# Europeiska unionens C 436/24 n

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 436 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången24 november 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 436

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången24 november 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdena den 18–21 november 2013Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 53 E, 25.2.2014 .ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdena den 18–21 november 2013Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 53 E, 25.2.2014 .ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

EUT C 53 E, 25.2.2014

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 20 november 2013 |
| 2016/C 436/01 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner (2012/2308(INI)) | 2 |
| | Torsdagen den 21 november 2013 |
| 2016/C 436/02 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om det aktuella läget för utvecklingsagendan från Doha och förberedelserna inför den nionde ministerkonferensen (2013/2740(RSP)) | 6 |
| 2016/C 436/03 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om handlingsplanen för företagande 2020 – stärka företagarandan i EU (2013/2532(RSP)) | 11 |
| 2016/C 436/04 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI)) | 17 |
| 2016/C 436/05 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om det europeiska försvarets industriella och tekniska bas (2013/2125(INI)) | 26 |
| 2016/C 436/06 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om kommissionens meddelande Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (2013/2841(RSP)) | 35 |
| 2016/C 436/07 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om Bangladesh: de mänskliga rättigheterna och det förestående valet (2013/2951(RSP)) | 39 |
| 2016/C 436/08 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om Qatar: situationen för gästarbetare (2013/2952(RSP)) | 42 |
| 2016/C 436/09 | Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om rättvisa rättsprocesser i Bolivia, i synnerhet i fallen med Előd Tóásó och Mario Tadić (2013/2953(RSP)) | 45 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 20 november 2013

2016/C 436/01

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner (2012/2308(INI))

2

Torsdagen den 21 november 2013

2016/C 436/02

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om det aktuella läget för utvecklingsagendan från Doha och förberedelserna inför den nionde ministerkonferensen (2013/2740(RSP))

6

2016/C 436/03

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om handlingsplanen för företagande 2020 – stärka företagarandan i EU (2013/2532(RSP))

11

2016/C 436/04

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

17

2016/C 436/05

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om det europeiska försvarets industriella och tekniska bas (2013/2125(INI))

26

2016/C 436/06

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om kommissionens meddelande Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (2013/2841(RSP))

35

2016/C 436/07

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om Bangladesh: de mänskliga rättigheterna och det förestående valet (2013/2951(RSP))

39

2016/C 436/08

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om Qatar: situationen för gästarbetare (2013/2952(RSP))

42

2016/C 436/09

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om rättvisa rättsprocesser i Bolivia, i synnerhet i fallen med Előd Tóásó och Mario Tadić (2013/2953(RSP))

45

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 19 november 2013 |
| 2016/C 436/10 | Europaparlamentets beslut av den 19 november 2013 om ingåendet av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2011/2152(ACI)) | 47 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 19 november 2013

2016/C 436/10

Europaparlamentets beslut av den 19 november 2013 om ingåendet av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2011/2152(ACI))

47

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 19 november 2013 |
| 2016/C 436/11 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP)) | 49 |
| 2016/C 436/12 | Europaparlamentets resolution av den 19 november 2013 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2013 för budgetåret 2013, avsnitt III – kommissionen (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD)) | 52 |
| 2016/C 436/13 | Europaparlamentets resolution av den 19 november 2013 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 8/2013 för budgetåret 2013, avsnitt III – kommissionen (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD)) | 54 |
| 2016/C 436/14 | Europaparlamentets resolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådet beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials från Spanien) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD)) | 56 |
| 2016/C 436/15 | P7_TA(2013)0460Programmet Erasmus för alla ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ERASMUS FÖR ALLA Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott och om upphävande av beslut nr 1719/2006/EG, nr 1720/2006/EG och nr 1298/2008/EG | 59 |
| 2016/C 436/16 | P7_TA(2013)0461Programmet Kreativa Europa ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet Kreativa Europa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG | 60 |
| 2016/C 436/17 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om utkastet till rådets förordning om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för perioden 2014–2020 (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP)) | 61 |
| 2016/C 436/18 | P7_TA(2013)0463Fonden för ett sammanlänkat Europa ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 | 62 |
| 2016/C 436/19 | P7_TA(2013)0464Transeuropeiska transportnätet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU | 63 |
| 2016/C 436/20 | P7_TA(2013)0465Jordbruks- och fiskestatistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av vissa lagstiftningsakter inom jordbruks- och fiskestatistik (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av vissa lagstiftningsakter inom jordbruks- och fiskestatistik | 64 |
| 2016/C 436/21 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets beslut om ingående av protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE)) | 65 |
| 2016/C 436/22 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om utkastet till rådets beslut om godkännande på Europeiska unionens vägnar av en ändring av artiklarna 25 och 26 i konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE)) | 66 |
| 2016/C 436/23 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets beslut om antagande av ett kompletterande forskningsprogram för Iter-projektet (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE)) | 67 |
| 2016/C 436/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets förordning om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE)) | 76 |
| 2016/C 436/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetssamarbete (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS)) | 106 |
| 2016/C 436/26 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets förordning om unionsstöd för stödprogrammen för kärnkraftsavveckling i Bulgarien, Litauen och Slovakien (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE)) | 122 |
| | Onsdagen den 20 november 2013 |
| 2016/C 436/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om det gemensamma förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 som förlikningskommittén har antagit inom ramen för budgetförfarandet (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD)) | 140 |
| 2016/C 436/28 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens flexibilitetsmekanismen (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD)) | 160 |
| 2016/C 436/29 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 9/2013 för budgetåret 2013, avsnitt III – kommissionen (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD)) | 162 |
| 2016/C 436/30 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (torka och skogsbränder i Rumänien och översvämningar i Tyskland, Österrike och Tjeckien) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD)) | 203 |
| 2016/C 436/31 | Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD)) | 204 |
| 2016/C 436/32 | P7_TA(2013)0477Europeiska satellitnavigeringssystem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 876/2002 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 | 206 |
| 2016/C 436/33 | P7_TA(2013)0478Makroekonomiskt stöd till Jordanien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 over förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Hashemitiska konungariket Jordanien (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om makroekonomiskt stöd till Hashemitiska konungariket Jordanien | 208 |
| 2016/C 436/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om narkotikaprekursorer (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE)) | 209 |
| 2016/C 436/35 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om utkastet till rådets beslut om ändring av beslut 2009/935/RIF med avseende på förteckningen över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS)) | 210 |
| 2016/C 436/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 723/2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE)) | 211 |
| 2016/C 436/37 | P7_TA(2013)0482Gemensamma bestämmelser för Europeiska fonder ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 | 212 |
| 2016/C 436/38 | P7_TA(2013)0483Europeiska socialfonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 | 216 |
| 2016/C 436/39 | P7_TA(2013)0484Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet investeringar för tillväxt och sysselsättning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 | 217 |
| 2016/C 436/40 | P7_TA(2013)0485Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet europeiskt territoriellt samarbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete | 219 |
| 2016/C 436/41 | P7_TA(2013)0486Sammanhållningsfonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 | 221 |
| 2016/C 436/42 | P7_TA(2013)0487Europeisk gruppering för territoriellt samarbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet och genomförandet av sådana grupperingar (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion | 223 |
| 2016/C 436/43 | P7_TA(2013)0488Jämn könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv .../2013/EU om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder(Text av betydelse för EES) | 225 |
| 2016/C 436/44 | Europaparlamentets ändringar antagna den 20 november 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om faktablad för investeringsprodukter (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) | 241 |
| 2016/C 436/45 | P7_TA(2013)0490Finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 | 270 |
| 2016/C 436/46 | P7_TA(2013)0491Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om stöd till landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om upphävande avrådets förordning (EG) nr 1698/2005 | 272 |
| 2016/C 436/47 | P7_TA(2013)0492Samlad marknadsordning för jordbruksprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande om förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 | 274 |
| 2016/C 436/48 | P7_TA(2013)0493Direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 | 277 |
| 2016/C 436/49 | P7_TA(2013)0494Övergångsbestämmelser för stöd för landsbygdsutveckling ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 Förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa övergångsbestämmelser för stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om ändring av förordning (EU) No [...][RD] vad gäller resurser och resursfördelning avseende år 2014 och om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 och förordningarna (EU) nr [...] [DP], (EU) No [...] [HR] och (EU) No [...] [sCMO] vad gäller deras tillämpning under år 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om vissa övergångsbestämmelser för stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 vad gäller resurser och resursfördelning avseende år 2014 och om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1306/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller deras tillämpning under år 2014 | 279 |
| 2016/C 436/50 | P7_TA(2013)0495Bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet och om återtaganderegler för vissa medlemsstater ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet och om återtaganderegler för vissa medlemsstater (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet, vad gäller återtaganderegler för vissa medlemsstater samt vad gäller regler för slutbetalningar | 281 |
| 2016/C 436/51 | P7_TA(2013)0496Medel till vissa medlemsstater från Europeiska socialfonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller medel till vissa medlemsstater från Europeiska socialfonden (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller medel till vissa medlemsstater från Europeiska socialfonden | 282 |
| 2016/C 436/52 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning enligt partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Kiribati, å andra sidan (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE)) | 283 |
| | Torsdagen den 21 november 2013 |
| 2016/C 436/53 | P7_TA(2013)0499Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (COM(2011)0809/2 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG | 284 |
| 2016/C 436/54 | P7_TA(2013)0500Reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (COM(2011)0810/2 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1906/2006 | 288 |
| 2016/C 436/55 | P7_TA(2013)0501Det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt Europa (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt Europa | 292 |
| 2016/C 436/56 | P7_TA(2013)0502Europeiska institutet för innovation och teknik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 294/2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 294/2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik | 293 |
| 2016/C 436/57 | P7_TA(2013)0503Program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1639/2006/EG | 294 |
| 2016/C 436/58 | P7_TA(2013)0504Det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Europaparlamentets ståndpunkt fastställd den 21 november 2013 inför antagandet av rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)(Text av betydelse för EES) | 295 |
| 2016/C 436/59 | P7_TA(2013)0505Europeisk statistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik(Text av betydelse för EES och Schweiz) | 380 |
| 2016/C 436/60 | P7_TA(2013)0506EU:s program för social förändring och social innovation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) och om ändring av beslut nr 283/2010/EU om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet | 390 |
| 2016/C 436/61 | P7_TA(2013)0507Program för miljö och klimatpolitik (Life) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) och om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007 | 392 |
| 2016/C 436/62 | P7_TA(2013)0508Åtgärdsprogram för skattefrågor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett åtgärdsprogram för skattefrågor i Europeiska unionen för perioden 2014 – 2020 (Fiscalis 2020) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ett åtgärdsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Fiscalis 2020) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG | 394 |
| 2016/C 436/63 | P7_TA(2013)0509Åtgärdsprogram för tullfrågor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Tull 2020) och om upphävande av beslut nr 624/2007/EG (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Tull 2020) och om upphävande av beslut nr 624/2007/EG | 395 |
| 2016/C 436/64 | P7_TA(2013)0510Försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) vad gäller datumen för dess införlivande och tillämpning och datumet för när vissa direktiv upphör att gälla (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av direktiv 2009/138/EG (Solvens II) vad gäller datumet för dess införlivande och datumet för dess tillämpning och datumet för upphävande av vissa direktiv (Solvens I) | 397 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 19 november 2013

2016/C 436/11

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

49

2016/C 436/12

Europaparlamentets resolution av den 19 november 2013 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2013 för budgetåret 2013, avsnitt III – kommissionen (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

52

2016/C 436/13

Europaparlamentets resolution av den 19 november 2013 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 8/2013 för budgetåret 2013, avsnitt III – kommissionen (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

54

2016/C 436/14

Europaparlamentets resolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådet beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials från Spanien) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

56

2016/C 436/15

P7_TA(2013)0460Programmet Erasmus för alla ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ERASMUS FÖR ALLA Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))P7_TC1-COD(2011)0371Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott och om upphävande av beslut nr 1719/2006/EG, nr 1720/2006/EG och nr 1298/2008/EG

Erasmus+:

59

2016/C 436/16

P7_TA(2013)0461Programmet Kreativa Europa ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet Kreativa Europa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))P7_TC1-COD(2011)0370Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG

60

2016/C 436/17

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om utkastet till rådets förordning om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för perioden 2014–2020 (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

61

2016/C 436/18

P7_TA(2013)0463Fonden för ett sammanlänkat Europa ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))P7_TC1-COD(2011)0302Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010

62

2016/C 436/19

P7_TA(2013)0464Transeuropeiska transportnätet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))P7_TC1-COD(2011)0294Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU

63

2016/C 436/20

P7_TA(2013)0465Jordbruks- och fiskestatistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av vissa lagstiftningsakter inom jordbruks- och fiskestatistik (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))P7_TC1-COD(2012)0343Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av vissa lagstiftningsakter inom jordbruks- och fiskestatistik

64

2016/C 436/21

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets beslut om ingående av protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

65

2016/C 436/22

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om utkastet till rådets beslut om godkännande på Europeiska unionens vägnar av en ändring av artiklarna 25 och 26 i konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

66

2016/C 436/23

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets beslut om antagande av ett kompletterande forskningsprogram för Iter-projektet (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

67

2016/C 436/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets förordning om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

76

2016/C 436/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetssamarbete (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

106

2016/C 436/26

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets förordning om unionsstöd för stödprogrammen för kärnkraftsavveckling i Bulgarien, Litauen och Slovakien (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

122

Onsdagen den 20 november 2013

2016/C 436/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om det gemensamma förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 som förlikningskommittén har antagit inom ramen för budgetförfarandet (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

140

2016/C 436/28

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens flexibilitetsmekanismen (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

160

2016/C 436/29

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 9/2013 för budgetåret 2013, avsnitt III – kommissionen (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

162

2016/C 436/30

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (torka och skogsbränder i Rumänien och översvämningar i Tyskland, Österrike och Tjeckien) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

203

2016/C 436/31

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

204

2016/C 436/32

P7_TA(2013)0477Europeiska satellitnavigeringssystem ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))P7_TC1-COD(2011)0392Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 876/2002 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008

206

2016/C 436/33

P7_TA(2013)0478Makroekonomiskt stöd till Jordanien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 over förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Hashemitiska konungariket Jordanien (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))P7_TC1-COD(2013)0128Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om makroekonomiskt stöd till Hashemitiska konungariket Jordanien

208

2016/C 436/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om narkotikaprekursorer (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

209

2016/C 436/35

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om utkastet till rådets beslut om ändring av beslut 2009/935/RIF med avseende på förteckningen över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

210

2016/C 436/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 723/2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

211

2016/C 436/37

P7_TA(2013)0482Gemensamma bestämmelser för Europeiska fonder ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))P7_TC1-COD(2011)0276Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006

212

2016/C 436/38

P7_TA(2013)0483Europeiska socialfonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))P7_TC1-COD(2011)0268Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006

216

2016/C 436/39

P7_TA(2013)0484Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet investeringar för tillväxt och sysselsättning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))P7_TC1-COD(2011)0275Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006

217

2016/C 436/40

P7_TA(2013)0485Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet europeiskt territoriellt samarbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))P7_TC1-COD(2011)0273Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete

219

2016/C 436/41

P7_TA(2013)0486Sammanhållningsfonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))P7_TC1-COD(2011)0274Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006

221

2016/C 436/42

P7_TA(2013)0487Europeisk gruppering för territoriellt samarbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet och genomförandet av sådana grupperingar (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))P7_TC1-COD(2011)0272Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion

223

2016/C 436/43

P7_TA(2013)0488Jämn könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))P7_TC1-COD(2012)0299Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv .../2013/EU om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder(Text av betydelse för EES)

225

2016/C 436/44

Europaparlamentets ändringar antagna den 20 november 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om faktablad för investeringsprodukter (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD))

241

2016/C 436/45

P7_TA(2013)0490Finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))P7_TC1-COD(2011)0288Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008

270

2016/C 436/46

P7_TA(2013)0491Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om stöd till landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))P7_TC1-COD(2011)0282Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om upphävande avrådets förordning (EG) nr 1698/2005

272

2016/C 436/47

P7_TA(2013)0492Samlad marknadsordning för jordbruksprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))P7_TC1-COD(2011)0281Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande om förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007

274

2016/C 436/48

P7_TA(2013)0493Direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))P7_TC1-COD(2011)0280Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009

277

2016/C 436/49

P7_TA(2013)0494Övergångsbestämmelser för stöd för landsbygdsutveckling ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 Förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa övergångsbestämmelser för stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om ändring av förordning (EU) No [...][RD] vad gäller resurser och resursfördelning avseende år 2014 och om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 och förordningarna (EU) nr [...] [DP], (EU) No [...] [HR] och (EU) No [...] [sCMO] vad gäller deras tillämpning under år 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))P7_TC1-COD(2013)0117Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om vissa övergångsbestämmelser för stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 vad gäller resurser och resursfördelning avseende år 2014 och om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1306/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller deras tillämpning under år 2014

279

2016/C 436/50

P7_TA(2013)0495Bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet och om återtaganderegler för vissa medlemsstater ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet och om återtaganderegler för vissa medlemsstater (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))P7_TC1-COD(2013)0156Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet, vad gäller återtaganderegler för vissa medlemsstater samt vad gäller regler för slutbetalningar

281

2016/C 436/51

P7_TA(2013)0496Medel till vissa medlemsstater från Europeiska socialfonden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller medel till vissa medlemsstater från Europeiska socialfonden (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))P7_TC1-COD(2013)0271Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller medel till vissa medlemsstater från Europeiska socialfonden

282

2016/C 436/52

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning enligt partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Kiribati, å andra sidan (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

283

Torsdagen den 21 november 2013

2016/C 436/53

P7_TA(2013)0499Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (COM(2011)0809/2 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))P7_TC1-COD(2011)0401Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG

284

2016/C 436/54

P7_TA(2013)0500Reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (COM(2011)0810/2 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))P7_TC1-COD(2011)0399Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1906/2006

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)

288

2016/C 436/55

P7_TA(2013)0501Det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt Europa (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))P7_TC1-COD(2011)0387Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt Europa

292

2016/C 436/56

P7_TA(2013)0502Europeiska institutet för innovation och teknik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 294/2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))P7_TC1-COD(2011)0384Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 294/2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik

293

2016/C 436/57

P7_TA(2013)0503Program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))P7_TC1-COD(2011)0394Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1639/2006/EG

294

2016/C 436/58

P7_TA(2013)0504Det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))P7_TC1-CNS(2011)0402Europaparlamentets ståndpunkt fastställd den 21 november 2013 inför antagandet av rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)(Text av betydelse för EES)

295

2016/C 436/59

P7_TA(2013)0505Europeisk statistik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))P7_TC1-COD(2012)0084Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik(Text av betydelse för EES och Schweiz)

380

2016/C 436/60

P7_TA(2013)0506EU:s program för social förändring och social innovation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))P7_TC1-COD(2011)0270Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) och om ändring av beslut nr 283/2010/EU om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet

390

2016/C 436/61

P7_TA(2013)0507Program för miljö och klimatpolitik (Life) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))P7_TC1-COD(2011)0428Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) och om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007

392

2016/C 436/62

P7_TA(2013)0508Åtgärdsprogram för skattefrågor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett åtgärdsprogram för skattefrågor i Europeiska unionen för perioden 2014 – 2020 (Fiscalis 2020) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))P7_TC1-COD(2011)0341BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ett åtgärdsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Fiscalis 2020) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG

394

2016/C 436/63

P7_TA(2013)0509Åtgärdsprogram för tullfrågor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Tull 2020) och om upphävande av beslut nr 624/2007/EG (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))P7_TC1-COD(2011)0341AEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Tull 2020) och om upphävande av beslut nr 624/2007/EG

395

2016/C 436/64

P7_TA(2013)0510Försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) vad gäller datumen för dess införlivande och tillämpning och datumet för när vissa direktiv upphör att gälla (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))P7_TC1-COD(2013)0327Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av direktiv 2009/138/EG (Solvens II) vad gäller datumet för dess införlivande och datumet för dess tillämpning och datumet för upphävande av vissa direktiv (Solvens I)

397

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

24.11.2016

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2013–2014

Sammanträdena den 18–21 november 2013

Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 53 E, 25.2.2014
  .

