skupne varnostne in obrambne politike (2), z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (3), z dne 3. julija 2012 o trgovinskih vidikih vzhodnega partnerstva (4) in z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. septembra 2013 o pomorski razsežnosti skupne varnostne in obrambne politike (2), z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (3), z dne 3. julija 2012 o trgovinskih vidikih vzhodnega partnerstva (4) in z dne 14. decembra 2011 o pregledu evropske sosedske politike (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. januarja 2011 o strategiji EU za Črno morje (6),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 17. marca 2014, 21. marca 2014 in 18. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU z dne 17. marca 2014, 21. marca 2014 in 18. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta (za zunanje zadeve) o Ukrajini z dne 17. novembra 2014 in 29. januarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta (za zunanje zadeve) o Ukrajini z dne 17. novembra 2014 in 29. januarja 2015,

| — | ob upoštevanju zadnjih izjav Sveta za zunanje zadeve z dne 9. februarja 2015 in 16. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjih izjav Sveta za zunanje zadeve z dne 9. februarja 2015 in 16. marca 2015,

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU ter Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU ter Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ruski federaciji, zlasti resolucije z dne 13. marca 2014 o invaziji Rusije na Ukrajino (7), z dne 17. aprila 2014 o ruskem pritisku na države vzhodnega partnerstva, zlasti o destabilizaciji vzhodne Ukrajine (8), in z dne 18. septembra 2014 o razmerah v Ukrajini in trenutnem stanju odnosov med EU in Rusijo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Ruski federaciji, zlasti resolucije z dne 13. marca 2014 o invaziji Rusije na Ukrajino (7), z dne 17. aprila 2014 o ruskem pritisku na države vzhodnega partnerstva, zlasti o destabilizaciji vzhodne Ukrajine (8), in z dne 18. septembra 2014 o razmerah v Ukrajini in trenutnem stanju odnosov med EU in Rusijo (9),

| — | ob upoštevanju deklaracije z vrha zveze Nato v Walesu z dne 5. septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije z vrha zveze Nato v Walesu z dne 5. septembra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0171/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0171/2015),

| A. | ker je območje Črnega morja ena strateško najpomembnejših regij na svetu, ki je bistvenega pomena za EU in njene države članice, zlasti ko gre za zagotavljanje njihove varnosti in obrambe, ter za evropsko sosedsko politiko in vzhodno partnerstvo; ker je pomen okrepljenega sodelovanja med Evropsko unijo in državami v regiji priznan v sinergiji Črnega morja – regionalni politiki EU, objavljeni leta 2008; ker vsi obstoječi dolgotrajni spori v Republiki Moldaviji (Pridnestrje), Gruziji (Južna Osetija in Abhazija) in Gorskem Karabahu potekajo na območju Črnega morja; |
| --- | --- |

A.

ker je območje Črnega morja ena strateško najpomembnejših regij na svetu, ki je bistvenega pomena za EU in njene države članice, zlasti ko gre za zagotavljanje njihove varnosti in obrambe, ter za evropsko sosedsko politiko in vzhodno partnerstvo; ker je pomen okrepljenega sodelovanja med Evropsko unijo in državami v regiji priznan v sinergiji Črnega morja – regionalni politiki EU, objavljeni leta 2008; ker vsi obstoječi dolgotrajni spori v Republiki Moldaviji (Pridnestrje), Gruziji (Južna Osetija in Abhazija) in Gorskem Karabahu potekajo na območju Črnega morja;

| B. | ker je območje Črnega morja zelo pomembna zunanja meja Evropske unije; |
| --- | --- |

B.

ker je območje Črnega morja zelo pomembna zunanja meja Evropske unije;

| C. | ker je Evropski svet močno obsodil priključitev Krima in Sevastopola Ruski federaciji, ki je v nasprotju z Ustanovno listino ZN, Pariško listino in Helsinško sklepno listino OVSE ter obveznostmi Rusije v skladu z memorandumom iz Budimpešte iz leta 1994, ter je ne bo priznal; ker je Rusija ravnala z namenom, da bi destabilizirala razmere na vzhodu Ukrajine; ker so bile posledično uvedene določene omejitve trgovanja med EU in Krimom; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropski svet močno obsodil priključitev Krima in Sevastopola Ruski federaciji, ki je v nasprotju z Ustanovno listino ZN, Pariško listino in Helsinško sklepno listino OVSE ter obveznostmi Rusije v skladu z memorandumom iz Budimpešte iz leta 1994, ter je ne bo priznal; ker je Rusija ravnala z namenom, da bi destabilizirala razmere na vzhodu Ukrajine; ker so bile posledično uvedene določene omejitve trgovanja med EU in Krimom;

| D. | ker je zveza Nato obsodila stopnjevanje vojaških dejavnosti Ruske federacije na Krimu, njeno nezakonito in nelegitimno priključitev Krima ter njeno nadaljevanje namerne destabilizacije vzhodne Ukrajine in kršenja mednarodnega prava; |
| --- | --- |

D.

ker je zveza Nato obsodila stopnjevanje vojaških dejavnosti Ruske federacije na Krimu, njeno nezakonito in nelegitimno priključitev Krima ter njeno nadaljevanje namerne destabilizacije vzhodne Ukrajine in kršenja mednarodnega prava;

| E. | ker se je po nezakoniti priključitvi Krima vojaško ravnovesje na območju Črnega morja prevesilo, tako da ima Rusija zdaj protipravno pod nadzorom več sto kilometrov krimske obale in sosednjih voda ob morskih mejah zveze Nato in EU; ker je Rusija spodbujala napadalne ukrepe na ozemlju Ukrajine; |
| --- | --- |

E.

ker se je po nezakoniti priključitvi Krima vojaško ravnovesje na območju Črnega morja prevesilo, tako da ima Rusija zdaj protipravno pod nadzorom več sto kilometrov krimske obale in sosednjih voda ob morskih mejah zveze Nato in EU; ker je Rusija spodbujala napadalne ukrepe na ozemlju Ukrajine;

| F. | ker je bilo pred nezakonito priključitvijo na Krimu le malo ruskih zemeljskih in zračnih sil, ki so bile namenjene predvsem obrambi Sevastopola – glavnega oporišča ruske črnomorske flote – in dveh sosednjih pomorskih oporišč; ker je priključitev Krima resno oslabila ukrajinske oborožene sile in zlasti prizadela mornarico, ki so jo prevzele ruske enote; ker je Rusija s krepitvijo vojaške navzočnosti na Krimu in območju Črnega morja po priključitvi začela oblikovati združene napadalne udarne sile, ki vključujejo mornarico, kopenske sile in vojno letalstvo; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo pred nezakonito priključitvijo na Krimu le malo ruskih zemeljskih in zračnih sil, ki so bile namenjene predvsem obrambi Sevastopola – glavnega oporišča ruske črnomorske flote – in dveh sosednjih pomorskih oporišč; ker je priključitev Krima resno oslabila ukrajinske oborožene sile in zlasti prizadela mornarico, ki so jo prevzele ruske enote; ker je Rusija s krepitvijo vojaške navzočnosti na Krimu in območju Črnega morja po priključitvi začela oblikovati združene napadalne udarne sile, ki vključujejo mornarico, kopenske sile in vojno letalstvo;

| G. | ker je Rusija po priključitvi pospešila širjenje in posodabljanje črnomorske flote; ker načrt za posodobitev črnomorske flote sodi med najbolj velikopotezne dele ruskega državnega programa za javna naročila orožja v obdobju 2011–2020; ker je decembra 2014 ruska vlada odobrila novo vojaško doktrino, po kateri velja zveza Nato za glavno grožnjo varnosti Rusije; |
| --- | --- |

G.

ker je Rusija po priključitvi pospešila širjenje in posodabljanje črnomorske flote; ker načrt za posodobitev črnomorske flote sodi med najbolj velikopotezne dele ruskega državnega programa za javna naročila orožja v obdobju 2011–2020; ker je decembra 2014 ruska vlada odobrila novo vojaško doktrino, po kateri velja zveza Nato za glavno grožnjo varnosti Rusije;

| H. | ker je Rusija leta 2007 prekinila sodelovanje pri Pogodbi o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi; ker je 11. marca 2015 Ruska federacija nehala sodelovati v skupni posvetovalni skupini v okviru Pogodbe o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi in je posledično v celoti odstopila od pogodbe; |
| --- | --- |

H.

ker je Rusija leta 2007 prekinila sodelovanje pri Pogodbi o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi; ker je 11. marca 2015 Ruska federacija nehala sodelovati v skupni posvetovalni skupini v okviru Pogodbe o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi in je posledično v celoti odstopila od pogodbe;

| I. | ker je Turčija država kandidatka EU, zaveznica v okviru Nata, pomorska sila, dejavna akterka v regionalni zunanji politiki in bistvena partnerica EU tudi v vprašanjih glede zanesljivosti oskrbe z energijo in varnosti meja; ker je strateška lega Turčije zelo pomembna tudi zaradi druge velike grožnje, s katero se soočata tako zveza Nato kot EU – samooklicane države Daesh (Islamske države); ker lahko Turčija igra pomembno vlogo pri preprečevanju groženj na območju Črnega morja in nasprotovanju Daeshu; ker se Turčija – čeprav meni, da si je Rusija Krim priključila nezakonito – o tej priključitvi in njenih posledicah še ni jasno izrekla; ker nedavne diplomatske usmeritve Turčije, zlasti v zvezi z bližnjimi konflikti, dopuščajo dvome in niso skladne s stališči EU in Nata; ker je Turčija strateška partnerica na področju varnosti in ima posebno vlogo v črnomorski regiji, tako kot med drugim določajo pogoji Konvencije iz Montreuxa iz leta 1936; |
| --- | --- |

I.

ker je Turčija država kandidatka EU, zaveznica v okviru Nata, pomorska sila, dejavna akterka v regionalni zunanji politiki in bistvena partnerica EU tudi v vprašanjih glede zanesljivosti oskrbe z energijo in varnosti meja; ker je strateška lega Turčije zelo pomembna tudi zaradi druge velike grožnje, s katero se soočata tako zveza Nato kot EU – samooklicane države Daesh (Islamske države); ker lahko Turčija igra pomembno vlogo pri preprečevanju groženj na območju Črnega morja in nasprotovanju Daeshu; ker se Turčija – čeprav meni, da si je Rusija Krim priključila nezakonito – o tej priključitvi in njenih posledicah še ni jasno izrekla; ker nedavne diplomatske usmeritve Turčije, zlasti v zvezi z bližnjimi konflikti, dopuščajo dvome in niso skladne s stališči EU in Nata; ker je Turčija strateška partnerica na področju varnosti in ima posebno vlogo v črnomorski regiji, tako kot med drugim določajo pogoji Konvencije iz Montreuxa iz leta 1936;

| J. | ker je odziv EU na ruski napad in kršitev ozemeljske celovitosti Gruzije leta 2008 Rusijo morda spodbudil k podobnemu ravnanju v Ukrajini; ker so EU, zveza Nato in ZDA obsodile „pogodbi“, ki sta ju novembra 2014 in marca 2015 podpisali Rusija in separatistični vladi Abhazije in Južne Osetije, ter so ponovno potrdile svojo podporo suverenosti in ozemeljski celovitosti Gruzije; ker ti „pogodbi“ kršita temeljna načela mednarodnega prava, pa tudi mednarodne zaveze Rusije, tudi tiste, ki jih je sprejela v okviru sporazuma o prekinitvi ognja dne 12. avgusta 2008; |
| --- | --- |

J.

ker je odziv EU na ruski napad in kršitev ozemeljske celovitosti Gruzije leta 2008 Rusijo morda spodbudil k podobnemu ravnanju v Ukrajini; ker so EU, zveza Nato in ZDA obsodile „pogodbi“, ki sta ju novembra 2014 in marca 2015 podpisali Rusija in separatistični vladi Abhazije in Južne Osetije, ter so ponovno potrdile svojo podporo suverenosti in ozemeljski celovitosti Gruzije; ker ti „pogodbi“ kršita temeljna načela mednarodnega prava, pa tudi mednarodne zaveze Rusije, tudi tiste, ki jih je sprejela v okviru sporazuma o prekinitvi ognja dne 12. avgusta 2008;

| K. | ker se v Abhaziji, v Chinvalski regiji/Južni Osetiji in nazadnje na Krimu, odkar so ga zasedle ruske sile, dogajajo kršitve človekovih pravic; ker se na Krimu dogajajo kršitve človekovih pravic, ki jih doživljajo manjšinske skupine in nasprotniki Ruske okupacije, zlasti krimski Tatari, proukrajinski aktivisti, aktivisti civilne družbe in ljudje, ki so želeli obdržati ukrajinsko državljanstvo; |
| --- | --- |

K.

ker se v Abhaziji, v Chinvalski regiji/Južni Osetiji in nazadnje na Krimu, odkar so ga zasedle ruske sile, dogajajo kršitve človekovih pravic; ker se na Krimu dogajajo kršitve človekovih pravic, ki jih doživljajo manjšinske skupine in nasprotniki Ruske okupacije, zlasti krimski Tatari, proukrajinski aktivisti, aktivisti civilne družbe in ljudje, ki so želeli obdržati ukrajinsko državljanstvo;

Spremembe strateškega položaja in varnostnih razmer na območju Črnega morja

| 1. | odločno podpira nepriznanje ruske priključitve Krima; ponovno poudarja svojo zavezanost neodvisnosti, suverenosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov, predvsem členom 2; v celoti podpira sklepe Evropskega sveta, da EU ne bo priznala nezakonite priključitve Krima in Sevastopola; poudarja, da priključitev krši tudi Pogodbo o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Ukrajino in Rusko federacijo iz leta 1997; poudarja, da morajo EU in države članice glede odnosov EU z Rusijo nastopati enotno; |
| --- | --- |

1.

odločno podpira nepriznanje ruske priključitve Krima; ponovno poudarja svojo zavezanost neodvisnosti, suverenosti in ozemeljski celovitosti Ukrajine v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov, predvsem členom 2; v celoti podpira sklepe Evropskega sveta, da EU ne bo priznala nezakonite priključitve Krima in Sevastopola; poudarja, da priključitev krši tudi Pogodbo o prijateljstvu, sodelovanju in partnerstvu med Ukrajino in Rusko federacijo iz leta 1997; poudarja, da morajo EU in države članice glede odnosov EU z Rusijo nastopati enotno;

| 2. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je nezakonita priključitev Krima povzročila bistveno spremembo strateškega položaja na območju Črnega morja in sosednjem območju; meni, da se Rusija z napadalnimi dejanji vrača k pristopu medsebojno zoperstavljenih sovražnih blokov; opozarja, da je Rusija z zasedbo celega polotoka pridobila zelo pomembno izhodišče tako proti zahodu (Balkan, Pridnestrje in ustje Donave) kot proti jugu (vzhodno Sredozemlje), kjer je nastanila stalne pomorske sile, in da je z nezakonito priključitvijo Krima Rusija pridobila „južni Kaliningrad“, še eno izpostavo, ki neposredno meji na zvezo Nato; |
| --- | --- |

2.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je nezakonita priključitev Krima povzročila bistveno spremembo strateškega položaja na območju Črnega morja in sosednjem območju; meni, da se Rusija z napadalnimi dejanji vrača k pristopu medsebojno zoperstavljenih sovražnih blokov; opozarja, da je Rusija z zasedbo celega polotoka pridobila zelo pomembno izhodišče tako proti zahodu (Balkan, Pridnestrje in ustje Donave) kot proti jugu (vzhodno Sredozemlje), kjer je nastanila stalne pomorske sile, in da je z nezakonito priključitvijo Krima Rusija pridobila „južni Kaliningrad“, še eno izpostavo, ki neposredno meji na zvezo Nato;

| 3. | meni, da sprememba geostrateškega položaja, razvijajoče se vojaške razmere na območju Črnega morja in nasilna priključitev Krima s strani Rusije nakazujejo širše in sistemske izzive za na normah temelječo evropsko varnostno arhitekturo po hladni vojni; meni, da morajo imeti EU in države članice varnostni odgovor na te izzive in ponovno razmisliti o svojih zunanjih in varnostnih politikah, ki jih morata odražati ponovno pregledana evropska varnostna strategija, evropska strategija pomorske varnosti in strategija EU za Črno morje; je zaskrbljen zaradi stopnjevanega pritiska Rusije na vzhodno mejo EU, vključno z Romunijo, Poljsko in baltskimi državami, saj to pomeni precejšnje tveganje; |
| --- | --- |

3.

meni, da sprememba geostrateškega položaja, razvijajoče se vojaške razmere na območju Črnega morja in nasilna priključitev Krima s strani Rusije nakazujejo širše in sistemske izzive za na normah temelječo evropsko varnostno arhitekturo po hladni vojni; meni, da morajo imeti EU in države članice varnostni odgovor na te izzive in ponovno razmisliti o svojih zunanjih in varnostnih politikah, ki jih morata odražati ponovno pregledana evropska varnostna strategija, evropska strategija pomorske varnosti in strategija EU za Črno morje; je zaskrbljen zaradi stopnjevanega pritiska Rusije na vzhodno mejo EU, vključno z Romunijo, Poljsko in baltskimi državami, saj to pomeni precejšnje tveganje;

| 4. | meni, da bi morala EU okrepiti tudi lastno odpornost ter se odzvati na izziv informacij, ki se uporabljajo kot orožje, in varnosti informacij; pozdravlja sklep Sveta z dne 19. in 20. marca 2015 o začetku projekta za boj proti ruski propagandi, vključno s financiranjem več televizijskih kanalov v ruskem jeziku; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morala EU okrepiti tudi lastno odpornost ter se odzvati na izziv informacij, ki se uporabljajo kot orožje, in varnosti informacij; pozdravlja sklep Sveta z dne 19. in 20. marca 2015 o začetku projekta za boj proti ruski propagandi, vključno s financiranjem več televizijskih kanalov v ruskem jeziku;

| 5. | je globoko zaskrbljen zaradi trenutnega kopičenja ruskih obrambnih in napadalnih sil na območju Črnega morja ter načrtovanih širitve in posodobitve ruske črnomorske flote, ki vključujeta šest novih, sodobnih dizelskih podmornic vrste Rostov na Donu in šest novih fregat vrste admiral Grigorovič; opozarja, da se bosta z nameščanjem sredstev napadalnih zračnih sil in nadgradnjo vojaške infrastrukture na Krimu izboljšala napadalni vojaški položaj Rusije in njena sposobnost uporabe moči zunaj svojega ozemlja; |
| --- | --- |

5.

je globoko zaskrbljen zaradi trenutnega kopičenja ruskih obrambnih in napadalnih sil na območju Črnega morja ter načrtovanih širitve in posodobitve ruske črnomorske flote, ki vključujeta šest novih, sodobnih dizelskih podmornic vrste Rostov na Donu in šest novih fregat vrste admiral Grigorovič; opozarja, da se bosta z nameščanjem sredstev napadalnih zračnih sil in nadgradnjo vojaške infrastrukture na Krimu izboljšala napadalni vojaški položaj Rusije in njena sposobnost uporabe moči zunaj svojega ozemlja;

| 6. | z zaskrbljenostjo opaža stalno krepitev ruske vojaške navzočnosti v okupiranih gruzijskih regijah Abhaziji in Chinvalski regiji/Južni Osetiji. ugotavlja, da ta vojaška infrastruktura ofenzivnega in defenzivnega značaja s širokim obsegom delovanja resno ogroža celotno črnomorsko regijo; |
| --- | --- |

6.

z zaskrbljenostjo opaža stalno krepitev ruske vojaške navzočnosti v okupiranih gruzijskih regijah Abhaziji in Chinvalski regiji/Južni Osetiji. ugotavlja, da ta vojaška infrastruktura ofenzivnega in defenzivnega značaja s širokim obsegom delovanja resno ogroža celotno črnomorsko regijo;

| 7. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Rusija okrepila svojo zračno in pomorsko obrambo na območju Črnega morja, saj je tam namestila nove pomorske obrambne (protiladijske) rakete (z dosegom 600 km, ki lahko dosežejo Bospor) in zagotovila, da imajo ruska bojna letala nadzor nad približno tremi četrtinami zračnega prostora nad območjem Črnega morja (kar je dosegla tako, da je skoraj potrojila število letališč na Krimu); v zvezi s tem ugotavlja, da je Rusija okrepila svoje zmogljivosti tako v strateškem kot v taktičnem smislu: kar zadeva strateškega, bi lahko bombniki dolgega dosega, ki lahko prenašajo manevrirne izstrelke, in izvidniška letala, ki letijo blizu zahodnih obal Črnega morja, prodrli globoko v srednjo Evropo, taktično pa dve brigadi mornariške pehote – ki ju lahko podpirajo nosilke helikopterjev vrste Mistral – predstavljata veliko grožnjo morebitnega izkrcanja; pozdravlja odločitev Francije, da ponovno razmisli o dostavi amfibijsko desantnih ladij vrste Mistral Rusiji in pozdravlja pogajanja Francije za nedvoumno in dokončno odpoved tega posla; |
| --- | --- |

7.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Rusija okrepila svojo zračno in pomorsko obrambo na območju Črnega morja, saj je tam namestila nove pomorske obrambne (protiladijske) rakete (z dosegom 600 km, ki lahko dosežejo Bospor) in zagotovila, da imajo ruska bojna letala nadzor nad približno tremi četrtinami zračnega prostora nad območjem Črnega morja (kar je dosegla tako, da je skoraj potrojila število letališč na Krimu); v zvezi s tem ugotavlja, da je Rusija okrepila svoje zmogljivosti tako v strateškem kot v taktičnem smislu: kar zadeva strateškega, bi lahko bombniki dolgega dosega, ki lahko prenašajo manevrirne izstrelke, in izvidniška letala, ki letijo blizu zahodnih obal Črnega morja, prodrli globoko v srednjo Evropo, taktično pa dve brigadi mornariške pehote – ki ju lahko podpirajo nosilke helikopterjev vrste Mistral – predstavljata veliko grožnjo morebitnega izkrcanja; pozdravlja odločitev Francije, da ponovno razmisli o dostavi amfibijsko desantnih ladij vrste Mistral Rusiji in pozdravlja pogajanja Francije za nedvoumno in dokončno odpoved tega posla;

| 8. | je globoko zaskrbljen zaradi izjave predsednika Putina, da je bil med ruskim zavzemanjem Krima pripravljen ukazati pripravljenost ruskih jedrskih sil, če bi Zahod posredoval proti priključitvi; je tudi globoko zaskrbljen zaradi grozečih izjav visokih ruskih uradnikov, da ima Rusija pravico razmestiti in imeti jedrsko orožje na Krimu, saj bi to imelo svetovne posledice; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Rusija marca 2015 med vojaško vajo na Krimu razmestila neznano število strateških bombnikov Tu-22M3 z jedrsko zmogljivostjo; je zaskrbljen nad novo rusko vojaško doktrino iz decembra 2014, ki dovoljuje uporabo jedrskega orožja proti državi, ki takega orožja nima; |
| --- | --- |

8.

je globoko zaskrbljen zaradi izjave predsednika Putina, da je bil med ruskim zavzemanjem Krima pripravljen ukazati pripravljenost ruskih jedrskih sil, če bi Zahod posredoval proti priključitvi; je tudi globoko zaskrbljen zaradi grozečih izjav visokih ruskih uradnikov, da ima Rusija pravico razmestiti in imeti jedrsko orožje na Krimu, saj bi to imelo svetovne posledice; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Rusija marca 2015 med vojaško vajo na Krimu razmestila neznano število strateških bombnikov Tu-22M3 z jedrsko zmogljivostjo; je zaskrbljen nad novo rusko vojaško doktrino iz decembra 2014, ki dovoljuje uporabo jedrskega orožja proti državi, ki takega orožja nima;

| 9. | ugotavlja, da morebitna ruska postavitev dvonamenskih oborožitvenih sistemov na Krimu postavlja pod vprašaj dobre namene Rusije, ko gre za doseganje napredka v programu večstranskega jedrskega razoroževanja v okviru prihodnjega pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, kar ogroža dosedanja prizadevanja v tej smeri; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da morebitna ruska postavitev dvonamenskih oborožitvenih sistemov na Krimu postavlja pod vprašaj dobre namene Rusije, ko gre za doseganje napredka v programu večstranskega jedrskega razoroževanja v okviru prihodnjega pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, kar ogroža dosedanja prizadevanja v tej smeri;

| 10. | meni, da so nedavni preleti ruskih bojnih letal v bližini vojnih ladij Nata in raziskovalnih ploščadi v Črnem morju jasen znak agresivnejše ruske drže na območju Črnega morja, in opozarja na povečano tveganje zaostritve razmer; poziva k uporabi neposrednih medvojaških komunikacijskih poti, da bi se izognili tragičnim nesporazumom z daljnosežnimi vojaškimi in varnostnimi posledicami; |
| --- | --- |