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 20 november 2013

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/2

---

P7_TA(2013)0498

Lokalisering av sätena för Europeiska unionens institutioner

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner (2012/2308(INI))

(2016/C 436/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 232 och 341 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 232 och 341 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av protokoll nr 6 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner och vissa av dess organ, byråer och enheter, som fogats till fördragen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 6 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner och vissa av dess organ, byråer och enheter, som fogats till fördragen,

| — | med beaktande av artiklarna 10, 14 och 48 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10, 14 och 48 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av sin uttalade ståndpunkt i dessa frågor, särskilt i rekommendationen av den 21 juni 1958 (1), resolutionen av den 7 juli 1981 om EG-institutionernas säte, särskilt Europaparlamentet (2), rekommendationerna av den 13 april 2000 (3) inför regeringskonferensen och tillhörande resolutioner, nämligen resolutionen av den 8 juni 2011 om investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla (4), resolutionen av den 10 maj 2012 om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010, avsnitt I – Europaparlamentet (5), resolutionen av den 16 februari 2012 om riktlinjerna för budgetförfarandet för budgetåret 2013, avsnitt I – Europaparlamentet, avsnitt II – rådet, avsnitt IV – domstolen, avsnitt V – revisionsrätten, avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII – Regionkommittén, avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen, avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten (6), resolutionen av den 29 mars 2012 om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2013 (7) och resolutionen av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2013 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin uttalade ståndpunkt i dessa frågor, särskilt i rekommendationen av den 21 juni 1958 (1), resolutionen av den 7 juli 1981 om EG-institutionernas säte, särskilt Europaparlamentet (2), rekommendationerna av den 13 april 2000 (3) inför regeringskonferensen och tillhörande resolutioner, nämligen resolutionen av den 8 juni 2011 om investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla (4), resolutionen av den 10 maj 2012 om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010, avsnitt I – Europaparlamentet (5), resolutionen av den 16 februari 2012 om riktlinjerna för budgetförfarandet för budgetåret 2013, avsnitt I – Europaparlamentet, avsnitt II – rådet, avsnitt IV – domstolen, avsnitt V – revisionsrätten, avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII – Regionkommittén, avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen, avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen, avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten (6), resolutionen av den 29 mars 2012 om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2013 (7) och resolutionen av den 4 juli 2012 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2013 (8),

| — | med beaktande av de skriftliga frågorna E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 och E-004135-2012 till kommissionen och rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de skriftliga frågorna E-000181-2007, E-006174-2009, E-006258-2009, E-002934-2012, E-002935-2012, E-004134-2012 och E-004135-2012 till kommissionen och rådet,

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapporter från september 2002 och augusti 2013 om kostnaderna för att behålla de tre arbetsorterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapporter från september 2002 och augusti 2013 om kostnaderna för att behålla de tre arbetsorterna,

| — | med beaktande av rapporten från presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp om parlamentets budget för 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp om parlamentets budget för 2012,

| — | med beaktande av sina verksamhetsrapporter för 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 och 2009–2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina verksamhetsrapporter för 1993–1999, 1999–2004, 2004–2009 och 2009–2011,

| — | med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol, särskilt målen C-230/81 (9) och C-345/95 (10) och de förenade målen C-237/11 och C-238/11 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol, särskilt målen C-230/81 (9) och C-345/95 (10) och de förenade målen C-237/11 och C-238/11 (11),

| — | med beaktande av framställning 630/2006 som gjordes av kampanjen One Seat och som över en miljon EU-medborgare ställde sig bakom, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställning 630/2006 som gjordes av kampanjen One Seat och som över en miljon EU-medborgare ställde sig bakom,

| — | med beaktande av den omröstning som hölls i kammaren den 23 oktober 2012, där en majoritet av ledamöterna (78 procent) uppmanade medlemsstaterna att ändra sin hållning i frågan om Strasbourg som parlamentets officiella säte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den omröstning som hölls i kammaren den 23 oktober 2012, där en majoritet av ledamöterna (78 procent) uppmanade medlemsstaterna att ändra sin hållning i frågan om Strasbourg som parlamentets officiella säte,

| — | med beaktande av artiklarna 5.3, 29, 41, 48, 74a, 201 och 202.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.3, 29, 41, 48, 74a, 201 och 202.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för framställningar (A7-0350/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för framställningar (A7-0350/2013), och av följande skäl:

| A. | I artikel 341 i EUF-fördraget anges att sätena för unionens institutioner ska fastställas av medlemsstaternas regeringar i samförstånd. |
| --- | --- |

A.

I artikel 341 i EUF-fördraget anges att sätena för unionens institutioner ska fastställas av medlemsstaternas regeringar i samförstånd.

| B. | Medlemsstaterna gjorde detta i protokoll nr 6 som fogats till fördragen, där det fastslås att Bryssel ska vara säte för kommissionen, rådet (vars möten i april, juni och oktober förläggs till Luxemburg), Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, att Luxemburg ska vara säte för Europeiska unionens domstol, revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken, att Frankfurt ska vara säte för Europeiska Centralbanken och att Haag ska vara säte för Europol. |
| --- | --- |

B.

Medlemsstaterna gjorde detta i protokoll nr 6 som fogats till fördragen, där det fastslås att Bryssel ska vara säte för kommissionen, rådet (vars möten i april, juni och oktober förläggs till Luxemburg), Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, att Luxemburg ska vara säte för Europeiska unionens domstol, revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken, att Frankfurt ska vara säte för Europeiska Centralbanken och att Haag ska vara säte för Europol.

| C. | Medlemsstaternas beslut om dessa säten fattades i ett större sammanhang, där hänsyn togs till EU:s och dess institutioners historiska utveckling och till den geografiska spridningen. |
| --- | --- |

C.

Medlemsstaternas beslut om dessa säten fattades i ett större sammanhang, där hänsyn togs till EU:s och dess institutioners historiska utveckling och till den geografiska spridningen.

| D. | Europaparlamentet har en tydlig och unik roll som den enda institution som är vald direkt av och ansvarig inför EU-medborgarna. Eftersom parlamentet är den av EU:s alla institutioner vars roll har förändrats mest, kommer betänkandet framför allt att inriktas på parlamentets säte och arbetssituation. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har en tydlig och unik roll som den enda institution som är vald direkt av och ansvarig inför EU-medborgarna. Eftersom parlamentet är den av EU:s alla institutioner vars roll har förändrats mest, kommer betänkandet framför allt att inriktas på parlamentets säte och arbetssituation.

| E. | I protokoll nr 6, som fogats till fördragen, fastslås att Europaparlamentet ska ha sitt säte i Strasbourg där de tolv månatliga plenarsammanträdena – inklusive budgetsammanträdet – ska hållas, att extra plenarsammanträden ska hållas i Bryssel, att utskotten ska sammanträda i Bryssel och att parlamentets generalsekretariat och dess enheter ska vara kvar i Luxemburg. |
| --- | --- |

E.

I protokoll nr 6, som fogats till fördragen, fastslås att Europaparlamentet ska ha sitt säte i Strasbourg där de tolv månatliga plenarsammanträdena – inklusive budgetsammanträdet – ska hållas, att extra plenarsammanträden ska hållas i Bryssel, att utskotten ska sammanträda i Bryssel och att parlamentets generalsekretariat och dess enheter ska vara kvar i Luxemburg.

| F. | I artiklarna 10 och 14 i EU-fördraget fastslås att EU är en representativ demokrati, att medborgarna ska företrädas direkt på unionsnivå i Europaparlamentet och att parlamentet är jämbördig medlagstiftare med rådet. |
| --- | --- |

F.

I artiklarna 10 och 14 i EU-fördraget fastslås att EU är en representativ demokrati, att medborgarna ska företrädas direkt på unionsnivå i Europaparlamentet och att parlamentet är jämbördig medlagstiftare med rådet.

| G. | Enligt artikel 232 i EUF-fördraget får parlamentet anta sin egen arbetsordning, enligt vilken parlamentet får bestämma plenarsammanträdesperiodernas längd i enlighet med fördragen och domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 232 i EUF-fördraget får parlamentet anta sin egen arbetsordning, enligt vilken parlamentet får bestämma plenarsammanträdesperiodernas längd i enlighet med fördragen och domstolens rättspraxis.

| H. | Europeiska unionens domstol har slagit fast att sätets placering inte får hindra parlamentet från att fungera väl. Domstolen har också slagit fast att det visserligen medför olägenheter och kostnader att parlamentet har flera arbetsorter, men att det krävs en fördragsändring, dvs. medlemsstaternas godkännande, för att ändra sätet eller arbetsorterna. |
| --- | --- |

H.

Europeiska unionens domstol har slagit fast att sätets placering inte får hindra parlamentet från att fungera väl. Domstolen har också slagit fast att det visserligen medför olägenheter och kostnader att parlamentet har flera arbetsorter, men att det krävs en fördragsändring, dvs. medlemsstaternas godkännande, för att ändra sätet eller arbetsorterna.

| I. | Parlamentet har genomgått en total omvandling, från ett rådgivande organ med 78 utsedda ledamöter som – främst av praktiska skäl – delade lokaler med Europarådets parlamentariska församling i Strasbourg till ett fullfjädrat direktvalt parlament som i dagsläget har 766 ledamöter och nu är jämbördig medlagstiftare med rådet. |
| --- | --- |

I.

Parlamentet har genomgått en total omvandling, från ett rådgivande organ med 78 utsedda ledamöter som – främst av praktiska skäl – delade lokaler med Europarådets parlamentariska församling i Strasbourg till ett fullfjädrat direktvalt parlament som i dagsläget har 766 ledamöter och nu är jämbördig medlagstiftare med rådet.

| J. | Parlamentets betydelse som lagstiftare har ökat, vilket framgår av att antalet medbeslutandeförfaranden (numera ordinarie lagstiftningsförfaranden) ökade från 165 under perioden 1993–1999 till 454 under perioden 2004–2009. De har också ökat till ett ännu högre antal under den innevarande valperioden. |
| --- | --- |

J.

Parlamentets betydelse som lagstiftare har ökat, vilket framgår av att antalet medbeslutandeförfaranden (numera ordinarie lagstiftningsförfaranden) ökade från 165 under perioden 1993–1999 till 454 under perioden 2004–2009. De har också ökat till ett ännu högre antal under den innevarande valperioden.

| K. | Parlamentets förändrade roll återspeglas även i att antalet interinstitutionella möten har ökat, från 16 000 till uppskattningsvis 40 000 mellan 2009 och 2013 (en ökning med 150 procent). Likaså har de ständiga förhandlingarna och trepartsmötena med kommissionen, rådet och enskilda medlemsstater ökat. De ingår numera i lagstiftningsprocessen och har lett till en kraftig ökning av antalet överenskommelser vid första behandlingen, från 28 procent under perioden 1999–2004 till 72 procent under perioden 2004–2009. |
| --- | --- |

K.

Parlamentets förändrade roll återspeglas även i att antalet interinstitutionella möten har ökat, från 16 000 till uppskattningsvis 40 000 mellan 2009 och 2013 (en ökning med 150 procent). Likaså har de ständiga förhandlingarna och trepartsmötena med kommissionen, rådet och enskilda medlemsstater ökat. De ingår numera i lagstiftningsprocessen och har lett till en kraftig ökning av antalet överenskommelser vid första behandlingen, från 28 procent under perioden 1999–2004 till 72 procent under perioden 2004–2009.

| L. | Strukturen i parlamentets sammanträdeskalender (som fastställdes under toppmötet i Edinburgh 1992) är äldre än alla förändringar av parlamentets roll till följd av Maastricht-, Amsterdam-, Nice- och Lissabonfördragen. |
| --- | --- |

L.

Strukturen i parlamentets sammanträdeskalender (som fastställdes under toppmötet i Edinburgh 1992) är äldre än alla förändringar av parlamentets roll till följd av Maastricht-, Amsterdam-, Nice- och Lissabonfördragen.

| M. | Rådet och Europeiska rådet har redan koncentrerat sitt arbete till enbart Bryssel, där alla möten i Europeiska rådet hålls. Dessa möten hölls tidigare alltid i det land som innehade rådets roterande ordförandeskap. |
| --- | --- |

M.

Rådet och Europeiska rådet har redan koncentrerat sitt arbete till enbart Bryssel, där alla möten i Europeiska rådet hålls. Dessa möten hölls tidigare alltid i det land som innehade rådets roterande ordförandeskap.

| N. | Det geografiska avståndet mellan de officiella sätena för de båda medlagstiftande organen – 435 kilometer – gör att parlamentet isoleras inte bara från rådet och kommissionen utan också från andra intressenter, till exempel icke-statliga organisationer, organisationer i det civila samhället och medlemsstaternas representationer, och från en av världens största koncentrationer av internationella journalister. |
| --- | --- |

N.

Det geografiska avståndet mellan de officiella sätena för de båda medlagstiftande organen – 435 kilometer – gör att parlamentet isoleras inte bara från rådet och kommissionen utan också från andra intressenter, till exempel icke-statliga organisationer, organisationer i det civila samhället och medlemsstaternas representationer, och från en av världens största koncentrationer av internationella journalister.

| O. | Att parlamentets verksamhet bedrivs på olika geografiska platser leder till merkostnader som har uppskattats till någonstans mellan 156 och 204 miljoner euro (12), vilket motsvarar cirka 10 procent av parlamentets årliga budget. Samtidigt har det också en stor inverkan på miljön. Koldioxidutsläppen i samband med förflyttningarna till och från parlamentets tre arbetsorter beräknas uppgå till mellan 11 000 (13) och 19 000 ton (14). |
| --- | --- |

O.

Att parlamentets verksamhet bedrivs på olika geografiska platser leder till merkostnader som har uppskattats till någonstans mellan 156 och 204 miljoner euro (12), vilket motsvarar cirka 10 procent av parlamentets årliga budget. Samtidigt har det också en stor inverkan på miljön. Koldioxidutsläppen i samband med förflyttningarna till och från parlamentets tre arbetsorter beräknas uppgå till mellan 11 000 (13) och 19 000 ton (14).

| P. | Parlamentets nuvarande arbetssituation medför också extra kostnader och resor för övriga EU-institutioner, framför allt kommissionen och rådet, medlemsstaternas representationer, journalister och företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

P.

Parlamentets nuvarande arbetssituation medför också extra kostnader och resor för övriga EU-institutioner, framför allt kommissionen och rådet, medlemsstaternas representationer, journalister och företrädare för det civila samhället.

| Q. | 78 procent av alla tjänsteresor som görs av parlamentets anställda (i genomsnitt 3 172 varje månad) uppstår som en direkt följd av parlamentets geografiska spridning. Parlamentets byggnader i Strasbourg används för närvarande bara 42 dagar per år (och står oanvända 89 procent av tiden), men de behöver ändå värmas upp, vara bemannade och underhållas året om. |
| --- | --- |

Q.

78 procent av alla tjänsteresor som görs av parlamentets anställda (i genomsnitt 3 172 varje månad) uppstår som en direkt följd av parlamentets geografiska spridning. Parlamentets byggnader i Strasbourg används för närvarande bara 42 dagar per år (och står oanvända 89 procent av tiden), men de behöver ändå värmas upp, vara bemannade och underhållas året om.

| R. | Utgifterna till följd av att parlamentets verksamhet bedrivs på olika geografiska platser är ett viktigt område för eventuella besparingar, särskilt i det rådande ekonomiska klimatet. |
| --- | --- |

R.

Utgifterna till följd av att parlamentets verksamhet bedrivs på olika geografiska platser är ett viktigt område för eventuella besparingar, särskilt i det rådande ekonomiska klimatet.

| S. | Sedan sitt förslag 1958 om att placeras i närheten av rådet och kommissionen har parlamentet i flera betänkanden, förklaringar och uttalanden flera gånger uttryckt sin önskan om en mer praktisk och effektiv arbetssituation. |
| --- | --- |

S.

Sedan sitt förslag 1958 om att placeras i närheten av rådet och kommissionen har parlamentet i flera betänkanden, förklaringar och uttalanden flera gånger uttryckt sin önskan om en mer praktisk och effektiv arbetssituation.

| T. | EU:s medborgare – bland annat över en miljon medborgare som har ställt sig bakom en framställning om ett enda säte – har vid flera tillfällen uttalat sitt missnöje med den nuvarande situationen. |
| --- | --- |

T.

EU:s medborgare – bland annat över en miljon medborgare som har ställt sig bakom en framställning om ett enda säte – har vid flera tillfällen uttalat sitt missnöje med den nuvarande situationen.

| U. | Bestämmelser om ett parlaments rätt att självt organisera sin verksamhet hör till parlamentarismens viktigaste frågor. |
| --- | --- |

U.

Bestämmelser om ett parlaments rätt att självt organisera sin verksamhet hör till parlamentarismens viktigaste frågor.

| V. | Utöver de frågor som behandlas i detta betänkande finns det även andra viktiga frågor som har ett direkt samband med parlamentets ställning och dess roll inom EU:s institutionsstruktur och som ännu inte har lösts på ett tillfredsställande sätt. Till dessa hör frågor om vallagstiftning, bestämmelser om en demonstrationsfri zon, immunitetsärenden och frågor med anknytning till ledamotsstadgan. Dessa frågor bör antingen behandlas inom ramen för parlamentets rätt att självt organisera sin verksamhet, som utövas i form av en allmän beslutsbefogenhet, eller åtminstone omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet som bygger på medbeslutande. |
| --- | --- |

V.

Utöver de frågor som behandlas i detta betänkande finns det även andra viktiga frågor som har ett direkt samband med parlamentets ställning och dess roll inom EU:s institutionsstruktur och som ännu inte har lösts på ett tillfredsställande sätt. Till dessa hör frågor om vallagstiftning, bestämmelser om en demonstrationsfri zon, immunitetsärenden och frågor med anknytning till ledamotsstadgan. Dessa frågor bör antingen behandlas inom ramen för parlamentets rätt att självt organisera sin verksamhet, som utövas i form av en allmän beslutsbefogenhet, eller åtminstone omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet som bygger på medbeslutande.

| 1. | Europaparlamentet anser att det, som det enda organ som direkt representerar EU-medborgarna, bör ha rätt att bestämma över sin egen verksamhet, bland annat rätt att bestämma var och när man ska hålla sina sammanträden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att det, som det enda organ som direkt representerar EU-medborgarna, bör ha rätt att bestämma över sin egen verksamhet, bland annat rätt att bestämma var och när man ska hålla sina sammanträden.

| 2. | Europaparlamentet stöder principen att det skulle vara mer ändamålsenligt, kostnadseffektivt och miljövänligt om det hade ett enda säte. Den månatliga flytten mellan Bryssel och Strasbourg har blivit en negativ symbol som väcker ont blod bland merparten av EU-medborgarna och skadar EU:s anseende, särskilt vid en tidpunkt då den finansiella krisen har lett till allvarliga och plågsamma utgiftsnedskärningar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder principen att det skulle vara mer ändamålsenligt, kostnadseffektivt och miljövänligt om det hade ett enda säte. Den månatliga flytten mellan Bryssel och Strasbourg har blivit en negativ symbol som väcker ont blod bland merparten av EU-medborgarna och skadar EU:s anseende, särskilt vid en tidpunkt då den finansiella krisen har lett till allvarliga och plågsamma utgiftsnedskärningar i medlemsstaterna.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är helt legitimt att inleda en diskussion om sin rätt att bestämma över sin egen verksamhet, bland annat rätt att bestämma var och när man ska hålla sina sammanträden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det är helt legitimt att inleda en diskussion om sin rätt att bestämma över sin egen verksamhet, bland annat rätt att bestämma var och när man ska hålla sina sammanträden.

| 4. | Europaparlamentet åtar sig därför att inleda ett ordinarie fördragsändringsförfarande enligt artikel 48 i EU-fördraget i syfte att lägga fram de ändringsförslag till artikel 341 i EUF-fördraget och till protokoll 6 som är nödvändiga för att ge parlamentet beslutanderätt över sitt säte och sin interna organisation. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet åtar sig därför att inleda ett ordinarie fördragsändringsförfarande enligt artikel 48 i EU-fördraget i syfte att lägga fram de ändringsförslag till artikel 341 i EUF-fördraget och till protokoll 6 som är nödvändiga för att ge parlamentet beslutanderätt över sitt säte och sin interna organisation.

| 5. | Europaparlamentet beslutar att inte utfärda några rekommendationer om de övriga EU-institutionernas säten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beslutar att inte utfärda några rekommendationer om de övriga EU-institutionernas säten.

| 6. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att göra en beräkning av de finansiella och ekonomiska kostnader som en ändring av parlamentets säte eller arbetsorter medför. Man måste även hitta en lämplig lösning för den fortsatta användningen av parlamentets befintliga byggnader. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att göra en beräkning av de finansiella och ekonomiska kostnader som en ändring av parlamentets säte eller arbetsorter medför. Man måste även hitta en lämplig lösning för den fortsatta användningen av parlamentets befintliga byggnader.

| 7. | Europaparlamentet inser att det vid alla framtida beslut som parlamentet fattar om sin verksamhet måste avsättas tillräckligt med tid för diskussion och eftertanke samt för en ordnad övergång. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet inser att det vid alla framtida beslut som parlamentet fattar om sin verksamhet måste avsättas tillräckligt med tid för diskussion och eftertanke samt för en ordnad övergång.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten, eller ett liknande oberoende organ, att tillhandahålla en omfattande analys av de budgetbesparingar som skulle kunna göras om parlamentet hade ett enda säte. Analysen bör omfatta de budgetära aspekterna och kringkostnaderna, t.ex. som besparingar gällande arbetstid och effektivitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten, eller ett liknande oberoende organ, att tillhandahålla en omfattande analys av de budgetbesparingar som skulle kunna göras om parlamentet hade ett enda säte. Analysen bör omfatta de budgetära aspekterna och kringkostnaderna, t.ex. som besparingar gällande arbetstid och effektivitet.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att senast den 1 januari 2014 låta utföra en Eurobarometerundersökning eller en liknande professionell enkätundersökning i fråga om EU-medborgarnas syn på att behålla parlamentets tre arbetsorter, med särskild hänsyn till de finansiella, miljömässiga och effektivitetsrelaterade kostnader som detta system medför. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att senast den 1 januari 2014 låta utföra en Eurobarometerundersökning eller en liknande professionell enkätundersökning i fråga om EU-medborgarnas syn på att behålla parlamentets tre arbetsorter, med särskild hänsyn till de finansiella, miljömässiga och effektivitetsrelaterade kostnader som detta system medför.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska rådet samt till medlemsstaternas stats- och regeringschefer och parlament. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska rådet samt till medlemsstaternas stats- och regeringschefer och parlament.

---

(1)  EGT 9, 26.7.1958, s. 210 och 234.

(2)  EGT C 234, 14.9.1981, s. 22.

(3)  EGT C 40, 7.2.2001, s. 409.

(4)  EUT C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

(5)  EUT L 286, 17.10.2012, s. 1.

(6)  EUT C 249 E, 30.8.2013, s. 18.

(7)  EUT C 257 E, 6.9.2013, s. 104.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0289.

(9)  Mål C-230/81, Storhertigdömet Luxemburg mot parlamentet.

(10)  Mål C-345/95, Republiken Frankrike mot parlamentet.

(11)  Mål C-237/11 och C-238/11, Republiken Frankrike mot parlamentet.