10.

meni, da so nedavni preleti ruskih bojnih letal v bližini vojnih ladij Nata in raziskovalnih ploščadi v Črnem morju jasen znak agresivnejše ruske drže na območju Črnega morja, in opozarja na povečano tveganje zaostritve razmer; poziva k uporabi neposrednih medvojaških komunikacijskih poti, da bi se izognili tragičnim nesporazumom z daljnosežnimi vojaškimi in varnostnimi posledicami;

| 11. | je globoko zaskrbljen zaradi izredno resnih razmer v vzhodni Ukrajini – kjer vojna povzroča destabilizacijo Ukrajine in cele regije – vključno z morebitno grožnjo o vzpostavitvi zemeljskega koridorja, ki bi rusko ozemlje povezoval s Krimom prek ozemlja pod nadzorom separatistov ob zahodni obali Azovskega morja (Mariupol), s čimer bi bila Ukrajina povsem odrezana od morja; odločno poziva Ukrajino in Republiko Moldavijo, naj ukrepata, da bi preprečili oskrbovanje dnestrske regije z orožjem in drugimi vojaškimi sredstvi po kopnem in po zraku; |
| --- | --- |

11.

je globoko zaskrbljen zaradi izredno resnih razmer v vzhodni Ukrajini – kjer vojna povzroča destabilizacijo Ukrajine in cele regije – vključno z morebitno grožnjo o vzpostavitvi zemeljskega koridorja, ki bi rusko ozemlje povezoval s Krimom prek ozemlja pod nadzorom separatistov ob zahodni obali Azovskega morja (Mariupol), s čimer bi bila Ukrajina povsem odrezana od morja; odločno poziva Ukrajino in Republiko Moldavijo, naj ukrepata, da bi preprečili oskrbovanje dnestrske regije z orožjem in drugimi vojaškimi sredstvi po kopnem in po zraku;

| 12. | obsoja posredno in neposredno podporo, ki jo Rusija nudi separatističnim skupinam v Ukrajini, vključno z orožjem in rekrutiranjem, s čimer omogoča nadaljevanje vojne; je zaskrbljen zaradi poročil o vojnih zločinih, zagrešenih v regiji pod nadzorom separatistov, ki jih podpira Rusija, vključno z incidentom sestrelitve civilnega potniškega letala MH-17, o katerem trenutno poteka neodvisna mednarodna preiskava; odločno poziva Rusijo, naj umakne vse svoje vojaške sile z ukrajinskega ozemlja in spoštuje sporazume iz Minska; odločno poziva Rusijo in vse vpletene strani, naj uporabijo svoj vpliv za prekinitev spopadov ter preprečijo nadaljnje vojne zločine in nove žrtve; poudarja, da za zagrešene vojne zločine ni mogoče podeliti amnestije; |
| --- | --- |

12.

obsoja posredno in neposredno podporo, ki jo Rusija nudi separatističnim skupinam v Ukrajini, vključno z orožjem in rekrutiranjem, s čimer omogoča nadaljevanje vojne; je zaskrbljen zaradi poročil o vojnih zločinih, zagrešenih v regiji pod nadzorom separatistov, ki jih podpira Rusija, vključno z incidentom sestrelitve civilnega potniškega letala MH-17, o katerem trenutno poteka neodvisna mednarodna preiskava; odločno poziva Rusijo, naj umakne vse svoje vojaške sile z ukrajinskega ozemlja in spoštuje sporazume iz Minska; odločno poziva Rusijo in vse vpletene strani, naj uporabijo svoj vpliv za prekinitev spopadov ter preprečijo nadaljnje vojne zločine in nove žrtve; poudarja, da za zagrešene vojne zločine ni mogoče podeliti amnestije;

| 13. | obžaluje, da sta se pobudi za regionalno sodelovanje na področju varnosti BLACKSEAFOR in „Black Sea Harmony“ (Črnomorska složnost), ki sta bili zasnovani, da bi zunanjemu svetu dokazali, da znajo obrežne države prevzeti glavno odgovornost za svojo varnost, obenem pa ohraniti možnosti za ponovno oživitev sodelovanja med državami v prihodnosti, izkazali za prešibki in sta trenutno ohromljeni; |
| --- | --- |

13.

obžaluje, da sta se pobudi za regionalno sodelovanje na področju varnosti BLACKSEAFOR in „Black Sea Harmony“ (Črnomorska složnost), ki sta bili zasnovani, da bi zunanjemu svetu dokazali, da znajo obrežne države prevzeti glavno odgovornost za svojo varnost, obenem pa ohraniti možnosti za ponovno oživitev sodelovanja med državami v prihodnosti, izkazali za prešibki in sta trenutno ohromljeni;

Vztrajanje in komuniciranje z Rusijo

| 14. | poudarja, da bi moral biti odnos z Rusijo, ki je pomembna akterka v mednarodnem sistemu, dolgoročno na splošno v znaku sodelovanja, ne pa sporov; vendar meni, da se je treba na kratki in srednji rok zaradi pomanjkanja zaupanja po zadnjih dejanjih Rusije pri vsakršni ponovni uvedbi sodelovanja še naprej trdno opirati najprej na močno strateško varovanje, ki ga svojim vzhodnim članicam zagotavlja zveza Nato, nato pa še na spremembo ruske politike do Ukrajine, zlasti na popolno in brezpogojno izvajanje sporazumov iz Minska, sklenjenih septembra 2014 in februarja 2015 (ki se nanašajo zgolj na konflikt v vzhodni Ukrajini) in na vračilo Krima Ukrajini, s čimer bi obnovili prvotno stanje in ukrajinskim oblastem vrnili nadzor nad ozemljem države v okviru mednarodno priznanih meja; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi moral biti odnos z Rusijo, ki je pomembna akterka v mednarodnem sistemu, dolgoročno na splošno v znaku sodelovanja, ne pa sporov; vendar meni, da se je treba na kratki in srednji rok zaradi pomanjkanja zaupanja po zadnjih dejanjih Rusije pri vsakršni ponovni uvedbi sodelovanja še naprej trdno opirati najprej na močno strateško varovanje, ki ga svojim vzhodnim članicam zagotavlja zveza Nato, nato pa še na spremembo ruske politike do Ukrajine, zlasti na popolno in brezpogojno izvajanje sporazumov iz Minska, sklenjenih septembra 2014 in februarja 2015 (ki se nanašajo zgolj na konflikt v vzhodni Ukrajini) in na vračilo Krima Ukrajini, s čimer bi obnovili prvotno stanje in ukrajinskim oblastem vrnili nadzor nad ozemljem države v okviru mednarodno priznanih meja;

| 15. | upa, da bo spoštovan sporazum o premirju, dosežen 12. februarja 2015 v Minsku, kar bi omogočilo čas za pogajanja o politični rešitvi; je zaskrbljen nad številnimi znaki kršitev sporazuma na strani Rusije in separatistov; poudarja, da je treba v celoti spoštovati obstoječi mednarodni pravni okvir; |
| --- | --- |

15.

upa, da bo spoštovan sporazum o premirju, dosežen 12. februarja 2015 v Minsku, kar bi omogočilo čas za pogajanja o politični rešitvi; je zaskrbljen nad številnimi znaki kršitev sporazuma na strani Rusije in separatistov; poudarja, da je treba v celoti spoštovati obstoječi mednarodni pravni okvir;

| 16. | meni, da bi bilo treba sistem sankcij nadaljevati in okrepiti, če Rusija ne bo v celoti začela izvajati sporazumov o premirju iz Minska ter bo nadaljevala z destabilizacijo vzhodne Ukrajine in nezakonito priključitvijo Krima, prav tako pa bi bilo treba nadaljevati in okrepiti podporo Ukrajini pri spodbujanju njenih obrambnih sposobnosti; poudarja, da mora EU pokazati enotnost, solidarnost in zavezanost pri sankcioniranju ruskih ukrepov, ki kršijo veljavne določbe mednarodnega prava; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bilo treba sistem sankcij nadaljevati in okrepiti, če Rusija ne bo v celoti začela izvajati sporazumov o premirju iz Minska ter bo nadaljevala z destabilizacijo vzhodne Ukrajine in nezakonito priključitvijo Krima, prav tako pa bi bilo treba nadaljevati in okrepiti podporo Ukrajini pri spodbujanju njenih obrambnih sposobnosti; poudarja, da mora EU pokazati enotnost, solidarnost in zavezanost pri sankcioniranju ruskih ukrepov, ki kršijo veljavne določbe mednarodnega prava;

| 17. | poziva države članice EU, naj ostanejo neomajne in združene, ko gre za zavezanost dogovorjenim sankcijam proti Rusiji, tudi tako, da zamrznejo vse vojaško in obrambno sodelovanje ter prekličejo pogodbe, kot je tista za dobavo amfibijsko-desantnih ladij vrste Mistral Rusiji; z veseljem pričakuje uspešen zaključek pogajanj o odpovedi te pogodbe; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice EU, naj ostanejo neomajne in združene, ko gre za zavezanost dogovorjenim sankcijam proti Rusiji, tudi tako, da zamrznejo vse vojaško in obrambno sodelovanje ter prekličejo pogodbe, kot je tista za dobavo amfibijsko-desantnih ladij vrste Mistral Rusiji; z veseljem pričakuje uspešen zaključek pogajanj o odpovedi te pogodbe;

Zanesljivost oskrbe z energijo, pomorska varnost ter varnost meja in ljudi v črnomorski regiji

| 18. | pozdravlja izvajanje energetske politike EU, namenjene spodbujanju zanesljivosti oskrbe z energijo vseh držav članic; odločno poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi zmanjšale energetsko odvisnost ter zagotovile varnost izkoriščanja in prevoza nafte in zemeljskega plina v črnomorski regiji; poziva EU, naj podpre pobude za razširitev črnomorskih virov energije, tudi z naložbami in finančnimi ukrepi v okviru strategije za energetsko neodvisnost; poziva Komisijo, naj nadaljuje z deli za izgradnjo plinovoda Nabucco; meni, da je najboljše zagotovilo za energetsko oskrbo držav članic konstruktiven odnos s sosednjimi državami, ki temelji na zaupanju; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja izvajanje energetske politike EU, namenjene spodbujanju zanesljivosti oskrbe z energijo vseh držav članic; odločno poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi zmanjšale energetsko odvisnost ter zagotovile varnost izkoriščanja in prevoza nafte in zemeljskega plina v črnomorski regiji; poziva EU, naj podpre pobude za razširitev črnomorskih virov energije, tudi z naložbami in finančnimi ukrepi v okviru strategije za energetsko neodvisnost; poziva Komisijo, naj nadaljuje z deli za izgradnjo plinovoda Nabucco; meni, da je najboljše zagotovilo za energetsko oskrbo držav članic konstruktiven odnos s sosednjimi državami, ki temelji na zaupanju;

| 19. | izraža zaskrbljenost, ker so prednosti izkoriščanja in prevoza nafte in zemeljskega plina v Črnem morju vse bolj odvisne od stopnje militarizacije, ki sta jo sprožila nezakonita priključitev Krima Rusiji in kasnejše kopičenje ruskih vojaških zmogljivosti na tem območju; ponovno poudarja, da ima zaradi možnosti za nestabilnost in zlasti odvisnosti Evrope od Črnega morja za namene prenosa energije Evropska unija strateški interes za to, da regionalne akterje odvrača od skrajnih ukrepov, in da bo za ta namen morda morala na Črno morje razmestiti evropska pomorska in zračna sredstva; odločno poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi zagotovile varnost izkoriščanja in prevoza nafte in zemeljskega plina v črnomorski regiji; |
| --- | --- |

19.

izraža zaskrbljenost, ker so prednosti izkoriščanja in prevoza nafte in zemeljskega plina v Črnem morju vse bolj odvisne od stopnje militarizacije, ki sta jo sprožila nezakonita priključitev Krima Rusiji in kasnejše kopičenje ruskih vojaških zmogljivosti na tem območju; ponovno poudarja, da ima zaradi možnosti za nestabilnost in zlasti odvisnosti Evrope od Črnega morja za namene prenosa energije Evropska unija strateški interes za to, da regionalne akterje odvrača od skrajnih ukrepov, in da bo za ta namen morda morala na Črno morje razmestiti evropska pomorska in zračna sredstva; odločno poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi zagotovile varnost izkoriščanja in prevoza nafte in zemeljskega plina v črnomorski regiji;

| 20. | poudarja, da trenutna kriza negativno vpliva na sodelovanje na drugih pomembnih področjih, kot so upravljanje in varnost meja (zlasti nadzor preseljevanja), prekupčevanje in boj proti organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da trenutna kriza negativno vpliva na sodelovanje na drugih pomembnih področjih, kot so upravljanje in varnost meja (zlasti nadzor preseljevanja), prekupčevanje in boj proti organiziranemu kriminalu;

| 21. | obsoja kršitve človekovih pravic na Krimu, do katerih prihaja, odkar so ga zasedle ruske sile, vključno z zastraševanjem in čedalje več prisilnimi izginotji (10), cenzuro svobode govora in pregonom manjšin, zlasti etničnih in narodnih; obsoja sistematično preganjanje avtohtonih krimskih Tatarov, ki so se udeležili demonstracij v podporo ozemeljski celovitosti Ukrajine; opozarja, da krimski Tatari v tisočih bežijo iz domovine zaradi strahu pred preganjanjem in se zatekajo v druge regije Ukrajine; izraža solidarnost z njimi in odločno poziva k izboljšanju razmer; poziva ruske oblasti, naj takoj nehajo nadlegovati mejlis, izvršilni organ krimskih Tatarov; poziva Rusijo, naj v celoti spoštuje pravice lokalnega prebivalstva Krima, in poziva Ukrajino, EU in njene države članice, naj spremljajo spoštovanje človekovih pravic na Krimu; |
| --- | --- |

21.

obsoja kršitve človekovih pravic na Krimu, do katerih prihaja, odkar so ga zasedle ruske sile, vključno z zastraševanjem in čedalje več prisilnimi izginotji (10), cenzuro svobode govora in pregonom manjšin, zlasti etničnih in narodnih; obsoja sistematično preganjanje avtohtonih krimskih Tatarov, ki so se udeležili demonstracij v podporo ozemeljski celovitosti Ukrajine; opozarja, da krimski Tatari v tisočih bežijo iz domovine zaradi strahu pred preganjanjem in se zatekajo v druge regije Ukrajine; izraža solidarnost z njimi in odločno poziva k izboljšanju razmer; poziva ruske oblasti, naj takoj nehajo nadlegovati mejlis, izvršilni organ krimskih Tatarov; poziva Rusijo, naj v celoti spoštuje pravice lokalnega prebivalstva Krima, in poziva Ukrajino, EU in njene države članice, naj spremljajo spoštovanje človekovih pravic na Krimu;

| 22. | poziva k preiskavam in boljšemu dostopu mednarodnih organizacij za spremljanje položaja človekovih pravic do vseh primerov resnih zlorab človekovih pravic na Krimu; poziva ukrajinsko vlado, naj uporabi vsa sredstva, ki so ji na voljo, ter razišče in sodno preganja vojne zločine, zagrešene na njenem ozemlju; poziva mednarodno skupnost, vključno s haaškim sodiščem, naj začne preiskovati morebitne zločine, zagrešene med nezakonito priključitvijo Krima in sporom v vzhodni Ukrajini; |
| --- | --- |

22.

poziva k preiskavam in boljšemu dostopu mednarodnih organizacij za spremljanje položaja človekovih pravic do vseh primerov resnih zlorab človekovih pravic na Krimu; poziva ukrajinsko vlado, naj uporabi vsa sredstva, ki so ji na voljo, ter razišče in sodno preganja vojne zločine, zagrešene na njenem ozemlju; poziva mednarodno skupnost, vključno s haaškim sodiščem, naj začne preiskovati morebitne zločine, zagrešene med nezakonito priključitvijo Krima in sporom v vzhodni Ukrajini;

| 23. | opozarja na izjemno ranljivost okolja na območju Črnega morja; poudarja, da naraščajoča vojaška prisotnost v regiji predstavlja dodatno tveganje za občutljivi ekosistem, in poziva k vzpostavitvi učinkovitega mehanizma za preprečevanje incidentov z zanesljivim sistemom izmenjave informacij med vsemi državami ob obalah Črnega morja v nujnih primerih; |
| --- | --- |

23.

opozarja na izjemno ranljivost okolja na območju Črnega morja; poudarja, da naraščajoča vojaška prisotnost v regiji predstavlja dodatno tveganje za občutljivi ekosistem, in poziva k vzpostavitvi učinkovitega mehanizma za preprečevanje incidentov z zanesljivim sistemom izmenjave informacij med vsemi državami ob obalah Črnega morja v nujnih primerih;

| 24. | opozarja, da mora EU ostati združena in nastopati enotno, ko gre za rusko hibridno vojno v Ukrajini; je trdno prepričan, da je enotnost predpogoj za učinkovit odziv na vse varnostne grožnje in politične izzive, ki izhajajo iz kombinacije ruskih vojaških in nevojaških ukrepov v Ukrajini; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da mora EU ostati združena in nastopati enotno, ko gre za rusko hibridno vojno v Ukrajini; je trdno prepričan, da je enotnost predpogoj za učinkovit odziv na vse varnostne grožnje in politične izzive, ki izhajajo iz kombinacije ruskih vojaških in nevojaških ukrepov v Ukrajini;

Vloga EU in mednarodnih akterjev

| 25. | poudarja, da bi morala biti regija Črnega morja resnično prednostna naloga za EU; meni, da je trenutna oblika sinergije Črnega morja zastarela; ponovno poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj čim prej pripravita celovito strategijo EU za regijo Črnega morja; poudarja, da bi bilo treba določbe strategije pomorske varnosti EU uporabljati tudi v primeru Črnega morja; poziva k pregledu evropske varnostne strategije in pričakuje, da bo pregled evropske sosedske politike, ki zajema vse ustrezne programe v regiji, prinesel večje sodelovanje med SVOP in partnerskimi obalnimi državami Črnega morja; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi morala biti regija Črnega morja resnično prednostna naloga za EU; meni, da je trenutna oblika sinergije Črnega morja zastarela; ponovno poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj čim prej pripravita celovito strategijo EU za regijo Črnega morja; poudarja, da bi bilo treba določbe strategije pomorske varnosti EU uporabljati tudi v primeru Črnega morja; poziva k pregledu evropske varnostne strategije in pričakuje, da bo pregled evropske sosedske politike, ki zajema vse ustrezne programe v regiji, prinesel večje sodelovanje med SVOP in partnerskimi obalnimi državami Črnega morja;

| 26. | poudarja, da bi se moralo učinkovito sodelovanje z državami na območju Črnega morja kljub temu, da je sinergija Črnega morja tako rekoč zamrznjena, nadaljevati; pozdravlja misije SVOP, ki trenutno potekajo – svetovalno misijo EU, nadzorno misijo EU in misijo EU za pomoč na mejah –, kot pomembne sestavne dele prispevka EU k reševanju dolgotrajnih sporov v regiji; pozdravlja prizadevanja držav članic za izboljšanje vojaških zmogljivosti črnomorskih obalnih držav, s katerimi želijo izboljšati možnosti teh držav za odziv na krizne razmere v regiji; meni, da EU potrebuje pogumen in k rezultatom usmerjen pristop, zlasti ko gre za gospodarska, obrambna in varnostna področja, da bi notranje okrepili EU, posodobili in izboljšali obstoječe instrumente ter okrepili zmožnost odzivanja EU na razvoj dogodkov v sosednjih državah, ki vpliva na evropsko varnost; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bi se moralo učinkovito sodelovanje z državami na območju Črnega morja kljub temu, da je sinergija Črnega morja tako rekoč zamrznjena, nadaljevati; pozdravlja misije SVOP, ki trenutno potekajo – svetovalno misijo EU, nadzorno misijo EU in misijo EU za pomoč na mejah –, kot pomembne sestavne dele prispevka EU k reševanju dolgotrajnih sporov v regiji; pozdravlja prizadevanja držav članic za izboljšanje vojaških zmogljivosti črnomorskih obalnih držav, s katerimi želijo izboljšati možnosti teh držav za odziv na krizne razmere v regiji; meni, da EU potrebuje pogumen in k rezultatom usmerjen pristop, zlasti ko gre za gospodarska, obrambna in varnostna področja, da bi notranje okrepili EU, posodobili in izboljšali obstoječe instrumente ter okrepili zmožnost odzivanja EU na razvoj dogodkov v sosednjih državah, ki vpliva na evropsko varnost;

| 27. | poudarja kritičen pomen usklajevanja z Natom, zlasti s črnomorskimi obalnimi državami, ki so članice zavezništva, in Združenimi državami, saj je območje Črnega morja bistven del evroatlantske varnosti; poudarja, da sta posodobitev in izboljšanje vojaških zmogljivosti obalnih držav, ki so članice EU in Nata, bistvenega pomena za zagotavljanje varnosti in stabilnosti v regiji; pozdravlja zavezo zveze Nato, da bo podpirala regionalna prizadevanja obalnih držav Črnega morja za zagotavljanje varnosti in stabilnosti; poudarja nujnost podpore EU in zveze Nato za ohranjanje Črnega morja kot odprtega gospodarskega območja; poziva OVSE, naj razširi obseg svojih prizadevanj v zvezi z varnostjo v območju Črnega morja; poziva EU, naj podpre okrepljeno prisotnost OVSE in nove pobude OVSE v regiji, namenjene omilitvi varnostnega položaja; |
| --- | --- |

27.

poudarja kritičen pomen usklajevanja z Natom, zlasti s črnomorskimi obalnimi državami, ki so članice zavezništva, in Združenimi državami, saj je območje Črnega morja bistven del evroatlantske varnosti; poudarja, da sta posodobitev in izboljšanje vojaških zmogljivosti obalnih držav, ki so članice EU in Nata, bistvenega pomena za zagotavljanje varnosti in stabilnosti v regiji; pozdravlja zavezo zveze Nato, da bo podpirala regionalna prizadevanja obalnih držav Črnega morja za zagotavljanje varnosti in stabilnosti; poudarja nujnost podpore EU in zveze Nato za ohranjanje Črnega morja kot odprtega gospodarskega območja; poziva OVSE, naj razširi obseg svojih prizadevanj v zvezi z varnostjo v območju Črnega morja; poziva EU, naj podpre okrepljeno prisotnost OVSE in nove pobude OVSE v regiji, namenjene omilitvi varnostnega položaja;

| 28. | opozarja, da morajo, zlasti zaradi varnostnega položaja v območju Črnega morja, v skladu s členom 42 (7) PEU vse države članice EU uživati enako raven varnosti; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da morajo, zlasti zaradi varnostnega položaja v območju Črnega morja, v skladu s členom 42 (7) PEU vse države članice EU uživati enako raven varnosti;

| 29. | pozdravlja zavezo držav članic zveze Nato kolektivni varnosti in izvajanju člena 5 Washingtonske pogodbe, če je to potrebno; pozdravlja odločitev s srečanja na vrhu zveze Nato v Walesu glede ukrepov strateškega varovanja in akcijskega načrta za pripravljenost, pomembnih elementov za varnost najbolj prizadetih držav članic zveze Nato; poziva zvezo Nato, naj nadaljuje razvijanje zmogljivosti kibernetske in raketne obrambe tudi v regiji Črnega morja ter naj pripravi načrte ukrepov za odvračanje asimetričnega in hibridnega vojskovanja in odgovor nanj; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja zavezo držav članic zveze Nato kolektivni varnosti in izvajanju člena 5 Washingtonske pogodbe, če je to potrebno; pozdravlja odločitev s srečanja na vrhu zveze Nato v Walesu glede ukrepov strateškega varovanja in akcijskega načrta za pripravljenost, pomembnih elementov za varnost najbolj prizadetih držav članic zveze Nato; poziva zvezo Nato, naj nadaljuje razvijanje zmogljivosti kibernetske in raketne obrambe tudi v regiji Črnega morja ter naj pripravi načrte ukrepov za odvračanje asimetričnega in hibridnega vojskovanja in odgovor nanj;

| 30. | odločno poziva Komisijo, naj podpre države članice pri prizadevanjih za iskanje rešitev, s katerimi bi obrambni proračun zvišali na optimalno raven 2 %; pozdravlja zavezo, ki so jo na zadnjem vrhunskem srečanju Nata v Newportu sprejele članice zveze, da bodo njihovi obrambni izdatki do leta 2024 dosegli najmanj 2 % BDP; izraža zaskrbljenost nad najavami nekaterih zaveznic, da nameravajo dodatno varčevati pri izdatkih za obrambo; v zvezi s tem opozarja na člen 3 Washingtonske pogodbe; |
| --- | --- |

30.

odločno poziva Komisijo, naj podpre države članice pri prizadevanjih za iskanje rešitev, s katerimi bi obrambni proračun zvišali na optimalno raven 2 %; pozdravlja zavezo, ki so jo na zadnjem vrhunskem srečanju Nata v Newportu sprejele članice zveze, da bodo njihovi obrambni izdatki do leta 2024 dosegli najmanj 2 % BDP; izraža zaskrbljenost nad najavami nekaterih zaveznic, da nameravajo dodatno varčevati pri izdatkih za obrambo; v zvezi s tem opozarja na člen 3 Washingtonske pogodbe;

| 31. | opozarja, da je zveza Nato, čeprav leta 2008 vlogi Gruzije in Ukrajine za akcijski načrt za članstvo zveze Nato nista bili sprejeti, na srečanju na vrhu v Bukarešti napovedala, da bosta Gruzija in Ukrajina postali članici zveze; ugotavlja, da je po vojni leta 2008 v Gruziji in nezakoniti priključitvi Krima leta 2014 Rusija ozemeljsko okrnila obe državi, da ne bi bili upravičeni do članstva v zvezi Nato; meni, da ima zveza Nato, čeprav Gruzije in Ukrajine ne more neposredno braniti, moralno dolžnost, da ju podpira pri obrambi; |
| --- | --- |

31.

opozarja, da je zveza Nato, čeprav leta 2008 vlogi Gruzije in Ukrajine za akcijski načrt za članstvo zveze Nato nista bili sprejeti, na srečanju na vrhu v Bukarešti napovedala, da bosta Gruzija in Ukrajina postali članici zveze; ugotavlja, da je po vojni leta 2008 v Gruziji in nezakoniti priključitvi Krima leta 2014 Rusija ozemeljsko okrnila obe državi, da ne bi bili upravičeni do članstva v zvezi Nato; meni, da ima zveza Nato, čeprav Gruzije in Ukrajine ne more neposredno braniti, moralno dolžnost, da ju podpira pri obrambi;

| 32. | poudarja, da mora zveza Nato obdržati splošno pomorsko in zračno prevlado na območju Črnega morja ter ohraniti zmožnost nadzorovanja območja; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da mora zveza Nato obdržati splošno pomorsko in zračno prevlado na območju Črnega morja ter ohraniti zmožnost nadzorovanja območja;

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladam in parlamentom držav članic EU in vseh držav na območju Črnega morja. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vladam in parlamentom držav članic EU in vseh držav na območju Črnega morja.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0011.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0380.