(12)  2002 års rapport från Europaparlamentets generalsekreterare är den senaste omfattande kostnadsberäkning som finns tillgänglig. Intervallet 169–204 miljoner euro per år, som bekräftades i 2012 års rapport från presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp, är beräknat utifrån att det utöver de beräknade 148 miljoner euro anslås 28,3 miljoner euro i årliga avskrivningskostnader för byggnaderna i Strasbourg, vilka måste beaktas sedan dessa byggnader inköptes. I ett svar från generalsekreteraren av den 30 augusti 2013 på uppmaningen i punkt 10 i Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2013 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2014 beräknas merkostnaderna för sätet i Strasbourg uppgå till 103 miljoner euro, vilka tillsammans med de avskrivningskostnader och beräkningar för outnyttjad golvyta som anges i den gemensamma arbetsgruppens rapport från 2012 skulle uppgå till sammanlagt 156 miljoner euro.

(13)  Meddelandet om Europaparlamentets tre arbetsorter – ekonomiska, miljömässiga och regionala följder av den geografiska uppdelningen, utarbetat av Europaparlamentets generalsekreterare den 30 augusti 2013 som svar på uppmaningen i punkt 10 i parlamentets resolution av den 6 februari 2013 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2014.

(14)  Rapporten European Parliament two-seat operation: Environmental costs, transport & energy, som utarbetades av Eco-Logica Ltd. för Verts/ALE-gruppen i november 2007.

---

Torsdagen den 21 november 2013

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/6

---

P7_TA(2013)0511

Det aktuella läget för utvecklingsagendan från Doha

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om det aktuella läget för utvecklingsagendan från Doha och förberedelserna inför den nionde ministerkonferensen (2013/2740(RSP))

(2016/C 436/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) ministerdeklaration i Doha av den 14 november 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) ministerdeklaration i Doha av den 14 november 2001,

| — | med beaktande av förklaringen från WTO-ministerkonferensen i Hongkong av den 18 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från WTO-ministerkonferensen i Hongkong av den 18 december 2005,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2006 om bedömningen av Doharundan efter WTO:s ministerkonferens i Hongkong (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2006 om bedömningen av Doharundan efter WTO:s ministerkonferens i Hongkong (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 april 2008Mot en reformerad Världshandelsorganisation
   (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 april 2008Mot en reformerad Världshandelsorganisation
   (2),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om utvecklingsagendan från Doha, särskilt resolutionerna av den 9 oktober 2008 (3), den 16 december 2009 (4) och den 14 september 2011 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om utvecklingsagendan från Doha, särskilt resolutionerna av den 9 oktober 2008 (3), den 16 december 2009 (4) och den 14 september 2011 (5),

| — | med beaktande av den förklaring som antogs den 29 maj 2013 vid det 28:e sammanträdet i styrkommittén för den parlamentariska konferensen om WTO, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som antogs den 29 maj 2013 vid det 28:e sammanträdet i styrkommittén för den parlamentariska konferensen om WTO,

| — | med beaktande av de uttalanden som gjordes vid handelsförhandlingskommitténs informella möten den 11 april och den 3 juni 2013 samt vid dess formella möte den 22 juli 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som gjordes vid handelsförhandlingskommitténs informella möten den 11 april och den 3 juni 2013 samt vid dess formella möte den 22 juli 2013,

| — | med beaktande av FN:s millennieutvecklingsmål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millennieutvecklingsmål,

| — | med beaktande av den globala översynen av ”Aid for Trade” som gjordes den 8–10 juli 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala översynen av ”Aid for Trade” som gjordes den 8–10 juli 2013,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Doharundan inleddes 2001 med målsättningen att skapa nya handelsmöjligheter, förstärka de multilaterala handelsreglerna och åtgärda befintliga obalanser i handelssystemet genom att ställa utvecklingsländernas, särskilt de minst utvecklade ländernas, behov och intressen i centrum för förhandlingarna. Denna målsättning bottnar i övertygelsen om att ett multilateralt system baserat på mer rättvisa och rimliga regler kan bidra till en rättvis och öppen handel till förmån för den ekonomiska utvecklingen på alla kontinenter och till en lindring av fattigdomen |
| --- | --- |

A.

Doharundan inleddes 2001 med målsättningen att skapa nya handelsmöjligheter, förstärka de multilaterala handelsreglerna och åtgärda befintliga obalanser i handelssystemet genom att ställa utvecklingsländernas, särskilt de minst utvecklade ländernas, behov och intressen i centrum för förhandlingarna. Denna målsättning bottnar i övertygelsen om att ett multilateralt system baserat på mer rättvisa och rimliga regler kan bidra till en rättvis och öppen handel till förmån för den ekonomiska utvecklingen på alla kontinenter och till en lindring av fattigdomen

| B. | EU har konsekvent argumenterat för en stark regelbaserad multilateral handelsstrategi och samtidigt insett att kompletterande strategier, såsom bilaterala, regionala och multilaterala avtal också kan främja en mer öppen handel, särskilt genom att möjliggöra liberalisering och uppgradera såväl regler som föreskrifter inom områden som behandlas mindre ingående i WTO, och kan stödja det multilaterala systemet, under förutsättning att dessa avtal är förenliga med WTO:s bestämmelser. |
| --- | --- |

B.

EU har konsekvent argumenterat för en stark regelbaserad multilateral handelsstrategi och samtidigt insett att kompletterande strategier, såsom bilaterala, regionala och multilaterala avtal också kan främja en mer öppen handel, särskilt genom att möjliggöra liberalisering och uppgradera såväl regler som föreskrifter inom områden som behandlas mindre ingående i WTO, och kan stödja det multilaterala systemet, under förutsättning att dessa avtal är förenliga med WTO:s bestämmelser.

| C. | WTO och de bestämmelser som ingår i avtal som sluts inom ramen för WTO har bidragit till att förhindra en fullskalig och omfattande protektionism som reaktion på den allvarligaste finansiella och ekonomiska krisen sedan 1930-talet. |
| --- | --- |

C.

WTO och de bestämmelser som ingår i avtal som sluts inom ramen för WTO har bidragit till att förhindra en fullskalig och omfattande protektionism som reaktion på den allvarligaste finansiella och ekonomiska krisen sedan 1930-talet.

| D. | En öppen och rättvis multilateral handel begränsas mer av olika icke-tariffära handelshinder än av handelstullar, som alltmer frångås i takt med att globaliseringen framskrider. |
| --- | --- |

D.

En öppen och rättvis multilateral handel begränsas mer av olika icke-tariffära handelshinder än av handelstullar, som alltmer frångås i takt med att globaliseringen framskrider.

| E. | WTO:s ministermöte för att slutföra Doharundan körde fast i slutet av juli 2008. |
| --- | --- |

E.

WTO:s ministermöte för att slutföra Doharundan körde fast i slutet av juli 2008.

| F. | Flera försök och initiativ har gjorts under de senaste åren för att ge den avstannade utvecklingsagendan från Doha en välbehövlig ”knuff” framåt. |
| --- | --- |

F.

Flera försök och initiativ har gjorts under de senaste åren för att ge den avstannade utvecklingsagendan från Doha en välbehövlig ”knuff” framåt.

| G. | WTO:s nionde ministerkonferens kommer att hållas i Indonesien den 3–6 december 2013. |
| --- | --- |

G.

WTO:s nionde ministerkonferens kommer att hållas i Indonesien den 3–6 december 2013.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd till värdet av multilateralism, men anser att det behövs en strukturell reform av WTO för att bättre garantera ett öppet, rättvist och icke diskriminerande handelssystem som baseras på gemensamma regler som tar större hänsyn till de små och medelstora företagens roll och intressen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd till värdet av multilateralism, men anser att det behövs en strukturell reform av WTO för att bättre garantera ett öppet, rättvist och icke diskriminerande handelssystem som baseras på gemensamma regler som tar större hänsyn till de små och medelstora företagens roll och intressen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att det är av betydelse för systemet att man vid den nionde ministerkonferensen uppnår ett ambitiöst och balanserat resultat, som kan accepteras av alla WTO-medlemmar och som kan bidra till att bana vägen för nya multilaterala förhandlingar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att det är av betydelse för systemet att man vid den nionde ministerkonferensen uppnår ett ambitiöst och balanserat resultat, som kan accepteras av alla WTO-medlemmar och som kan bidra till att bana vägen för nya multilaterala förhandlingar.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser en handelsagenda baserad på fri och rättvis handel för alla, där utveckling bör stå i centrum för processen. Parlamentet framhäver vikten av att i förhandlingarna fullt ut beakta de minst utvecklade ländernas särskilda behov och intressen. Parlamentet upprepar att man måste se till att principen om särskild och differentierad behandling är en integrerad del i samtliga förhandlingsetapper, för att återspegla WTO-medlemmarnas olika ekonomiska utvecklingsnivåer i enlighet med punkt 44 i ministerförklaringen från Doha. Parlamentet anser att bestämmelserna om särskild och differentierad behandling måste vara meningsfulla och därför bör vara tydligare och mer målinriktade samt regelbundet ses över. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser en handelsagenda baserad på fri och rättvis handel för alla, där utveckling bör stå i centrum för processen. Parlamentet framhäver vikten av att i förhandlingarna fullt ut beakta de minst utvecklade ländernas särskilda behov och intressen. Parlamentet upprepar att man måste se till att principen om särskild och differentierad behandling är en integrerad del i samtliga förhandlingsetapper, för att återspegla WTO-medlemmarnas olika ekonomiska utvecklingsnivåer i enlighet med punkt 44 i ministerförklaringen från Doha. Parlamentet anser att bestämmelserna om särskild och differentierad behandling måste vara meningsfulla och därför bör vara tydligare och mer målinriktade samt regelbundet ses över.

| 4. | Europaparlamentet anser att en liberalisering av handeln är viktig för att skapa hållbar ekonomisk tillväxt och utveckling, men att den måste åtföljas av lämplig kompletterande politik som omfattar makro- och mikroekonomiska åtgärder, inklusive insyn i budgeten, skattepolitik och rättvis beskattning, administrativ förenkling, utbildning och fortbildning, institutionella reformer och sociala åtgärder, för att maximera och bättre fördela fördelarna av handelsreformerna och effektivt uppväga eventuella negativa effekter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att en liberalisering av handeln är viktig för att skapa hållbar ekonomisk tillväxt och utveckling, men att den måste åtföljas av lämplig kompletterande politik som omfattar makro- och mikroekonomiska åtgärder, inklusive insyn i budgeten, skattepolitik och rättvis beskattning, administrativ förenkling, utbildning och fortbildning, institutionella reformer och sociala åtgärder, för att maximera och bättre fördela fördelarna av handelsreformerna och effektivt uppväga eventuella negativa effekter.

| 5. | Europaparlamentet understryker att WTO-medlemmarna har medgett att det multilaterala systemet måste åtföljas av förbättringar av handelskapaciteten, vilket är ett viktigt komplement till utvecklingsagendan från Doha, eftersom det fortfarande finns länder som saknar den kompetens, de institutioner och den infrastruktur som krävs för att effektivt delta i internationell handel. Stöd till länder som strävar efter medlemskap i WTO bör dock fortsätta att vara en prioritering. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att WTO-medlemmarna har medgett att det multilaterala systemet måste åtföljas av förbättringar av handelskapaciteten, vilket är ett viktigt komplement till utvecklingsagendan från Doha, eftersom det fortfarande finns länder som saknar den kompetens, de institutioner och den infrastruktur som krävs för att effektivt delta i internationell handel. Stöd till länder som strävar efter medlemskap i WTO bör dock fortsätta att vara en prioritering.

| 6. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som Aid for Trade-initiativet har spelat. Parlamentet beklagar att man 2011, för första gången sedan initiativet inleddes år 2005, minskade åtagandebeloppet på grund av den finansiella krisen, vilket ledde till mindre stöd för stora ekonomiska infrastrukturprojekt och färre åtaganden inom transport- och energisektorn. Tekniskt stöd inom handelsinitiativ och multilaterala initiativ såsom den förmånliga tullbehandling som beviljades enligt WTO kan hjälpa till att kompensera denna minskning av åtagandebemyndiganden. Parlamentet uppmanar WTO-medlemmarna, särskilt industriländerna och tillväxtekonomierna, att utnyttja denna möjlighet i större utsträckning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som Aid for Trade-initiativet har spelat. Parlamentet beklagar att man 2011, för första gången sedan initiativet inleddes år 2005, minskade åtagandebeloppet på grund av den finansiella krisen, vilket ledde till mindre stöd för stora ekonomiska infrastrukturprojekt och färre åtaganden inom transport- och energisektorn. Tekniskt stöd inom handelsinitiativ och multilaterala initiativ såsom den förmånliga tullbehandling som beviljades enligt WTO kan hjälpa till att kompensera denna minskning av åtagandebemyndiganden. Parlamentet uppmanar WTO-medlemmarna, särskilt industriländerna och tillväxtekonomierna, att utnyttja denna möjlighet i större utsträckning.

| 7. | Europaparlamentet insisterar på att WTO-systemet måste förnyas, så att hänsyn tas till de små och medelstora företagens behov i den internationella handeln och behovet av förenklade regler, både när det gäller handelslättnader och internationella tvistlösningsorgan, för att undvika de svårigheter som är kopplade till tvister med tull- eller handelsmyndigheter i vissa WTO-medlemmar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet insisterar på att WTO-systemet måste förnyas, så att hänsyn tas till de små och medelstora företagens behov i den internationella handeln och behovet av förenklade regler, både när det gäller handelslättnader och internationella tvistlösningsorgan, för att undvika de svårigheter som är kopplade till tvister med tull- eller handelsmyndigheter i vissa WTO-medlemmar.

| 8. | Europaparlamentet uppmärksammar den fjärde konferensen för översynen av ”Aid for Trade” som hölls i Genève i juli 2013 och som framhöll de fördelar som utvecklingsländerna har av globala värdekedjor. Parlamentet betonar dock att deltagarna identifierade handelsrelaterade begräsningar som hindrar företag i utvecklingsländerna från att komma in i eller få högre positioner i värdekedjorna, bland annat otillräcklig infrastruktur, höga transport- och leveranskostnader, otillräcklig tillgång till handelsfinansiering, oförmåga att locka till sig utländska direktinvesteringar, avsaknad av komparativa fördelar och höga kostnader för marknadsinträde. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmärksammar den fjärde konferensen för översynen av ”Aid for Trade” som hölls i Genève i juli 2013 och som framhöll de fördelar som utvecklingsländerna har av globala värdekedjor. Parlamentet betonar dock att deltagarna identifierade handelsrelaterade begräsningar som hindrar företag i utvecklingsländerna från att komma in i eller få högre positioner i värdekedjorna, bland annat otillräcklig infrastruktur, höga transport- och leveranskostnader, otillräcklig tillgång till handelsfinansiering, oförmåga att locka till sig utländska direktinvesteringar, avsaknad av komparativa fördelar och höga kostnader för marknadsinträde.

| 9. | Europaparlamentet inser jordbrukssektorns betydelse och anser att EU bör stödja åtgärder som tar itu med utvecklingsländers verkliga problem med livsmedelsförsörjningen. Parlamentet påminner om att EU i detta avseende bör garantera konsekvens mellan EU:s olika politik på området för yttre åtgärder i enlighet med framför allt artiklarna 205–208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 21 i EU-fördraget, det vill säga utvecklingspolitiken och den gemensamma handelspolitiken, med hänsyn till både EU-medlemsstaternas och utvecklingsländernas behov och intressen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet inser jordbrukssektorns betydelse och anser att EU bör stödja åtgärder som tar itu med utvecklingsländers verkliga problem med livsmedelsförsörjningen. Parlamentet påminner om att EU i detta avseende bör garantera konsekvens mellan EU:s olika politik på området för yttre åtgärder i enlighet med framför allt artiklarna 205–208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 21 i EU-fördraget, det vill säga utvecklingspolitiken och den gemensamma handelspolitiken, med hänsyn till både EU-medlemsstaternas och utvecklingsländernas behov och intressen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar industriländerna och tillväxtekonomierna att följa det exempel som EU:s initiativ Allt utom vapen utgör och som ger de minst utvecklade länderna 100-procentigt tull- och kvotfritt marknadstillträde, och att säkerställa att undantaget för tjänster för de minst utvecklade länderna genomförs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar industriländerna och tillväxtekonomierna att följa det exempel som EU:s initiativ Allt utom vapen utgör och som ger de minst utvecklade länderna 100-procentigt tull- och kvotfritt marknadstillträde, och att säkerställa att undantaget för tjänster för de minst utvecklade länderna genomförs.

| 11. | Europaparlamentet anser att ett bindande avtal om handelslättnader skulle ge stora fördelar för alla WTO-medlemmar och framför allt utvecklingsländerna och relevanta ekonomiska aktörer genom att öka transparensen och den rättsliga säkerheten, minska de administrativa kostnaderna och påskynda tullförfarandena, vilket í sin tur skulle göra det möjligt för dem att till fullo utnyttja de möjligheter som ges genom den ökade förekomsten av regionala och globala leverantörskedjor och låta små och medelstora företag utnyttja mer öppna marknader. Parlamentet påpekar att kapacitetsuppbyggnad och tekniskt bistånd även i fortsättningen bör göras tillgängligt för utvecklingsländerna så att de kan öka sin produktionskapacitet och därmed få en större andel av mervärdet i de globala värdekedjorna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att ett bindande avtal om handelslättnader skulle ge stora fördelar för alla WTO-medlemmar och framför allt utvecklingsländerna och relevanta ekonomiska aktörer genom att öka transparensen och den rättsliga säkerheten, minska de administrativa kostnaderna och påskynda tullförfarandena, vilket í sin tur skulle göra det möjligt för dem att till fullo utnyttja de möjligheter som ges genom den ökade förekomsten av regionala och globala leverantörskedjor och låta små och medelstora företag utnyttja mer öppna marknader. Parlamentet påpekar att kapacitetsuppbyggnad och tekniskt bistånd även i fortsättningen bör göras tillgängligt för utvecklingsländerna så att de kan öka sin produktionskapacitet och därmed få en större andel av mervärdet i de globala värdekedjorna.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att enligt en nyligen genomförd konsekvensanalys som beställts av kommissionen skulle det ekonomiska värdet av handelslättnader kunna bli lika stort som den totala vinsten av en liberalisering av varor och tjänster. Parlamentet betonar att enbart de förbättrade tullförfarandena har potential att årligen lägga 68 miljarder euro till världens BNP och att handelslättnader skulle vara den viktigaste vinstkällan för många utvecklingsländer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att enligt en nyligen genomförd konsekvensanalys som beställts av kommissionen skulle det ekonomiska värdet av handelslättnader kunna bli lika stort som den totala vinsten av en liberalisering av varor och tjänster. Parlamentet betonar att enbart de förbättrade tullförfarandena har potential att årligen lägga 68 miljarder euro till världens BNP och att handelslättnader skulle vara den viktigaste vinstkällan för många utvecklingsländer.

| 13. | Europaparlamentet anser att handels- och investeringshinder som påverkar de europeiska tjänstesektorerna vederbörligen bör prioriteras på WTO-nivå, bland annat IKT och telekommunikation, yrkesmässiga tjänster och företagstjänster, finansiella tjänster, e-handel, konstruktion, detaljhandel och distribution. Dessa icke-tariffära åtgärder, inklusive nationella bestämmelser, äganderestriktioner och olika krisåtgärder (bland annat diskriminerande bestämmelser vid offentlig upphandling), är särskilt viktiga med tanke på tjänstehandelns högre mervärde och EU:s ställning som den största tjänsteexportören. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att handels- och investeringshinder som påverkar de europeiska tjänstesektorerna vederbörligen bör prioriteras på WTO-nivå, bland annat IKT och telekommunikation, yrkesmässiga tjänster och företagstjänster, finansiella tjänster, e-handel, konstruktion, detaljhandel och distribution. Dessa icke-tariffära åtgärder, inklusive nationella bestämmelser, äganderestriktioner och olika krisåtgärder (bland annat diskriminerande bestämmelser vid offentlig upphandling), är särskilt viktiga med tanke på tjänstehandelns högre mervärde och EU:s ställning som den största tjänsteexportören.

| 14. | Europaparlamentet gläder sig därför över att förhandlingarna om ett multilateralt avtal om handel med tjänster inletts, vilket är i linje med den åttonde ministerkonferensens mål att undersöka nya vägar för WTO-medlemmarna att ytterligare avreglera handeln med tjänster. Parlamentet betonar EU:s åtagande att främja arbetet på detta område och att verka för en multilateralisering av tjänstehandelsavtalet genom att se till att det tar över de definitioner, bestämmelser och principer som utgör kärnan i Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS). Parlamentet understryker vikten av att garantera att alla avtal är ambitiösa och att utvidga omfattningen av och skärpa bestämmelserna om liberaliseringen av tjänstehandeln, samtidigt som WTO-medlemmarnas nationella politiska mål bevaras liksom deras rätt att reglera tjänster av allmänt intresse och rätt till bilaterala och mutlilaterala åtaganden, och att se till att resultatet är fast förankrat i WTO-strukturen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet gläder sig därför över att förhandlingarna om ett multilateralt avtal om handel med tjänster inletts, vilket är i linje med den åttonde ministerkonferensens mål att undersöka nya vägar för WTO-medlemmarna att ytterligare avreglera handeln med tjänster. Parlamentet betonar EU:s åtagande att främja arbetet på detta område och att verka för en multilateralisering av tjänstehandelsavtalet genom att se till att det tar över de definitioner, bestämmelser och principer som utgör kärnan i Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS). Parlamentet understryker vikten av att garantera att alla avtal är ambitiösa och att utvidga omfattningen av och skärpa bestämmelserna om liberaliseringen av tjänstehandeln, samtidigt som WTO-medlemmarnas nationella politiska mål bevaras liksom deras rätt att reglera tjänster av allmänt intresse och rätt till bilaterala och mutlilaterala åtaganden, och att se till att resultatet är fast förankrat i WTO-strukturen.

| 15. | Europaparlamentet anser att tekniköverföringar kan bidra till ekonomisk tillväxt och främja handel. Parlamentet välkomnar återupptagandet av förhandlingarna om utvidgningen av avtalet om informationsteknik, som ökar både utbudet av produkter och antalet länder som ingår i dess tillämpningsområde. Parlamentet uppmuntrar alla förhandlingsparter att fortsätta sina ansträngningar för att nå en överenskommelse i tid före den nionde ministerkonferensen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att tekniköverföringar kan bidra till ekonomisk tillväxt och främja handel. Parlamentet välkomnar återupptagandet av förhandlingarna om utvidgningen av avtalet om informationsteknik, som ökar både utbudet av produkter och antalet länder som ingår i dess tillämpningsområde. Parlamentet uppmuntrar alla förhandlingsparter att fortsätta sina ansträngningar för att nå en överenskommelse i tid före den nionde ministerkonferensen.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar översynen av WTO:s multilaterala avtal om offentlig upphandling enligt överenskommelsen från mars 2012 och erkänner vikten av EU godkänner det reviderade avtalet om offentlig upphandling före den nionde ministerkonferensen för att det ska kunna träda ikraft före 2014. Parlamentet anser att tydligare och mer strikta regler för upphandlingsförfarandena kommer att främja insynen i den offentliga upphandlingen och, tillsammans med utökningen av antalet varor, tjänster och upphandlande enheter, skapa större möjligheter för signatärerna. Parlamentet uppmanar WTO-medlemmarna, särskilt utvecklingsländerna och de länder som för närvarande har observatörsstatus inom ramen för de multilaterala avtalen om offentlig upphandling, att överväga att ansluta sig till avtalen för att kunna utnyttja de nya bestämmelserna om ökad flexibilitet för utvecklingsländerna och dra nytta av de fördelar detta medför. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar översynen av WTO:s multilaterala avtal om offentlig upphandling enligt överenskommelsen från mars 2012 och erkänner vikten av EU godkänner det reviderade avtalet om offentlig upphandling före den nionde ministerkonferensen för att det ska kunna träda ikraft före 2014. Parlamentet anser att tydligare och mer strikta regler för upphandlingsförfarandena kommer att främja insynen i den offentliga upphandlingen och, tillsammans med utökningen av antalet varor, tjänster och upphandlande enheter, skapa större möjligheter för signatärerna. Parlamentet uppmanar WTO-medlemmarna, särskilt utvecklingsländerna och de länder som för närvarande har observatörsstatus inom ramen för de multilaterala avtalen om offentlig upphandling, att överväga att ansluta sig till avtalen för att kunna utnyttja de nya bestämmelserna om ökad flexibilitet för utvecklingsländerna och dra nytta av de fördelar detta medför.

| 17. | Europaparlamentet gläder sig över det positiva beslut som fattades i juni 2013 om att förlänga Trips-undantagen med åtta år fram till den 1 juli 2021 för de minst utvecklade länderna, vilket är ytterligare ett sätt att säkerställa att världshandelssystemet inte antar en strategi i form av ”samma regler för alla”, utan i stället tar hänsyn till utvecklingsländernas särdrag. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet gläder sig över det positiva beslut som fattades i juni 2013 om att förlänga Trips-undantagen med åtta år fram till den 1 juli 2021 för de minst utvecklade länderna, vilket är ytterligare ett sätt att säkerställa att världshandelssystemet inte antar en strategi i form av ”samma regler för alla”, utan i stället tar hänsyn till utvecklingsländernas särdrag.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar WTO:s medlemmar att proaktivt stödja WTO:s försök att etablera effektivare och bättre arbetsrelationer och ett fördjupat samarbete med andra internationella organisationer, vars arbete världshandelssamtalen påverkar, i synnerhet Internationella arbetsorganisationen, Världshälsoorganisationen och FN och dess organisationer och organ, såsom FN:s konferens för handel och utveckling, FN:s livsmedels och jordbruksorganisation, FN:s miljöprogram, FN:s utvecklingsprogram och FN:s ramkonvention om klimatförändringar, liksom IMF, Världsbanken och OECD för att garantera ömsesidigt stöd och synergier mellan handelsrelaterade och icke-handelsrelaterade intressen. Parlamentet stöder insatserna till förmån för antagandet av internationella standarder och inledandet av regleringssamarbete. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar WTO:s medlemmar att proaktivt stödja WTO:s försök att etablera effektivare och bättre arbetsrelationer och ett fördjupat samarbete med andra internationella organisationer, vars arbete världshandelssamtalen påverkar, i synnerhet Internationella arbetsorganisationen, Världshälsoorganisationen och FN och dess organisationer och organ, såsom FN:s konferens för handel och utveckling, FN:s livsmedels och jordbruksorganisation, FN:s miljöprogram, FN:s utvecklingsprogram och FN:s ramkonvention om klimatförändringar, liksom IMF, Världsbanken och OECD för att garantera ömsesidigt stöd och synergier mellan handelsrelaterade och icke-handelsrelaterade intressen. Parlamentet stöder insatserna till förmån för antagandet av internationella standarder och inledandet av regleringssamarbete.

| 19. | Europaparlamentet begär en grundlig utredning av frågan om hur bättre hänsyn kan tas till icke-handelsrelaterade frågor i WTO-bestämmelserna, för att göra det möjligt för medlemmarna att eftersträva legitima politiska mål samtidigt som de garanteras marknadstillträde. Parlamentet betonar i detta sammanhang att ansträngningarna för att anta och effektivt genomföra internationella standarder rörande sociala förhållanden, arbete, miljö, och mänskliga rättigheter verkligen bör stödjas och att utvecklingsländerna bör ges tillräckligt stöd för att kunna iaktta dessa standarder. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär en grundlig utredning av frågan om hur bättre hänsyn kan tas till icke-handelsrelaterade frågor i WTO-bestämmelserna, för att göra det möjligt för medlemmarna att eftersträva legitima politiska mål samtidigt som de garanteras marknadstillträde. Parlamentet betonar i detta sammanhang att ansträngningarna för att anta och effektivt genomföra internationella standarder rörande sociala förhållanden, arbete, miljö, och mänskliga rättigheter verkligen bör stödjas och att utvecklingsländerna bör ges tillräckligt stöd för att kunna iaktta dessa standarder.

| 20. | Europaparlamentet är övertygat om att avsaknaden av tillräcklig differentiering mellan utvecklingsländerna, trots de stora skillnaderna mellan dem när det gäller ekonomisk utveckling och deras särskilda behov, skulle kunna utgöra ett hinder för antagandet av effektiva åtgärder till förmån för dessa länder, i enlighet med målen för Doharundan, och är en nackdel för de mest behövande utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar med kraft de mest utvecklade utvecklingsländerna att ta på sig sin del av ansvaret redan under den pågående Doharundan och att bidra i förhållande till sin utvecklingsnivå och sektorsspecifika konkurrensförmåga. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är övertygat om att avsaknaden av tillräcklig differentiering mellan utvecklingsländerna, trots de stora skillnaderna mellan dem när det gäller ekonomisk utveckling och deras särskilda behov, skulle kunna utgöra ett hinder för antagandet av effektiva åtgärder till förmån för dessa länder, i enlighet med målen för Doharundan, och är en nackdel för de mest behövande utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar med kraft de mest utvecklade utvecklingsländerna att ta på sig sin del av ansvaret redan under den pågående Doharundan och att bidra i förhållande till sin utvecklingsnivå och sektorsspecifika konkurrensförmåga.

| 21. | Europaparlamentet anser att man noggrant bör utreda frågan om indelning i kategorier eller underkategorier av inte bara utvecklingsländerna utan av alla andra WTO-medlemmar, på grundval av objektiva kriterier som inte uteslutande är knutna till bruttonationalprodukten, med avseende på en eventuell differentierad tillämpning av gällande avtal eller avtal som fortfarande är föremål för förhandling. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att man noggrant bör utreda frågan om indelning i kategorier eller underkategorier av inte bara utvecklingsländerna utan av alla andra WTO-medlemmar, på grundval av objektiva kriterier som inte uteslutande är knutna till bruttonationalprodukten, med avseende på en eventuell differentierad tillämpning av gällande avtal eller avtal som fortfarande är föremål för förhandling.

| 22. | Europaparlamentet anser att det är av största vikt att den långvariga Doharundan slutförs med sitt utvecklingsmandat uppfyllt. Parlamentet uppmanar därför bestämt alla WTO-medlemmar att undersöka alla möjliga lösningar med avseende på detta slutmål, för att uppnå ett balanserat resultat. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att det är av största vikt att den långvariga Doharundan slutförs med sitt utvecklingsmandat uppfyllt. Parlamentet uppmanar därför bestämt alla WTO-medlemmar att undersöka alla möjliga lösningar med avseende på detta slutmål, för att uppnå ett balanserat resultat.

| 23. | Europaparlamentet insisterar på att EU bör fortsätta att spela en ledande roll när det gäller att stödja konkreta framsteg i de pågående WTO-förhandlingarna för att Doharundan ska kunna slutföras helt och hållet inom den närmaste framtiden och för att underlätta de minst utvecklade ländernas fulla deltagande i den globala handeln genom att fungera som en bro mellan WTO-medlemmarnas olika ståndpunkter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet insisterar på att EU bör fortsätta att spela en ledande roll när det gäller att stödja konkreta framsteg i de pågående WTO-förhandlingarna för att Doharundan ska kunna slutföras helt och hållet inom den närmaste framtiden och för att underlätta de minst utvecklade ländernas fulla deltagande i den globala handeln genom att fungera som en bro mellan WTO-medlemmarnas olika ståndpunkter.

| 24. | Europaparlamentet betonar WTO:s avgörande betydelse för genomförandet och efterlevnaden av de bindande åtagandena och för att lösa handelskonflikter. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar WTO:s avgörande betydelse för genomförandet och efterlevnaden av de bindande åtagandena och för att lösa handelskonflikter.

| 25. | Europaparlamentet anser dock att WTO-medlemmarna bör intensifiera sina insatser på andra områden som identifierats i ministerförklaringen från Doha, såsom handel med miljövänliga varor och tjänster, vilket avsevärt skulle kunna bidra till en hållbar utveckling och kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar WTO-medlemmarna att ta del av Apecs förteckning över miljövänliga varor. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta förespråka ett avtal om miljöteknik i syfte att minska tullsatserna på miljötekniska produkter och få klarhet i det rättsliga förhållandet mellan WTO-regler och multilaterala avtal. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser dock att WTO-medlemmarna bör intensifiera sina insatser på andra områden som identifierats i ministerförklaringen från Doha, såsom handel med miljövänliga varor och tjänster, vilket avsevärt skulle kunna bidra till en hållbar utveckling och kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar WTO-medlemmarna att ta del av Apecs förteckning över miljövänliga varor. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta förespråka ett avtal om miljöteknik i syfte att minska tullsatserna på miljötekniska produkter och få klarhet i det rättsliga förhållandet mellan WTO-regler och multilaterala avtal.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att parlamentet även fortsättningsvis deltar fullt ut i förberedelserna av den nionde ministerkonferensen som äger rum i Bali den 3–6 december 2013 samt omedelbart får information och vid behov även rådfrågas under konferensen. Parlamentet ber kommissionen att även i fortsättningen uppmana andra WTO-medlemmar att stärka WTO:s parlamentariska dimension. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att parlamentet även fortsättningsvis deltar fullt ut i förberedelserna av den nionde ministerkonferensen som äger rum i Bali den 3–6 december 2013 samt omedelbart får information och vid behov även rådfrågas under konferensen. Parlamentet ber kommissionen att även i fortsättningen uppmana andra WTO-medlemmar att stärka WTO:s parlamentariska dimension.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar WTO-medlemmarna att säkerställa demokratisk legitimitet genom att stärka WTO:s parlamentariska dimension. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att se till att parlamentsledamöterna har bättre tillträde till handelsförhandlingarna och deltar i utformningen och genomförandet av WTO-besluten samt att handelspolitiken granskas ordentligt, vilket ligger i medborgarnas intresse. Parlamentet vill därför se en ständig europeisk parlamentarisk delegation till WTO. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar WTO-medlemmarna att säkerställa demokratisk legitimitet genom att stärka WTO:s parlamentariska dimension. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att se till att parlamentsledamöterna har bättre tillträde till handelsförhandlingarna och deltar i utformningen och genomförandet av WTO-besluten samt att handelspolitiken granskas ordentligt, vilket ligger i medborgarnas intresse. Parlamentet vill därför se en ständig europeisk parlamentarisk delegation till WTO.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till WTO:s generaldirektör. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till WTO:s generaldirektör.

---

(1)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(2)  EUT C 259 E, 29.10.2009, s. 77.

(3)  EUT C 9 E, 15.1.2010, s. 31.

(4)  EUT C 286 E, 22.10.2010, s. 1.

(5)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 84.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/11

---

P7_TA(2013)0512

Handlingsplan för företagande 2020 – stärka företagarandan i EU

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om handlingsplanen för företagande 2020 – stärka företagarandan i EU (2013/2532(RSP))

(2016/C 436/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om handlingsplanen för företagande 2020 – stärka företagarandan i EU (O-000110/2013 – B7 0520/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om handlingsplanen för företagande 2020 – stärka företagarandan i EU (O-000110/2013 – B7 0520/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen.

I.   
  Företagaranda och utbildning i företagande

| 1. | Europaparlamentet förväntar sig att alla åtgärder som föreslås för att främja företagande på nationell och europeisk nivå kommer att omfatta alla olika typer av företag, t.ex. fria yrken, kooperativ, hantverksföretag och sociala företag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förväntar sig att alla åtgärder som föreslås för att främja företagande på nationell och europeisk nivå kommer att omfatta alla olika typer av företag, t.ex. fria yrken, kooperativ, hantverksföretag och sociala företag.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att kvalifikationer och färdigheter i ekonomi och företagande utgör nyckelkompetenser i det livslånga lärandet och att det på grund av den svaga ekonomiska tillväxten och den höga arbetslösheten behövs resoluta åtgärder på kort och medellång sikt för att stärka och möjliggöra företagandet, framför allt bland de yngre. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att kvalifikationer och färdigheter i ekonomi och företagande utgör nyckelkompetenser i det livslånga lärandet och att det på grund av den svaga ekonomiska tillväxten och den höga arbetslösheten behövs resoluta åtgärder på kort och medellång sikt för att stärka och möjliggöra företagandet, framför allt bland de yngre.

| 3. | Europaparlamentet erkänner att medlemsstaterna är ansvariga för såväl utbildning i ekonomi och företagande som social utbildning och att utbildningssystemen i många fall bli mer riktade och kostnadseffektiva om de utformas på lokal och nationell nivå. Parlamentet anser att EU:s initiativ kan och bör komplettera medlemsstaternas åtgärder på området på ett meningsfullt sätt, särskilt genom samarbete och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erkänner att medlemsstaterna är ansvariga för såväl utbildning i ekonomi och företagande som social utbildning och att utbildningssystemen i många fall bli mer riktade och kostnadseffektiva om de utformas på lokal och nationell nivå. Parlamentet anser att EU:s initiativ kan och bör komplettera medlemsstaternas åtgärder på området på ett meningsfullt sätt, särskilt genom samarbete och utbyte av bästa praxis.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att ge incitament till arbetsgivare som erbjuder lågutbildade eller outbildade personer (inbegripet romer) utbildning och möjlighet att skaffa sig praktiska erfarenheter direkt på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att ge incitament till arbetsgivare som erbjuder lågutbildade eller outbildade personer (inbegripet romer) utbildning och möjlighet att skaffa sig praktiska erfarenheter direkt på arbetsplatsen.

| 5. | Europaparlamentet bekymras över det sjunkande antalet EU-medborgare som överväger att bli egenföretagare i dessa tider av ekonomisk osäkerhet. Parlamentet anser att EU och medlemsstaterna bör öka sina samordnade insatser för att förbättra företagarkulturen i Europa och undersöka möjligheten att anta särskilda åtgärder och satsa på konkreta mål för att åter göra företagande till ett attraktivt alternativ, även för kvalificerad arbetskraft med yrkeserfarenhet och framför allt inom sektorer som är av strategisk betydelse för unionen. Exempelvis bör en stark koppling skapas mellan sådana initiativ och kommissionens verksamhet på det industripolitiska området. Sådana åtgärder bör inbegripa åtgärder för att underlätta företagsstartande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekymras över det sjunkande antalet EU-medborgare som överväger att bli egenföretagare i dessa tider av ekonomisk osäkerhet. Parlamentet anser att EU och medlemsstaterna bör öka sina samordnade insatser för att förbättra företagarkulturen i Europa och undersöka möjligheten att anta särskilda åtgärder och satsa på konkreta mål för att åter göra företagande till ett attraktivt alternativ, även för kvalificerad arbetskraft med yrkeserfarenhet och framför allt inom sektorer som är av strategisk betydelse för unionen. Exempelvis bör en stark koppling skapas mellan sådana initiativ och kommissionens verksamhet på det industripolitiska området. Sådana åtgärder bör inbegripa åtgärder för att underlätta företagsstartande.

| 6. | Europaparlamentet noterar kommissionens föreslagna åtgärder och initiativ för utbildning i företagande och uppmanar medlemsstaterna att snarast sätta dessa i verket, i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Parlamentet framhåller i detta avseende EU:s initiativ Ny kompetens för nya arbetstillfällen och välkomnar uppmaningen till medlemsstaterna att bland nyckelkompetenserna i de nationella programmen inkludera utbildning i företagande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar kommissionens föreslagna åtgärder och initiativ för utbildning i företagande och uppmanar medlemsstaterna att snarast sätta dessa i verket, i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Parlamentet framhåller i detta avseende EU:s initiativ Ny kompetens för nya arbetstillfällen och välkomnar uppmaningen till medlemsstaterna att bland nyckelkompetenserna i de nationella programmen inkludera utbildning i företagande.

| 7. | För att ge nya potentiella entreprenörer den kompetens som krävs för att driva ett företag på ett sätt som stärker det positiva bidraget till samhället och där den negativa inverkan på människor och miljön samtidigt minimeras anser Europaparlamentet att man bör ta initiativ till att inkludera starka kriterier om hållbarhet och socialt ansvar i utbildningen i företagande. |
| --- | --- |

7.

För att ge nya potentiella entreprenörer den kompetens som krävs för att driva ett företag på ett sätt som stärker det positiva bidraget till samhället och där den negativa inverkan på människor och miljön samtidigt minimeras anser Europaparlamentet att man bör ta initiativ till att inkludera starka kriterier om hållbarhet och socialt ansvar i utbildningen i företagande.

| 8. | Europaparlamentet ser nätverket med nationella företrädare för små och medelstora företag som ett potentiellt centralt forum för utbyte av beprövad praxis och utvärdering av vilka framsteg som gjorts med genomförandet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ser nätverket med nationella företrädare för små och medelstora företag som ett potentiellt centralt forum för utbyte av beprövad praxis och utvärdering av vilka framsteg som gjorts med genomförandet.

| 9. | Europaparlamentet stöder ambitionen bakom det planerade införandet av ungdomsgarantin och viljan att anslå adekvat finansiering för denna som en viktig åtgärd för att hjälpa medlemsstaterna i deras insatser för att mildra effekterna av den stora ungdomsarbetslösheten, särskilt i länder som har drabbats hårt av krisen. Parlamentet framhåller att de planerade åtgärderna till stöd för företagande och utbildning i företagande är av stor betydelse, eftersom dessa syftar till varaktig sysselsättning och knappast medför några icke förutsebara effekter. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att undersöka ytterligare åtgärder, till exempel skattelättnader, för att uppmuntra små och medelstora företag att anställa unga människor. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet stöder ambitionen bakom det planerade införandet av ungdomsgarantin och viljan att anslå adekvat finansiering för denna som en viktig åtgärd för att hjälpa medlemsstaterna i deras insatser för att mildra effekterna av den stora ungdomsarbetslösheten, särskilt i länder som har drabbats hårt av krisen. Parlamentet framhåller att de planerade åtgärderna till stöd för företagande och utbildning i företagande är av stor betydelse, eftersom dessa syftar till varaktig sysselsättning och knappast medför några icke förutsebara effekter. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att undersöka ytterligare åtgärder, till exempel skattelättnader, för att uppmuntra små och medelstora företag att anställa unga människor.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka de kompletterande åtgärderna, rådgivningen och stödet till företag, särskilt mindre företag, via mellanliggande organisationer. Kommissionen uppmanas vidare att inrätta program för att underlätta handledning och stöd från äldre företagare som vill fungera som mentorer eller handledare för unga företagare som är på väg att starta företag eller ta över krisdrabbade företag, genom att tillhandahålla kunskap och erfarenhet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka de kompletterande åtgärderna, rådgivningen och stödet till företag, särskilt mindre företag, via mellanliggande organisationer. Kommissionen uppmanas vidare att inrätta program för att underlätta handledning och stöd från äldre företagare som vill fungera som mentorer eller handledare för unga företagare som är på väg att starta företag eller ta över krisdrabbade företag, genom att tillhandahålla kunskap och erfarenhet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja bildandet av kluster, dvs. företagsnätverk och företagssammanslutningar som bidrar till utvecklingen av konkurrensfördelar, till förmån för en gemensam förvaltning av mänskliga resurser, och ökar konkurrenskraften. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja bildandet av kluster, dvs. företagsnätverk och företagssammanslutningar som bidrar till utvecklingen av konkurrensfördelar, till förmån för en gemensam förvaltning av mänskliga resurser, och ökar konkurrenskraften.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att de små och medelstora företag som använder informations- och kommunikationsteknik växer två till tre gånger snabbare. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja åtgärder för att företagarna ska kunna utnyttja alla de möjligheter som ges på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att de små och medelstora företag som använder informations- och kommunikationsteknik växer två till tre gånger snabbare. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja åtgärder för att företagarna ska kunna utnyttja alla de möjligheter som ges på den digitala inre marknaden.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att satsa ännu mer på programmet Erasmus för unga företagare och att öka antalet nationella kontaktpunkter där detta fortfarande behövs. Parlamentet föreslår att befintliga strukturer inom Enterprise Europe Network tas bättre till vara och ser 10 000 utbyten per år som ett nödvändigt mål. Tillväxten bör ligga på minst 10 procent per år till dess att man har nått detta mål. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att satsa ännu mer på programmet Erasmus för unga företagare och att öka antalet nationella kontaktpunkter där detta fortfarande behövs. Parlamentet föreslår att befintliga strukturer inom Enterprise Europe Network tas bättre till vara och ser 10 000 utbyten per år som ett nödvändigt mål. Tillväxten bör ligga på minst 10 procent per år till dess att man har nått detta mål.

| 14. | Europaparlamentet ser stor potential i ytterligare utbyggnad av Leonardo-programmet för lärlingsutbyte och betonar att det behövs så kallade mellanliggande organisationer som hjälper små och medelstora företag att organisera sin verksamhet (t.ex. söka efter lämpliga partner i utlandet, söka lokaler osv.). Parlamentet betonar företagspotentialen hos dem som har genomgått en varvad utbildning (lärlingsutbildning). |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet ser stor potential i ytterligare utbyggnad av Leonardo-programmet för lärlingsutbyte och betonar att det behövs så kallade mellanliggande organisationer som hjälper små och medelstora företag att organisera sin verksamhet (t.ex. söka efter lämpliga partner i utlandet, söka lokaler osv.). Parlamentet betonar företagspotentialen hos dem som har genomgått en varvad utbildning (lärlingsutbildning).

| 15. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna ska kunna ansöka om ytterligare medel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och Europeiska socialfonden så länge som medlen används för att finansiera kortsiktiga åtgärder, exempelvis stöd och rådgivning vid företagsbildningar och företagsöverlåtelser, och inte för att motivera ytterligare omlokaliseringar av företag. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna ska kunna ansöka om ytterligare medel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och Europeiska socialfonden så länge som medlen används för att finansiera kortsiktiga åtgärder, exempelvis stöd och rådgivning vid företagsbildningar och företagsöverlåtelser, och inte för att motivera ytterligare omlokaliseringar av företag.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar en bättre samordning av befintliga och framtida instrument till stöd för företagande, så att det kan skapas incitament och synergieffekter på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet rekommenderar en bättre samordning av befintliga och framtida instrument till stöd för företagande, så att det kan skapas incitament och synergieffekter på nationell, regional och lokal nivå.