(3)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 77.

(4)  UL C 349 E, 29.11.2013, str. 38.

(5)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 26.

(6)  UL C 136 E, 11.5.2012, str. 81.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0248.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0457.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0025.

(10)  V smislu člena 7(1)(i) Rimskega statuta (2002).

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/81 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/81

---

P8_TA(2015)0233

Nedavna razkritja korupcije na visoki ravni pri FIFI

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. junija 2015 o nedavnih razkritjih korupcije na visoki ravni pri FIFI (2015/2730(RSP))

(2016/C 407/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. februarja 2014 o boju proti korupciji v EU (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. februarja 2014 o boju proti korupciji v EU (COM(2014)0038),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom Boj proti korupciji v EU (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. junija 2011 z naslovom Boj proti korupciji v EU (COM(2011)0308),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. januarja 2011 z naslovom Razvijanje evropske razsežnosti v športu (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. januarja 2011 z naslovom Razvijanje evropske razsežnosti v športu (COM(2011)0012),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o evropski razsežnosti v športu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2012 o evropski razsežnosti v športu (2),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 11. julija 2007 o športu (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 11. julija 2007 o športu (COM(2007)0391),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. maja 2014 o delovnem načrtu Evropske unije za šport (2014–2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. maja 2014 o delovnem načrtu Evropske unije za šport (2014–2017),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vnaprejšnjem dogovarjanju o izidih tekem in korupciji v športu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2013 o vnaprejšnjem dogovarjanju o izidih tekem in korupciji v športu (3),

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 23. aprila 2015 o reformi upravljanja nogometa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 23. aprila 2015 o reformi upravljanja nogometa,

| — | ob upoštevanju novega programa za šport v okviru Erasmus+ in zlasti njegovega cilja odprave čezmejnih groženj za integriteto športa, kot so doping, dogovarjanje o izidih tekem in nasilje, skupaj z vsemi oblikami nestrpnosti in diskriminacije, ter spodbujanja in podpiranja dobrega upravljanja v športu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega programa za šport v okviru Erasmus+ in zlasti njegovega cilja odprave čezmejnih groženj za integriteto športa, kot so doping, dogovarjanje o izidih tekem in nasilje, skupaj z vsemi oblikami nestrpnosti in diskriminacije, ter spodbujanja in podpiranja dobrega upravljanja v športu,

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa – Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa – Odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje,

| — | ob upoštevanju člena 2 statuta Fife, ki določa njene cilje: spodbujati integriteto, etiko in pošteno igro z namenom preprečiti vse postopke ali ravnanja, kot so korupcija, doping ali prirejanje tekem, ki bi lahko ogrozili integriteto tekem, tekmovanj, igralcev, uradnikov ali članov ali bi lahko privedli do zlorab nogometa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 statuta Fife, ki določa njene cilje: spodbujati integriteto, etiko in pošteno igro z namenom preprečiti vse postopke ali ravnanja, kot so korupcija, doping ali prirejanje tekem, ki bi lahko ogrozili integriteto tekem, tekmovanj, igralcev, uradnikov ali članov ali bi lahko privedli do zlorab nogometa,

| — | ob upoštevanju poročila Michaela Garcie o spornih postopkih zbiranja kandidatur za svetovni prvenstvi leta 2018 in 2022, o katerega objavi se je Fifa dogovorila decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Michaela Garcie o spornih postopkih zbiranja kandidatur za svetovni prvenstvi leta 2018 in 2022, o katerega objavi se je Fifa dogovorila decembra 2014,

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so švicarske oblasti 27. maja 2015 v Zürichu dale aretirati 14 uradnikov Fife, med njimi tudi njenega podpredsednika; ker je aretacijo zahtevalo pravosodno ministrstvo ZDA na podlagi obtožb zaradi pranja denarja, izsiljevanja, podkupovanja in prevar v višini več kot 150 milijonov USD; |
| --- | --- |

A.

ker so švicarske oblasti 27. maja 2015 v Zürichu dale aretirati 14 uradnikov Fife, med njimi tudi njenega podpredsednika; ker je aretacijo zahtevalo pravosodno ministrstvo ZDA na podlagi obtožb zaradi pranja denarja, izsiljevanja, podkupovanja in prevar v višini več kot 150 milijonov USD;

| B. | ker so v Švici in ZDA začeli ločeno kriminalistično preiskavo o izboru Rusije in Katarja za organizacijo svetovnih nogometnih prvenstev leta 2018 in leta 2022; |
| --- | --- |

B.

ker so v Švici in ZDA začeli ločeno kriminalistično preiskavo o izboru Rusije in Katarja za organizacijo svetovnih nogometnih prvenstev leta 2018 in leta 2022;

| C. | ker Fifa že več let deluje kot neodgovorna in nepregledna organizacija, znana po svoji koruptivnosti; ker nedavne aretacije potrjujejo, da so prevare in korupcija pri Fifi sistematične, močno razširjene in stalne ter ne gre samo za posamezne primere neustreznega ravnanja, kot trdi njen nekdanji predsednik Joseph Blatter; |
| --- | --- |

C.

ker Fifa že več let deluje kot neodgovorna in nepregledna organizacija, znana po svoji koruptivnosti; ker nedavne aretacije potrjujejo, da so prevare in korupcija pri Fifi sistematične, močno razširjene in stalne ter ne gre samo za posamezne primere neustreznega ravnanja, kot trdi njen nekdanji predsednik Joseph Blatter;

| D. | ker je bil Joseph Blatter 29. maja 2015 kljub aretacijam visokih uradnikov Fife in obtožbam proti njim in kljub krizi, ki preplavlja to organizacijo, že petič izvoljen za njenega predsednika; ker ponovna izvolitev Josepha Blatterja za predsednika Fife in njena odločitev, da ne objavi ugotovitev iz poročila Michaela Garcie o izboru Rusije in Katarja kot gostiteljev svetovnega prvenstva leta 2018 in 2020, kažeta, da Fifa deluje neodgovorno in ne prevzema odgovornosti ter še vedno ni pripravljena uvesti reform in sprememb, ki so potrebne za izboljšanje upravljanja mednarodnega nogometa; |
| --- | --- |

D.

ker je bil Joseph Blatter 29. maja 2015 kljub aretacijam visokih uradnikov Fife in obtožbam proti njim in kljub krizi, ki preplavlja to organizacijo, že petič izvoljen za njenega predsednika; ker ponovna izvolitev Josepha Blatterja za predsednika Fife in njena odločitev, da ne objavi ugotovitev iz poročila Michaela Garcie o izboru Rusije in Katarja kot gostiteljev svetovnega prvenstva leta 2018 in 2020, kažeta, da Fifa deluje neodgovorno in ne prevzema odgovornosti ter še vedno ni pripravljena uvesti reform in sprememb, ki so potrebne za izboljšanje upravljanja mednarodnega nogometa;

| E. | ker sta odstop Josepha Blatterja in aretacija uradnikov Fife ustvarila pogoje za čimprejšnjo korenito reformo njenih struktur in praks, s katerimi bi izboljšali njeno upravljanje in se borili proti korupciji v tej organizaciji; |
| --- | --- |

E.

ker sta odstop Josepha Blatterja in aretacija uradnikov Fife ustvarila pogoje za čimprejšnjo korenito reformo njenih struktur in praks, s katerimi bi izboljšali njeno upravljanje in se borili proti korupciji v tej organizaciji;

| F. | ker je integriteta športnih organizacij zelo pomembna, saj imata tako profesionalni kot ljubiteljski šport pomembno vlogo pri uveljavljanju miru, spoštovanja človekovih pravic in solidarnosti, družbi prinašata zdravstvene in gospodarske koristi, bistveno vlogo pa imata tudi pri poudarjanju temeljnih izobraževalnih in kulturnih vrednot ter spodbujanju socialnega vključevanja; |
| --- | --- |

F.

ker je integriteta športnih organizacij zelo pomembna, saj imata tako profesionalni kot ljubiteljski šport pomembno vlogo pri uveljavljanju miru, spoštovanja človekovih pravic in solidarnosti, družbi prinašata zdravstvene in gospodarske koristi, bistveno vlogo pa imata tudi pri poudarjanju temeljnih izobraževalnih in kulturnih vrednot ter spodbujanju socialnega vključevanja;

| G. | ker je evropski komisar za izobraževanje, kulturo, mladino in šport Tibor Navracsics v izjavi dne 3. junija 2015 obsodil nedavne dogodke v Fifi ter pozval k obnovitvi zaupanja in vzpostavitvi trdnega sistema dobrega upravljanja v tej organizaciji; |
| --- | --- |

G.

ker je evropski komisar za izobraževanje, kulturo, mladino in šport Tibor Navracsics v izjavi dne 3. junija 2015 obsodil nedavne dogodke v Fifi ter pozval k obnovitvi zaupanja in vzpostavitvi trdnega sistema dobrega upravljanja v tej organizaciji;

| H. | ker sta Komisija in Svet prepoznala potrebo po partnerstvu med vodstvenimi organi nogometa in javnimi organi za dobro upravljanje tega športa, v okviru katerega bi se spoštovala samoregulacija profesionalnega športa, to pa je privedlo k strukturiranemu dialogu o športu; |
| --- | --- |

H.

ker sta Komisija in Svet prepoznala potrebo po partnerstvu med vodstvenimi organi nogometa in javnimi organi za dobro upravljanje tega športa, v okviru katerega bi se spoštovala samoregulacija profesionalnega športa, to pa je privedlo k strukturiranemu dialogu o športu;

| I. | ker so v športnih organizacijah preglednost, odgovornost in demokracija – z drugimi besedami, dobro upravljanje – temeljni pogoji za režim samoregulacije in za to, da bi športno gibanje lahko uspešno in sistematično preprečevalo prevare in korupcijo v športu ter se bojevalo proti njim; |
| --- | --- |

I.

ker so v športnih organizacijah preglednost, odgovornost in demokracija – z drugimi besedami, dobro upravljanje – temeljni pogoji za režim samoregulacije in za to, da bi športno gibanje lahko uspešno in sistematično preprečevalo prevare in korupcijo v športu ter se bojevalo proti njim;

| J. | ker je Parlament že pozval vodstvene nogometne institucije k vzpostavitvi večje demokracije, preglednosti, legitimnosti in odgovornosti (in sicer s finančno revizijo, ki naj jo izvede neodvisen revizijski organ) ter dobremu upravljanju, Komisijo pa je pozval, naj predloži smernice o tem, kako se lahko podpre legitimna in ustrezna samoregulacija; |
| --- | --- |

J.

ker je Parlament že pozval vodstvene nogometne institucije k vzpostavitvi večje demokracije, preglednosti, legitimnosti in odgovornosti (in sicer s finančno revizijo, ki naj jo izvede neodvisen revizijski organ) ter dobremu upravljanju, Komisijo pa je pozval, naj predloži smernice o tem, kako se lahko podpre legitimna in ustrezna samoregulacija;

| K. | ker lahko korupcija, če ne bo nemudoma in ustrezno obravnavana, še naprej spodkopava zaupanje v športne institucije in ogrozi integriteto vsega športa; |
| --- | --- |

K.

ker lahko korupcija, če ne bo nemudoma in ustrezno obravnavana, še naprej spodkopava zaupanje v športne institucije in ogrozi integriteto vsega športa;

| L. | ker je boj proti korupciji ena od prednostnih nalog stockholmskega programa, ki mu Komisija sledi pri ukrepih na področju pravosodja in notranjih zadev; |
| --- | --- |

L.

ker je boj proti korupciji ena od prednostnih nalog stockholmskega programa, ki mu Komisija sledi pri ukrepih na področju pravosodja in notranjih zadev;

| M. | ker je šport tudi velik in hitro rastoč sektor gospodarstva EU ter pomembno prispeva k rasti in novim delovnim mestom, pri čemer dodana vrednost in učinki na zaposlovanje presegajo povprečne stopnje rasti; |
| --- | --- |

M.

ker je šport tudi velik in hitro rastoč sektor gospodarstva EU ter pomembno prispeva k rasti in novim delovnim mestom, pri čemer dodana vrednost in učinki na zaposlovanje presegajo povprečne stopnje rasti;

| 1. | obsoja sistematično in nagnusno korupcijo, odkrito v Fifi, in razglaša, da ti očitki še zdaleč niso presenetljivi; |
| --- | --- |

1.

obsoja sistematično in nagnusno korupcijo, odkrito v Fifi, in razglaša, da ti očitki še zdaleč niso presenetljivi;

| 2. | poziva športne organizacije, države članice in EU, naj v celoti sodelujejo v vseh sedanjih in prihodnjih preiskavah glede očitkov koruptivnega ravnanja v Fifi; |
| --- | --- |

2.

poziva športne organizacije, države članice in EU, naj v celoti sodelujejo v vseh sedanjih in prihodnjih preiskavah glede očitkov koruptivnega ravnanja v Fifi;

| 3. | poudarja izjemni pomen preiskave pravosodnih organov Švice in ZDA o odločitvi izvršnega odbora Fife, da kot gostitelje nogometnih prvenstev leta 1998, 2010, 2018 in 2022 izbere Francijo, Južno Afriko, Rusijo in Katar; |
| --- | --- |

3.

poudarja izjemni pomen preiskave pravosodnih organov Švice in ZDA o odločitvi izvršnega odbora Fife, da kot gostitelje nogometnih prvenstev leta 1998, 2010, 2018 in 2022 izbere Francijo, Južno Afriko, Rusijo in Katar;

| 4. | poudarja, da je pomembno zagotoviti, da bodo nadaljnje preiskave v zvezi s preteklim koruptivnim ravnanjem v Fifi po potrebi vključevale odstavitev vseh uradnikov, vpletenih v nepošteno finančno ravnanje, in pregled odločitev, povezanih s koruptivnimi ali kaznivimi dejanji; poziva EU, naj ta postopek pozorno spremlja in zagotovi potrebne pogoje za nepristransko zunanjo preiskavo; pozdravlja izjavo vodje odbora Fife za revizijo in skladnost, da bi se lahko podelitev svetovnih prvenstev leta 2018 in 2022 razveljavila, če se bodo pojavili dokazi, da je do tega prišlo zaradi koruptivnih dejavnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je pomembno zagotoviti, da bodo nadaljnje preiskave v zvezi s preteklim koruptivnim ravnanjem v Fifi po potrebi vključevale odstavitev vseh uradnikov, vpletenih v nepošteno finančno ravnanje, in pregled odločitev, povezanih s koruptivnimi ali kaznivimi dejanji; poziva EU, naj ta postopek pozorno spremlja in zagotovi potrebne pogoje za nepristransko zunanjo preiskavo; pozdravlja izjavo vodje odbora Fife za revizijo in skladnost, da bi se lahko podelitev svetovnih prvenstev leta 2018 in 2022 razveljavila, če se bodo pojavili dokazi, da je do tega prišlo zaradi koruptivnih dejavnosti;

| 5. | obsoja, da Fifa poročila Michaela Garcie ni objavila v celoti, s čimer se je bila strinjala decembra 2014, vendar tega doslej še ni opravila, in poziva Fifo, naj to nemudoma stori; |
| --- | --- |

5.

obsoja, da Fifa poročila Michaela Garcie ni objavila v celoti, s čimer se je bila strinjala decembra 2014, vendar tega doslej še ni opravila, in poziva Fifo, naj to nemudoma stori;

| 6. | opozarja, da je treba uvesti jasna in pregledna pravila za izbor gostiteljic svetovnih prvenstev ter vzpostaviti ustrezen sistem obveščanja in nadzora, da bi bila v izbirnem postopku zagotovljena enakopravnost med državami kandidatkami, končna odločitev pa bi temeljila izključno na prednostih njihovih projektov; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je treba uvesti jasna in pregledna pravila za izbor gostiteljic svetovnih prvenstev ter vzpostaviti ustrezen sistem obveščanja in nadzora, da bi bila v izbirnem postopku zagotovljena enakopravnost med državami kandidatkami, končna odločitev pa bi temeljila izključno na prednostih njihovih projektov;

| 7. | poziva vse mednarodne športne organizacije, naj zagotovijo, da bodo vse države, ki se bodo potegovale za organizacijo večjih športnih dogodkov, pri vseh dejavnosti, povezanih z organizacijo in potekom teh dogodkov, spoštovale mednarodne standarde na področju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

7.

poziva vse mednarodne športne organizacije, naj zagotovijo, da bodo vse države, ki se bodo potegovale za organizacijo večjih športnih dogodkov, pri vseh dejavnosti, povezanih z organizacijo in potekom teh dogodkov, spoštovale mednarodne standarde na področju temeljnih pravic;

| 8. | izraža zaskrbljenost zaradi razmer migrantskih delavcev v Katarju, ki gradijo infrastrukturo za svetovno prvenstvo Fife leta 2022, tudi glede: sistema kafala, ki pomeni prisilno delo, nevarnih pogojev dela, prisile delati v skrajni vročini šest dni na teden in prisile živeti v prenaseljenih in zanikrnih delovnih taboriščih; poziva Katar, naj ratificira, vključi v zakonodajo in uveljavlja temeljne delavske pravice in Mednarodno konvencijo OZN o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin; |
| --- | --- |

8.

izraža zaskrbljenost zaradi razmer migrantskih delavcev v Katarju, ki gradijo infrastrukturo za svetovno prvenstvo Fife leta 2022, tudi glede: sistema kafala, ki pomeni prisilno delo, nevarnih pogojev dela, prisile delati v skrajni vročini šest dni na teden in prisile živeti v prenaseljenih in zanikrnih delovnih taboriščih; poziva Katar, naj ratificira, vključi v zakonodajo in uveljavlja temeljne delavske pravice in Mednarodno konvencijo OZN o varstvu pravic delavcev migrantov in članov njihovih družin;

| 9. | poudarja, da sta korupcija in pranje denarja neločljivo povezana in da so vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem, pa tudi druga finančna kazniva dejanja, ki so pogosto povezana s kriminalnimi organizacijami, ki delujejo v mednarodnem obsegu, prizadeli številne države; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da sta korupcija in pranje denarja neločljivo povezana in da so vnaprejšnje dogovarjanje o izidih tekem, pa tudi druga finančna kazniva dejanja, ki so pogosto povezana s kriminalnimi organizacijami, ki delujejo v mednarodnem obsegu, prizadeli številne države;

| 10. | pozdravlja raziskovalno novinarstvo, ki je sprožilo resne sume o korupciji v Fifi in pomisleke v zvezi s postopkom kandidiranja za organizacijo svetovnega prvenstva; v zvezi s tem poziva vse športne organizacije, naj uvedejo učinkovit regulativni okvir, ki bo omogočal prijavljanje nepravilnosti in zaščito prijaviteljev; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja raziskovalno novinarstvo, ki je sprožilo resne sume o korupciji v Fifi in pomisleke v zvezi s postopkom kandidiranja za organizacijo svetovnega prvenstva; v zvezi s tem poziva vse športne organizacije, naj uvedejo učinkovit regulativni okvir, ki bo omogočal prijavljanje nepravilnosti in zaščito prijaviteljev;

| 11. | ponovno izraža že znano prepričanje, da je korupcija v Fifi neobvladljiva, sistematična in globoko zakoreninjena, in meni, da je ta organizacija resno ogrozila celovitost svetovnega nogometa, saj je imela uničujoč učinek na ves nogomet, od vrha profesionalnega nogometa pa vse do amaterskih lokalnih klubov; |
| --- | --- |

11.

ponovno izraža že znano prepričanje, da je korupcija v Fifi neobvladljiva, sistematična in globoko zakoreninjena, in meni, da je ta organizacija resno ogrozila celovitost svetovnega nogometa, saj je imela uničujoč učinek na ves nogomet, od vrha profesionalnega nogometa pa vse do amaterskih lokalnih klubov;

| 12. | močno poudarja, da nogometa, ki je najbolj priljubljen šport na svetu, ne sme omadeževati tovrstna kultura korupcije ter da ga je treba zaščiti pred nedavnimi razpleti v Fifi in obvarovati stigme; |
| --- | --- |

12.

močno poudarja, da nogometa, ki je najbolj priljubljen šport na svetu, ne sme omadeževati tovrstna kultura korupcije ter da ga je treba zaščiti pred nedavnimi razpleti v Fifi in obvarovati stigme;

| 13. | poudarja, da imata nogomet in šport na splošno zelo pozitiven učinek na vsakodnevno življenje milijonov državljanov, zlasti mladih; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da imata nogomet in šport na splošno zelo pozitiven učinek na vsakodnevno življenje milijonov državljanov, zlasti mladih;

| 14. | pozdravlja odstop Josepha Blatterja s položaja predsednika Fife in kazensko preiskavo, ki ravno poteka; poziva izvršni odbor Fife, naj uvede strukturne reforme, ki bi prinesle preglednost in odgovornost, ter naj v Fifi zagotovi odprte, uravnotežene in demokratične postopke odločanja, vključno s postopkom izvolitve novega predsednika, ter politiko ničelne strpnosti do korupcije v športu; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja odstop Josepha Blatterja s položaja predsednika Fife in kazensko preiskavo, ki ravno poteka; poziva izvršni odbor Fife, naj uvede strukturne reforme, ki bi prinesle preglednost in odgovornost, ter naj v Fifi zagotovi odprte, uravnotežene in demokratične postopke odločanja, vključno s postopkom izvolitve novega predsednika, ter politiko ničelne strpnosti do korupcije v športu;

| 15. | vseeno je zelo zaskrbljen, da Fifa, vodstveni organ svetovnega nogometa, ne bo ponovno pridobila verodostojnosti, nujno potrebne reforme pa se ne bodo zares začele, dokler ne bo imenovano novo vodstvo, to pa bi glede na pravila Fife znalo trajati še nadaljnjih devet mesecev; zato Fifo poziva, naj na pregleden in vključujoč način izbere ustreznega začasnega vodjo, ki bi nemudoma nadomestil Josepha Blatterja; |
| --- | --- |

15.

vseeno je zelo zaskrbljen, da Fifa, vodstveni organ svetovnega nogometa, ne bo ponovno pridobila verodostojnosti, nujno potrebne reforme pa se ne bodo zares začele, dokler ne bo imenovano novo vodstvo, to pa bi glede na pravila Fife znalo trajati še nadaljnjih devet mesecev; zato Fifo poziva, naj na pregleden in vključujoč način izbere ustreznega začasnega vodjo, ki bi nemudoma nadomestil Josepha Blatterja;

| 16. | želi spomniti, da je dobro upravljanje v športu predpogoj za samostojnost in samoregulacijo športnih organizacij v skladu z načeli preglednosti, odgovornosti in demokracije, ter poudarja, da je v športu potrebna politika ničelne strpnosti do korupcije; poudarja, da morajo biti v postopku odločanja ustrezno zastopani vsi deležniki, in ugotavlja, da lahko Fifa prevzame najboljše prakse drugih športnih organizacij; |
| --- | --- |

16.

želi spomniti, da je dobro upravljanje v športu predpogoj za samostojnost in samoregulacijo športnih organizacij v skladu z načeli preglednosti, odgovornosti in demokracije, ter poudarja, da je v športu potrebna politika ničelne strpnosti do korupcije; poudarja, da morajo biti v postopku odločanja ustrezno zastopani vsi deležniki, in ugotavlja, da lahko Fifa prevzame najboljše prakse drugih športnih organizacij;

| 17. | poziva Fifo, naj se brez zadržkov zaveže k temeljitemu pregledu preteklih in sedanjih odločitev ter k popolni preglednosti v prihodnje, tudi v zvezi s plačili izvršnemu odboru in vodstvu, da bi oblikovala notranje samoregulativne postopke in učinkovite mehanizme odkrivanja, preiskovanja in kaznovanja; |
| --- | --- |

17.

poziva Fifo, naj se brez zadržkov zaveže k temeljitemu pregledu preteklih in sedanjih odločitev ter k popolni preglednosti v prihodnje, tudi v zvezi s plačili izvršnemu odboru in vodstvu, da bi oblikovala notranje samoregulativne postopke in učinkovite mehanizme odkrivanja, preiskovanja in kaznovanja;

| 18. | meni, da bi pregled moral zajemati statut, strukturo, kodekse ter operativne politike in prakse Fife, uvedbo omejitve mandata in skrbnega preverjanja za člane izvršnega odbora, vključno s predsednikom, ter zunanjo in popolnoma neodvisno finančno revizijo, ki bi ocenila zanesljivost finančnih izkazov te organizacije; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi pregled moral zajemati statut, strukturo, kodekse ter operativne politike in prakse Fife, uvedbo omejitve mandata in skrbnega preverjanja za člane izvršnega odbora, vključno s predsednikom, ter zunanjo in popolnoma neodvisno finančno revizijo, ki bi ocenila zanesljivost finančnih izkazov te organizacije;

| 19. | poziva Fifo, naj za svoje vodstvo in izvršni odbor uvede stroge etične standarde in kodeks ravnanja, ki naj ga nadzoruje neodvisen nadzorni organ; |
| --- | --- |

19.

poziva Fifo, naj za svoje vodstvo in izvršni odbor uvede stroge etične standarde in kodeks ravnanja, ki naj ga nadzoruje neodvisen nadzorni organ;

| 20. | poziva vse vodstvene organe na področju športa, naj spoštujejo prakse dobrega upravljanja in povečajo preglednost ter tako zmanjšajo tveganje, da bi postali žrtev korupcije; v zvezi s tem priporoča, da se pri imenovanju članov uprav in izvršnih odborov vseh organizacij bolje upošteva uravnotežena zastopanost spolov, pri čemer je treba zlasti spomniti, da šport, zlasti nogomet, ni v izključni domeni moških; meni, da bi večja odprtost prispevala k preglednosti; |
| --- | --- |

20.

poziva vse vodstvene organe na področju športa, naj spoštujejo prakse dobrega upravljanja in povečajo preglednost ter tako zmanjšajo tveganje, da bi postali žrtev korupcije; v zvezi s tem priporoča, da se pri imenovanju članov uprav in izvršnih odborov vseh organizacij bolje upošteva uravnotežena zastopanost spolov, pri čemer je treba zlasti spomniti, da šport, zlasti nogomet, ni v izključni domeni moških; meni, da bi večja odprtost prispevala k preglednosti;

| 21. | poziva pogodbene sponzorje in radiotelevizijske hiše, naj zahtevajo in podprejo proces reform v Fifi, tako da se javno opredelijo proti korupciji v športu in izražena stališča podkrepijo s stalnim izvajanjem pritiska; |
| --- | --- |

21.

poziva pogodbene sponzorje in radiotelevizijske hiše, naj zahtevajo in podprejo proces reform v Fifi, tako da se javno opredelijo proti korupciji v športu in izražena stališča podkrepijo s stalnim izvajanjem pritiska;

| 22. | poziva Uefo in nacionalne nogometne zveze, naj okrepijo prizadevanja za to, da bi se do leta 2016 izvršili temeljni reformni ukrepi v Fifi in zlasti priporočila iz te resolucije, tako neposredno kot prek svojih predstavnikov v izvršnem odboru Fife in nacionalnih nogometnih zvez; |
| --- | --- |

22.

poziva Uefo in nacionalne nogometne zveze, naj okrepijo prizadevanja za to, da bi se do leta 2016 izvršili temeljni reformni ukrepi v Fifi in zlasti priporočila iz te resolucije, tako neposredno kot prek svojih predstavnikov v izvršnem odboru Fife in nacionalnih nogometnih zvez;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru delovnega načrta EU za šport kot prednostno nalogo pospešijo delo in ukrepe za dobro upravljanje ter zagotovijo, da bodo nacionalne športne zveze v celoti vključene v ukrepe za boljše upravljanje na evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj v okviru delovnega načrta EU za šport kot prednostno nalogo pospešijo delo in ukrepe za dobro upravljanje ter zagotovijo, da bodo nacionalne športne zveze v celoti vključene v ukrepe za boljše upravljanje na evropski in mednarodni ravni;

| 24. | poziva Komisijo, naj usklajeno z državami članicami ter v sodelovanju z Interpolom, Europolom in Eurojustom sprejme vse ustrezne ukrepe, vključno z dejanskim zagotavljanjem izvrševanja, za obravnavo morebitnih znakov korupcije pri uradnikih Fife in nacionalnih nogometnih zvez na ozemlju EU, ter naj poveča sodelovanje pri zagotavljanju izvrševanja evropskega prava s pomočjo skupnih preiskovalnih enot in sodelovanjem med organi pregona; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj usklajeno z državami članicami ter v sodelovanju z Interpolom, Europolom in Eurojustom sprejme vse ustrezne ukrepe, vključno z dejanskim zagotavljanjem izvrševanja, za obravnavo morebitnih znakov korupcije pri uradnikih Fife in nacionalnih nogometnih zvez na ozemlju EU, ter naj poveča sodelovanje pri zagotavljanju izvrševanja evropskega prava s pomočjo skupnih preiskovalnih enot in sodelovanjem med organi pregona;

| 25. | poudarja, da boj proti korupciji v športu zaradi njene nadnacionalne narave zahteva učinkovitejše sodelovanje med vsemi deležniki, vključno z javnimi organi, organi preiskovanja in kazenskega pregona, športno panogo, športniki in navijači, poseben poudarek pa bi bilo treba nameniti tudi izobraževanju in preventivnim ukrepom na tem področju; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da boj proti korupciji v športu zaradi njene nadnacionalne narave zahteva učinkovitejše sodelovanje med vsemi deležniki, vključno z javnimi organi, organi preiskovanja in kazenskega pregona, športno panogo, športniki in navijači, poseben poudarek pa bi bilo treba nameniti tudi izobraževanju in preventivnim ukrepom na tem področju;

| 26. | pozdravlja novi program za šport v okviru Erasmus+, ki podpira mednarodne izobraževalne projekte za boj proti čezmejnim grožnjam integriteti in etiki športa, kot so doping, dogovarjanje o izidih tekem in nasilje, skupaj z vsemi oblikami nestrpnosti in diskriminacije, ter poskuša spodbujati in podpirati dobro upravljanje v športu; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja novi program za šport v okviru Erasmus+, ki podpira mednarodne izobraževalne projekte za boj proti čezmejnim grožnjam integriteti in etiki športa, kot so doping, dogovarjanje o izidih tekem in nasilje, skupaj z vsemi oblikami nestrpnosti in diskriminacije, ter poskuša spodbujati in podpirati dobro upravljanje v športu;

| 27. | poziva države članice in športne zveze, naj ustrezno obveščajo in izobražujejo športnike in potrošnike že od mladih nog in na vseh ravneh športa, tako ljubiteljskega kot profesionalnega; spodbuja športne organizacije, naj vzpostavijo celovite programe za preventivo in izobraževanje, ki bi vsebovali jasne obveznosti za klube, lige in zveze, zlasti v zvezi z mladoletniki, ter naj pri njih vztraja; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice in športne zveze, naj ustrezno obveščajo in izobražujejo športnike in potrošnike že od mladih nog in na vseh ravneh športa, tako ljubiteljskega kot profesionalnega; spodbuja športne organizacije, naj vzpostavijo celovite programe za preventivo in izobraževanje, ki bi vsebovali jasne obveznosti za klube, lige in zveze, zlasti v zvezi z mladoletniki, ter naj pri njih vztraja;

| 28. | pozdravlja nedavni sporazum o četrti direktivi o preprečevanju pranja denarja in podpira proaktivno uporabo vseh sredstev iz nove zakonodaje, s katerimi se lahko spopademo s to problematiko; poziva Komisijo, naj stalno spremlja zakonodajo na področju boja proti pranju denarja, da bi zagotovila, da bo zadoščala za boj proti korupciji v športu, ter da bi zagotovila nadzor nad vodstvenimi organi na področju športa, ki so registrirani v EU, in njihovimi uradniki; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja nedavni sporazum o četrti direktivi o preprečevanju pranja denarja in podpira proaktivno uporabo vseh sredstev iz nove zakonodaje, s katerimi se lahko spopademo s to problematiko; poziva Komisijo, naj stalno spremlja zakonodajo na področju boja proti pranju denarja, da bi zagotovila, da bo zadoščala za boj proti korupciji v športu, ter da bi zagotovila nadzor nad vodstvenimi organi na področju športa, ki so registrirani v EU, in njihovimi uradniki;

| 29. | vztraja v prepričanju, da morajo boj proti korupciji v zvezi z upravljanjem Fife spremljati jasne zaveze in ukrepi Fife, EU, držav članic in drugih deležnikov proti drugim kaznivim dejanjem, ki vplivajo na športne organizacije, zlasti dogovarjanje o izidu tekem, ki so pogosto povezana z organiziranim kriminalom, ki deluje v mednarodnem obsegu; |
| --- | --- |

29.

vztraja v prepričanju, da morajo boj proti korupciji v zvezi z upravljanjem Fife spremljati jasne zaveze in ukrepi Fife, EU, držav članic in drugih deležnikov proti drugim kaznivim dejanjem, ki vplivajo na športne organizacije, zlasti dogovarjanje o izidu tekem, ki so pogosto povezana z organiziranim kriminalom, ki deluje v mednarodnem obsegu;

| 30. | poudarja, da morajo vse prihodnje reforme v profesionalnem športu, zlasti v nogometu, vključevati vsebinske določbe za zaščito pravic športnikov, trenerjev in ekip; v zvezi s tem poudarja, da je treba obravnavati tudi lastništvo tretjih oseb nad igralci v evropskem športu; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da morajo vse prihodnje reforme v profesionalnem športu, zlasti v nogometu, vključevati vsebinske določbe za zaščito pravic športnikov, trenerjev in ekip; v zvezi s tem poudarja, da je treba obravnavati tudi lastništvo tretjih oseb nad igralci v evropskem športu;

| 31. | podpira poziv iz kampanje gibanja New FIFA Now, naj se oblikuje neodvisna nevladna komisija za reformo Fife, ki naj jo nadzoruje neodvisen mednarodni organ; |
| --- | --- |

31.

podpira poziv iz kampanje gibanja New FIFA Now, naj se oblikuje neodvisna nevladna komisija za reformo Fife, ki naj jo nadzoruje neodvisen mednarodni organ;

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Mednarodni nogometni zvezi (Fifa), Evropski nogometni zvezi (Uefa), nacionalnim nogometnim zvezam, Združenju evropskih profesionalnih nogometnih lig (EPFL), Združenju evropskih nogometnih klubov (ECA) in Svetovnemu združenju sindikatov profesionalnih igralcev nogometa (FIFPro). |
| --- | --- |

32.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Mednarodni nogometni zvezi (Fifa), Evropski nogometni zvezi (Uefa), nacionalnim nogometnim zvezam, Združenju evropskih profesionalnih nogometnih lig (EPFL), Združenju evropskih nogometnih klubov (ECA) in Svetovnemu združenju sindikatov profesionalnih igralcev nogometa (FIFPro).

---

(1)  UL L 141, 5.6.2015, str. 73.

(2)  UL C 239 E, 20.8.2013, str. 46.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0098.

---

Sreda, 24. junij 2015

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/86 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/86

---

P8_TA(2015)0238

Pregled okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o pregledu okvira za gospodarsko upravljanje: ocena stanja in izzivi (2014/2145(INI))

(2016/C 407/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (2),

| — | ob upoštevanju pisma takratnega podpredsednika Komisije, Ollija Rehna z dne 3. julija 2013 o uporabi člena 5(1) Uredbe Sveta (EC) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma takratnega podpredsednika Komisije, Ollija Rehna z dne 3. julija 2013 o uporabi člena 5(1) Uredbe Sveta (EC) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1177/2011 z dne 8. novembra 2011 o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/85/EU z dne 8. novembra 2011 o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1174/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o preiskavi vloge in delovanja trojke (ECB, Komisija in Mednarodni denarni sklad) v zvezi z državami v programu euroobmočja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o preiskavi vloge in delovanja trojke (ECB, Komisija in Mednarodni denarni sklad) v zvezi z državami v programu euroobmočja (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o ustavnih težavah upravljanja Evropske unije na več ravneh (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2013 o ustavnih težavah upravljanja Evropske unije na več ravneh (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih sprožili (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2014 o pregledu ekonomskega upravljanja – Poročilo o uporabi uredb (EU) št. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 in 473/2013 (COM(2014)0905), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2014 o pregledu ekonomskega upravljanja – Poročilo o uporabi uredb (EU) št. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 in 473/2013 (COM(2014)0905),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 o tem, kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 o tem, kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012),

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z dne 23. julija 2014 (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z dne 23. julija 2014 (COM(2014)0473),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z zasedanj junija in decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z zasedanj junija in decembra 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov vrha držav euroobmočja iz oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov vrha držav euroobmočja iz oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju govora predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja v Evropskem parlamentu z dne 15. julija 2014; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja v Evropskem parlamentu z dne 15. julija 2014;

| — | ob upoštevanju govora predsednika ECB Maria Draghija na letnem simpoziju v Jackson Holu 22. avgusta 2014; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora predsednika ECB Maria Draghija na letnem simpoziju v Jackson Holu 22. avgusta 2014;

| — | ob upoštevanju priložnostnega dokumenta ECB št. 157 o opredelitvi fiskalnih in makroekonomskih neravnovesij – neizkoriščene sinergije v okrepljenem okviru upravljanja EU („The identification of fiscal and macroeconomic imbalances – unexploited synergies under the strengthened EU governance framework“) iz novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priložnostnega dokumenta ECB št. 157 o opredelitvi fiskalnih in makroekonomskih neravnovesij – neizkoriščene sinergije v okrepljenem okviru upravljanja EU („The identification of fiscal and macroeconomic imbalances – unexploited synergies under the strengthened EU governance framework“) iz novembra 2014,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta št. 163 Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z naslovom „Trends in income inequality and its impact on economic growth“ (O trendih v neenakosti dohodkov in njihovem vplivu na gospodarsko rast) z dne 9. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta št. 163 Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) z naslovom „Trends in income inequality and its impact on economic growth“ (O trendih v neenakosti dohodkov in njihovem vplivu na gospodarsko rast) z dne 9. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju dokumenta za razpravo Mednarodnega denarnega sklada iz septembra 2013 o napredovanju proti fiskalni uniji euroobmočja („Towards a fiscal union for the euro area“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta za razpravo Mednarodnega denarnega sklada iz septembra 2013 o napredovanju proti fiskalni uniji euroobmočja („Towards a fiscal union for the euro area“),

| — | ob upoštevanju predlogov Sveta ECB z dne 10. junija 2010 z naslovom „Reinforcing Economic Governance in the Euro Area“ (Krepitev gospodarskega upravljanja v euroobmočju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov Sveta ECB z dne 10. junija 2010 z naslovom „Reinforcing Economic Governance in the Euro Area“ (Krepitev gospodarskega upravljanja v euroobmočju),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: naložbe za delovna mesta in rast, ki ga je Svet za splošne zadeve (kohezijo) sprejel 19. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: naložbe za delovna mesta in rast, ki ga je Svet za splošne zadeve (kohezijo) sprejel 19. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za ustavne zadeve (A8-0190/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za ustavne zadeve (A8-0190/2015),

| A. | ker se je gospodarsko upravljanje v euroobmočju, oblikovano z namenom, da bi preprečili nevzdržne javne finance in uskladili fiskalne politike, začelo s Paktom za stabilnost in rast, sestavljenim iz dveh enostavnih pravil za preprečevanje škodljivih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo kot celoto; |
| --- | --- |

A.

ker se je gospodarsko upravljanje v euroobmočju, oblikovano z namenom, da bi preprečili nevzdržne javne finance in uskladili fiskalne politike, začelo s Paktom za stabilnost in rast, sestavljenim iz dveh enostavnih pravil za preprečevanje škodljivih učinkov na ekonomsko in monetarno unijo kot celoto;

| B. | ker je v zvezi z izvajanjem teh pravil takoj po uvedbi evra nastopila izčrpanost zaradi konsolidacije, s katero je bil postavljen temelj za sedanjo krizo v ekonomski in monetarni uniji; |
| --- | --- |

B.

ker je v zvezi z izvajanjem teh pravil takoj po uvedbi evra nastopila izčrpanost zaradi konsolidacije, s katero je bil postavljen temelj za sedanjo krizo v ekonomski in monetarni uniji;

| C. | ker je leta 2005 potekala reforma prvotnega Pakta za stabilnost in rast, ki je uvedla več izboljšav in povečala prožnost, vendar ni dovolj poglobljeno obravnavala težave šibkih določb o izvrševanju in usklajevanju; |
| --- | --- |

C.

ker je leta 2005 potekala reforma prvotnega Pakta za stabilnost in rast, ki je uvedla več izboljšav in povečala prožnost, vendar ni dovolj poglobljeno obravnavala težave šibkih določb o izvrševanju in usklajevanju;

| D. | ker bi situacijo, ko številne države tvegajo, da ne bodo mogle odplačati dolga, kar bi povzročilo krizo in depresijo svetovnih razsežnosti, lahko preprečili z namenskimi mehanizmi, kot sta evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo; |
| --- | --- |

D.

ker bi situacijo, ko številne države tvegajo, da ne bodo mogle odplačati dolga, kar bi povzročilo krizo in depresijo svetovnih razsežnosti, lahko preprečili z namenskimi mehanizmi, kot sta evropski instrument za finančno stabilnost in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo;

| E. | ker je bilo za preprečitev še ene tovrstne krize in njenega širjenja na druge države prek bančnega sektorja sprejetih več ukrepov, ki so vključevali vzpostavitev bančne unije, evropskega mehanizma za stabilnost, izboljšanje zakonodaje na področju gospodarskega upravljanja v obliki šesterčka in dvojčka, Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji ter evropskega semestra, vse to pa je treba obravnavati kot sveženj; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo za preprečitev še ene tovrstne krize in njenega širjenja na druge države prek bančnega sektorja sprejetih več ukrepov, ki so vključevali vzpostavitev bančne unije, evropskega mehanizma za stabilnost, izboljšanje zakonodaje na področju gospodarskega upravljanja v obliki šesterčka in dvojčka, Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji ter evropskega semestra, vse to pa je treba obravnavati kot sveženj;

| F. | ker naj bi se po zadnji jesenski napovedi Komisije BDP euroobmočja povečal, potem ko je bila dve leti zapored rast negativna, kar pomeni, da gospodarsko okrevanje vendarle počasi napreduje in ga je treba še okrepiti, saj bo proizvodna vrzel ostala velika; |
| --- | --- |

F.

ker naj bi se po zadnji jesenski napovedi Komisije BDP euroobmočja povečal, potem ko je bila dve leti zapored rast negativna, kar pomeni, da gospodarsko okrevanje vendarle počasi napreduje in ga je treba še okrepiti, saj bo proizvodna vrzel ostala velika;

| G. | ker med državami članicami tudi po izvedbi programov še vedno vladajo ogromne razlike v smislu deleža dolga, stopnje primanjkljaja, stopnje brezposelnosti, stanja na tekočih računih in ravni socialnega varstva, kar je odraz razlik glede vzrokov za krizo in tega, kje se je začela, kot tudi razlike glede ambicij, učinka in nacionalne odgovornosti pri izvajanju ukrepov, o katerih so se dogovorile institucije in zadevne države članice; |
| --- | --- |

G.

ker med državami članicami tudi po izvedbi programov še vedno vladajo ogromne razlike v smislu deleža dolga, stopnje primanjkljaja, stopnje brezposelnosti, stanja na tekočih računih in ravni socialnega varstva, kar je odraz razlik glede vzrokov za krizo in tega, kje se je začela, kot tudi razlike glede ambicij, učinka in nacionalne odgovornosti pri izvajanju ukrepov, o katerih so se dogovorile institucije in zadevne države članice;

| H. | ker so se naložbe v euroobmočju od predkriznega obdobja zmanjšale za 17 % in so še vedno šibke; ker pomanjkanje v prihodnost usmerjenih naložb in nevzdržna javni in zasebni dolg pomenijo breme, ki lahko ohromi prihodnje generacije; |
| --- | --- |

H.

ker so se naložbe v euroobmočju od predkriznega obdobja zmanjšale za 17 % in so še vedno šibke; ker pomanjkanje v prihodnost usmerjenih naložb in nevzdržna javni in zasebni dolg pomenijo breme, ki lahko ohromi prihodnje generacije;

| I. | ker je bil kot pomemben instrument za spodbujanje zlasti zasebnih naložb vzpostavljen evropski načrt za naložbe, s katerim naj bi v naslednjih treh letih mobilizirali za 315 milijard EUR novih naložb; ker bo ta načrt, če bodo predlagani finančni cilji doseženi, zgolj ena izmed prvin za odpravo naložbene vrzeli, k čemur bo pripomoglo tudi izvajanje strukturnih reform, s katerimi bi v državah članicah ustvarili vlagateljem prijazno okolje; |
| --- | --- |

I.

ker je bil kot pomemben instrument za spodbujanje zlasti zasebnih naložb vzpostavljen evropski načrt za naložbe, s katerim naj bi v naslednjih treh letih mobilizirali za 315 milijard EUR novih naložb; ker bo ta načrt, če bodo predlagani finančni cilji doseženi, zgolj ena izmed prvin za odpravo naložbene vrzeli, k čemur bo pripomoglo tudi izvajanje strukturnih reform, s katerimi bi v državah članicah ustvarili vlagateljem prijazno okolje;

Ocena stanja v zvezi s sedanjim okvirom gospodarskega upravljanja

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 28. novembra 2014 o pregledu gospodarskega upravljanja; meni, da sta v oceni Komisije prikazana način in obseg uporabe in izvajanja različnih orodij in postopkov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije z dne 28. novembra 2014 o pregledu gospodarskega upravljanja; meni, da sta v oceni Komisije prikazana način in obseg uporabe in izvajanja različnih orodij in postopkov;

| 2. | poudarja, da je v osrčju sistema gospodarskega upravljanja preprečevanje čezmernega primanjkljaja, prevelikega dolga ter čezmernih makroekonomskih neravnotežij, pa tudi usklajevanje gospodarskih politik; poudarja, da je torej pri pregledu osrednje vprašanje, ali je ekonomska in monetarna unija z novim okvirom gospodarskega upravljanja postala odpornejša – zlasti ali je sposobna preprečiti nezmožnost držav članic za odplačevanje dolga – ter ali je prispevala k tesnejšemu usklajevanju in konvergenci gospodarskih politik držav članic ter zagotovila visoko raven preglednosti, verodostojnosti in demokratične odgovornosti; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je v osrčju sistema gospodarskega upravljanja preprečevanje čezmernega primanjkljaja, prevelikega dolga ter čezmernih makroekonomskih neravnotežij, pa tudi usklajevanje gospodarskih politik; poudarja, da je torej pri pregledu osrednje vprašanje, ali je ekonomska in monetarna unija z novim okvirom gospodarskega upravljanja postala odpornejša – zlasti ali je sposobna preprečiti nezmožnost držav članic za odplačevanje dolga – ter ali je prispevala k tesnejšemu usklajevanju in konvergenci gospodarskih politik držav članic ter zagotovila visoko raven preglednosti, verodostojnosti in demokratične odgovornosti;

| 3. | je seznanjen, da je bil v nekaterih državah članicah dosežen napredek pri reševanju višine dolga oziroma končanju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen, da je bil v nekaterih državah članicah dosežen napredek pri reševanju višine dolga oziroma končanju postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem;

| 4. | se strinja z ugotovitvijo Komisije, da so nekateri deli novega okvira pokazali rezultate, da pa je zmožnost sklepanja o učinkovitosti predpisov v običajnih gospodarskih časih omejena; |
| --- | --- |