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att den kommande kommissionen gör främjande av företagande och företagarutbildning till en nyckelfråga inom ramen för sina befogenheter och drar igång ett europeiskt partnerskap där medlemsstaternas framsteg kan jämföras med varandra, bland annat med hjälp av följande bedömningsgrunder:






  a) | Inkluderandet av företagarutbildning i nationella läroplaner, särskilt praktiskt inriktade inslag som skolföretagsprojekt och obligatorisk praktik innan sekundärutbildningen avslutas. |
| --- | --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att den kommande kommissionen gör främjande av företagande och företagarutbildning till en nyckelfråga inom ramen för sina befogenheter och drar igång ett europeiskt partnerskap där medlemsstaternas framsteg kan jämföras med varandra, bland annat med hjälp av följande bedömningsgrunder:

a)

Inkluderandet av företagarutbildning i nationella läroplaner, särskilt praktiskt inriktade inslag som skolföretagsprojekt och obligatorisk praktik innan sekundärutbildningen avslutas.

| b) | Storleken på de strukturfondsmedel som använts till företagarutbildning. |
| --- | --- |

b)

Storleken på de strukturfondsmedel som använts till företagarutbildning.

| c) | Antalet personer som deltar i företagaråtgärder inom ramen för ungdomsgarantin eller i rörlighetsprogram för nya entreprenörer, särskilt ungdomar. |
| --- | --- |

c)

Antalet personer som deltar i företagaråtgärder inom ramen för ungdomsgarantin eller i rörlighetsprogram för nya entreprenörer, särskilt ungdomar.

| d) | Antalet människor som vill starta ett företag efter att ha deltagit i dessa initiativ. |
| --- | --- |

d)

Antalet människor som vill starta ett företag efter att ha deltagit i dessa initiativ.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att som en prioriterad fråga anta nationella, regionala och lokala strategier för att utbildning i företagande ska integreras i läroplanerna (för primärskola, sekundärskola, yrkesutbildning, högskole- och universitetsutbildning samt vuxenutbildning). Parlamentet förväntar sig att dessa strategier kommer att omfatta alla olika typer av företag samt de sociala och miljömässiga konsekvenserna av företagande. Det är viktigt att det finns praktikorienterade och interaktiva moment i den sociala utbildningen och utbildningen i ekonomi och företagande. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att som en prioriterad fråga anta nationella, regionala och lokala strategier för att utbildning i företagande ska integreras i läroplanerna (för primärskola, sekundärskola, yrkesutbildning, högskole- och universitetsutbildning samt vuxenutbildning). Parlamentet förväntar sig att dessa strategier kommer att omfatta alla olika typer av företag samt de sociala och miljömässiga konsekvenserna av företagande. Det är viktigt att det finns praktikorienterade och interaktiva moment i den sociala utbildningen och utbildningen i ekonomi och företagande.

| 19. | Europaparlamentet anser att yrkesutbildning kan ge de färdigheter, den kunskap och den kompetens som behövs på arbetsmarknaden, särskilt för arbetslösa och för att ge individanpassade råd till arbetssökande. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka tillhandahållandet av yrkesutbildning i hela EU för att öka överblicken, erkännandet och kvaliteten när det gäller kompetenser och kvalifikationer och därigenom underlätta rörligheten för såväl dem som deltar i utbildning som arbetstagarna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att yrkesutbildning kan ge de färdigheter, den kunskap och den kompetens som behövs på arbetsmarknaden, särskilt för arbetslösa och för att ge individanpassade råd till arbetssökande. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka tillhandahållandet av yrkesutbildning i hela EU för att öka överblicken, erkännandet och kvaliteten när det gäller kompetenser och kvalifikationer och därigenom underlätta rörligheten för såväl dem som deltar i utbildning som arbetstagarna.

| 20. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att ha kunskap om hur marknaderna, ekonomin och finanssystemen fungerar för att kunna leda ett företag på ett bra sätt och att detta följaktligen också bör inkluderas i såväl de nationella grundutbildningssystemen som EU:s utbildningsprogram. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål införa finansiell utbildning som ett ämne i sina utbildningsprogram. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att ha kunskap om hur marknaderna, ekonomin och finanssystemen fungerar för att kunna leda ett företag på ett bra sätt och att detta följaktligen också bör inkluderas i såväl de nationella grundutbildningssystemen som EU:s utbildningsprogram. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål införa finansiell utbildning som ett ämne i sina utbildningsprogram.

| 21. | Europaparlamentet framhåller vikten av praktikplatser för ungdomar i ekonomiska sektorer med goda utsikter, som ett värdefullt steg i övergången från utbildning till yrkesliv. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller vikten av praktikplatser för ungdomar i ekonomiska sektorer med goda utsikter, som ett värdefullt steg i övergången från utbildning till yrkesliv.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar konceptet med kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), som med sitt fokus på företagande via kunskapstriangelns tre delar – forskning, högre utbildning och innovation – är en viktig drivkraft för innovation i ett läge med stora samhällsutmaningar och därför ett viktigt redskap för att skapa tillväxt och sysselsättning i Europa. Parlamentet framhåller därför att alla KI-gruppers struktur och syn på forskning, innovation och utbildning bör präglas av företagande. KI-grupperna bör integrera och dela med sig av bästa praxis för användning av innovativa koncept och tekniker på utbildningsområdet. Parlamentet rekommenderar vidare att en långsiktigare bedömning görs av ett eventuellt inrättande av en KI-grupp inriktad på vidareutveckling av sådana innovativa utbildningskoncept med särskilt fokus på utbildning i företagande. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar konceptet med kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), som med sitt fokus på företagande via kunskapstriangelns tre delar – forskning, högre utbildning och innovation – är en viktig drivkraft för innovation i ett läge med stora samhällsutmaningar och därför ett viktigt redskap för att skapa tillväxt och sysselsättning i Europa. Parlamentet framhåller därför att alla KI-gruppers struktur och syn på forskning, innovation och utbildning bör präglas av företagande. KI-grupperna bör integrera och dela med sig av bästa praxis för användning av innovativa koncept och tekniker på utbildningsområdet. Parlamentet rekommenderar vidare att en långsiktigare bedömning görs av ett eventuellt inrättande av en KI-grupp inriktad på vidareutveckling av sådana innovativa utbildningskoncept med särskilt fokus på utbildning i företagande.

II.   
  Företagsklimat och ramvillkor på området

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIB-gruppen att öka sina informationsinsatser för att i samarbete med de organisationer som företräder de små och medelstora företagen informera små och medelstora företag om olika finansieringsmöjligheter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIB-gruppen att öka sina informationsinsatser för att i samarbete med de organisationer som företräder de små och medelstora företagen informera små och medelstora företag om olika finansieringsmöjligheter.

| 24. | Europaparlamentet betonar att flexiblare finansieringsalternativ är av största relevans vid företagsbildningar. Parlamentet understryker att den skattemässiga distinktionen mellan eget kapital och främmande kapital måste undanröjas och att skatteavdrag för investeringar måste införas. Eftersom bankkrediter är en av de viktigaste finansieringsformerna för små och medelstora företag betonar parlamentet att det behövs en säker kreditförsörjning och att man dessutom bör sträva efter att stärka deltagarfinansieringen genom bättre ramvillkor för privat kapital och riskkapital, inklusive stöd för SMF-fonder och gräsrotsfinansiering utan höga prospektkostnader. Parlamentet kräver att det ska införas ett fribelopp för privata investerares investeringar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att flexiblare finansieringsalternativ är av största relevans vid företagsbildningar. Parlamentet understryker att den skattemässiga distinktionen mellan eget kapital och främmande kapital måste undanröjas och att skatteavdrag för investeringar måste införas. Eftersom bankkrediter är en av de viktigaste finansieringsformerna för små och medelstora företag betonar parlamentet att det behövs en säker kreditförsörjning och att man dessutom bör sträva efter att stärka deltagarfinansieringen genom bättre ramvillkor för privat kapital och riskkapital, inklusive stöd för SMF-fonder och gräsrotsfinansiering utan höga prospektkostnader. Parlamentet kräver att det ska införas ett fribelopp för privata investerares investeringar.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att administrativa bördor precis som tidigare är ett av de största hindren för att starta eller driva ett företag. Parlamentet vidhåller att avvecklandet av onödiga administrativa bördor fortfarande står mycket högt upp på den politiska dagordningen, och förväntar sig att den kommande kommissionen lägger fram konkreta politiska förslag och förslag till åtgärder för perioden fram till 2020 inom ramen för prioriteringarna i småföretagsakten. Dessa förslag skulle kunna innehålla konkreta, kvantitativa mål (t.ex. en minskning av de administrativa bördor som beror på EU-bestämmelser med 25 procent till 2020). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om att administrativa bördor precis som tidigare är ett av de största hindren för att starta eller driva ett företag. Parlamentet vidhåller att avvecklandet av onödiga administrativa bördor fortfarande står mycket högt upp på den politiska dagordningen, och förväntar sig att den kommande kommissionen lägger fram konkreta politiska förslag och förslag till åtgärder för perioden fram till 2020 inom ramen för prioriteringarna i småföretagsakten. Dessa förslag skulle kunna innehålla konkreta, kvantitativa mål (t.ex. en minskning av de administrativa bördor som beror på EU-bestämmelser med 25 procent till 2020).

| 26. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen föreslår inom denna ”åtgärdspelare” och noterar de relevanta aspekter som parlamentet framhållit i sina resolutioner av den 23 oktober 2012 om små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheter (1) och den 5 februari 2013 om att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (2). |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen föreslår inom denna ”åtgärdspelare” och noterar de relevanta aspekter som parlamentet framhållit i sina resolutioner av den 23 oktober 2012 om små och medelstora företag: konkurrenskraft och affärsmöjligheter (1) och den 5 februari 2013 om att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering (2).

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förnyade uppmaningar till medlemsstaterna om att minska de kostnader och den tid som krävs för att starta ett företag. Parlamentet pekar på de begränsade framsteg som gjorts sedan småföretagsakten antogs och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att öka sitt arbete på detta område. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förnyade uppmaningar till medlemsstaterna om att minska de kostnader och den tid som krävs för att starta ett företag. Parlamentet pekar på de begränsade framsteg som gjorts sedan småföretagsakten antogs och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att öka sitt arbete på detta område.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att de många olika typer av företag som finns, såsom familjeföretag, kooperativ med mera, bör beaktas när man skapar ett företagarvänligt klimat genom lämpliga stödtjänster för företag. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att de många olika typer av företag som finns, såsom familjeföretag, kooperativ med mera, bör beaktas när man skapar ett företagarvänligt klimat genom lämpliga stödtjänster för företag.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att EU:s understödsmekanismer för små och medelstora företag även fortsättningsvis är obalanserade samt att många medlemsstater i lagstiftningsarbetet ännu inte tar hänsyn till de särskilda förutsättningar som gäller för små företag. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att EU:s understödsmekanismer för små och medelstora företag även fortsättningsvis är obalanserade samt att många medlemsstater i lagstiftningsarbetet ännu inte tar hänsyn till de särskilda förutsättningar som gäller för små företag.

| 30. | Europaparlamentet betonar att tillgång till finansiering fortsätter att vara ett av de största hindren för utvecklingen av små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en fullständig bedömning av huruvida de instrument som är avsedda för finansiering av små och medelstora företag, såsom instrumentet Progress för mikrokrediter, verkligen bidrar till möjligheterna för små och medelstora företag att erhålla finansiering, särskilt mot bakgrund av att finansinstituten i en del medlemsstater tillämpar alltför stränga lånevillkor för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att tillgång till finansiering fortsätter att vara ett av de största hindren för utvecklingen av små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en fullständig bedömning av huruvida de instrument som är avsedda för finansiering av små och medelstora företag, såsom instrumentet Progress för mikrokrediter, verkligen bidrar till möjligheterna för små och medelstora företag att erhålla finansiering, särskilt mot bakgrund av att finansinstituten i en del medlemsstater tillämpar alltför stränga lånevillkor för små och medelstora företag.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att hjälpa medlemsstaterna att förbättra skattevillkoren och de administrativa villkoren vid företagsöverlåtelser. Parlamentet anser att innovativa finansieringsformer, såsom gruppfinansiering, riskkapitalfinansiering och finansiering via företagsänglar, måste behandlas bättre ur beskattningssynpunkt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sitt stöd för företagsöverlåtelser genom finansieringsinstrument på nationell nivå med hjälp av lånegarantier och även andra finansieringsformer, såsom gruppfinansiering och finansiering via företagsänglar, och välkomnar att kommissionen på ett tydligt sätt framhållit gräsrotsfinansiering. Företagsöverlåtelser bör även underlättas genom lämpliga utbildningsinitiativ för kompetens på ledarskapsområdet, till exempel i fall där företag överlåts till anställda. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att hjälpa medlemsstaterna att förbättra skattevillkoren och de administrativa villkoren vid företagsöverlåtelser. Parlamentet anser att innovativa finansieringsformer, såsom gruppfinansiering, riskkapitalfinansiering och finansiering via företagsänglar, måste behandlas bättre ur beskattningssynpunkt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sitt stöd för företagsöverlåtelser genom finansieringsinstrument på nationell nivå med hjälp av lånegarantier och även andra finansieringsformer, såsom gruppfinansiering och finansiering via företagsänglar, och välkomnar att kommissionen på ett tydligt sätt framhållit gräsrotsfinansiering. Företagsöverlåtelser bör även underlättas genom lämpliga utbildningsinitiativ för kompetens på ledarskapsområdet, till exempel i fall där företag överlåts till anställda.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att komplicerade mervärdesskatteregler länge har varit ett av de största hindren för företagare när det gäller att utnyttja den inre marknadens potential. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att så snart som möjligt lägga fram de planerade förslagen om att harmonisera bestämmelserna och sänka kostnaderna för att följa mervärdesskattereglerna genom en enda deklaration, så att förslagen kan antas under den nuvarande valperioden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att komplicerade mervärdesskatteregler länge har varit ett av de största hindren för företagare när det gäller att utnyttja den inre marknadens potential. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att så snart som möjligt lägga fram de planerade förslagen om att harmonisera bestämmelserna och sänka kostnaderna för att följa mervärdesskattereglerna genom en enda deklaration, så att förslagen kan antas under den nuvarande valperioden.

| 33. | Europaparlamentet betraktar de föreslagna åtgärderna för att minska såväl de administrativa bördorna (till exempel onödiga eller oproportionerliga regelbördor) som de byråkratiska bördorna som ett komplement till principerna i småföretagsakten. Parlamentet beklagar att handlingsplanen inte nämner vissa viktiga initiativ, såsom åtgärderna för att genomföra småföretagstester på nationell nivå och den framtida rollen för högnivågruppen för minskade administrativa bördor eller införandet av en årlig resultattavla beträffande regelbördor i EU och medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att under ledning av sin företrädare för små och medelstora företag fastställa en tidsmässigt ändamålsenlig färdplan för översynen och revideringen av de tio mest betungande EU-bestämmelserna för att minska onödiga och alltför omfattande bördor. En sådan minskning får under inga omständigheter urholka grundläggande sociala normer eller miljönormer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betraktar de föreslagna åtgärderna för att minska såväl de administrativa bördorna (till exempel onödiga eller oproportionerliga regelbördor) som de byråkratiska bördorna som ett komplement till principerna i småföretagsakten. Parlamentet beklagar att handlingsplanen inte nämner vissa viktiga initiativ, såsom åtgärderna för att genomföra småföretagstester på nationell nivå och den framtida rollen för högnivågruppen för minskade administrativa bördor eller införandet av en årlig resultattavla beträffande regelbördor i EU och medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att under ledning av sin företrädare för små och medelstora företag fastställa en tidsmässigt ändamålsenlig färdplan för översynen och revideringen av de tio mest betungande EU-bestämmelserna för att minska onödiga och alltför omfattande bördor. En sådan minskning får under inga omständigheter urholka grundläggande sociala normer eller miljönormer.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa en extra tidsfrist för alla nystartade företag under vilken dessa inte behöver betala sociala avgifter och för alla beräknade skatter så att företag under de första åren betalar skatt bara på den faktiska vinsten. Systemet måste vara helt öppet för insyn så att det inte kan missbrukas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa en extra tidsfrist för alla nystartade företag under vilken dessa inte behöver betala sociala avgifter och för alla beräknade skatter så att företag under de första åren betalar skatt bara på den faktiska vinsten. Systemet måste vara helt öppet för insyn så att det inte kan missbrukas.

| 35. | Europaparlamentet framhåller att det är viktigt med kunskapsutbyte mellan kunskapscentrum, såsom forskningsinstitut och kompetenscentrum, och små och medelstora företag för att dessa ska bli framgångsrika. Parlamentet betonar behovet av att klart och tydligt fastställa processen för att omsätta kunskapen i praktisk handling och fördelarna för framgångsrika företagskluster i samband med detta. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet framhåller att det är viktigt med kunskapsutbyte mellan kunskapscentrum, såsom forskningsinstitut och kompetenscentrum, och små och medelstora företag för att dessa ska bli framgångsrika. Parlamentet betonar behovet av att klart och tydligt fastställa processen för att omsätta kunskapen i praktisk handling och fördelarna för framgångsrika företagskluster i samband med detta.

| 36. | Europaparlamentet stöder kommissionens uttryckliga ambition att ge en andra chans vid hederliga konkurser och minska regelbördan för företagare. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder kommissionens uttryckliga ambition att ge en andra chans vid hederliga konkurser och minska regelbördan för företagare.

| 37. | Europaparlamentet framhåller de fria yrkenas betydelse för företagandet i Europa. Parlamentet välkomnar kommissionens uttryckliga avsikt att tillsätta en arbetsgrupp som ska undersöka de fria yrkena specifika behov, och uppmanar kommissionen att beakta arbetsgruppens slutsatser inom ramen för konsekvensbedömningar av lagstiftningsförslag samt vid övervakning av åtgärder med koppling till småföretagsakten. Detta arbete skulle kunna leda till upprättandet av en europeisk stadga för fria yrken. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet framhåller de fria yrkenas betydelse för företagandet i Europa. Parlamentet välkomnar kommissionens uttryckliga avsikt att tillsätta en arbetsgrupp som ska undersöka de fria yrkena specifika behov, och uppmanar kommissionen att beakta arbetsgruppens slutsatser inom ramen för konsekvensbedömningar av lagstiftningsförslag samt vid övervakning av åtgärder med koppling till småföretagsakten. Detta arbete skulle kunna leda till upprättandet av en europeisk stadga för fria yrken.