4.

se strinja z ugotovitvijo Komisije, da so nekateri deli novega okvira pokazali rezultate, da pa je zmožnost sklepanja o učinkovitosti predpisov v običajnih gospodarskih časih omejena;

| 5. | priznava, da je ocena uporabe šesterčka in dvojčka za zdaj le delna, saj je ne moremo ločiti od evropskega semestra, PDEU in fiskalnega pakta; |
| --- | --- |

5.

priznava, da je ocena uporabe šesterčka in dvojčka za zdaj le delna, saj je ne moremo ločiti od evropskega semestra, PDEU in fiskalnega pakta;

| 6. | pozdravlja, da je bilo s šesterčkom in dvojčkom razširjeno področje uporabe Pakta za stabilnost in rast, in sicer z vključitvijo postopkov za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnotežij v državah članicah in med njimi, zato da bi pretirano zanašanje na merilo primanjkljaja nadomestili z uporabo merila primanjkljaja in skupnega dolga ter poskusili čim bolj zgodaj odkriti in rešiti morebitne težave in tako preprečiti krize, obenem pa bi omogočili prožnost z določbami o strukturnih reformah, naložbah in neugodnih konjunkturnih pogojih; želi spomniti, da s prožnostjo ne moremo omajati preventivne narave pakta; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja, da je bilo s šesterčkom in dvojčkom razširjeno področje uporabe Pakta za stabilnost in rast, in sicer z vključitvijo postopkov za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnotežij v državah članicah in med njimi, zato da bi pretirano zanašanje na merilo primanjkljaja nadomestili z uporabo merila primanjkljaja in skupnega dolga ter poskusili čim bolj zgodaj odkriti in rešiti morebitne težave in tako preprečiti krize, obenem pa bi omogočili prožnost z določbami o strukturnih reformah, naložbah in neugodnih konjunkturnih pogojih; želi spomniti, da s prožnostjo ne moremo omajati preventivne narave pakta;

| 7. | poudarja, da je pregled stanja pomemben zato, da se lahko makroekonomska neravnotežja odkrijejo že dovolj zgodaj, pri prizadevanjih za odpravo neravnotežij pa so pomembne tudi trajnostne strukturne reforme; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je pregled stanja pomemben zato, da se lahko makroekonomska neravnotežja odkrijejo že dovolj zgodaj, pri prizadevanjih za odpravo neravnotežij pa so pomembne tudi trajnostne strukturne reforme;

| 8. | poudarja, da dosledno in pošteno izvajanje okvira v vseh državah in ves čas prispeva k verodostojnosti; poziva Komisijo in Svet, naj izvajata in upoštevata spremembe, ki sta jih v Pakt za stabilnost in rast prinesla šesterček in dvojček – predvsem določbe o izvrševanju; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da dosledno in pošteno izvajanje okvira v vseh državah in ves čas prispeva k verodostojnosti; poziva Komisijo in Svet, naj izvajata in upoštevata spremembe, ki sta jih v Pakt za stabilnost in rast prinesla šesterček in dvojček – predvsem določbe o izvrševanju;

| 9. | je prepričan, da so v teh gospodarskih razmerah, ko je rast šibka, brezposelnost pa visoka, potrebni nujni, obsežni in odločni ukrepi na podlagi celostnega pristopa ter rasti prijazne fiskalne konsolidacije, strukturnih reform in spodbujanja naložb, zato da bi obnovili trajnostno rast in konkurenčnost, spodbudili inovacije in se borili proti brezposelnosti, obenem pa reševali tveganje vztrajno nizke inflacije ali potencialno nevarnost deflacijskih pritiskov in vztrajnih makroekonomskih neravnotežij; želi poudariti, da mora biti okvir gospodarskega upravljanja osnovna sestavina takega celostnega pristopa, če se želimo soočiti s temi izzivi; |
| --- | --- |

9.

je prepričan, da so v teh gospodarskih razmerah, ko je rast šibka, brezposelnost pa visoka, potrebni nujni, obsežni in odločni ukrepi na podlagi celostnega pristopa ter rasti prijazne fiskalne konsolidacije, strukturnih reform in spodbujanja naložb, zato da bi obnovili trajnostno rast in konkurenčnost, spodbudili inovacije in se borili proti brezposelnosti, obenem pa reševali tveganje vztrajno nizke inflacije ali potencialno nevarnost deflacijskih pritiskov in vztrajnih makroekonomskih neravnotežij; želi poudariti, da mora biti okvir gospodarskega upravljanja osnovna sestavina takega celostnega pristopa, če se želimo soočiti s temi izzivi;

| 10. | se strinja z izjavo komisarke Marianne Thyssen, da so države, ki zagotavljajo bolj kakovostna delovna mesta in boljše socialno varstvo ter vlagajo v človeški kapital, bolj odporne na gospodarske krize; poziva Komisijo, naj to stališče upošteva pri nadaljnjem oblikovanju vseh politik evropskega semestra in priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

10.

se strinja z izjavo komisarke Marianne Thyssen, da so države, ki zagotavljajo bolj kakovostna delovna mesta in boljše socialno varstvo ter vlagajo v človeški kapital, bolj odporne na gospodarske krize; poziva Komisijo, naj to stališče upošteva pri nadaljnjem oblikovanju vseh politik evropskega semestra in priporočil za posamezne države;

| 11. | poudarja, da je treba sedanji okvir gospodarskega upravljanja izvajati in po potrebi izboljšati, da bomo zagotovili fiskalno stabilnost, odprli resnično razpravo o splošni oceni vsega euroobmočja in omogočili rasti prijazno fiskalno odgovornost, izboljšali obete za gospodarsko konvergenco euroobmočja in enakovredno obravnavali različne gospodarske in fiskalne razmere v državah članicah; vztraja, da tu manjka prevzemanja odgovornosti na nacionalni ravni, osredotočenosti na mednarodni gospodarski vidik in ustreznega mehanizma demokratične odgovornosti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba sedanji okvir gospodarskega upravljanja izvajati in po potrebi izboljšati, da bomo zagotovili fiskalno stabilnost, odprli resnično razpravo o splošni oceni vsega euroobmočja in omogočili rasti prijazno fiskalno odgovornost, izboljšali obete za gospodarsko konvergenco euroobmočja in enakovredno obravnavali različne gospodarske in fiskalne razmere v državah članicah; vztraja, da tu manjka prevzemanja odgovornosti na nacionalni ravni, osredotočenosti na mednarodni gospodarski vidik in ustreznega mehanizma demokratične odgovornosti;

| 12. | poudarja, da sedanje razmere zahtevajo okrepljeno in vključujoče gospodarsko usklajevanje, če upoštevamo vse euroobmočje ter več prevzemanja nacionalne odgovornosti in povečanje demokratične odgovornosti za izvajanje pravil (da se povrne zaupanje, spodbudi konvergenca med državami članicami, izboljša fiskalna trajnost, podprejo strukturne reforme in spodbudijo naložbe), pa tudi hitro odzivanje za odpravo najočitnejših pomanjkljivosti, večjo učinkovitost okvira za gospodarsko upravljanje ter da se zagotovi dosledno in pošteno izvajanje okvira v vseh državah in ves čas; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da sedanje razmere zahtevajo okrepljeno in vključujoče gospodarsko usklajevanje, če upoštevamo vse euroobmočje ter več prevzemanja nacionalne odgovornosti in povečanje demokratične odgovornosti za izvajanje pravil (da se povrne zaupanje, spodbudi konvergenca med državami članicami, izboljša fiskalna trajnost, podprejo strukturne reforme in spodbudijo naložbe), pa tudi hitro odzivanje za odpravo najočitnejših pomanjkljivosti, večjo učinkovitost okvira za gospodarsko upravljanje ter da se zagotovi dosledno in pošteno izvajanje okvira v vseh državah in ves čas;

| 13. | poudarja, da so za gospodarsko upravljanje pomembni preprosti in pregledni postopki, ter svari, da je okvir gospodarskega upravljanja zaradi dosedanje zapletenosti, pomanjkljivega izvajanja in premajhne odgovornosti manj učinkovit in ga nacionalni parlamenti, lokalni organi, socialni partnerji in državljani v državah članicah niso pripravljeni sprejeti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so za gospodarsko upravljanje pomembni preprosti in pregledni postopki, ter svari, da je okvir gospodarskega upravljanja zaradi dosedanje zapletenosti, pomanjkljivega izvajanja in premajhne odgovornosti manj učinkovit in ga nacionalni parlamenti, lokalni organi, socialni partnerji in državljani v državah članicah niso pripravljeni sprejeti;

| 14. | priznava, da je bil z razpravo o srednjeročnem cilju in z večjo odgovornostjo za nacionalne razprave v državah članicah euroobmočja dosežen določen napredek, tudi zaradi prispevka nacionalnih fiskalnih svetov – neodvisnih organov, ki spremljajo spoštovanje fiskalnih pravil in makroekonomske napovedi; poziva Komisijo, naj predstavi pregled strukture in delovanja nacionalnih fiskalnih svetov v posameznih državah članicah in kako bi lahko boljše sodelovanje med njimi izboljšalo odgovornost držav članic; |
| --- | --- |

14.

priznava, da je bil z razpravo o srednjeročnem cilju in z večjo odgovornostjo za nacionalne razprave v državah članicah euroobmočja dosežen določen napredek, tudi zaradi prispevka nacionalnih fiskalnih svetov – neodvisnih organov, ki spremljajo spoštovanje fiskalnih pravil in makroekonomske napovedi; poziva Komisijo, naj predstavi pregled strukture in delovanja nacionalnih fiskalnih svetov v posameznih državah članicah in kako bi lahko boljše sodelovanje med njimi izboljšalo odgovornost držav članic;

| 15. | meni, da je okvir gospodarskega upravljanja ključna politična pobuda, ki v temelju podpira cilje strategije Evropa 2020 in vodilne pobude, namenjene celovitemu izkoriščanju potenciala enotnega trga za rast; meni, da bodo države članice, če se ta potencial sprosti, lažje dosegle cilje okvira gospodarskega upravljanja; meni tudi, da so glavni akterji na enotnem trgu potrošniki in podjetja; |
| --- | --- |

15.

meni, da je okvir gospodarskega upravljanja ključna politična pobuda, ki v temelju podpira cilje strategije Evropa 2020 in vodilne pobude, namenjene celovitemu izkoriščanju potenciala enotnega trga za rast; meni, da bodo države članice, če se ta potencial sprosti, lažje dosegle cilje okvira gospodarskega upravljanja; meni tudi, da so glavni akterji na enotnem trgu potrošniki in podjetja;

Najboljša uporaba prožnosti v okviru veljavnih pravil

| 16. | poudarja, da je bil Pakt za stabilnost in rast oblikovan za zagotovitev fiskalne vzdržnosti držav članic, ki sodelujejo v ekonomski in monetarni uniji, ter državam članicam omogoča, da po potrebi izvajajo proticiklično politiko, in zagotavlja potreben fiskalni manevrski prostor za pravilno delovanje avtomatskih stabilizatorjev; poudarja, da vse države članice ob razcvetu gospodarstva niso ustvarile presežka in nekatere veljavne določbe o prožnosti v preteklih letih niso bile dodobra izkoriščene; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je bil Pakt za stabilnost in rast oblikovan za zagotovitev fiskalne vzdržnosti držav članic, ki sodelujejo v ekonomski in monetarni uniji, ter državam članicam omogoča, da po potrebi izvajajo proticiklično politiko, in zagotavlja potreben fiskalni manevrski prostor za pravilno delovanje avtomatskih stabilizatorjev; poudarja, da vse države članice ob razcvetu gospodarstva niso ustvarile presežka in nekatere veljavne določbe o prožnosti v preteklih letih niso bile dodobra izkoriščene;

| 17. | pozdravlja, da Komisija v svojem razlagalnem sporočilu o prožnosti priznava, da je način razlaganja veljavnih fiskalnih pravil eden od dejavnikov pri premoščanju naložbene vrzeli v EU ter pri lažjem izvajanju trajnostnih in socialno uravnovešenih strukturnih reform, ki spodbujajo rast; ugotavlja, da v sporočilu ni sprememb glede izračunavanja primanjkljaja, da pa se lahko z nekaterimi naložbami utemelji začasno odstopanje od srednjeročnega cilja države članice ali od poteka prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja, da Komisija v svojem razlagalnem sporočilu o prožnosti priznava, da je način razlaganja veljavnih fiskalnih pravil eden od dejavnikov pri premoščanju naložbene vrzeli v EU ter pri lažjem izvajanju trajnostnih in socialno uravnovešenih strukturnih reform, ki spodbujajo rast; ugotavlja, da v sporočilu ni sprememb glede izračunavanja primanjkljaja, da pa se lahko z nekaterimi naložbami utemelji začasno odstopanje od srednjeročnega cilja države članice ali od poteka prilagoditve za doseganje srednjeročnega cilja;

| 18. | podpira vse spodbude, ki jih je Evropska komisija predlagala za financiranje novega Evropskega sklada za strateške naložbe, ustvarjene predvsem tako, da bodo nacionalni prispevki v sklad fiskalno nevtralni, kar zadeva doseganje srednjeročnega cilja in potrebne fiskalne prilagoditve, in da se v preventivnem ali korektivnem delu pakta za stabilnost in rast ne bodo spremenile; je seznanjen, da Komisija ne namerava začeti postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, če bo država članica zgolj zaradi dodatnega prispevka v Evropski sklad za strateške naložbe le malo in le začasno presegla 3-odstotni prag primanjkljaja; želi opomniti, da Pakt za stabilnost in rast bistveno prispeva k vzpostavljanju zaupanja, ko gre za privabljanje tujih naložb; poudarja, da je pomembna dopolnilna narava financiranja iz Evropskega sklada za strateške naložbe, saj na ta način financirani projekti v nobenem primeru ne smejo zgolj nadomestiti že načrtovanih naložb, marveč se mora dejansko povečati neto raven naložb; |
| --- | --- |

18.

podpira vse spodbude, ki jih je Evropska komisija predlagala za financiranje novega Evropskega sklada za strateške naložbe, ustvarjene predvsem tako, da bodo nacionalni prispevki v sklad fiskalno nevtralni, kar zadeva doseganje srednjeročnega cilja in potrebne fiskalne prilagoditve, in da se v preventivnem ali korektivnem delu pakta za stabilnost in rast ne bodo spremenile; je seznanjen, da Komisija ne namerava začeti postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, če bo država članica zgolj zaradi dodatnega prispevka v Evropski sklad za strateške naložbe le malo in le začasno presegla 3-odstotni prag primanjkljaja; želi opomniti, da Pakt za stabilnost in rast bistveno prispeva k vzpostavljanju zaupanja, ko gre za privabljanje tujih naložb; poudarja, da je pomembna dopolnilna narava financiranja iz Evropskega sklada za strateške naložbe, saj na ta način financirani projekti v nobenem primeru ne smejo zgolj nadomestiti že načrtovanih naložb, marveč se mora dejansko povečati neto raven naložb;

| 19. | ugotavlja, da je namen sporočila razjasniti področje uporabe klavzule o naložbah ter tako omogočiti nekoliko začasne prožnosti v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast, in sicer z začasnim odstopanjem od srednjeročnega cilja pod pogojem, da ne bosta prekoračeni 3-odstotna referenčna vrednost primanjkljaja in ustrezna varnostna rezerva, tako da bodo zajeti naložbeni programi držav članic, zlasti kar zadeva izdatke za projekte v okviru strukturne in kohezijske politike, vključno s pobudo za zaposlovanje mladih, vseevropskimi omrežji in instrumentom za povezovanje Evrope, ter sofinanciranje v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je namen sporočila razjasniti področje uporabe klavzule o naložbah ter tako omogočiti nekoliko začasne prožnosti v preventivnem delu Pakta za stabilnost in rast, in sicer z začasnim odstopanjem od srednjeročnega cilja pod pogojem, da ne bosta prekoračeni 3-odstotna referenčna vrednost primanjkljaja in ustrezna varnostna rezerva, tako da bodo zajeti naložbeni programi držav članic, zlasti kar zadeva izdatke za projekte v okviru strukturne in kohezijske politike, vključno s pobudo za zaposlovanje mladih, vseevropskimi omrežji in instrumentom za povezovanje Evrope, ter sofinanciranje v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe;

| 20. | meni, da je predpogoj za uporabo klavzule o strukturnih reformah v preventivnem delu in za upoštevanje načrtov za strukturne reforme v korektivnem delu to, da se reforma uradno sprejme v nacionalnem parlamentu in se začne dejansko izvajati, kar bo zagotovilo večjo učinkovitost in nacionalno odgovornost; poudarja, da bi morali v reformnem procesu v vseh fazah sodelovati vsi socialni partnerji; |
| --- | --- |

20.

meni, da je predpogoj za uporabo klavzule o strukturnih reformah v preventivnem delu in za upoštevanje načrtov za strukturne reforme v korektivnem delu to, da se reforma uradno sprejme v nacionalnem parlamentu in se začne dejansko izvajati, kar bo zagotovilo večjo učinkovitost in nacionalno odgovornost; poudarja, da bi morali v reformnem procesu v vseh fazah sodelovati vsi socialni partnerji;

| 21. | poziva k okrepljenemu dialogu med Komisijo in državami članicami o tem, katero vsebino in katere vrste strukturnih reform naj bi Komisija v priporočilih za posamezne države najprimerneje predlagala, da bi bile skladne s primarno in sekundarno zakonodajo, pri čemer naj se upošteva analiza stroškov in koristi, v rezultate usmerjeno vrednotenje in vpliv skozi čas ter prispevek k uresničevanju srednjeročnega cilja; |
| --- | --- |

21.

poziva k okrepljenemu dialogu med Komisijo in državami članicami o tem, katero vsebino in katere vrste strukturnih reform naj bi Komisija v priporočilih za posamezne države najprimerneje predlagala, da bi bile skladne s primarno in sekundarno zakonodajo, pri čemer naj se upošteva analiza stroškov in koristi, v rezultate usmerjeno vrednotenje in vpliv skozi čas ter prispevek k uresničevanju srednjeročnega cilja;

| 22. | spodbuja odbore nacionalnih parlamentov za finance, naj pred sprejetjem predloga državnega proračuna na javno parlamentarno razpravo sistematično povabijo evropske komisarje, pristojne za gospodarsko upravljanje; |
| --- | --- |

22.

spodbuja odbore nacionalnih parlamentov za finance, naj pred sprejetjem predloga državnega proračuna na javno parlamentarno razpravo sistematično povabijo evropske komisarje, pristojne za gospodarsko upravljanje;

| 23. | meni, da bi morale strukturne reforme, zastavljene v nacionalnih programih reform, srednje- in dolgoročno pozitivno vplivati na gospodarstvo, družbo in okolje ter prispevati k večji upravni učinkovitosti in uspešnosti; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi morale strukturne reforme, zastavljene v nacionalnih programih reform, srednje- in dolgoročno pozitivno vplivati na gospodarstvo, družbo in okolje ter prispevati k večji upravni učinkovitosti in uspešnosti;

| 24. | ugotavlja, da v sporočilu ni omenjeno, kaj so „neobičajni dogodki“, na katere država članica ne more vplivati in zaradi katerih bi smela odstopati od prilagoditvenega poteka pri doseganju srednjeročnega cilja, saj bi zaradi tega lahko nastale najrazličnejše hipoteze, izpustili pa bi kaj, kar bi se res utegnilo zgoditi; poudarja, da je treba podobne razmere obravnavati podobno; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da v sporočilu ni omenjeno, kaj so „neobičajni dogodki“, na katere država članica ne more vplivati in zaradi katerih bi smela odstopati od prilagoditvenega poteka pri doseganju srednjeročnega cilja, saj bi zaradi tega lahko nastale najrazličnejše hipoteze, izpustili pa bi kaj, kar bi se res utegnilo zgoditi; poudarja, da je treba podobne razmere obravnavati podobno;

| 25. | poziva k večji gospodarski in socialni koheziji, ki naj se zagotovi z okrepitvijo Evropskega socialnega sklada in Kohezijskega sklada, da bi ohranili in ustvarili delovna mesta s pravicami, in sicer s podpiranjem ukrepov za boj proti brezposelnosti in revščini; |
| --- | --- |

25.

poziva k večji gospodarski in socialni koheziji, ki naj se zagotovi z okrepitvijo Evropskega socialnega sklada in Kohezijskega sklada, da bi ohranili in ustvarili delovna mesta s pravicami, in sicer s podpiranjem ukrepov za boj proti brezposelnosti in revščini;

| 26. | poudarja, da je pomembno spodbujati gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest, predvsem za mlade, če želimo, da bo evropski okvir gospodarskega upravljanja sprejet v javnosti; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je pomembno spodbujati gospodarsko rast in ustvarjanje novih delovnih mest, predvsem za mlade, če želimo, da bo evropski okvir gospodarskega upravljanja sprejet v javnosti;

| 27. | z globoko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je dolgotrajna brezposelnost v času krize podvojila; ugotavlja tudi, da se je še bolj povečala med nizkokvalificiranimi delavci; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo v njene politike in priporočila za posamezne države vključen boj proti dolgotrajni brezposelnosti; |
| --- | --- |

27.

z globoko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je dolgotrajna brezposelnost v času krize podvojila; ugotavlja tudi, da se je še bolj povečala med nizkokvalificiranimi delavci; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo v njene politike in priporočila za posamezne države vključen boj proti dolgotrajni brezposelnosti;

| 28. | meni, da bi morali v gospodarskem okviru Unije kot izjemno pomemben dejavnik obravnavati vse večjo neenakost; meni, da bi se proti vse večji neenakosti najuspešneje borili s podvojenimi prizadevanji za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v Evropi; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi morali v gospodarskem okviru Unije kot izjemno pomemben dejavnik obravnavati vse večjo neenakost; meni, da bi se proti vse večji neenakosti najuspešneje borili s podvojenimi prizadevanji za ustvarjanje kakovostnih delovnih mest v Evropi;

Tesnejše sodelovanje, gospodarska konvergenca in poenostavitev evropskega semestra

| 29. | poziva Komisijo, naj v celoti uporablja Pakt za stabilnost in rast ter naj zagotovi njegovo pošteno izvajanje v skladu z njeno nedavno revizijo šesterčka in dvojčka ter sporočilom o prožnosti; meni, da bi morali evropski semester poenostaviti in okrepiti njegovo vlogo v sedanjem zakonodajnem okviru, kjer je to potrebno in mogoče; poudarja, da bi moral biti namen takšnega poenostavljanja in krepitve v prihodnosti zagotavljanje stabilnosti; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj v celoti uporablja Pakt za stabilnost in rast ter naj zagotovi njegovo pošteno izvajanje v skladu z njeno nedavno revizijo šesterčka in dvojčka ter sporočilom o prožnosti; meni, da bi morali evropski semester poenostaviti in okrepiti njegovo vlogo v sedanjem zakonodajnem okviru, kjer je to potrebno in mogoče; poudarja, da bi moral biti namen takšnega poenostavljanja in krepitve v prihodnosti zagotavljanje stabilnosti;

| 30. | meni, da sporočilo Komisije pojasnjuje, kje je v okviru obstoječe zakonodaje omogočena prožnost; pozdravlja poskus uvajanja večje jasnosti na to zapleteno področje in pričakuje, da bo Komisija izkoristila prožnost, ki jo omogočajo obstoječa pravila v skladu s sporočilom, obenem pa zagotovila predvidljivost, preglednost in učinkovitost okvira gospodarskega upravljanja; |
| --- | --- |

30.

meni, da sporočilo Komisije pojasnjuje, kje je v okviru obstoječe zakonodaje omogočena prožnost; pozdravlja poskus uvajanja večje jasnosti na to zapleteno področje in pričakuje, da bo Komisija izkoristila prožnost, ki jo omogočajo obstoječa pravila v skladu s sporočilom, obenem pa zagotovila predvidljivost, preglednost in učinkovitost okvira gospodarskega upravljanja;

| 31. | poziva Komisijo in Svet, naj bolje opredelita fiskalni in makroekonomski okvir, da bi omogočila zgodnejšo in doslednejšo razpravo med vsemi deležniki, pri tem pa upoštevata evropske interese, ki jim služita ta okvira, potrebo po večjem zbliževanju med državami članicami euroobmočja, posvetovanje nacionalnih parlamentov ter vlogo socialnih partnerjev ali lokalnih organov pri prevzemanju odgovornosti za vzdržne in družbeno uravnotežene strukturne reforme; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in Svet, naj bolje opredelita fiskalni in makroekonomski okvir, da bi omogočila zgodnejšo in doslednejšo razpravo med vsemi deležniki, pri tem pa upoštevata evropske interese, ki jim služita ta okvira, potrebo po večjem zbliževanju med državami članicami euroobmočja, posvetovanje nacionalnih parlamentov ter vlogo socialnih partnerjev ali lokalnih organov pri prevzemanju odgovornosti za vzdržne in družbeno uravnotežene strukturne reforme;

| 32. | vztraja, da je treba letni pregled rasti in priporočila za posamezno državo izvajati na boljši način ter upoštevati oceno proračunskega stanja ter obete za euroobmočje kot celoto in za posamezne države članice; predlaga, naj se splošna ocena, ki je predvidena v Uredbi (EU) št. 473/2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju, predloži za razpravo na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta s Svetom, predsednikom Euroskupine in Komisije pred spomladanskim zasedanjem Sveta in naj se ustrezno izvaja v celotnem času trajanja evropskega semestra; |
| --- | --- |

32.

vztraja, da je treba letni pregled rasti in priporočila za posamezno državo izvajati na boljši način ter upoštevati oceno proračunskega stanja ter obete za euroobmočje kot celoto in za posamezne države članice; predlaga, naj se splošna ocena, ki je predvidena v Uredbi (EU) št. 473/2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju, predloži za razpravo na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta s Svetom, predsednikom Euroskupine in Komisije pred spomladanskim zasedanjem Sveta in naj se ustrezno izvaja v celotnem času trajanja evropskega semestra;

| 33. | priznava, da je evropski semester postal pomembno sredstvo za izvajanje reform na nacionalni ravni in na ravni EU, saj zagotavlja usklajevanje gospodarskih politik EU in njenih držav članic; vseeno obžaluje, da se udeležene strani niso dovolj poistovetile z njim, iz česar izhaja nezadovoljiva raven izvajanja priporočil za posamezno državo; |
| --- | --- |

33.

priznava, da je evropski semester postal pomembno sredstvo za izvajanje reform na nacionalni ravni in na ravni EU, saj zagotavlja usklajevanje gospodarskih politik EU in njenih držav članic; vseeno obžaluje, da se udeležene strani niso dovolj poistovetile z njim, iz česar izhaja nezadovoljiva raven izvajanja priporočil za posamezno državo;

| 34. | meni, da bi bilo treba evropski semester poenostaviti in okrepiti brez spreminjanja sedanjega zakonodajnega okvira in da se je treba bolje uskladiti glede dokumentov, povezanih s semestrom, da bi povečali osredotočenost, učinkovitost in prevzemanje odgovornosti glede doseganja evropskih ciljev dobrega gospodarskega upravljanja; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi bilo treba evropski semester poenostaviti in okrepiti brez spreminjanja sedanjega zakonodajnega okvira in da se je treba bolje uskladiti glede dokumentov, povezanih s semestrom, da bi povečali osredotočenost, učinkovitost in prevzemanje odgovornosti glede doseganja evropskih ciljev dobrega gospodarskega upravljanja;

| 35. | poziva, naj bodo priporočila za posamezno državo po potrebi bolj usklajena s priporočili v zvezi s čezmernim primanjkljajem, da bi zagotovili skladnost med nadzorom nad fiskalnim položajem in usklajevanjem gospodarske politike; |
| --- | --- |

35.

poziva, naj bodo priporočila za posamezno državo po potrebi bolj usklajena s priporočili v zvezi s čezmernim primanjkljajem, da bi zagotovili skladnost med nadzorom nad fiskalnim položajem in usklajevanjem gospodarske politike;

| 36. | podpira okrepljen postopek na ravni EU in na nacionalni ravni za pripravo, nadzor, podporo in spremljanje priporočil za posamezno državo, ki bo omogočal tudi preverjanje dejanskega izvajanja in kakovosti rezultatov; |
| --- | --- |

36.

podpira okrepljen postopek na ravni EU in na nacionalni ravni za pripravo, nadzor, podporo in spremljanje priporočil za posamezno državo, ki bo omogočal tudi preverjanje dejanskega izvajanja in kakovosti rezultatov;

| 37. | opozarja, da iz zakonodaje izhaja zahteva, da Komisija pri pripravi priporočil med drugim upošteva cilje za leto 2020 in vanje vključi načelo, da se od Sveta pričakuje, da bo praviloma upošteval priporočila in predloge Komisije ali da bo svoje stališče javno obrazložil; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da iz zakonodaje izhaja zahteva, da Komisija pri pripravi priporočil med drugim upošteva cilje za leto 2020 in vanje vključi načelo, da se od Sveta pričakuje, da bo praviloma upošteval priporočila in predloge Komisije ali da bo svoje stališče javno obrazložil;

| 38. | je zaskrbljen zaradi povečanja dolga v državah, ki že imajo visoko raven dolga, kar je v očitnem nasprotju s pravilom 1/20 o zmanjšanju dolga; poziva Komisijo, naj razloži, kako namerava obravnavati to nasprotje in zagotoviti znižanje deležev javnega dolga na vzdržno raven v skladu s Paktom za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

38.

je zaskrbljen zaradi povečanja dolga v državah, ki že imajo visoko raven dolga, kar je v očitnem nasprotju s pravilom 1/20 o zmanjšanju dolga; poziva Komisijo, naj razloži, kako namerava obravnavati to nasprotje in zagotoviti znižanje deležev javnega dolga na vzdržno raven v skladu s Paktom za stabilnost in rast;

| 39. | podpira strategijo Komisije s tremi stebri (naložbe za pospeševanje rasti, fiskalna konsolidacija in strukturne reforme) iz letnega pregleda rasti za leto 2015 in jo poziva, naj to strategijo natančneje opredeli v okviru splošne ocene proračunskega stanja in obetov v euroobmočju kot celoti ter v okviru priporočil za posamezno državo; |
| --- | --- |

39.

podpira strategijo Komisije s tremi stebri (naložbe za pospeševanje rasti, fiskalna konsolidacija in strukturne reforme) iz letnega pregleda rasti za leto 2015 in jo poziva, naj to strategijo natančneje opredeli v okviru splošne ocene proračunskega stanja in obetov v euroobmočju kot celoti ter v okviru priporočil za posamezno državo;

| 40. | priznava potrebo po neodvisni in pluralistični analizi gospodarskih perspektiv držav članic na ravni EU; v zvezi s tem poziva, naj se dodatno razvije enota glavnega ekonomskega analitika v okviru Komisije, ki bo zagotavljala objektivne, neodvisne in pregledne analize ustreznih podatkov, ki bi morali biti na voljo javnosti in služiti kot podlaga za informirano razpravo in odločanje na Komisiji, v Svetu in Evropskem parlamentu; zahteva, da se glavnemu ekonomskemu analitiku pravočasno posredujejo vsi zadevni dokumenti, da lahko izvaja svoje naloge; poudarja pomembno vlogo nacionalnih fiskalnih svetov na nacionalni ravni in na ravni EU ter spodbuja vzpostavitev evropskega omrežja; |
| --- | --- |

40.

priznava potrebo po neodvisni in pluralistični analizi gospodarskih perspektiv držav članic na ravni EU; v zvezi s tem poziva, naj se dodatno razvije enota glavnega ekonomskega analitika v okviru Komisije, ki bo zagotavljala objektivne, neodvisne in pregledne analize ustreznih podatkov, ki bi morali biti na voljo javnosti in služiti kot podlaga za informirano razpravo in odločanje na Komisiji, v Svetu in Evropskem parlamentu; zahteva, da se glavnemu ekonomskemu analitiku pravočasno posredujejo vsi zadevni dokumenti, da lahko izvaja svoje naloge; poudarja pomembno vlogo nacionalnih fiskalnih svetov na nacionalni ravni in na ravni EU ter spodbuja vzpostavitev evropskega omrežja;

| 41. | opozarja, da je postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem namenjen preprečevanju kriz z zgodnjim prepoznavanjem makroekonomskih neravnotežij na podlagi objektivne ocene razvoja ključnih makroekonomskih spremenljivk; meni, da je treba postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem uporabiti za učinkovito oceno razvoja ključnih makroekonomskih spremenljivk v državah s primanjkljajem in v državah s presežkom, predvsem glede krepitve konkurenčnosti in boljšega upoštevanja euroobmočja kot celote, vključno z učinkom prelivanja; opozarja, da je makroekonomski nadzor prav tako namenjen prepoznavanju držav, ki se utegnejo v prihodnosti soočiti z neravnotežjem, in preprečevanju tega s pravočasnim začetkom izvajanja vzdržnih in socialno uravnoteženih strukturnih reform, kadar je še na voljo manevrski prostor za ukrepanje; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem namenjen preprečevanju kriz z zgodnjim prepoznavanjem makroekonomskih neravnotežij na podlagi objektivne ocene razvoja ključnih makroekonomskih spremenljivk; meni, da je treba postopek v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem uporabiti za učinkovito oceno razvoja ključnih makroekonomskih spremenljivk v državah s primanjkljajem in v državah s presežkom, predvsem glede krepitve konkurenčnosti in boljšega upoštevanja euroobmočja kot celote, vključno z učinkom prelivanja; opozarja, da je makroekonomski nadzor prav tako namenjen prepoznavanju držav, ki se utegnejo v prihodnosti soočiti z neravnotežjem, in preprečevanju tega s pravočasnim začetkom izvajanja vzdržnih in socialno uravnoteženih strukturnih reform, kadar je še na voljo manevrski prostor za ukrepanje;

| 42. | poudarja, da Komisija jasno razlikuje med preventivnim in korektivnim delom Pakta za stabilnost in rast, kar zadeva naložbe, ki omogočajo začasno odstopanje od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve za njegovo doseganje, v okviru obstoječe varnostne rezerve preventivnega dela; poziva Komisijo in Svet, naj na tem področju sledita stališčem sozakonodajalcev glede uredbe o Evropskem skladu za strateške naložbe; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da Komisija jasno razlikuje med preventivnim in korektivnim delom Pakta za stabilnost in rast, kar zadeva naložbe, ki omogočajo začasno odstopanje od srednjeročnega cilja ali poteka prilagoditve za njegovo doseganje, v okviru obstoječe varnostne rezerve preventivnega dela; poziva Komisijo in Svet, naj na tem področju sledita stališčem sozakonodajalcev glede uredbe o Evropskem skladu za strateške naložbe;

| 43. | poziva Komisijo, naj v svojih analizah upošteva vse pomembne dejavnike, tudi realno rast, inflacijo, dolgoročne javne naložbe in stopnjo brezposelnosti, ko ocenjuje gospodarske in fiskalne razmere v državah članicah, pri čemer naj nujno obravnava naložbeno vrzel v EU, tako da izdatke usmeri v naložbe, ki so najbolj produktivne, spodbujajo trajnostno rast in nastajanje delovnih mest; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj v svojih analizah upošteva vse pomembne dejavnike, tudi realno rast, inflacijo, dolgoročne javne naložbe in stopnjo brezposelnosti, ko ocenjuje gospodarske in fiskalne razmere v državah članicah, pri čemer naj nujno obravnava naložbeno vrzel v EU, tako da izdatke usmeri v naložbe, ki so najbolj produktivne, spodbujajo trajnostno rast in nastajanje delovnih mest;

| 44. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo način upoštevanja učinkovitih ukrepov v postopku čezmernega primanjkljaja temeljil na jasnih, številčnih, količinsko opredeljivih in kvalitativnih merilih; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo način upoštevanja učinkovitih ukrepov v postopku čezmernega primanjkljaja temeljil na jasnih, številčnih, količinsko opredeljivih in kvalitativnih merilih;

| 45. | vztraja, da osredotočanje na strukturni primanjkljaj od reforme Pakta za stabilnost in rast leta 2005 in uvedba pravila o izdatkih z reformo iz leta 2011 ter pojem proizvodne vrzeli, ki ga je težko pravilno količinsko opredeliti, ustvarjajo negotovost, kompleksnost in manevrski prostor za prožnost ter dopuščajo diskrecijsko izvajanje Pakta za stabilnost in rast; izraža bojazen, da sta izračuna potencialne rasti in rezultatov, na katerem temelji ocena strukturnega primanjkljaja, ter izdatkovnega pravila odvisna od številnih vprašljivih predpostavk, ki pripeljejo do obsežnejših revizij napovedi Komisije iz jeseni in pomladi, zaradi česar pride do različnih izračunov in ocen glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

45.

vztraja, da osredotočanje na strukturni primanjkljaj od reforme Pakta za stabilnost in rast leta 2005 in uvedba pravila o izdatkih z reformo iz leta 2011 ter pojem proizvodne vrzeli, ki ga je težko pravilno količinsko opredeliti, ustvarjajo negotovost, kompleksnost in manevrski prostor za prožnost ter dopuščajo diskrecijsko izvajanje Pakta za stabilnost in rast; izraža bojazen, da sta izračuna potencialne rasti in rezultatov, na katerem temelji ocena strukturnega primanjkljaja, ter izdatkovnega pravila odvisna od številnih vprašljivih predpostavk, ki pripeljejo do obsežnejših revizij napovedi Komisije iz jeseni in pomladi, zaradi česar pride do različnih izračunov in ocen glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast;

| 46. | poziva Komisijo, naj pri spremljanju in ocenjevanju fiskalnih razmer v državah članicah razmisli o praktičnih posledicah sprejetih fiskalnih ukrepov in reform; poziva Komisijo, naj si prizadeva za predvidljivo in dosledno oblikovanje politik, naj njene analize temeljijo na neizpodbitnih dejstvih in zanesljivih podatkih ter naj bo kar najbolj previdna pri uporabi ocen za koncepte, kot sta ocenjeni potencial rasti za BDP in proizvodna vrzel; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj pri spremljanju in ocenjevanju fiskalnih razmer v državah članicah razmisli o praktičnih posledicah sprejetih fiskalnih ukrepov in reform; poziva Komisijo, naj si prizadeva za predvidljivo in dosledno oblikovanje politik, naj njene analize temeljijo na neizpodbitnih dejstvih in zanesljivih podatkih ter naj bo kar najbolj previdna pri uporabi ocen za koncepte, kot sta ocenjeni potencial rasti za BDP in proizvodna vrzel;

| 47. | poudarja, kako pomembna sta rast in odpiranje delovnih mest za to, da bi javnost sprejela okvir gospodarskega upravljanja, zato poziva Komisijo, naj izboljša poslovno okolje v Evropi, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih, odpravi birokracije ter dostopu do financiranja; v zvezi s tem opozarja, da je treba pomagati malim in srednjim podjetjem, da bodo vstopala tudi na trge zunaj EU, na primer v ZDA, Kanadi, na Kitajskem in v Indiji; |
| --- | --- |

47.

poudarja, kako pomembna sta rast in odpiranje delovnih mest za to, da bi javnost sprejela okvir gospodarskega upravljanja, zato poziva Komisijo, naj izboljša poslovno okolje v Evropi, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih, odpravi birokracije ter dostopu do financiranja; v zvezi s tem opozarja, da je treba pomagati malim in srednjim podjetjem, da bodo vstopala tudi na trge zunaj EU, na primer v ZDA, Kanadi, na Kitajskem in v Indiji;

Demokratična odgovornost in prihodnji izzivi pri poglabljanju gospodarskega upravljanja

| 48. | meni, da je treba v poglobljeni in bolj odporni ekonomski in monetarni uniji nujno zmanjšati zapletenost, izboljšati odgovornost zanjo in povečati preglednost, namesto da se poleg obstoječih pravil sprejemajo še nova; poudarja, da so pristojnosti na področju ekonomske in monetarne unije razdeljene na nacionalno in evropsko raven in da je treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju skladnosti in odgovornosti gospodarskega upravljanja na nacionalni in evropski ravni; poleg tega meni, da morajo institucije, za katere velja demokratična odgovornost, igrati pomembno vlogo, in poudarja, da je potrebno stalno parlamentarno sodelovanje, pri čemer je treba odgovornost prevzeti na tisti ravni, na kateri se sprejemajo ali izvajajo odločitve; |
| --- | --- |

48.

meni, da je treba v poglobljeni in bolj odporni ekonomski in monetarni uniji nujno zmanjšati zapletenost, izboljšati odgovornost zanjo in povečati preglednost, namesto da se poleg obstoječih pravil sprejemajo še nova; poudarja, da so pristojnosti na področju ekonomske in monetarne unije razdeljene na nacionalno in evropsko raven in da je treba posebno pozornost nameniti zagotavljanju skladnosti in odgovornosti gospodarskega upravljanja na nacionalni in evropski ravni; poleg tega meni, da morajo institucije, za katere velja demokratična odgovornost, igrati pomembno vlogo, in poudarja, da je potrebno stalno parlamentarno sodelovanje, pri čemer je treba odgovornost prevzeti na tisti ravni, na kateri se sprejemajo ali izvajajo odločitve;

| 49. | glede na trenutne razmere priznava, da je treba okvir gospodarskega upravljanja poenostaviti, bolje izvrševati in po potrebi popraviti in dopolniti, da bi bila EU in euroobmočje lahko kos izzivom konvergence, trajnostne rasti, polne zaposlenosti, blaginje državljanov, konkurenčnosti, stabilnih, vzdržnih in v prihodnost usmerjenih javnih financ s pozitivnim vplivom na družbo in gospodarstvo, trajnih naložb in zanesljivosti; |
| --- | --- |

49.

glede na trenutne razmere priznava, da je treba okvir gospodarskega upravljanja poenostaviti, bolje izvrševati in po potrebi popraviti in dopolniti, da bi bila EU in euroobmočje lahko kos izzivom konvergence, trajnostne rasti, polne zaposlenosti, blaginje državljanov, konkurenčnosti, stabilnih, vzdržnih in v prihodnost usmerjenih javnih financ s pozitivnim vplivom na družbo in gospodarstvo, trajnih naložb in zanesljivosti;

| 50. | meni, da je sodelovanje Parlamenta pri smernicah ekonomskih politik pomemben dejavnik vsakega demokratičnega sistema in da je mogoče zagotoviti povečano legitimnost na evropski ravni s sprejetjem konvergenčnih smernic, ki bodo vsebovale ciljne prednostne naloge za naslednja leta, in sicer s postopkom soodločanja, kar bi bilo treba uvesti pri naslednji spremembi Pogodb; |
| --- | --- |

50.

meni, da je sodelovanje Parlamenta pri smernicah ekonomskih politik pomemben dejavnik vsakega demokratičnega sistema in da je mogoče zagotoviti povečano legitimnost na evropski ravni s sprejetjem konvergenčnih smernic, ki bodo vsebovale ciljne prednostne naloge za naslednja leta, in sicer s postopkom soodločanja, kar bi bilo treba uvesti pri naslednji spremembi Pogodb;

| 51. | želi spomniti na resolucije Evropskega parlamenta, v katerih je izraženo, da vzpostavitev evropskega mehanizma za stabilnost in Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju („fiskalnega pakta“) zunaj institucij Unije pomeni nazadovanje pri njenem političnem povezovanju, zaradi česar zahteva, da se evropski mehanizem za stabilnost in fiskalni pakt v celoti vključita v okvir Skupnosti na podlagi ocene o izkušnjah z njegovim izvajanjem, kot je določeno v členu 16 Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, in da postaneta formalno odgovorna Parlamentu; |
| --- | --- |

51.

želi spomniti na resolucije Evropskega parlamenta, v katerih je izraženo, da vzpostavitev evropskega mehanizma za stabilnost in Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju („fiskalnega pakta“) zunaj institucij Unije pomeni nazadovanje pri njenem političnem povezovanju, zaradi česar zahteva, da se evropski mehanizem za stabilnost in fiskalni pakt v celoti vključita v okvir Skupnosti na podlagi ocene o izkušnjah z njegovim izvajanjem, kot je določeno v členu 16 Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, in da postaneta formalno odgovorna Parlamentu;

| 52. | ponavlja zahtevo, da je treba poiskati možnosti za nov pravni okvir za prihodnje programe makroekonomskega prilagajanja, ki bodo nadomestili trojko, da bi povečali preglednost teh programov in prevzemanje odgovornosti zanje ter zagotovili, da bodo vse odločitve EU po možnosti sprejete po metodi Skupnosti; meni, da je potrebna skladnost med naravo uporabljenega mehanizma za stabilnost in institucijo, zadolženo za njegovo uporabo, priznava pa, da finančno pomoč zagotavljajo države članice euroobmočja in da zato one soodločajo o sprostitvi pomoči; |
| --- | --- |

52.

ponavlja zahtevo, da je treba poiskati možnosti za nov pravni okvir za prihodnje programe makroekonomskega prilagajanja, ki bodo nadomestili trojko, da bi povečali preglednost teh programov in prevzemanje odgovornosti zanje ter zagotovili, da bodo vse odločitve EU po možnosti sprejete po metodi Skupnosti; meni, da je potrebna skladnost med naravo uporabljenega mehanizma za stabilnost in institucijo, zadolženo za njegovo uporabo, priznava pa, da finančno pomoč zagotavljajo države članice euroobmočja in da zato one soodločajo o sprostitvi pomoči;

| 53. | zahteva, naj se ponovno oceni postopek sprejemanja odločitev v Euroskupini, da bi zagotovili ustrezno demokratično odgovornost; pozdravlja redno sodelovanje predsednika Euroskupine na sejah Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, tako kot to počne predsednik Ekonomsko-finančnega sveta, ter s tem prispeva k podobni ravni demokratične odgovornosti; |
| --- | --- |

53.

zahteva, naj se ponovno oceni postopek sprejemanja odločitev v Euroskupini, da bi zagotovili ustrezno demokratično odgovornost; pozdravlja redno sodelovanje predsednika Euroskupine na sejah Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, tako kot to počne predsednik Ekonomsko-finančnega sveta, ter s tem prispeva k podobni ravni demokratične odgovornosti;

| 54. | opozarja, da šesterček in dvojček temeljita na okrepljeni vlogi neodvisnega komisarja, ki bi moral zagotoviti pošteno in nediskriminacijsko uporabo pravil, ter meni, da morajo nadaljnji koraki pri institucionalnem urejanju gospodarskega upravljanja, kot je okrepitev vloge komisarja za ekonomske in monetarne zadeve ali ustanovitev evropskega ministrstva za finance, spoštovati delitev oblasti med različnimi institucijami in morajo biti povezani z ustreznimi sredstvi za demokratično odgovornost in legitimnost, ki bodo vključevali Evropski parlament; |
| --- | --- |

54.

opozarja, da šesterček in dvojček temeljita na okrepljeni vlogi neodvisnega komisarja, ki bi moral zagotoviti pošteno in nediskriminacijsko uporabo pravil, ter meni, da morajo nadaljnji koraki pri institucionalnem urejanju gospodarskega upravljanja, kot je okrepitev vloge komisarja za ekonomske in monetarne zadeve ali ustanovitev evropskega ministrstva za finance, spoštovati delitev oblasti med različnimi institucijami in morajo biti povezani z ustreznimi sredstvi za demokratično odgovornost in legitimnost, ki bodo vključevali Evropski parlament;

| 55. | želi spomniti, da je bila bančna unija rezultat politične volje, da bi se izognili ponovni finančni krizi, da bi prekinili začarani krog med bankami in državami in karseda zmanjšali prelivanje negativnih učinkov, ki izvirajo iz državne dolžniške krize, in da je ta volja potrebna tudi za poglobitev ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

55.