| 38. | Europaparlamentet framhåller vikten av att utveckla innovationskompetens i allmänhet och att stödja innovation som utgår från de anställda i både nya och befintliga företag. Parlamentet framhåller också att de mest framgångsrika nystartade företagen ofta är avknoppningar från befintliga företag, där de anställda har den trygghet och de resurser som krävs för att de ska kunna låta sina idéer mogna. Parlamentet framhåller dessutom att många företagare har en specialiserad eller icke-specialiserad bakgrund, och att insatser för att främja företagande därför inte bör vara inriktade bara på akademiker. De yrkesinriktade och praktiska utbildningarna spelar också en viktig roll när det gäller att främja entreprenörskap och innovation. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet framhåller vikten av att utveckla innovationskompetens i allmänhet och att stödja innovation som utgår från de anställda i både nya och befintliga företag. Parlamentet framhåller också att de mest framgångsrika nystartade företagen ofta är avknoppningar från befintliga företag, där de anställda har den trygghet och de resurser som krävs för att de ska kunna låta sina idéer mogna. Parlamentet framhåller dessutom att många företagare har en specialiserad eller icke-specialiserad bakgrund, och att insatser för att främja företagande därför inte bör vara inriktade bara på akademiker. De yrkesinriktade och praktiska utbildningarna spelar också en viktig roll när det gäller att främja entreprenörskap och innovation.

| 39. | Europaparlamentet framhåller vikten av att utveckla positiva incitament som får anställda att starta eget företag på deltid. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet framhåller vikten av att utveckla positiva incitament som får anställda att starta eget företag på deltid.

| 40. | Europaparlamentet efterlyser en tillämpning av flexibilitetsbestämmelserna inom ramen för den fleråriga budgetramen när det gäller programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme), särskilt i fråga om finansieringsinstrumenten. Parlamentet anser att mikrofinansieringsprogrammen, exempelvis det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet och Jasmine (det gemensamma programmet till stöd för mikrofinansinstitut i Europa) måste finnas kvar i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet efterlyser en tillämpning av flexibilitetsbestämmelserna inom ramen för den fleråriga budgetramen när det gäller programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme), särskilt i fråga om finansieringsinstrumenten. Parlamentet anser att mikrofinansieringsprogrammen, exempelvis det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet och Jasmine (det gemensamma programmet till stöd för mikrofinansinstitut i Europa) måste finnas kvar i den fleråriga budgetramen.

| 41. | Europaparlamentet betonar att flexiblare finansieringsalternativ är av största relevans för nya företagsbildningar och små och medelstora företag när det gäller att underlätta deras tillgång till finansiering. Parlamentet medger att olika typer av bidrag i form av främmande kapital, eget kapital och hybridkapital kan vara lämpliga för olika affärsmodeller, och uppmanar medlemsstaterna att undanröja den skattemässiga distinktionen mellan eget kapital och främmande kapital och att överväga införande av skatteavdrag för investeringar i den reala ekonomin för att stimulera hållbar tillväxt och skapa arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av fördelarna med värdepapperiseringen av mikrokrediter. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att flexiblare finansieringsalternativ är av största relevans för nya företagsbildningar och små och medelstora företag när det gäller att underlätta deras tillgång till finansiering. Parlamentet medger att olika typer av bidrag i form av främmande kapital, eget kapital och hybridkapital kan vara lämpliga för olika affärsmodeller, och uppmanar medlemsstaterna att undanröja den skattemässiga distinktionen mellan eget kapital och främmande kapital och att överväga införande av skatteavdrag för investeringar i den reala ekonomin för att stimulera hållbar tillväxt och skapa arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av fördelarna med värdepapperiseringen av mikrokrediter.

| 42. | Europaparlamentet ser gärna att medlemsstaterna uppmuntrar en uppdelning av offentliga kontrakt i flera delar för att göra det lättare för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar, exempelvis genom att inkludera principen om att ”tillämpa eller förklara” i sin nationella upphandlingslagstiftning. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet ser gärna att medlemsstaterna uppmuntrar en uppdelning av offentliga kontrakt i flera delar för att göra det lättare för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar, exempelvis genom att inkludera principen om att ”tillämpa eller förklara” i sin nationella upphandlingslagstiftning.

| 43. | Europaparlamentet beklagar att kraven för att starta ett företag i en del medlemsstater alltjämt är stränga. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna förkortar tiden för utfärdande av licenser och andra tillstånd som krävs för att starta företag till en månad. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet beklagar att kraven för att starta ett företag i en del medlemsstater alltjämt är stränga. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna förkortar tiden för utfärdande av licenser och andra tillstånd som krävs för att starta företag till en månad.

| 44. | Europaparlamentet framhåller vikten av särskilda etableringsförmåner för nyutexaminerade personer som inom ramen för sin utbildning har genomgått särskild utbildning i företagande. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet framhåller vikten av särskilda etableringsförmåner för nyutexaminerade personer som inom ramen för sin utbildning har genomgått särskild utbildning i företagande.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta enheter som fungerar som en enda kontaktpunkt och som tillhandahåller samtliga företagsstödjande tjänster, inklusive möjligheten att erhålla finansiering från olika källor, rådgivning inför start av företag och information om affärsmöjligheter inom och utanför EU. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta enheter som fungerar som en enda kontaktpunkt och som tillhandahåller samtliga företagsstödjande tjänster, inklusive möjligheten att erhålla finansiering från olika källor, rådgivning inför start av företag och information om affärsmöjligheter inom och utanför EU.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin nationella lagstiftning tillämpa en välavvägd strategi angående tiden för ackordsförfarande och skuldreglering så att hederliga företagare som går i konkurs får en andra chans och riskerna för fordringsägarna minimeras. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin nationella lagstiftning tillämpa en välavvägd strategi angående tiden för ackordsförfarande och skuldreglering så att hederliga företagare som går i konkurs får en andra chans och riskerna för fordringsägarna minimeras.

III.   
  Företagare som förebilder samt inriktning på specifika grupper

| 47. | Europaparlamentet stöder införandet av en EU-omfattande företagardag under vilken man lyfter fram – och framför allt uppmärksammar medierna på – företagssatsningar som blivit framgångssagor. Parlamentet anser att man framför allt bör framhålla exempel på företagare som lyckats skapa ett ekonomiskt mervärde och samtidigt respekterat EU:s centrala principer om hållbarhet och socialt ansvar. Parlamentet hoppas att skolor och utbildningsanstalter kommer att delta i evenemanget genom sammankomster med företagarna och studiebesök på företagen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet stöder införandet av en EU-omfattande företagardag under vilken man lyfter fram – och framför allt uppmärksammar medierna på – företagssatsningar som blivit framgångssagor. Parlamentet anser att man framför allt bör framhålla exempel på företagare som lyckats skapa ett ekonomiskt mervärde och samtidigt respekterat EU:s centrala principer om hållbarhet och socialt ansvar. Parlamentet hoppas att skolor och utbildningsanstalter kommer att delta i evenemanget genom sammankomster med företagarna och studiebesök på företagen.

| 48. | Europaparlamentet framhåller kvinnors stora potential som företagare och uppmanar kommissionen att ta fram tillförlitliga uppgifter för att bättre kunna utvärdera befintlig lagstiftning och undanröja eventuella hinder för kvinnliga företagare. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet framhåller kvinnors stora potential som företagare och uppmanar kommissionen att ta fram tillförlitliga uppgifter för att bättre kunna utvärdera befintlig lagstiftning och undanröja eventuella hinder för kvinnliga företagare.

| 49. | Europaparlamentet framhåller potentialen hos kooperativ och sociala företag som ett verktyg för att skapa sysselsättning, särskilt för ungdomar, tack vare den roll de spelar för en hållbar lokal utveckling inte bara i fråga om ekonomi, utan även i fråga om sociala förhållanden och sysselsättning. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller potentialen hos kooperativ och sociala företag som ett verktyg för att skapa sysselsättning, särskilt för ungdomar, tack vare den roll de spelar för en hållbar lokal utveckling inte bara i fråga om ekonomi, utan även i fråga om sociala förhållanden och sysselsättning.

| 50. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som informations- och kommunikationstekniken (IKT) spelar för företagens framgångar, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och främja program för utveckling av färdigheter inom IKT-området, i synnerhet för unga och kvinnor. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som informations- och kommunikationstekniken (IKT) spelar för företagens framgångar, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och främja program för utveckling av färdigheter inom IKT-området, i synnerhet för unga och kvinnor.

| 51. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas även åt andra grupper som är underrepresenterade i företagarvärlden, såsom ungdomar, äldre, personer med funktionsnedsättning och invandrare. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas även åt andra grupper som är underrepresenterade i företagarvärlden, såsom ungdomar, äldre, personer med funktionsnedsättning och invandrare.

| 52. | Europaparlamentet anser att de demografiska utmaningarna kräver en bredare strategi där åtgärder för att skapa sysselsättning kombineras med insatser för att tillgodose nya och kommande behov på den europeiska arbetsmarknaden. I detta avseende anser parlamentet att det behövs ytterligare framsteg när det gäller att förbättra EU-arbetstagarnas – även forskares och andra högutbildades – rörlighet, i syfte att uppnå ett Europa utan gränser inom EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att de demografiska utmaningarna kräver en bredare strategi där åtgärder för att skapa sysselsättning kombineras med insatser för att tillgodose nya och kommande behov på den europeiska arbetsmarknaden. I detta avseende anser parlamentet att det behövs ytterligare framsteg när det gäller att förbättra EU-arbetstagarnas – även forskares och andra högutbildades – rörlighet, i syfte att uppnå ett Europa utan gränser inom EU:s inre marknad.

| 53. | Europaparlamentet betonar att bristerna i erkännandet av utländska utbildnings- och yrkeskvalifikationer utgör ett stort hinder för invandrare som vill starta företag. Parlamentet vill därför se snar enighet i fråga om direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att bristerna i erkännandet av utländska utbildnings- och yrkeskvalifikationer utgör ett stort hinder för invandrare som vill starta företag. Parlamentet vill därför se snar enighet i fråga om direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0387.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0036.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/17

---

P7_TA(2013)0513

Genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (baserat på årsrapporten från rådet till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) (14605/1/2012 – 2013/2105(INI))

(2016/C 436/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets årsrapport till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och framför allt de delar som rör den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (14605/1/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets årsrapport till Europaparlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och framför allt de delar som rör den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (14605/1/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 21, 24 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 21, 24 och 36 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av avdelning V i EU-fördraget och av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V i EU-fördraget och av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2012,

| — | med beaktande av slutsatserna av den interparlamentariska konferensen om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken av den 6 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna av den interparlamentariska konferensen om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken av den 6 september 2013,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin Ett säkert Europa i en bättre värld, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och rapporten om dess genomförande Att skapa säkerhet i en värld i förändring, som antogs av Europeiska rådet den 11–12 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin Ett säkert Europa i en bättre värld, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och rapporten om dess genomförande Att skapa säkerhet i en värld i förändring, som antogs av Europeiska rådet den 11–12 december 2008,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken av den 1 december 2011 och den 23 juli 2012 samt rådets slutsatser om sammanslagning och gemensamt utnyttjande av militära resurser av den 23 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken av den 1 december 2011 och den 23 juli 2012 samt rådets slutsatser om sammanslagning och gemensamt utnyttjande av militära resurser av den 23 mars 2012,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 april 2010 om en strategi för sjöfartsskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 april 2010 om en strategi för sjöfartsskydd,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2011 om skydd av kritisk infrastruktur samt rådets tidigare slutsatser om it-säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 27 maj 2011 om skydd av kritisk infrastruktur samt rådets tidigare slutsatser om it-säkerhet,

| — | med beaktande av uppförandekoden om sammanslagning och gemensamt utnyttjande som antogs av EU:s försvarsministrar den 19 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppförandekoden om sammanslagning och gemensamt utnyttjande som antogs av EU:s försvarsministrar den 19 november 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2013Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2013Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor (COM(2013)0542),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/81/EG av den 13 juli 2009 om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG (2),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 12 september 2013 om den maritima dimensionen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (3) och om EU:s militära strukturer: nuläge och framtidsutsikter (4), av den 22 november 2012 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5), om EU:s klausuler om ömsesidigt försvar och solidaritet: politiska och operativa dimensioner (6), om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens roll vid klimatstyrda kriser och naturkatastrofer (7) och om it-säkerhet och it-försvar (8) samt av den 14 december 2011 om finanskrisens följder för försvarssektorn i EU:s medlemsstater (9), av den 11 maj 2011 om utvecklingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken efter Lissabonfördragets ikraftträdande (10) och av den 23 november 2010 om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 12 september 2013 om den maritima dimensionen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (3) och om EU:s militära strukturer: nuläge och framtidsutsikter (4), av den 22 november 2012 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5), om EU:s klausuler om ömsesidigt försvar och solidaritet: politiska och operativa dimensioner (6), om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens roll vid klimatstyrda kriser och naturkatastrofer (7) och om it-säkerhet och it-försvar (8) samt av den 14 december 2011 om finanskrisens följder för försvarssektorn i EU:s medlemsstater (9), av den 11 maj 2011 om utvecklingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken efter Lissabonfördragets ikraftträdande (10) och av den 23 november 2010 om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (11),

| — | med beaktande av sin rekommendation till kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, till rådet och till kommissionen av den 13 juni 2013 om översynen 2013 av Europeiska utrikestjänstens organisation och funktionssätt (12) och av översynen av Europeiska utrikestjänsten 2013 som lades fram av den höga representanten i juli 2013 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, till rådet och till kommissionen av den 13 juni 2013 om översynen 2013 av Europeiska utrikestjänstens organisation och funktionssätt (12) och av översynen av Europeiska utrikestjänsten 2013 som lades fram av den höga representanten i juli 2013 (13),

| — | med beaktande av vice ordföranden/den höga representantens rapport av den 15 oktober 2013 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vice ordföranden/den höga representantens rapport av den 15 oktober 2013 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken,

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens rapport om översynen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens krishantering, antagen av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik den 18 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens rapport om översynen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens krishantering, antagen av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik den 18 juni 2013,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av artikel 119.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 119.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0360/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0360/2013),

Säkerhet och försvar i Europa i en föränderlig värld

| 1. | Europaparlamentet noterar de omfattande och pågående förändringarna på det geopolitiska området, vilka karaktäriseras av flerdimensionella och asymmetriska hot, av gränsöverskridande terrorism, av framväxande stormakter och en strategisk växling i uppmärksamhet från USA:s sida mot Stillahavsregionen, av ökad fattigdom, svält och instabilitet i EU:s södra grannskap, av allt större utmaningar när det gäller säkerhet på sjöfartsområdet, av spridning av massförstörelsevapen och ökad olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, av utmaningar när det gäller energitrygghet, av större finansiella systemfel och en allvarlig och långvarig finansiell och ekonomisk kris med stor inverkan på många EU-medlemsstaters BNP och följaktligen på de nationella försvarsbudgetarna på båda sidor av Atlanten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar de omfattande och pågående förändringarna på det geopolitiska området, vilka karaktäriseras av flerdimensionella och asymmetriska hot, av gränsöverskridande terrorism, av framväxande stormakter och en strategisk växling i uppmärksamhet från USA:s sida mot Stillahavsregionen, av ökad fattigdom, svält och instabilitet i EU:s södra grannskap, av allt större utmaningar när det gäller säkerhet på sjöfartsområdet, av spridning av massförstörelsevapen och ökad olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, av utmaningar när det gäller energitrygghet, av större finansiella systemfel och en allvarlig och långvarig finansiell och ekonomisk kris med stor inverkan på många EU-medlemsstaters BNP och följaktligen på de nationella försvarsbudgetarna på båda sidor av Atlanten.

| 2. | Europaparlamentet anser att en ny bedömning av Europas roll i världen och en förstärkning av denna utgör en av 2000-talets största utmaningar och att det är dags för EU:s medlemsstater att visa den politiska vilja som behövs för att EU ska bli en relevant global aktör som kan garantera säkerhet och behålla sin verkliga strategiska självständighet. Det behövs nytänkande från medlemsstaternas sida för att förankra ett europeiskt synsätt på en engagerad och effektiv säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att en ny bedömning av Europas roll i världen och en förstärkning av denna utgör en av 2000-talets största utmaningar och att det är dags för EU:s medlemsstater att visa den politiska vilja som behövs för att EU ska bli en relevant global aktör som kan garantera säkerhet och behålla sin verkliga strategiska självständighet. Det behövs nytänkande från medlemsstaternas sida för att förankra ett europeiskt synsätt på en engagerad och effektiv säkerhets- och försvarspolitik.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar därför Europeiska rådets beslut att diskutera säkerhet och försvar vid toppmötet i december 2013. Detta är ett lämpligt tillfälle att på högsta politiska nivå understryka och att kommunicera till allmänheten i Europa att säkerhets- och försvarsfrågor fortfarande är viktiga och att den europeiska dimensionen är mer relevant än någonsin. EU måste kunna garantera säkerhet för sina medborgare, främja och försvara sina grundläggande värderingar, ta sin del av ansvaret för världsfreden och delta aktivt i att förebygga och hantera regionala kriser i det utvidgade grannskapet och på så sätt bidra till att lösa kriserna och skydda sig självt mot de negativa följderna av kriserna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar därför Europeiska rådets beslut att diskutera säkerhet och försvar vid toppmötet i december 2013. Detta är ett lämpligt tillfälle att på högsta politiska nivå understryka och att kommunicera till allmänheten i Europa att säkerhets- och försvarsfrågor fortfarande är viktiga och att den europeiska dimensionen är mer relevant än någonsin. EU måste kunna garantera säkerhet för sina medborgare, främja och försvara sina grundläggande värderingar, ta sin del av ansvaret för världsfreden och delta aktivt i att förebygga och hantera regionala kriser i det utvidgade grannskapet och på så sätt bidra till att lösa kriserna och skydda sig självt mot de negativa följderna av kriserna.

| 4. | Europaparlamentet ser också positivt på vice ordföranden/den höga representantens rapport om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, där ett antal hinder för politiken lyftes fram. Det är dock beklagligt att man i rapporten inte föreslår fler konkreta åtgärder för att avhjälpa de luckor som finns i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser också positivt på vice ordföranden/den höga representantens rapport om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, där ett antal hinder för politiken lyftes fram. Det är dock beklagligt att man i rapporten inte föreslår fler konkreta åtgärder för att avhjälpa de luckor som finns i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

| 5. | Europaparlamentet ser fram emot att faktiska beslut fattas vid toppmötet i december och lägger fram sina egna rekommendationer i detta betänkande, som bygger på parlamentets ställningstaganden på senare tid och som ägnar stor uppmärksamhet åt den pågående debatten om de tre grupperna av huvudfrågor som fastställdes vid Europeiska rådets möte i december 2012. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser fram emot att faktiska beslut fattas vid toppmötet i december och lägger fram sina egna rekommendationer i detta betänkande, som bygger på parlamentets ställningstaganden på senare tid och som ägnar stor uppmärksamhet åt den pågående debatten om de tre grupperna av huvudfrågor som fastställdes vid Europeiska rådets möte i december 2012.

Frigörande av fördragens potential

| 6. | Europaparlamentet noterar att det i Lissabonfördraget infördes flera nya instrument inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) som ännu inte har tagits i bruk. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att det i Lissabonfördraget infördes flera nya instrument inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) som ännu inte har tagits i bruk.

| 7. | Europaparlamentet understryker i detta avseende möjligheten att etablera permanent strukturerat samarbete mellan medlemsstater (artikel 46.6 i EU-fördraget), att anförtro åt den gruppen medlemsstater GSFP-instrument och militär planerings- och ledningskapacitet (artiklarna 42.5 och 44.1 i EU-fördraget) och att upprätta en startfond för förberedande verksamhet inför uppdrag som inte finansieras genom unionens budget (artikel 41.3 i EU-fördraget) och inte ingår i Athena. Parlamentet uppmanar därför ordföranden för Europeiska rådet och vice ordföranden/den höga representanten att inrätta startfonden. Det är i detta sammanhang viktigt att effektivisera GSFP-frågor i den EU-politik som på flera sätt inverkar på säkerhet och försvar eller som bidrar till GSFP, såsom utveckling och mänskliga rättigheter, industriell forskning och innovation samt inremarknadspolitik, internationell handels- och rymdpolitik och andra områden, för att stödja de medlemsstater som medverkar till att ytterligare stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker i detta avseende möjligheten att etablera permanent strukturerat samarbete mellan medlemsstater (artikel 46.6 i EU-fördraget), att anförtro åt den gruppen medlemsstater GSFP-instrument och militär planerings- och ledningskapacitet (artiklarna 42.5 och 44.1 i EU-fördraget) och att upprätta en startfond för förberedande verksamhet inför uppdrag som inte finansieras genom unionens budget (artikel 41.3 i EU-fördraget) och inte ingår i Athena. Parlamentet uppmanar därför ordföranden för Europeiska rådet och vice ordföranden/den höga representanten att inrätta startfonden. Det är i detta sammanhang viktigt att effektivisera GSFP-frågor i den EU-politik som på flera sätt inverkar på säkerhet och försvar eller som bidrar till GSFP, såsom utveckling och mänskliga rättigheter, industriell forskning och innovation samt inremarknadspolitik, internationell handels- och rymdpolitik och andra områden, för att stödja de medlemsstater som medverkar till att ytterligare stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av de gemensamt överenskomna bestämmelserna för att utveckla den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och uppmanar Europeiska rådet att på allvar diskutera hur de ska genomföras på ett konsekvent sätt. Parlamentet uppmanar ordföranden för Europeiska rådet, kommissionens ordförande och vice ordföranden/den höga representanten att spela en aktiv roll i denna process. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar vikten av de gemensamt överenskomna bestämmelserna för att utveckla den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och uppmanar Europeiska rådet att på allvar diskutera hur de ska genomföras på ett konsekvent sätt. Parlamentet uppmanar ordföranden för Europeiska rådet, kommissionens ordförande och vice ordföranden/den höga representanten att spela en aktiv roll i denna process.