želi spomniti, da je bila bančna unija rezultat politične volje, da bi se izognili ponovni finančni krizi, da bi prekinili začarani krog med bankami in državami in karseda zmanjšali prelivanje negativnih učinkov, ki izvirajo iz državne dolžniške krize, in da je ta volja potrebna tudi za poglobitev ekonomske in monetarne unije;

| 56. | poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozen načrt za poglobitev ekonomske in monetarne unije, v katerem bodo upoštevani predlogi iz te resolucije in pristojnosti, ki jih je podelil vrh držav euroobmočja in potrdil Evropski svet „za pripravo naslednjih korakov za boljše gospodarsko upravljanje v euroobmočju“, ter tudi dosedanje delo, na primer resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ (13), sporočilo Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Načrt za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo – začetek evropske razprave“ ((COM(2012)0777) in končno poročilo štirih predsednikov z dne 5. decembra 2012; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozen načrt za poglobitev ekonomske in monetarne unije, v katerem bodo upoštevani predlogi iz te resolucije in pristojnosti, ki jih je podelil vrh držav euroobmočja in potrdil Evropski svet „za pripravo naslednjih korakov za boljše gospodarsko upravljanje v euroobmočju“, ter tudi dosedanje delo, na primer resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. novembra 2012 z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“ (13), sporočilo Komisije z dne 28. novembra 2012 z naslovom „Načrt za poglobljeno in pravo ekonomsko in monetarno unijo – začetek evropske razprave“ ((COM(2012)0777) in končno poročilo štirih predsednikov z dne 5. decembra 2012;

| 57. | vabi deležnike, naj v tem potrebnem naslednjem koraku v zvezi z ekonomsko in monetarno unijo upoštevajo širitev euroobmočja v bližnji prihodnosti in preučijo vse možnosti za poglablobitev in okrepitev ekonomske in monetarne unije ter povečanje njene odpornosti, ugodne učinke na rast, ustvarjanje delovnih mest in stabilnost, kot so:






  (a) | okrepljeni mehanizmi demokratične odgovornosti na ravni EU in nacionalni ravni, pri čemer mora biti odgovornost prevzeta na ravni, na kateri se sprejemajo odločitve, in temeljiti na sprejetju konvergenčnih smernic po postopku soodločanja, hkrati pa je treba z medinstitucionalnim sporazumom formalno določiti nadzorno vlogo Evropskega parlamenta v evropskem semestru in zagotoviti, da bodo vsi nacionalni parlamenti v euroobmočju sledili vsakemu koraku v procesu evropskega semestra; |
| --- | --- | --- |

57.

vabi deležnike, naj v tem potrebnem naslednjem koraku v zvezi z ekonomsko in monetarno unijo upoštevajo širitev euroobmočja v bližnji prihodnosti in preučijo vse možnosti za poglablobitev in okrepitev ekonomske in monetarne unije ter povečanje njene odpornosti, ugodne učinke na rast, ustvarjanje delovnih mest in stabilnost, kot so:

(a)

okrepljeni mehanizmi demokratične odgovornosti na ravni EU in nacionalni ravni, pri čemer mora biti odgovornost prevzeta na ravni, na kateri se sprejemajo odločitve, in temeljiti na sprejetju konvergenčnih smernic po postopku soodločanja, hkrati pa je treba z medinstitucionalnim sporazumom formalno določiti nadzorno vlogo Evropskega parlamenta v evropskem semestru in zagotoviti, da bodo vsi nacionalni parlamenti v euroobmočju sledili vsakemu koraku v procesu evropskega semestra;

| (b) | socialna razsežnost, katere cilj je ohranitev evropskega socialnega tržnega gospodarstva ob spoštovanju pravice do kolektivnih pogajanj in ki bi zagotavljala usklajevanje socialnih politik držav članic, vključno z minimalno plačo ali sistemom minimalnih nadomestil za vsako državo članico, o katerem bo vsaka odločala sama, ter ki bo podpirala tudi boj proti revščini in socialni izključenosti, ponovno vključevanje delavcev na trg dela, prostovoljno mobilnost in prožnost med poklici in državami članicami; |
| --- | --- |

(b)

socialna razsežnost, katere cilj je ohranitev evropskega socialnega tržnega gospodarstva ob spoštovanju pravice do kolektivnih pogajanj in ki bi zagotavljala usklajevanje socialnih politik držav članic, vključno z minimalno plačo ali sistemom minimalnih nadomestil za vsako državo članico, o katerem bo vsaka odločala sama, ter ki bo podpirala tudi boj proti revščini in socialni izključenosti, ponovno vključevanje delavcev na trg dela, prostovoljno mobilnost in prožnost med poklici in državami članicami;

| (c) | fiskalna zmogljivost euroobmočja na podlagi posebnih lastnih sredstev, ki bi v okviru proračuna Unije in pod evropskim parlamentarnim nadzorom pomagala državam članicam pri izvajanju dogovorjenih strukturnih reform na podlagi nekaterih pogojev, vključno z učinkovitim izvajanjem nacionalnih programov reform; v zvezi s tem pozdravlja delo skupine EU za lastna sredstva, ki ji predseduje Mario Monti; |
| --- | --- |

(c)

fiskalna zmogljivost euroobmočja na podlagi posebnih lastnih sredstev, ki bi v okviru proračuna Unije in pod evropskim parlamentarnim nadzorom pomagala državam članicam pri izvajanju dogovorjenih strukturnih reform na podlagi nekaterih pogojev, vključno z učinkovitim izvajanjem nacionalnih programov reform; v zvezi s tem pozdravlja delo skupine EU za lastna sredstva, ki ji predseduje Mario Monti;

| (d) | povečanje odpornosti ekonomske in monetarne unije za obvladovanje gospodarskih pretresov in izrednih razmer, ki so neposredno povezani z monetarno unijo, ter hkrati izogibanje vsem oblikam trajnih finančnih transferjev; |
| --- | --- |

(d)

povečanje odpornosti ekonomske in monetarne unije za obvladovanje gospodarskih pretresov in izrednih razmer, ki so neposredno povezani z monetarno unijo, ter hkrati izogibanje vsem oblikam trajnih finančnih transferjev;

| (e) | v zvezi z davki zavezanost vseevropskim ukrepom proti davčnim goljufijam in utajam ter agresivnemu davčnemu načrtovanju, sodelovanje nacionalnih davčnih organov z namenom izmenjave informacij o izogibanju davkom in davčnih goljufijah, ukrepi za zbližanje davčnih politik držav članic, skupna konsolidirana osnova za davek od dohodka pravnih oseb, enostavnejši in preglednejši davčni sistemi in poročanje po posameznih državah za podjetja, razen mala in srednja; |
| --- | --- |

(e)

v zvezi z davki zavezanost vseevropskim ukrepom proti davčnim goljufijam in utajam ter agresivnemu davčnemu načrtovanju, sodelovanje nacionalnih davčnih organov z namenom izmenjave informacij o izogibanju davkom in davčnih goljufijah, ukrepi za zbližanje davčnih politik držav članic, skupna konsolidirana osnova za davek od dohodka pravnih oseb, enostavnejši in preglednejši davčni sistemi in poročanje po posameznih državah za podjetja, razen mala in srednja;

| (f) | postopna in dokončna vzpostavitev bančne unije; |
| --- | --- |

(f)

postopna in dokončna vzpostavitev bančne unije;

| (g) | vključitev evropskega mehanizma za stabilnost in Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji v zakonodajo Unije, ki jo bodo spremljali okrepljeno usklajevanje gospodarskih politik, dejanska konvergenca, izvrševanje skupnih pravil ter jasna zavezanost gospodarsko in socialno vzdržnim strukturnim reformam; |
| --- | --- |

(g)

vključitev evropskega mehanizma za stabilnost in Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji v zakonodajo Unije, ki jo bodo spremljali okrepljeno usklajevanje gospodarskih politik, dejanska konvergenca, izvrševanje skupnih pravil ter jasna zavezanost gospodarsko in socialno vzdržnim strukturnim reformam;

| (h) | odprava pomanjkljivosti sedanjega okvira, ki omogoča, da nekatere dele Pogodbe nadzoruje Sodišče, nekateri pa so izključeni; |
| --- | --- |

(h)

odprava pomanjkljivosti sedanjega okvira, ki omogoča, da nekatere dele Pogodbe nadzoruje Sodišče, nekateri pa so izključeni;

| (i) | večja zunanja vloga euroobmočja, vključno z nadgradnjo njegovega predstavništva; |
| --- | --- |

(i)

večja zunanja vloga euroobmočja, vključno z nadgradnjo njegovega predstavništva;

| 58. | zahteva, da se ti možni nadaljnji koraki v ekonomsko in monetarno unijo oblikujejo na podlagi pristopa, ki vključuje štiri predsednike, poleg njih pa tudi predsednika Evropskega parlamenta, ki bi ga morali povabiti na vse sestanke ter mu zagotoviti vse informacije in pravico do sodelovanja v razpravah; ugotavlja, da je predsednik Komisije v okviru priprave poročil štirih predsednikov izrazil namero, da se bo posvetoval s predsednikom Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

58.

zahteva, da se ti možni nadaljnji koraki v ekonomsko in monetarno unijo oblikujejo na podlagi pristopa, ki vključuje štiri predsednike, poleg njih pa tudi predsednika Evropskega parlamenta, ki bi ga morali povabiti na vse sestanke ter mu zagotoviti vse informacije in pravico do sodelovanja v razpravah; ugotavlja, da je predsednik Komisije v okviru priprave poročil štirih predsednikov izrazil namero, da se bo posvetoval s predsednikom Evropskega parlamenta;

| 59. | poziva predsednika, naj se predhodno uskladi s predsedniki političnih skupin ali poslanci, ki so jih izrecno imenovale njihove skupine ali Parlament, in v tej prihodnji nalogi zastopa Parlament na podlagi mandata iz te resolucije, ki med drugim obravnava vprašanja iz analitičnega obvestila štirih predsednikov o pripravi naslednjih korakov za boljše gospodarsko upravljanje v euroobmočju; |
| --- | --- |

59.

poziva predsednika, naj se predhodno uskladi s predsedniki političnih skupin ali poslanci, ki so jih izrecno imenovale njihove skupine ali Parlament, in v tej prihodnji nalogi zastopa Parlament na podlagi mandata iz te resolucije, ki med drugim obravnava vprašanja iz analitičnega obvestila štirih predsednikov o pripravi naslednjih korakov za boljše gospodarsko upravljanje v euroobmočju;

o

o o

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsednikom Sveta, Komisije, Euroskupine in ECB ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsednikom Sveta, Komisije, Euroskupine in ECB ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

(2)  UL L 140, 27.5.2013, str. 11.

(3)  UL L 306, 23.11.2011, str. 12.

(4)  UL L 306, 23.11.2011, str. 33.

(5)  UL L 306, 23.11.2011, str. 1.

(6)  UL L 306, 23.11.2011, str. 41.

(7)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

(8)  UL L 306, 23.11.2011, str. 8.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0239.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0598.

(11)  UL C 165 E, 11.6.2013, str. 24.

(12)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 140.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0430.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 24. junij 2015

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/96 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/96

---

P8_TA(2015)0234

Zahteva za odvzem imunitete Sotiriosu Zarianopulosu (Sotirios Zarianopoulos)

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Sotiriosu Zarianopulosu (Sotirios Zarianopoulos) (2015/2015(IMM))

(2016/C 407/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Sotiriosu Zarianopulosu, ki jo je dne 8. decembra 2014 posredoval namestnik vrhovnega državnega tožilca Grčije je v okviru postopka Γ2010/1744, ki teče pred tretjim samostojnim kazenskim sodnikom v Solunu; in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 13. januarja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Sotiriosu Zarianopulosu, ki jo je dne 8. decembra 2014 posredoval namestnik vrhovnega državnega tožilca Grčije je v okviru postopka Γ2010/1744, ki teče pred tretjim samostojnim kazenskim sodnikom v Solunu; in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 13. januarja 2015,

| — | po zagovoru Sotiriosa Zarianopulosa v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Sotiriosa Zarianopulosa v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 62 ustave Grške republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 62 ustave Grške republike,

| — | ob upoštevanju členov 5(2) in 6(1) ter člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 5(2) in 6(1) ter člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0191/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0191/2015),

| A. | ker je namestnik vrhovnega državnega tožilca Grčije zahteval preklic imunitete Sotiriosu Zarianopulosu, poslancu Evropskega parlamenta v okviru preiskave zaradi suma kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je namestnik vrhovnega državnega tožilca Grčije zahteval preklic imunitete Sotiriosu Zarianopulosu, poslancu Evropskega parlamenta v okviru preiskave zaradi suma kaznivega dejanja;

| B. | ker imajo v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci na nacionalnem ozemlju pravico do imunitete kot poslanci parlamenta svoje države; |
| --- | --- |

B.

ker imajo v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci na nacionalnem ozemlju pravico do imunitete kot poslanci parlamenta svoje države;

| C. | ker v skladu s členom 62 ustave grške republike v času zakonodajnega obdobja brez privolitve parlamenta noben poslanec ne more biti v kazenskem postopku, mu ne more biti odvzeta prostost, ne more biti priprt ali zanj ne morejo veljati ukrepi, ki omejujejo njegovo svobodo; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 62 ustave grške republike v času zakonodajnega obdobja brez privolitve parlamenta noben poslanec ne more biti v kazenskem postopku, mu ne more biti odvzeta prostost, ne more biti priprt ali zanj ne morejo veljati ukrepi, ki omejujejo njegovo svobodo;

| D. | ker je Sotirios Zarianopulos obdolžen, da je prek poskusa fizičnega nasilja 4. marca 2010 nezakonito vdrl na sedež grške javne televizije ERT-3, da bi prekinil predvajanje opoldanskega dnevnika in prebral sporočilo; |
| --- | --- |

D.

ker je Sotirios Zarianopulos obdolžen, da je prek poskusa fizičnega nasilja 4. marca 2010 nezakonito vdrl na sedež grške javne televizije ERT-3, da bi prekinil predvajanje opoldanskega dnevnika in prebral sporočilo;

| E. | ker je očitno, da domnevno kaznivo dejanje nima nobene veze z vlogo Sotiriosa Zarianopulosa kot poslanca Evropskega parlamenta, saj je omenjeno dejanje v povezavi z delovanjem grškega sindikata PAME in v času, ko se je to zgodilo, Sotirios Zarianopulos še ni bil poslanec Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

E.

ker je očitno, da domnevno kaznivo dejanje nima nobene veze z vlogo Sotiriosa Zarianopulosa kot poslanca Evropskega parlamenta, saj je omenjeno dejanje v povezavi z delovanjem grškega sindikata PAME in v času, ko se je to zgodilo, Sotirios Zarianopulos še ni bil poslanec Evropskega parlamenta;

| F. | ker v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije in sodne prakse Sodišča Evropske unije mnenje, ki ga poslanec Evropskega parlamenta izrazi v času svojega mandata, šteje kot osebno mnenje v neposredni in očitni povezavi z opravljanem parlamentarne funkcije, vendar domnevna dejanja Sotiriosa Zarianopulosa ne spadajo v to opredelitev; |
| --- | --- |

F.

ker v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije in sodne prakse Sodišča Evropske unije mnenje, ki ga poslanec Evropskega parlamenta izrazi v času svojega mandata, šteje kot osebno mnenje v neposredni in očitni povezavi z opravljanem parlamentarne funkcije, vendar domnevna dejanja Sotiriosa Zarianopulosa ne spadajo v to opredelitev;

| G. | ker kazenski postopek torej ni vezan na mnenje ali glas v okviru poslanskega mandata v Evropskem parlamentu v smislu člena 8 Protokola; št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije; |
| --- | --- |

G.

ker kazenski postopek torej ni vezan na mnenje ali glas v okviru poslanskega mandata v Evropskem parlamentu v smislu člena 8 Protokola; št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije;

| H. | ker v skladu s členom 9(7) Poslovnika Odbor za pravosodje se v nobenem primeru ne izreče niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki so mu pripisana, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera; |
| --- | --- |

H.

ker v skladu s členom 9(7) Poslovnika Odbor za pravosodje se v nobenem primeru ne izreče niti o krivdi ali nekrivdi poslanca niti o tem, ali mnenja oziroma dejanja, ki so mu pripisana, upravičujejo kazenski pregon, četudi se pri obravnavi zahteve podrobno seznani z dejstvi primera;

| I. | ker Sotirios Zarianopulos trdi, da ima obtožba politično motivacijo, je odbor po zaslišanju poslanca in preučitvi predloženih dokumentov obravnaval tudi izjave prič iz leta 2010 pred preiskovalnimi organi, na katerih temelji obtožba; |
| --- | --- |

I.

ker Sotirios Zarianopulos trdi, da ima obtožba politično motivacijo, je odbor po zaslišanju poslanca in preučitvi predloženih dokumentov obravnaval tudi izjave prič iz leta 2010 pred preiskovalnimi organi, na katerih temelji obtožba;

| J. | ker so bile te izjave podane v okviru sodnega postopka proti Sotiriosu Zarianopulosu in ker ni naloga tega odbora, da nadaljuje preiskavo o zadevi niti da odloči o krivdi ali nekrivdi poslanca Evropskega parlamenta v sodnem postopku; |
| --- | --- |

J.

ker so bile te izjave podane v okviru sodnega postopka proti Sotiriosu Zarianopulosu in ker ni naloga tega odbora, da nadaljuje preiskavo o zadevi niti da odloči o krivdi ali nekrivdi poslanca Evropskega parlamenta v sodnem postopku;

| K. | ker na podlagi informacij, ki jih ima odbor, ni razloga za sum, da je namen postopka škodovati politični dejavnosti poslanca (fumus persecutionis), saj se je postopek začel več let pred začetkom njegovega mandata; |
| --- | --- |

K.

ker na podlagi informacij, ki jih ima odbor, ni razloga za sum, da je namen postopka škodovati politični dejavnosti poslanca (fumus persecutionis), saj se je postopek začel več let pred začetkom njegovega mandata;

| 1. | se odloči, da odvzame imuniteto Sotiriosu Zarianopulosu; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da odvzame imuniteto Sotiriosu Zarianopulosu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje državnemu tožilstvu pri vrhovnem sodišču Grčije in Sotiriosu Zarianopulosu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje državnemu tožilstvu pri vrhovnem sodišču Grčije in Sotiriosu Zarianopulosu.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/98 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/98

---

P8_TA(2015)0235

Zahteva za odvzem imunitete Udu Voigtu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o zahtevi za odvzem imunitete Udu Voigtu (2015/2072(IMM))

(2016/C 407/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Udu Voigtu, ki jo je dne 9. februarja 2015 posredoval predsedujoči sodnik pritožbenega sodišča (Kammergericht) v Berlinu (ref. (3) 161 Ss 189/14 (14/15)) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 25. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Udu Voigtu, ki jo je dne 9. februarja 2015 posredoval predsedujoči sodnik pritožbenega sodišča (Kammergericht) v Berlinu (ref. (3) 161 Ss 189/14 (14/15)) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 25. marca 2015,

| — | po zagovoru Uda Voigta v skladu s členom 9(5) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Uda Voigta v skladu s členom 9(5) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 46 Ustave Zvezne republike Nemčije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 46 Ustave Zvezne republike Nemčije,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0192/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0192/2015),

| A. | ker je predsedujoči sodnik pritožbenega sodišča (Kammergericht) v Berlinu vložil zahtevo za odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Udu Voigtu v zvezi s sodnim postopkom zaradi domnevnega kaznivega dejanja, |
| --- | --- |

A.

ker je predsedujoči sodnik pritožbenega sodišča (Kammergericht) v Berlinu vložil zahtevo za odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Udu Voigtu v zvezi s sodnim postopkom zaradi domnevnega kaznivega dejanja,

| B. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| C. | ker v skladu s členom 46(2) Ustave Zvezne republike Nemčije poslanec ne sme odgovarjati ali biti aretiran za kaznivo dejanje brez dovoljenja parlamenta, razen v posebej določenih okoliščinah; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 46(2) Ustave Zvezne republike Nemčije poslanec ne sme odgovarjati ali biti aretiran za kaznivo dejanje brez dovoljenja parlamenta, razen v posebej določenih okoliščinah;

| D. | ker je Udo Voigt obdolžen ščuvanja in množične razžalitve v objavi, ki jo je v času svetovnega prvenstva FIFA leta 2006 izdala Nacionalna demokratska stranka Nemčije in za katero je bil kot predsednik stranke odgovoren; |
| --- | --- |

D.

ker je Udo Voigt obdolžen ščuvanja in množične razžalitve v objavi, ki jo je v času svetovnega prvenstva FIFA leta 2006 izdala Nacionalna demokratska stranka Nemčije in za katero je bil kot predsednik stranke odgovoren;

| E. | ker je očitno, da se obtožba ne navezuje na status Uda Voigta kot poslanca Evropskega parlamenta, pač pa izhaja iz njegove funkcije predsednika Nacionalne demokratske stranke Nemčije; |
| --- | --- |

E.

ker je očitno, da se obtožba ne navezuje na status Uda Voigta kot poslanca Evropskega parlamenta, pač pa izhaja iz njegove funkcije predsednika Nacionalne demokratske stranke Nemčije;

| F. | ker se domnevna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki bi ga ta poslanec izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, obenem pa so obtožbe povezane z dejanji iz leta 2006, kar je precej preden je bil Udo Voigt leta 2014 izvoljen v Evropski parlament; |
| --- | --- |

F.

ker se domnevna dejanja ne nanašajo na mnenje ali glas, ki bi ga ta poslanec izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta v smislu člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, obenem pa so obtožbe povezane z dejanji iz leta 2006, kar je precej preden je bil Udo Voigt leta 2014 izvoljen v Evropski parlament;

| G. | ker Udo Voigt trdi, da dolgotrajnost postopka, ki se je začel leta 2006, kaže na namen oviranja njegovega parlamentarnega dela; ker ta zahteva za odvzem imunitete izhaja iz nadaljnjih postopkov, ki jih je za uveljavljanje pravnega sredstva začel sam Udo Voigt, zato za ta ugovor velja načelo nemo auditur propriam turpitudinem allegans (nihče se ne more uspešno sklicevati na svoje oporečno dejanje); |
| --- | --- |

G.

ker Udo Voigt trdi, da dolgotrajnost postopka, ki se je začel leta 2006, kaže na namen oviranja njegovega parlamentarnega dela; ker ta zahteva za odvzem imunitete izhaja iz nadaljnjih postopkov, ki jih je za uveljavljanje pravnega sredstva začel sam Udo Voigt, zato za ta ugovor velja načelo nemo auditur propriam turpitudinem allegans (nihče se ne more uspešno sklicevati na svoje oporečno dejanje);

| H. | ker ni suma o tem, da bi šlo pri postopku za poskus oviranja parlamentarnega dela Uda Voigta (fumus persecutionis), saj se je postopek začel več let, preden je postal poslanec Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

H.

ker ni suma o tem, da bi šlo pri postopku za poskus oviranja parlamentarnega dela Uda Voigta (fumus persecutionis), saj se je postopek začel več let, preden je postal poslanec Evropskega parlamenta;

| 1. | se odloči, da odvzame imuniteto Udu Voigtu; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da odvzame imuniteto Udu Voigtu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pritožbenemu sodišču (Kammergericht) v Berlinu in Udu Voigtu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pritožbenemu sodišču (Kammergericht) v Berlinu in Udu Voigtu.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrmann in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 9. junij 2015

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/100 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/100

---

P8_TA(2015)0217

Prilagoditvena stopnja za neposredna plačila za koledarsko leto 2015 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi Sveta (ES) št. 1306/2013, za koledarsko leto 2015 (COM(2015)0141 – C8-0083/2015 – 2015/0070(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 407/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0141), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0141),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0083/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0083/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 50(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 50(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0174/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0174/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Mnenje z dne 22.4.2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

---

P8_TC1-COD(2015)0070

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi prilagoditvene stopnje za neposredna plačila, določene v Uredbi Sveta (EU) št. 1306/2013, za koledarsko leto 2015

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/1146.)

---

Sreda, 10. junij 2015

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/101 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/101

---

P8_TA(2015)0221

Sklenitev spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja in skupnem izpolnjevanju zavez v okviru te spremembe, v imenu Evropske unije (10400/2014 – C8-0029/2015 – 2013/0376(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 407/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10400/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10400/2014),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe h Kjotskemu protokolu, ki je bil sprejet na osmem zasedanju konference pogodbenic kot sestanku pogodbenic Kjotskega protokola, ki je potekalo v Dohi v Katarju decembra 2012 (sprememba iz Dohe h Kjotskemu protokolu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe h Kjotskemu protokolu, ki je bil sprejet na osmem zasedanju konference pogodbenic kot sestanku pogodbenic Kjotskega protokola, ki je potekalo v Dohi v Katarju decembra 2012 (sprememba iz Dohe h Kjotskemu protokolu),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0029/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0029/2015),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za industrijo, raziskave in energetiko,

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0167/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0167/2015),

| 1. | odobri sklenitev spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Združenim narodom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Združenim narodom.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/102 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/102

---

P8_TA(2015)0222

Sporazum med EU in Islandijo o sodelovanju Islandije v drugem ciljnem obdobju Kjotskega protokola ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o osnutku sklepa Sveta o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islandijo na drugi strani glede sodelovanja Islandije pri skupnem izpolnjevanju obveznosti Evropske unije, njenih držav članic in Islandije za drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije (10883/2014 – C8-0088/2015 – 2014/0151(NLE))

(Odobritev)

(2016/C 407/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10883/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10883/2014),

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islandijo na drugi strani glede sodelovanja Islandije pri skupnem izpolnjevanju obveznosti Evropske unije, njenih držav članic in Islandije za drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja v imenu Evropske unije (10941/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Islandijo na drugi strani glede sodelovanja Islandije pri skupnem izpolnjevanju obveznosti Evropske unije, njenih držav članic in Islandije za drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja v imenu Evropske unije (10941/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0088/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 192(1) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0088/2015),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0166/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0166/2015),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Islandije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Islandije.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/103 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/103

---

P8_TA(2015)0223

Pristop Hrvaške h Konvenciji o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o priporočilu za sklep Sveta o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 29. maja 2000 o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije, ki jo je Svet pripravil v skladu s členom 34 Pogodbe o Evropski uniji, ter k Protokolu h Konvenciji z dne 16. oktobra 2001 (COM(2014)0685 – C8-0275/2014 – 2014/0321(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 407/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije Svetu (COM(2014)0685), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije Svetu (COM(2014)0685),

| — | ob upoštevanju člena 3(4) in (5) Akta o pristopu Hrvaške, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0275/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(4) in (5) Akta o pristopu Hrvaške, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0275/2014),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0156/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0156/2015),

| 1. | odobri priporočilo Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri priporočilo Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/104

---

P8_TA(2015)0224

Pristop Hrvaške h Konvenciji o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. junija 2015 o priporočilu za sklep Sveta o pristopu Hrvaške h Konvenciji z dne 26. maja 1997, sestavljeni na podlagi člena K.3(2)(c) Pogodbe o Evropski uniji, o boju proti korupciji uradnikov Evropskih skupnosti ali uradnikov držav članic Evropske unije (COM(2014)0661 – C8-0274/2014 – 2014/0322(NLE))

(Posvetovanje)

(2016/C 407/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije Svetu (COM(2014)0661), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije Svetu (COM(2014)0661),

| — | ob upoštevanju člena 3(4) in (5) Akta o pristopu Hrvaške, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0274/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(4) in (5) Akta o pristopu Hrvaške, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0274/2014),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0157/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0157/2015),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 24. junij 2015

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/105 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/105

---

P8_TA(2015)0236

Evropski sklad za strateške naložbe ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za strateške naložbe ter spremembi Uredbe (EU) št. 1291/2013 in Uredbe (EU) št. 1316/2013 (COM(2015)0010 – C8-0007/2015 – 2015/0009(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2016/C 407/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0010),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 172 in 173, tretjega odstavka člena 175 ter člena 182(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0007/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 172 in 173, tretjega odstavka člena 175 ter člena 182(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0007/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko- socialnega odbora (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko- socialnega odbora (1),

| — | Ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2), |
| --- | --- |

—

Ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve na podlagi člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve na podlagi člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za ustavne zadeve (A8-0139/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za ustavne zadeve (A8-0139/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je priložena tej resoluciji in bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je priložena tej resoluciji in bo objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom;

| 3. | se seznanja z izjavama Komisije, ki sta priloženi tej resoluciji in bosta objavljeni v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom; |
| --- | --- |

3.

se seznanja z izjavama Komisije, ki sta priloženi tej resoluciji in bosta objavljeni v seriji L Uradnega lista Evropske unije skupaj s končnim zakonodajnim aktom;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Mnenje z dne 19. marca 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2)  Mnenje z dne 16. aprila 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

---

P8_TC1-COD(2015)0009

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. junija 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/1017.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

1.   Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o razčlenitvi za Obzorje 2020

„Evropski parlament, Svet in Komisija se strinjajo, da naslednje proračunske vrstice ne bodo prispevale k financiranju EFSI: ‚Krepitev pionirskih raziskav v Evropskem raziskovalnem svetu‘, ‚Ukrepi Marie Skłodowske-Curie‘ ter ‚Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe‘. Preostali znesek, ki izhaja iz dodatne uporabe razlike glede na predlog Komisije, bo vrnjen v druge proračunske vrstice Obzorja 2020 sorazmerno z zmanjšanjem, ki ga je predlagala Komisija. Okvirna razčlenitev je določena v Prilogi I k Uredbi o EFSI.“

2.   Izjava Komisije o predlogu proračuna za leto 2016

Izjava Komisije o predlogu proračuna za leto 2016

„Komisija bo preučila morebiten učinek prispevkov v EFSI iz različnih proračunskih vrstic Obzorja 2020 na učinkovitost izvajanja zadevnih programov in po potrebi predlagala dopolnilno pismo k predlogu splošnega proračuna Unije za leto 2016 z namenom prilagoditve razčlenitve proračunskih vrstic Obzorja 2020.“

3.   Izjava Komisije o njeni oceni enkratnih prispevkov v okviru pobude EFSI za namen izvajanja Pakta za stabilnost in rast

Izjava Komisije o njeni oceni enkratnih prispevkov v okviru pobude EFSI za namen izvajanja Pakta za stabilnost in rast

„Brez poseganja v pristojnosti Sveta glede izvajanja Pakta za stabilnost in rast bi bilo treba enkratne prispevke, ki jih v EFSI ali v tematske ali večdržavne naložbene platforme, vzpostavljene za izvajanje Naložbenega načrta, vplačajo države članice – in sicer bodisi država članica bodisi nacionalne spodbujevalne banke, ki so razvrščene v sektor država ali delujejo v imenu države članice – načeloma obravnavati kot enkratne ukrepe v smislu člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 in člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97.“

---

| 4.11.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | C 407/107 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2016

SL

Uradni list Evropske unije

C 407/107

---

P8_TA(2015)0237

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2015/000 TA 2015 – tehnična pomoč na pobudo Komisije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2015 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2015/000 TA 2015 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (COM(2015)0156 – C8-0093/2015 – 2015/2076(BUD))

(2016/C 407/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija podala Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0156 – C8-0093/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija podala Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0156 – C8-0093/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2014 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/000 TA 2014 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2014 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2014/000 TA 2014 – tehnična pomoč na pobudo Komisije) (4),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0185/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0185/2015),

| A. | ker je Unija uvedla zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Unija uvedla zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali posledice svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG), |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši možni način, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG),

| C. | ker je bil pri sprejetju uredbe o ESPG upoštevan dogovor Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se v Komisiji, Parlamentu in Svetu poveča učinkovitost pri obravnavi vlog za sredstva ESPG, tako da se skrajša postopek ocene in odobritve, ter da se razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev z vključitvijo samozaposlenih in mladih ter financiranjem spodbud za ustanovitev lastnega podjetja, |
| --- | --- |

C.

ker je bil pri sprejetju uredbe o ESPG upoštevan dogovor Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije poveča na 60 % celotnih ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se v Komisiji, Parlamentu in Svetu poveča učinkovitost pri obravnavi vlog za sredstva ESPG, tako da se skrajša postopek ocene in odobritve, ter da se razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev z vključitvijo samozaposlenih in mladih ter financiranjem spodbud za ustanovitev lastnega podjetja,

| D. | ker je najvišji letni proračun, ki je v letu 2015 na voljo za ESPG, 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011) in ker člen 11(1) uredbe o ESPG navaja, da se lahko na pobudo Komisije največ 0,5 % tega zneska (tj. 811 825 EUR v letu 2015) uporabi za financiranje dejavnosti priprave, spremljanja, zbiranja podatkov in razvoja baze znanja, upravno in tehnično podporo, dejavnosti informiranja in komuniciranja ter revizijo, nadzor in ocenjevanje, ki so potrebni za izvajanje uredbe o ESPG, |
| --- | --- |

D.

ker je najvišji letni proračun, ki je v letu 2015 na voljo za ESPG, 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011) in ker člen 11(1) uredbe o ESPG navaja, da se lahko na pobudo Komisije največ 0,5 % tega zneska (tj. 811 825 EUR v letu 2015) uporabi za financiranje dejavnosti priprave, spremljanja, zbiranja podatkov in razvoja baze znanja, upravno in tehnično podporo, dejavnosti informiranja in komuniciranja ter revizijo, nadzor in ocenjevanje, ki so potrebni za izvajanje uredbe o ESPG,

| E. | ker je Evropski parlament večkrat poudaril, da se mora prepoznavnost ESPG povečati, saj gre za instrument Unije, s katerim se izraža solidarnost s presežnimi delavci, |
| --- | --- |

E.

ker je Evropski parlament večkrat poudaril, da se mora prepoznavnost ESPG povečati, saj gre za instrument Unije, s katerim se izraža solidarnost s presežnimi delavci,

| F. | ker predlagani znesek 630 000 EUR ustreza približno 0,39 % največjega letnega proračuna, ki je na voljo za ESPG v letu 2015, |
| --- | --- |

F.

ker predlagani znesek 630 000 EUR ustreza približno 0,39 % največjega letnega proračuna, ki je na voljo za ESPG v letu 2015,

| 1. | se strinja z ukrepi, ki jih Komisija predlaga kot tehnično pomoč za financiranje odhodkov iz člena 11(1) in (4) ter člena 12(2), (3) in (4) uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

1.

se strinja z ukrepi, ki jih Komisija predlaga kot tehnično pomoč za financiranje odhodkov iz člena 11(1) in (4) ter člena 12(2), (3) in (4) uredbe o ESPG;

| 2. | opozarja na pomembnost mreženja in izmenjave informacij o ESPG, zlasti v povezavi z določbami nove uredbe o ESPG; zato podpira financiranje strokovne skupine kontaktnih oseb ESPG in seminarje mreženja o izvajanju ESPG; |
| --- | --- |

2.

opozarja na pomembnost mreženja in izmenjave informacij o ESPG, zlasti v povezavi z določbami nove uredbe o ESPG; zato podpira financiranje strokovne skupine kontaktnih oseb ESPG in seminarje mreženja o izvajanju ESPG;

| 3. | poudarja, da bi moral biti eden ključnih ciljev teh srečanj analizirati naknadno ocenjevanje ESPG (2007–2013) in temeljito razpravljati o njegovih priporočilih; poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži celotno analizo in poročilo že izplačanih sredstev iz ESPG; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi moral biti eden ključnih ciljev teh srečanj analizirati naknadno ocenjevanje ESPG (2007–2013) in temeljito razpravljati o njegovih priporočilih; poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži celotno analizo in poročilo že izplačanih sredstev iz ESPG;

| 4. | pozdravlja nadaljnje delo v zvezi s standardiziranimi postopki za vloge in upravljanje ESPG z uporabo funkcij elektronskega sistema za izmenjavo podatkov (SFC2014), ki omogoča poenostavitev in hitrejšo obdelavo vlog ter izboljšano poročanje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja nadaljnje delo v zvezi s standardiziranimi postopki za vloge in upravljanje ESPG z uporabo funkcij elektronskega sistema za izmenjavo podatkov (SFC2014), ki omogoča poenostavitev in hitrejšo obdelavo vlog ter izboljšano poročanje;

| 5. | je seznanjen s tem, da postopek za vključitev ESPG v elektronski sistem za izmenjavo podatkov (SFC0214) poteka že leta in da bodo ustrezni stroški iz proračuna ESPG v naslednjih dveh ali treh letih še naprej relativno visoki, dokler proces vključevanja ne bo končan; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen s tem, da postopek za vključitev ESPG v elektronski sistem za izmenjavo podatkov (SFC0214) poteka že leta in da bodo ustrezni stroški iz proračuna ESPG v naslednjih dveh ali treh letih še naprej relativno visoki, dokler proces vključevanja ne bo končan;

| 6. | poziva Komisijo, naj predstavi napredek, dosežen pri vključevanju v SFC2014 od začetka leta 2011 do leta 2014; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj predstavi napredek, dosežen pri vključevanju v SFC2014 od začetka leta 2011 do leta 2014;

| 7. | priporoča, da bi morale Komisija in države članice svoje dejavnosti mreženja osredotočiti predvsem na naslednje:






  (a) | izboljšanje spremljanja in ocenjevanja vpliva podpore ESPG na posamezne udeležence, kot sledi:






  — | proračun za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba uporabiti za ocenjevanje dolgoročnejšega vpliva na upravičence do ESPG; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

priporoča, da bi morale Komisija in države članice svoje dejavnosti mreženja osredotočiti predvsem na naslednje:

(a)

izboljšanje spremljanja in ocenjevanja vpliva podpore ESPG na posamezne udeležence, kot sledi:

—

proračun za spremljanje in ocenjevanje bi bilo treba uporabiti za ocenjevanje dolgoročnejšega vpliva na upravičence do ESPG;

| — | vloga za ESPG in predloga končnega poročila o uporabi prispevka iz ESPG bi morali jasno navajati obveznost koordinatorja ESPG in države članice, da zagotovita podatke o poklicni poti upravičencev dvanajst mesecev po izvršitvi ukrepov in podatke o stopnji zaposlenosti v zadnjih 12 mesecih od uporabe sredstev ESPG v ustreznem območju, da bi pridobili širši vpogled o učinku ESPG; |
| --- | --- |

—

vloga za ESPG in predloga končnega poročila o uporabi prispevka iz ESPG bi morali jasno navajati obveznost koordinatorja ESPG in države članice, da zagotovita podatke o poklicni poti upravičencev dvanajst mesecev po izvršitvi ukrepov in podatke o stopnji zaposlenosti v zadnjih 12 mesecih od uporabe sredstev ESPG v ustreznem območju, da bi pridobili širši vpogled o učinku ESPG;

| — | zabeležiti bi bilo treba podrobnejše informacije o ukrepih, do katerih so dostopali posamezni upravičenci, in jih jasno posredovati, da bi na primer omogočili jasnejšo oceno stroškov in koristi različnih ukrepov; |
| --- | --- |

—

zabeležiti bi bilo treba podrobnejše informacije o ukrepih, do katerih so dostopali posamezni upravičenci, in jih jasno posredovati, da bi na primer omogočili jasnejšo oceno stroškov in koristi različnih ukrepov;

| — | sprejetje končnih poročil o primerih in končni zaključek primera bi morale spremljati popolne informacije o rezultatih za upravičence (na skupni ravni). Podatki o rezultatih za upravičence so bili v preteklosti nepopolni; |
| --- | --- |

—

sprejetje končnih poročil o primerih in končni zaključek primera bi morale spremljati popolne informacije o rezultatih za upravičence (na skupni ravni). Podatki o rezultatih za upravičence so bili v preteklosti nepopolni;

| (b) | nadaljnja poenostavitev procesa vloge, kot sledi:






  — | na nacionalni ravni bi bilo treba dodatno spodbujati začetek procesa zagotavljanja pomoči odpuščenim delavcem brez čakanja na odobritev vlog; |
| --- | --- | --- |

(b)

nadaljnja poenostavitev procesa vloge, kot sledi:

—

na nacionalni ravni bi bilo treba dodatno spodbujati začetek procesa zagotavljanja pomoči odpuščenim delavcem brez čakanja na odobritev vlog;

| — | kadar to ni mogoče, bi morale Komisija in države članice razmisliti o tem, da bi se štelo, da se je obdobje izvajanja ESPG začelo z dnem odobritve vloge. To bi omogočilo izkoriščanje polnega obdobja financiranja 24 mesecev; |
| --- | --- |

—

kadar to ni mogoče, bi morale Komisija in države članice razmisliti o tem, da bi se štelo, da se je obdobje izvajanja ESPG začelo z dnem odobritve vloge. To bi omogočilo izkoriščanje polnega obdobja financiranja 24 mesecev;

| (c) | zagotovitev večje prožnosti med obdobjem izvajanja, kot sledi:






  — | Komisija bi morala zagotoviti večjo prožnost za države članice pri zagotavljanju dodatnih ukrepov, saj v obdobju izvajanja prihaja do novih priložnosti/potreb, ki presegajo ukrepe, opisane v vlogi; |
| --- | --- | --- |

(c)

zagotovitev večje prožnosti med obdobjem izvajanja, kot sledi:

—

Komisija bi morala zagotoviti večjo prožnost za države članice pri zagotavljanju dodatnih ukrepov, saj v obdobju izvajanja prihaja do novih priložnosti/potreb, ki presegajo ukrepe, opisane v vlogi;

| — | referenčno obdobje za štetje presežnih delavcev za vlogo ESPG velja za prisilni jopič, ki vpliva na cilj solidarnosti in uspešnost pomoči ESPG; to bi bilo mogoče pregledati, da bi omogočili prožnost v obliki dodatka k vlogi, s katerim bi bilo mogoče dokazati, da so delavci postali presežni iz istih razlogov in so povezani s presežnimi delavci iz vloge; |
| --- | --- |

—

referenčno obdobje za štetje presežnih delavcev za vlogo ESPG velja za prisilni jopič, ki vpliva na cilj solidarnosti in uspešnost pomoči ESPG; to bi bilo mogoče pregledati, da bi omogočili prožnost v obliki dodatka k vlogi, s katerim bi bilo mogoče dokazati, da so delavci postali presežni iz istih razlogov in so povezani s presežnimi delavci iz vloge;

| 8. | priporoča, naj Komisija oceni razloge, zakaj je pri nekaterih projektih prišlo do zamude pri odobritvi ali izvedbi, in svoja priporočila javno predstavi. |
| --- | --- |

8.

priporoča, naj Komisija oceni razloge, zakaj je pri nekaterih projektih prišlo do zamude pri odobritvi ali izvedbi, in svoja priporočila javno predstavi.

| 9. | poudarja, da je pomembno povečati splošno ozaveščenost o ESPG in njegovo prepoznavnost; opominja države članice prosilke na njihovo vlogo pri obveščanju upravičencev, organov, socialnih partnerjev, medijev in splošne javnosti o dejavnostih, ki se financirajo iz ESPG, kot je določeno v členu 12 uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je pomembno povečati splošno ozaveščenost o ESPG in njegovo prepoznavnost; opominja države članice prosilke na njihovo vlogo pri obveščanju upravičencev, organov, socialnih partnerjev, medijev in splošne javnosti o dejavnostih, ki se financirajo iz ESPG, kot je določeno v členu 12 uredbe o ESPG;

| 10. | ugotavlja, da so stroški dejavnosti obveščanja v letu 2015 še naprej bistveno nižji; meni, da to ne bi smelo negativno vplivati na izdelavo in razširjanje informacijskega gradiva in potrebnih smernic; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da so stroški dejavnosti obveščanja v letu 2015 še naprej bistveno nižji; meni, da to ne bi smelo negativno vplivati na izdelavo in razširjanje informacijskega gradiva in potrebnih smernic;

| 11. | poudarja, da bi morali vsi, ki sodelujejo pri obdelavi vlog za sredstva ESPG, tudi socialni partnerji ter deležniki na regionalni in lokalni ravni, tesneje sodelovati, da bo mogoče ustvariti čim več sinergij; okrepiti bi bilo treba sodelovanje med nacionalno kontaktno osebo ter regionalnimi ali lokalnimi partnerji za izvajanje primera, komunikacijske in podporne ureditve ter informacijske tokove (notranje razdelitve, naloge in pristojnosti) bi bilo treba izrecno navesti, o njih pa bi se morali strinjati vsi udeleženi partnerji; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morali vsi, ki sodelujejo pri obdelavi vlog za sredstva ESPG, tudi socialni partnerji ter deležniki na regionalni in lokalni ravni, tesneje sodelovati, da bo mogoče ustvariti čim več sinergij; okrepiti bi bilo treba sodelovanje med nacionalno kontaktno osebo ter regionalnimi ali lokalnimi partnerji za izvajanje primera, komunikacijske in podporne ureditve ter informacijske tokove (notranje razdelitve, naloge in pristojnosti) bi bilo treba izrecno navesti, o njih pa bi se morali strinjati vsi udeleženi partnerji;

| 12. | poudarja, da je treba podaljšati dostop do podpore iz ESPG za mlade do 25. leta starosti, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v enakem številu kot za delavce, ki prejemajo podporo v regijah z visoko brezposelnostjo mladih, če se pri vmesni oceni dokaže, da je treba ta ukrep ohraniti po decembru 2017; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba podaljšati dostop do podpore iz ESPG za mlade do 25. leta starosti, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo, v enakem številu kot za delavce, ki prejemajo podporo v regijah z visoko brezposelnostjo mladih, če se pri vmesni oceni dokaže, da je treba ta ukrep ohraniti po decembru 2017;

| 13. | poziva Komisijo, naj Parlament povabi na srečanja strokovnih skupin in seminarje v skladu z ustreznimi določbami okvirnega sporazuma. o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (5); poleg tega poudarja, kako pomembno je tesnejše povezovanje z vsemi, ki sodelujejo pri vlogah ESPG, vključno s socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj Parlament povabi na srečanja strokovnih skupin in seminarje v skladu z ustreznimi določbami okvirnega sporazuma. o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (5); poleg tega poudarja, kako pomembno je tesnejše povezovanje z vsemi, ki sodelujejo pri vlogah ESPG, vključno s socialnimi partnerji;

| 14. | poziva k pravočasni objavi končne ocene v skladu z rokom, ki je določen v členu 17 Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta (6); |
| --- | --- |

14.

poziva k pravočasni objavi končne ocene v skladu z rokom, ki je določen v členu 17 Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta (6);

| 15. | države članice in vse udeležene institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; v zvezi s tem je seznanjen z željo Parlamenta, da pripravi samoiniciativno poročilo na podlagi ocene, ki jo bo pripravila Komisija, s katero bo ovrednotila delovanje nove uredbe o ESPG in preučene primere; se seznanja s tem, da je izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi zagotovila, da je ESPG resnično instrument v sili, in pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, namenjen temu, da se Parlamentu in Svetu skupaj s predlogom za uporabo ESPG posreduje tudi ocena Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; pozdravlja znatno pospešitev pregledov in odobritev vlog, preloženih v okviru nove uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

15.

države članice in vse udeležene institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; v zvezi s tem je seznanjen z željo Parlamenta, da pripravi samoiniciativno poročilo na podlagi ocene, ki jo bo pripravila Komisija, s katero bo ovrednotila delovanje nove uredbe o ESPG in preučene primere; se seznanja s tem, da je izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da bi zagotovila, da je ESPG resnično instrument v sili, in pospešila dodeljevanje nepovratnih sredstev, namenjen temu, da se Parlamentu in Svetu skupaj s predlogom za uporabo ESPG posreduje tudi ocena Komisije o utemeljenosti vloge za sredstva ESPG; pozdravlja znatno pospešitev pregledov in odobritev vlog, preloženih v okviru nove uredbe o ESPG;

| 16. | poudarja, da bi morala vmesna ocena, ki bo podana v letu 2015, upoštevati dolgoročni učinek krize in globalizacije na mala in srednja podjetja, in da bi zato morali oceniti možnost znižanja merila 500 odpuščenih delavcev, kot določa člen 4 uredbe o ESPG, kot je predlagal Parlament v svoji resoluciji z dne 17. septembra 2014. |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi morala vmesna ocena, ki bo podana v letu 2015, upoštevati dolgoročni učinek krize in globalizacije na mala in srednja podjetja, in da bi zato morali oceniti možnost znižanja merila 500 odpuščenih delavcev, kot določa člen 4 uredbe o ESPG, kot je predlagal Parlament v svoji resoluciji z dne 17. septembra 2014.

| 17. | zahteva, da države članice izpostavijo dodatnost primerov ESPG, jasneje izpostavijo povezave z drugimi skladi in premislijo o najustreznejših načinih, na katere lahko ESPG doda vrednost, in se izogniti premestitvenemu učinku; |
| --- | --- |

17.

zahteva, da države članice izpostavijo dodatnost primerov ESPG, jasneje izpostavijo povezave z drugimi skladi in premislijo o najustreznejših načinih, na katere lahko ESPG doda vrednost, in se izogniti premestitvenemu učinku;

| 18. | odobri sklep, priložen k tej resoluciji; |
| --- | --- |

18.

odobri sklep, priložen k tej resoluciji;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0016.

(5)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(6)  Uredba (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (UL L 406, 30.12.2006, str. 1).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga EGF/2015/000 TA 2015 – tehnična pomoč na pobudo Komisije)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2015/1179.)

---