Första gruppen: att öka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens effektivitet, synlighet och genomslag

| 9. | Europaparlamentet påpekar att enligt fördragen ska EU ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd (artikel 3 i EU-fördraget) och att EU:s åtgärder i internationella sammanhang strävar efter att konsolidera och stödja demokratin, rättsstaten och mänskliga rättigheter samt att förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten, i enlighet med ändamålen och principerna i Förenta Nationernas stadga samt principerna i Helsingforsavtalets slutakt och målen i Parisstadgan, inklusive dem som avser de yttre gränserna (artikel 21 i EU-fördraget). Parlamentet är övertygat om att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken tjänar dessa syften och understryker att den behöver förstärkas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att enligt fördragen ska EU ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd (artikel 3 i EU-fördraget) och att EU:s åtgärder i internationella sammanhang strävar efter att konsolidera och stödja demokratin, rättsstaten och mänskliga rättigheter samt att förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten, i enlighet med ändamålen och principerna i Förenta Nationernas stadga samt principerna i Helsingforsavtalets slutakt och målen i Parisstadgan, inklusive dem som avser de yttre gränserna (artikel 21 i EU-fördraget). Parlamentet är övertygat om att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken tjänar dessa syften och understryker att den behöver förstärkas.

| 10. | Europaparlamentet betonar att den främsta fördelen med EU är tillgången till olika strategier och instrument, som kombineras genom den s.k. övergripande strategin och att det är möjligt att uppnå bättre resultat på alla nivåer genom att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken integreras i större utsträckning i den övergripande strategin. Parlamentet välkomnar i detta avseende den översyn av utrikestjänstens organisation och funktionssätt som vice ordföranden/den höga representanten offentliggjorde i juli 2013, i vilken man erkänner samordningsproblemen och svårigheterna att snabbt och effektivt kunna fatta beslut om säkerhet och försvar. Parlamentet ser fram emot de särskilda beslut som ska fattas vid toppmötet i december och förväntar sig att en ytterligare integration av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ska analyseras grundligt i det kommande gemensamma meddelandet från vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen om genomförandet av den övergripande strategin. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att den främsta fördelen med EU är tillgången till olika strategier och instrument, som kombineras genom den s.k. övergripande strategin och att det är möjligt att uppnå bättre resultat på alla nivåer genom att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken integreras i större utsträckning i den övergripande strategin. Parlamentet välkomnar i detta avseende den översyn av utrikestjänstens organisation och funktionssätt som vice ordföranden/den höga representanten offentliggjorde i juli 2013, i vilken man erkänner samordningsproblemen och svårigheterna att snabbt och effektivt kunna fatta beslut om säkerhet och försvar. Parlamentet ser fram emot de särskilda beslut som ska fattas vid toppmötet i december och förväntar sig att en ytterligare integration av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ska analyseras grundligt i det kommande gemensamma meddelandet från vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen om genomförandet av den övergripande strategin.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att även om delar av den europeiska säkerhetsstrategin från 2003, kompletterad 2008, fortfarande är giltiga, måste EU se över och komplettera strategin genom att ta hänsyn till den senaste utvecklingen och nya utmaningar och risker när det gäller säkerhet och omdefiniera sina strategiska intressen, mål och prioriteringar, med större fokus på att skydda sina invånare och försvara kritiska infrastrukturer och sitt grannskap, samt genom att anpassa olika regionala och aktuella understrategier. Parlamentet anser att detta kommer att skapa en tydligare strategisk ram för yttre EU-åtgärder, förbättra överensstämmelsen och samtidigt öka förståelsen bland medborgarna för de framtida utmaningarna och riskerna. Parlamentet kräver därför att Europeiska rådet inleder en diskussion om en lämplig strategisk ram för EU, uppdrar åt vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram förslag i detta avseende före utgången av 2014 och säkerställer en hållbar uppföljning – och regelbundna uppdateringar – i enlighet med vad som ursprungligen fastställdes i samband med den europeiska säkerhetsstrategin. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att även om delar av den europeiska säkerhetsstrategin från 2003, kompletterad 2008, fortfarande är giltiga, måste EU se över och komplettera strategin genom att ta hänsyn till den senaste utvecklingen och nya utmaningar och risker när det gäller säkerhet och omdefiniera sina strategiska intressen, mål och prioriteringar, med större fokus på att skydda sina invånare och försvara kritiska infrastrukturer och sitt grannskap, samt genom att anpassa olika regionala och aktuella understrategier. Parlamentet anser att detta kommer att skapa en tydligare strategisk ram för yttre EU-åtgärder, förbättra överensstämmelsen och samtidigt öka förståelsen bland medborgarna för de framtida utmaningarna och riskerna. Parlamentet kräver därför att Europeiska rådet inleder en diskussion om en lämplig strategisk ram för EU, uppdrar åt vice ordföranden/den höga representanten att lägga fram förslag i detta avseende före utgången av 2014 och säkerställer en hållbar uppföljning – och regelbundna uppdateringar – i enlighet med vad som ursprungligen fastställdes i samband med den europeiska säkerhetsstrategin.

| 12. | Europaparlamentet begär att denna översyn av EU:s strategiska ram överförs till en vitbok om EU:s säkerhets- och försvarspolitik, och föreslår att Europeiska rådet inleder ett sådant förfarande. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att på allvar beakta den europeiska dimensionen i sina nationella säkerhetsstrategier och vitböcker samt beslutsfattandet på försvarsområdet. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att utveckla en gemensam mall för att utforma samstämmiga nationella översyner. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär att denna översyn av EU:s strategiska ram överförs till en vitbok om EU:s säkerhets- och försvarspolitik, och föreslår att Europeiska rådet inleder ett sådant förfarande. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att på allvar beakta den europeiska dimensionen i sina nationella säkerhetsstrategier och vitböcker samt beslutsfattandet på försvarsområdet. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att utveckla en gemensam mall för att utforma samstämmiga nationella översyner.

| 13. | Europaparlamentet betonar behovet av att EU genom krishanteringsinsatser bidrar till att förebygga, stabilisera och lösa konflikter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar behovet av att EU genom krishanteringsinsatser bidrar till att förebygga, stabilisera och lösa konflikter.

| 14. | Europaparlamentet anser att införandet av en klausul om ömsesidigt försvar och en solidaritetsklausul i fördragen (artikel 42 i EU-fördraget och artikel 222 i EUF-fördraget) stärker känslan av unionsmedborgarnas gemensamma framtid. Medlemsstaterna påminns om att unionen endast i en anda av engagemang, ömsesidig förståelse och verklig solidaritet kommer att kunna fylla sin globala funktion och på så sätt förbättra säkerheten i Europa och för sina medborgare. Parlamentet lovordar därför kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma förslag till rådets beslut om närmare bestämmelser för hur unionen ska genomföra solidaritetsklausulen, och uppmanar stats- och regeringscheferna att bekräfta sitt engagemang för ömsesidig solidaritet och att ange en tydlig operativ tolkning av de två klausulerna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att införandet av en klausul om ömsesidigt försvar och en solidaritetsklausul i fördragen (artikel 42 i EU-fördraget och artikel 222 i EUF-fördraget) stärker känslan av unionsmedborgarnas gemensamma framtid. Medlemsstaterna påminns om att unionen endast i en anda av engagemang, ömsesidig förståelse och verklig solidaritet kommer att kunna fylla sin globala funktion och på så sätt förbättra säkerheten i Europa och för sina medborgare. Parlamentet lovordar därför kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma förslag till rådets beslut om närmare bestämmelser för hur unionen ska genomföra solidaritetsklausulen, och uppmanar stats- och regeringscheferna att bekräfta sitt engagemang för ömsesidig solidaritet och att ange en tydlig operativ tolkning av de två klausulerna.

| 15. | Europaparlamentet noterar med oro att GSFP-uppdrag, GSFP-insatser och utvecklingen av civila och särskilt militära medel och resurser för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inte är så omfattande och inte genomförs så snabbt som krävs, med tanke på EU:s allt osäkrare och instabilare grannskap. Särskilt beklagansvärt är den begränsade omfattningen av GSFP-uppdrag i samband med kriserna i Libyen och Mali. Parlamentet beklagar också avsaknaden av flexibilitet i EU:s beslutsfattande, vilket leder till en fördröjning av effektiva reaktioner i krissituationer, som de två ovanstående exemplen visar. Parlamentet anser att situationen bör övervakas och att det operativa åtagandet i Östeuropa och södra Kaukasus, som gett positiva effekter, bör fortsätta. Parlamentet kräver en högre ambitionsnivå och seriösa ansträngningar för att förbättra utformningen av framtida GSFP-uppdrag och GSFP-insatser inom ramen för erfarenhetsåterföring och att utarbeta lämpliga exitstrategier. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att leda detta arbete, och välkomnar i detta hänseende hennes rapport, som offentliggjordes den 15 oktober 2013 och är ett viktigt steg för att visa hur GSFP kan bli mer effektiv och aktiv. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar med oro att GSFP-uppdrag, GSFP-insatser och utvecklingen av civila och särskilt militära medel och resurser för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inte är så omfattande och inte genomförs så snabbt som krävs, med tanke på EU:s allt osäkrare och instabilare grannskap. Särskilt beklagansvärt är den begränsade omfattningen av GSFP-uppdrag i samband med kriserna i Libyen och Mali. Parlamentet beklagar också avsaknaden av flexibilitet i EU:s beslutsfattande, vilket leder till en fördröjning av effektiva reaktioner i krissituationer, som de två ovanstående exemplen visar. Parlamentet anser att situationen bör övervakas och att det operativa åtagandet i Östeuropa och södra Kaukasus, som gett positiva effekter, bör fortsätta. Parlamentet kräver en högre ambitionsnivå och seriösa ansträngningar för att förbättra utformningen av framtida GSFP-uppdrag och GSFP-insatser inom ramen för erfarenhetsåterföring och att utarbeta lämpliga exitstrategier. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att leda detta arbete, och välkomnar i detta hänseende hennes rapport, som offentliggjordes den 15 oktober 2013 och är ett viktigt steg för att visa hur GSFP kan bli mer effektiv och aktiv.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av att öka synligheten för den europeiska krishanteringen och att placera alla insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken samt att i förekommande fall använda bestämmelsen i artikel 44 i EU-fördraget om att rådet får anförtro genomförandet av ett uppdrag åt en grupp medlemsstater som så önskar och förfogar över den kapacitet som krävs för ett sådant uppdrag. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar behovet av att öka synligheten för den europeiska krishanteringen och att placera alla insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken samt att i förekommande fall använda bestämmelsen i artikel 44 i EU-fördraget om att rådet får anförtro genomförandet av ett uppdrag åt en grupp medlemsstater som så önskar och förfogar över den kapacitet som krävs för ett sådant uppdrag.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker, på grundval av den senaste tidens erfarenheter, oro över att den övergripande strategin för krishantering ännu inte har nått sin fulla potential. Uppdrag och insatser är mer meningsfulla när de ingår i en regional strategi, som det positiva exemplet Afrikas Horn visar. Parlamentet noterar de förslag till krishanteringsförfaranden för GSFP-krishanteringsinsatser som medlemsstaterna uttalade sitt stöd för den 18 juni 2013. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uttrycker, på grundval av den senaste tidens erfarenheter, oro över att den övergripande strategin för krishantering ännu inte har nått sin fulla potential. Uppdrag och insatser är mer meningsfulla när de ingår i en regional strategi, som det positiva exemplet Afrikas Horn visar. Parlamentet noterar de förslag till krishanteringsförfaranden för GSFP-krishanteringsinsatser som medlemsstaterna uttalade sitt stöd för den 18 juni 2013.

| 18. | Europaparlamentet begär att man ska ta itu med de funktionella problemen i samband med civila GSFP-uppdrag, särskilt genomförandetakten och personalbristen, genom en översyn av den rättsliga och finansiella ramen, som ofta komplicerar beslutsprocessen och leder till fördröjningar. Parlamentet efterlyser fler kvalificerade och politiskt oberoende strategiska planerare, vilka är för få i förhållande till antalet uppdrag. Medlemsstaterna uppmanas vidare att inrätta en civil reservkår som vid behov kan utplaceras snabbt. Det är i detta sammanhang glädjande att ett permanent lager för GSFP nyligen inrättats |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet begär att man ska ta itu med de funktionella problemen i samband med civila GSFP-uppdrag, särskilt genomförandetakten och personalbristen, genom en översyn av den rättsliga och finansiella ramen, som ofta komplicerar beslutsprocessen och leder till fördröjningar. Parlamentet efterlyser fler kvalificerade och politiskt oberoende strategiska planerare, vilka är för få i förhållande till antalet uppdrag. Medlemsstaterna uppmanas vidare att inrätta en civil reservkår som vid behov kan utplaceras snabbt. Det är i detta sammanhang glädjande att ett permanent lager för GSFP nyligen inrättats

| 19. | Europaparlamentet påminner om sin resolution från 2001, där det efterfrågade inrättandet av en europeisk civil fredskår, och välkomnar de ansträngningar som på senare tid gjorts för att inrätta en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd inom kommissionen och en grupp av experter på medling, dialog och försoning inom Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet anser dessutom att det är glädjande att partnerskapet för fred har upprättats mellan Europeiska utrikestjänsten och berörda intressenter från det civila samhället och att arbetet med detta fortsätter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om sin resolution från 2001, där det efterfrågade inrättandet av en europeisk civil fredskår, och välkomnar de ansträngningar som på senare tid gjorts för att inrätta en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd inom kommissionen och en grupp av experter på medling, dialog och försoning inom Europeiska utrikestjänsten. Parlamentet anser dessutom att det är glädjande att partnerskapet för fred har upprättats mellan Europeiska utrikestjänsten och berörda intressenter från det civila samhället och att arbetet med detta fortsätter.

| 20. | Europaparlamentet betonar att medling och dialog är viktiga för att förebygga och lösa konflikter på ett fredligt sätt. Parlamentet välkomnar utrikestjänstens framsteg för att stärka sitt uppdrag som medlare och upprepar sitt stöd för att ytterligare stärka EU:s insatser på detta område. Parlamentet anser att det framgångsrikt har deltagit i medlingsprocesser, vilket visar den viktiga roll som parlamentariker kan spela genom att stödja medlings- och dialogprocesser. Parlamentet avser att utöka sina insatser på detta område. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att medling och dialog är viktiga för att förebygga och lösa konflikter på ett fredligt sätt. Parlamentet välkomnar utrikestjänstens framsteg för att stärka sitt uppdrag som medlare och upprepar sitt stöd för att ytterligare stärka EU:s insatser på detta område. Parlamentet anser att det framgångsrikt har deltagit i medlingsprocesser, vilket visar den viktiga roll som parlamentariker kan spela genom att stödja medlings- och dialogprocesser. Parlamentet avser att utöka sina insatser på detta område.

| 21. | Europaparlamentet föreslår att rådgivare för mänskliga rättigheter och jämställdhetsfrågor ska ta del i alla GSFP-uppdrag, och uppmuntrar till utbyte av bästa praxis mellan olika GSFP-uppdrag så att fullständig hänsyn tas till människorättsfrågor och kvinnor skyddas fullständigt och görs helt delaktiga i lösningen av konflikter och problem som uppkommer efter konflikter. Rådet och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för att inkludera jämställdhetsaspekter i personalplaneringen av GSFP-uppdragen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet föreslår att rådgivare för mänskliga rättigheter och jämställdhetsfrågor ska ta del i alla GSFP-uppdrag, och uppmuntrar till utbyte av bästa praxis mellan olika GSFP-uppdrag så att fullständig hänsyn tas till människorättsfrågor och kvinnor skyddas fullständigt och görs helt delaktiga i lösningen av konflikter och problem som uppkommer efter konflikter. Rådet och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för att inkludera jämställdhetsaspekter i personalplaneringen av GSFP-uppdragen.

| 22. | Europaparlamentet framhåller att framgångsrika militära insatser kräver en tydlig kommando- och kontrollfunktion. Parlamentet upprepar därför att ett permanent operativt militärhögkvarter bör inrättas, och beklagar bristen på framsteg i denna fråga och det starka motståndet från några medlemsstater. Parlamentet betonar vidare att en effektiv gemensam säkerhets- och försvarspolitik kräver ändamålsenliga system för tidig varning och underrättelsestöd. Högkvarteret bör därför omfatta enheter för underrättelseinsamling och för tidig varning/situationsmedvetenhet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller att framgångsrika militära insatser kräver en tydlig kommando- och kontrollfunktion. Parlamentet upprepar därför att ett permanent operativt militärhögkvarter bör inrättas, och beklagar bristen på framsteg i denna fråga och det starka motståndet från några medlemsstater. Parlamentet betonar vidare att en effektiv gemensam säkerhets- och försvarspolitik kräver ändamålsenliga system för tidig varning och underrättelsestöd. Högkvarteret bör därför omfatta enheter för underrättelseinsamling och för tidig varning/situationsmedvetenhet.

| 23. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för en provisorisk lösning och vill uppmärksamma sitt förslag att förbättra statusen för det nu verksamma operationscentrumet för insatserna på Afrikas horn och att stödja en militär plan för och samordning mellan aktörerna ute på fältet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att utarbeta ett sådant alternativ, inom ramen för den nuvarande storleken och infrastrukturen, för att optimera användningen av befintliga resurser, och att undersöka om det är genomförbart att utöka den geografiska räckvidden till andra viktiga regioner. Detta organ bör ha rättskapacitet och ha uppgiften att mellan Bryssel och högkvarteren samordna anskaffningen för enskilda uppdrag, och dra nytta av stordriftsfördelar för största möjliga besparingar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för en provisorisk lösning och vill uppmärksamma sitt förslag att förbättra statusen för det nu verksamma operationscentrumet för insatserna på Afrikas horn och att stödja en militär plan för och samordning mellan aktörerna ute på fältet. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att utarbeta ett sådant alternativ, inom ramen för den nuvarande storleken och infrastrukturen, för att optimera användningen av befintliga resurser, och att undersöka om det är genomförbart att utöka den geografiska räckvidden till andra viktiga regioner. Detta organ bör ha rättskapacitet och ha uppgiften att mellan Bryssel och högkvarteren samordna anskaffningen för enskilda uppdrag, och dra nytta av stordriftsfördelar för största möjliga besparingar.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s insatsstyrkor ännu inte har använts, och anser att deras existens kommer att vara svår att motivera på sikt. Parlamentet framhåller att de utgör ett viktigt verktyg för snabba styrkebidrag och reaktioner samt utbildning. Parlamentet välkomnar beslutet att ta upp denna fråga under toppmötet i december. EU bör förfoga över en stående insatsstyrka med inslag av armé-, flygvapen-, it- och flottstyrkor samt specialstyrkor med en hög ambitionsnivå. EU:s insatsstyrkor bör kunna sättas in vid alla typer av kriser, även klimatstyrda humanitära kriser. Parlamentet ställer sig positivt till en mer flexibel och målinriktad strategi för att förbättra reaktionen och anpassningsförmågan till olika krissituationer och för att förbättra modulariteten i syfte att åtgärda brister i det inledande skedet av GSFP-insatser utan att för den skull äventyra insatsstyrkans operativa kapacitet som helhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s insatsstyrkor ännu inte har använts, och anser att deras existens kommer att vara svår att motivera på sikt. Parlamentet framhåller att de utgör ett viktigt verktyg för snabba styrkebidrag och reaktioner samt utbildning. Parlamentet välkomnar beslutet att ta upp denna fråga under toppmötet i december. EU bör förfoga över en stående insatsstyrka med inslag av armé-, flygvapen-, it- och flottstyrkor samt specialstyrkor med en hög ambitionsnivå. EU:s insatsstyrkor bör kunna sättas in vid alla typer av kriser, även klimatstyrda humanitära kriser. Parlamentet ställer sig positivt till en mer flexibel och målinriktad strategi för att förbättra reaktionen och anpassningsförmågan till olika krissituationer och för att förbättra modulariteten i syfte att åtgärda brister i det inledande skedet av GSFP-insatser utan att för den skull äventyra insatsstyrkans operativa kapacitet som helhet.

| 25. | Europaparlamentet understryker att större ansträngningar bör göras för att integrera EU-initiativ såsom Eurocorps och European Air Group. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att större ansträngningar bör göras för att integrera EU-initiativ såsom Eurocorps och European Air Group.

| 26. | Europaparlamentet bekräftar att det befintliga finansiella systemet där var och en ska stå för sina egna kostnader utgör ett allvarligt problem för GSFP och leder till fördröjningar eller totalt stopp i beslutsfattandet, särskilt när det gäller snabb utplacering av insatsstyrkor. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna kommer överens om ett finansieringssystem för EU som bygger på en fördelning av bördan för användningen av insatsstyrkor under EU:s flagga, för att de ska ha en realistisk framtid. Parlamentet önskar även att Europeiska utrikestjänsten får kontrollen över de finansiella instrument som används vid de krishanteringsinsatser som den planerar och genomför, samtidigt som konsekvensen och effektiviteten upprätthålls. Parlamentet förväntar sig att vice ordföranden/den höga representanten och de berörda medlemsstaterna lägger fram konkreta förslag i detta avseende. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet bekräftar att det befintliga finansiella systemet där var och en ska stå för sina egna kostnader utgör ett allvarligt problem för GSFP och leder till fördröjningar eller totalt stopp i beslutsfattandet, särskilt när det gäller snabb utplacering av insatsstyrkor. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna kommer överens om ett finansieringssystem för EU som bygger på en fördelning av bördan för användningen av insatsstyrkor under EU:s flagga, för att de ska ha en realistisk framtid. Parlamentet önskar även att Europeiska utrikestjänsten får kontrollen över de finansiella instrument som används vid de krishanteringsinsatser som den planerar och genomför, samtidigt som konsekvensen och effektiviteten upprätthålls. Parlamentet förväntar sig att vice ordföranden/den höga representanten och de berörda medlemsstaterna lägger fram konkreta förslag i detta avseende.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker vidare oro över att den ekonomiska krisen och skuldkrisen kan inverka på EU-medlemsstaternas vilja att bidra till GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, särskilt sådana med militära och försvarsmässiga konsekvenser. Därför bör räckvidden för Athena utvidgas och startfonden användas (artikel 41.3 i EU-fördraget) för att säkerställa snabb finansiering av brådskande uppgifter. Parlamentet betonar emellertid att även om GSFP måste vitaliseras bör detta göras med hänsyn till befintliga budgetramar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uttrycker vidare oro över att den ekonomiska krisen och skuldkrisen kan inverka på EU-medlemsstaternas vilja att bidra till GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, särskilt sådana med militära och försvarsmässiga konsekvenser. Därför bör räckvidden för Athena utvidgas och startfonden användas (artikel 41.3 i EU-fördraget) för att säkerställa snabb finansiering av brådskande uppgifter. Parlamentet betonar emellertid att även om GSFP måste vitaliseras bör detta göras med hänsyn till befintliga budgetramar.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja de möjligheter som det permanenta strukturerade samarbetet erbjuder och att börja genomföra denna bestämmelse i fördraget för att komma till rätta med den rådande ”GSFP-tröttheten” samt fördjupa det militära samarbetet och den militära integrationen. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att utfärda tydliga riktlinjer för genomförandet, och uppmanar de medlemsstater som inte är intresserade att agera konstruktivt. Det bör finnas möjlighet att ansluta sig senare, för att skapa flexibilitet och undvika ett Europa med två hastigheter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja de möjligheter som det permanenta strukturerade samarbetet erbjuder och att börja genomföra denna bestämmelse i fördraget för att komma till rätta med den rådande ”GSFP-tröttheten” samt fördjupa det militära samarbetet och den militära integrationen. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att utfärda tydliga riktlinjer för genomförandet, och uppmanar de medlemsstater som inte är intresserade att agera konstruktivt. Det bör finnas möjlighet att ansluta sig senare, för att skapa flexibilitet och undvika ett Europa med två hastigheter.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att EU har ett stort intresse av en säker och öppen havsmiljö som tillåter fri handelspassage och ett fredligt, lagligt och hållbart användande av havens rikedomar. Parlamentet betonar att det finns ett behov av att utveckla en utrikespolitik för sjöfarten som syftar till att skydda och bevara kritisk infrastruktur, öppna farleder och naturresurser och som lägger tonvikt vid fredlig konfliktlösning med hjälp av internationell rätt och i enlighet med bestämmelserna i FN:s havsrättskonvention. Parlamentet ser fram emot antagandet av EU:s strategi för sjöfartsskydd i överensstämmelse med rådets slutsatser från april 2010, och efterlyser en särskild genomförandeplan. Parlamentet påpekar att den integrerade övervakningen till sjöss över sektorer och gränser redan är ett sektorsövergripande verktyg för EU:s integrerade havspolitik. Parlamentet framhåller vikten av att snabbt genomföra projektet med en gemensam miljö för informationsutbyte och att bygga en bro mellan den integrerade havspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken för ett bättre informationsutbyte mellan dem. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att EU har ett stort intresse av en säker och öppen havsmiljö som tillåter fri handelspassage och ett fredligt, lagligt och hållbart användande av havens rikedomar. Parlamentet betonar att det finns ett behov av att utveckla en utrikespolitik för sjöfarten som syftar till att skydda och bevara kritisk infrastruktur, öppna farleder och naturresurser och som lägger tonvikt vid fredlig konfliktlösning med hjälp av internationell rätt och i enlighet med bestämmelserna i FN:s havsrättskonvention. Parlamentet ser fram emot antagandet av EU:s strategi för sjöfartsskydd i överensstämmelse med rådets slutsatser från april 2010, och efterlyser en särskild genomförandeplan. Parlamentet påpekar att den integrerade övervakningen till sjöss över sektorer och gränser redan är ett sektorsövergripande verktyg för EU:s integrerade havspolitik. Parlamentet framhåller vikten av att snabbt genomföra projektet med en gemensam miljö för informationsutbyte och att bygga en bro mellan den integrerade havspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken för ett bättre informationsutbyte mellan dem.

| 30. | Europaparlamentet betonar behovet av att undvika en militarisering av regioner som Arktis och av att använda fredliga konfliktlösningsmetoder, till exempel handelsinstrument. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar behovet av att undvika en militarisering av regioner som Arktis och av att använda fredliga konfliktlösningsmetoder, till exempel handelsinstrument.

| 31. | Europaparlamentet kräver att Europeiska rådet på nytt bekräftar rymdens betydelse, vilket stöder EU:s och dess medlemsstaters strategiska autonomi och potentialen att få självständig tillgång till rymden genom utveckling av bärraketer och satelliter. Parlamentet upprepar vikten av att samla in noggranna underrättelser för både civila och militära GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. Parlamentet betonar särskilt att rymdbaserade resurser har en funktion för konfliktförebyggande och krishantering före, under och efter en kris. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en specifik politik för att stödja utvecklingen av rymdresurser med flera användningsområden. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet kräver att Europeiska rådet på nytt bekräftar rymdens betydelse, vilket stöder EU:s och dess medlemsstaters strategiska autonomi och potentialen att få självständig tillgång till rymden genom utveckling av bärraketer och satelliter. Parlamentet upprepar vikten av att samla in noggranna underrättelser för både civila och militära GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. Parlamentet betonar särskilt att rymdbaserade resurser har en funktion för konfliktförebyggande och krishantering före, under och efter en kris. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en specifik politik för att stödja utvecklingen av rymdresurser med flera användningsområden.

| 32. | Europaparlamentet upprepar att det blir allt viktigare att ta itu med hot mot it-säkerheten. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att utarbeta riktlinjer för genomförandet av en EU-strategi för it-säkerhet och att vidta konkreta åtgärder för skyddet av it-infrastruktur samt investera i en utökning av ett EU-omfattande samarbete om krishanteringsförfaranden och övningar och utbildning i it-säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att se till att politiken för it-säkerhet genomförs på ett sektorsöverskridande sätt, för att se till att EU:s politik för inre och yttre säkerhet kopplas samman på lämpligt sätt, och uppmanar alla medlemsstater att utveckla eller slutföra utvecklingen av sina respektive nationella strategier för it-säkerhet och att arbeta för en ökad samordning på EU-nivå. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet upprepar att det blir allt viktigare att ta itu med hot mot it-säkerheten. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att utarbeta riktlinjer för genomförandet av en EU-strategi för it-säkerhet och att vidta konkreta åtgärder för skyddet av it-infrastruktur samt investera i en utökning av ett EU-omfattande samarbete om krishanteringsförfaranden och övningar och utbildning i it-säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att se till att politiken för it-säkerhet genomförs på ett sektorsöverskridande sätt, för att se till att EU:s politik för inre och yttre säkerhet kopplas samman på lämpligt sätt, och uppmanar alla medlemsstater att utveckla eller slutföra utvecklingen av sina respektive nationella strategier för it-säkerhet och att arbeta för en ökad samordning på EU-nivå.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att bekräfta betydelsen av EU:s energiförsörjning och av en diversifierad och hållbar tillgång till energiresurser. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater saknar kapacitet att diversifiera sin energiförsörjning och att de därför blir alltmer sårbara. I detta avseende stöder parlamentet helhjärtat de gemensamma ansträngningar som görs av medlemsstater som befinner sig i krissituationer. Parlamentet betonar att skyddet av kritisk infrastruktur i EU bör aktivera den ömsesidiga försvars- och/eller solidaritetsklausulen. Insatsen Atalanta fyller redan en uppgift för energitryggheten genom bekämpningen av pirater som kapat ett antal oljetankfartyg sedan 2008. Parlamentet anser därför att dessa aspekter bör ingå i den nödvändiga strategin. Parlamentet betonar i detta sammanhang att energiförsörjning är en avgörande faktor för framgångsrika GSFP-uppdrag och GSFP-insatser. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att bekräfta betydelsen av EU:s energiförsörjning och av en diversifierad och hållbar tillgång till energiresurser. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater saknar kapacitet att diversifiera sin energiförsörjning och att de därför blir alltmer sårbara. I detta avseende stöder parlamentet helhjärtat de gemensamma ansträngningar som görs av medlemsstater som befinner sig i krissituationer. Parlamentet betonar att skyddet av kritisk infrastruktur i EU bör aktivera den ömsesidiga försvars- och/eller solidaritetsklausulen. Insatsen Atalanta fyller redan en uppgift för energitryggheten genom bekämpningen av pirater som kapat ett antal oljetankfartyg sedan 2008. Parlamentet anser därför att dessa aspekter bör ingå i den nödvändiga strategin. Parlamentet betonar i detta sammanhang att energiförsörjning är en avgörande faktor för framgångsrika GSFP-uppdrag och GSFP-insatser.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av energieffektivitet, särskilt inom försvarssektorn, och understryker behovet av att utvärdera vilken effekt energianvändningen har på försvarsbudgetar och militärens effektivitet och att utforma en omfattande strategi för energieffektivitet inom militären. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar vikten av energieffektivitet, särskilt inom försvarssektorn, och understryker behovet av att utvärdera vilken effekt energianvändningen har på försvarsbudgetar och militärens effektivitet och att utforma en omfattande strategi för energieffektivitet inom militären.

| 35. | Europaparlamentet betonar att vikten av att EU ytterligare utvecklar partnerskap och fördjupar sin säkerhetsdialog med FN, regionala organisationer och berörda aktörer, däribland medlemsstaterna i det östliga och det sydliga partnerskapet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att vikten av att EU ytterligare utvecklar partnerskap och fördjupar sin säkerhetsdialog med FN, regionala organisationer och berörda aktörer, däribland medlemsstaterna i det östliga och det sydliga partnerskapet.

| 36. | Europaparlamentet påpekar att EU bör samverka med FN, Afrikanska unionen, OSSE och Asean i syfte att utbyta analyser och samarbeta i frågor som rör miljöpolitik och klimatförändringar, inklusive de säkerhetsmässiga konsekvenserna. Parlamentet understryker behovet av förebyggande åtgärder och uppmanar EU att utveckla och förbättra resurserna för tidig varning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påpekar att EU bör samverka med FN, Afrikanska unionen, OSSE och Asean i syfte att utbyta analyser och samarbeta i frågor som rör miljöpolitik och klimatförändringar, inklusive de säkerhetsmässiga konsekvenserna. Parlamentet understryker behovet av förebyggande åtgärder och uppmanar EU att utveckla och förbättra resurserna för tidig varning.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete mellan EU och Nato genom en kompletterande strategi och bättre samordning för att undvika dubbelarbete för båda parter och för att bemöta de nya hoten på ett effektivt sätt. Parlamentet är övertygat om att stärkandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inte skadar utan faktiskt stärker den kollektiva säkerheten och de transatlantiska förbindelserna. Utvecklingen av försvarsresurser inom EU är också till fördel för Nato. Parlamentet noterar det konstruktiva samarbetet när det gäller EU:s strategi för sammanslagning och gemensamt utnyttjande och Natos initiativ för ett smart försvar. Parlamentet välkomnar Cyperns avsikt att ansluta sig till Natos program Partnerskap för fred som kan bli banbrytande, och uppmanar Turkiet att anta en lika konstruktiv hållning. Parlamentet yrkar på en övergripande ram för samarbetet mellan EU och Nato och en fördjupning av den politiska dialogen med full respekt för varje parts beslut. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet efterlyser ett närmare samarbete mellan EU och Nato genom en kompletterande strategi och bättre samordning för att undvika dubbelarbete för båda parter och för att bemöta de nya hoten på ett effektivt sätt. Parlamentet är övertygat om att stärkandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inte skadar utan faktiskt stärker den kollektiva säkerheten och de transatlantiska förbindelserna. Utvecklingen av försvarsresurser inom EU är också till fördel för Nato. Parlamentet noterar det konstruktiva samarbetet när det gäller EU:s strategi för sammanslagning och gemensamt utnyttjande och Natos initiativ för ett smart försvar. Parlamentet välkomnar Cyperns avsikt att ansluta sig till Natos program Partnerskap för fred som kan bli banbrytande, och uppmanar Turkiet att anta en lika konstruktiv hållning. Parlamentet yrkar på en övergripande ram för samarbetet mellan EU och Nato och en fördjupning av den politiska dialogen med full respekt för varje parts beslut.

| 38. | Europaparlamentet anser att EU måste kunna agera självständigt, särskilt i det egna grannskapet, men alltid i överensstämmelse med bestämmelserna i FN-stadgan och med fullt iakttagande av internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att EU måste kunna agera självständigt, särskilt i det egna grannskapet, men alltid i överensstämmelse med bestämmelserna i FN-stadgan och med fullt iakttagande av internationell humanitär rätt.

Andra gruppen: att främja utvecklingen av försvarskapacitet

| 39. | Europaparlamentet uttrycker oro över att ytterligare nedskärningar i de nationella försvarsbudgetarna kommer att göra det omöjligt att upprätthålla kritisk militär kapacitet och kommer att leda till en oåterkallelig förlust av kunskaper och teknik. Medlemsstaternas bristande kapacitet blev uppenbara under insatserna i Libyen och Mali och den ekonomiska krisen har förvärrat befintliga strukturella problem. Problemet är dock snarare av politisk än av budgetmässig karaktär. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uttrycker oro över att ytterligare nedskärningar i de nationella försvarsbudgetarna kommer att göra det omöjligt att upprätthålla kritisk militär kapacitet och kommer att leda till en oåterkallelig förlust av kunskaper och teknik. Medlemsstaternas bristande kapacitet blev uppenbara under insatserna i Libyen och Mali och den ekonomiska krisen har förvärrat befintliga strukturella problem. Problemet är dock snarare av politisk än av budgetmässig karaktär.

| 40. | Europaparlamentet noterar de förslag som vice ordföranden/den höga representanten i oktober 2013 lade fram i sin rapport om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, särskilt de som gäller införandet av incitament för samarbete beträffande försvarsresurser, bland annat skatteincitament. Parlamentet betonar att medlemsstaterna har möjlighet att dra full nytta av ett närmare samarbete för att göra militären mer effektiv och att besluta sig för att optimera och spendera knappa resurser på ett bättre och smartare sätt, genom att skapa synergier och genom en samordnad minskning av onödigt dubbelarbete och överflödig och förlegad kapacitet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar de förslag som vice ordföranden/den höga representanten i oktober 2013 lade fram i sin rapport om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, särskilt de som gäller införandet av incitament för samarbete beträffande försvarsresurser, bland annat skatteincitament. Parlamentet betonar att medlemsstaterna har möjlighet att dra full nytta av ett närmare samarbete för att göra militären mer effektiv och att besluta sig för att optimera och spendera knappa resurser på ett bättre och smartare sätt, genom att skapa synergier och genom en samordnad minskning av onödigt dubbelarbete och överflödig och förlegad kapacitet.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar den pågående översynen av kapacitetsutvecklingsplanen som grund för ett långsiktigt gemensamt omvandlingskoncept för kapacitetsuppbyggnad. Detta omvandlingskoncept bör diskuteras regelbundet och dess genomförande effektiviseras samt vid behov ses över. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar den pågående översynen av kapacitetsutvecklingsplanen som grund för ett långsiktigt gemensamt omvandlingskoncept för kapacitetsuppbyggnad. Detta omvandlingskoncept bör diskuteras regelbundet och dess genomförande effektiviseras samt vid behov ses över.

| 42. | Europaparlamentet uppmärksammar att Europeiska försvarsbyrån enligt artiklarna 42.3 och 45 i EU-fördraget har det viktiga uppdraget att genomföra det permanenta strukturerade samarbetet, delta i utformningen av en europeisk politik för kapacitet och försvarsmateriel, utveckla medlemsstaternas militära kapacitet och stärka försvarssektorns industriella och tekniska bas men utan ekonomiska konsekvenser för EU: budget. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmärksammar att Europeiska försvarsbyrån enligt artiklarna 42.3 och 45 i EU-fördraget har det viktiga uppdraget att genomföra det permanenta strukturerade samarbetet, delta i utformningen av en europeisk politik för kapacitet och försvarsmateriel, utveckla medlemsstaternas militära kapacitet och stärka försvarssektorns industriella och tekniska bas men utan ekonomiska konsekvenser för EU: budget.

| 43. | Europaparlamentet anser att sammanslagning och gemensamt utnyttjande av militära resurser utgör ett viktigt svar på bristande europeiska resurser. Parlamentet ser positivt på Europeiska försvarsbyråns underlättande roll och de framsteg som gjorts hittills. Sammanslagning och gemensamt utnyttjande bör inte anses som enbart gemensam tillförsel utan också som integration och bör täcka gemensamt underhåll och användning av resurserna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att sammanslagning och gemensamt utnyttjande av militära resurser utgör ett viktigt svar på bristande europeiska resurser. Parlamentet ser positivt på Europeiska försvarsbyråns underlättande roll och de framsteg som gjorts hittills. Sammanslagning och gemensamt utnyttjande bör inte anses som enbart gemensam tillförsel utan också som integration och bör täcka gemensamt underhåll och användning av resurserna.

| 44. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av Europeiska försvarsbyråns roll i samordningen av resurser i syfte att minska dubbelarbete och parallella program hos medlemsstaterna, vilka innebär onödigt stora kostnader för skattebetalarna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av Europeiska försvarsbyråns roll i samordningen av resurser i syfte att minska dubbelarbete och parallella program hos medlemsstaterna, vilka innebär onödigt stora kostnader för skattebetalarna.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att förbättra informationsutbytet om försvarsplanering och i enlighet med uppförandekoden för sammanslagning och gemensamt utnyttjande inkludera sammanslagning och gemensamt utnyttjande i nationella försvarsplaneringscykler och beslutsprocesser. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att förbättra informationsutbytet om försvarsplanering och i enlighet med uppförandekoden för sammanslagning och gemensamt utnyttjande inkludera sammanslagning och gemensamt utnyttjande i nationella försvarsplaneringscykler och beslutsprocesser.

| 46. | Europaparlamentet betonar att ömsesidigt förtroende, öppenhet och pålitlighet är viktiga faktorer för framgång i alla gemensamma insatser inom säkerhet och försvar. Parlamentet är övertygat om att utvecklingen av försvarskapacitet måste omges av en strategi, i vilken man fastställer en lämplig mix av resurser och vilka mål som de bör användas för. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att ömsesidigt förtroende, öppenhet och pålitlighet är viktiga faktorer för framgång i alla gemensamma insatser inom säkerhet och försvar. Parlamentet är övertygat om att utvecklingen av försvarskapacitet måste omges av en strategi, i vilken man fastställer en lämplig mix av resurser och vilka mål som de bör användas för.

| 47. | Europaparlamentet förväntar sig mot bakgrund av ovanstående att man vid det kommande toppmötet om försvar ska






  a) | tillhandahålla politisk och strategisk vägledning och bekräfta medlemsstaternas åtagande om kapacitetsutveckling och den ambitionsnivå som skisserades i uttalandet om kapacitetsuppbyggnad från 2008, |
| --- | --- | --- |

47.

Europaparlamentet förväntar sig mot bakgrund av ovanstående att man vid det kommande toppmötet om försvar ska

a)

tillhandahålla politisk och strategisk vägledning och bekräfta medlemsstaternas åtagande om kapacitetsutveckling och den ambitionsnivå som skisserades i uttalandet om kapacitetsuppbyggnad från 2008,

| b) | fastställa grunderna för verklig kollektiv planering, alltifrån strategisk planering till anskaffning och teknisk utveckling, och särskilt uppmärksamma frågorna om ekonomiska villkor och incitament, |
| --- | --- |

b)

fastställa grunderna för verklig kollektiv planering, alltifrån strategisk planering till anskaffning och teknisk utveckling, och särskilt uppmärksamma frågorna om ekonomiska villkor och incitament,

| c) | intensifiera genomförandet av befintliga projekt, särskilt sådana som rör strategiska faktorer och politiskt stödja Europeiska försvarsbyråns flaggskeppsprojekt, bl.a. lufttankning, satellitkommunikation, system med obemannade luftfarkoster, it-försvar och ett gemensamt europeiskt luftrum, |
| --- | --- |

c)

intensifiera genomförandet av befintliga projekt, särskilt sådana som rör strategiska faktorer och politiskt stödja Europeiska försvarsbyråns flaggskeppsprojekt, bl.a. lufttankning, satellitkommunikation, system med obemannade luftfarkoster, it-försvar och ett gemensamt europeiskt luftrum,

| d) | uppdra åt vice ordföranden/den höga representanten och Europeiska försvarsbyrån att tillsammans med kommissionen lägga fram nya konkreta förslag om utvecklingen av försvarskapacitet före utgången av 2014, |
| --- | --- |

d)

uppdra åt vice ordföranden/den höga representanten och Europeiska försvarsbyrån att tillsammans med kommissionen lägga fram nya konkreta förslag om utvecklingen av försvarskapacitet före utgången av 2014,

| e) | inrätta en övervakningsprocess med regelbunden bedömning av vilka framsteg som gjorts, |
| --- | --- |

e)

inrätta en övervakningsprocess med regelbunden bedömning av vilka framsteg som gjorts,

| f) | upprepa värdet av närmare samarbete med Nato och strategiska partner på kapacitetsuppbyggnadsområdet, |
| --- | --- |

f)

upprepa värdet av närmare samarbete med Nato och strategiska partner på kapacitetsuppbyggnadsområdet,

| g) | överväga att inleda utvecklingsarbete om ett militärt kapacitetsmål för 2025, eventuellt kompletterat med ett industriellt kapacitetsmål. |
| --- | --- |

g)

överväga att inleda utvecklingsarbete om ett militärt kapacitetsmål för 2025, eventuellt kompletterat med ett industriellt kapacitetsmål.

Tredje gruppen: att stärka Europas försvarsindustri

| 48. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor vari det läggs fram några nya idéer och förslag. Parlamentet stöder fullt ut kommissionens ansträngningar att fördjupa den interna försvars- och säkerhetsmarknaden, utarbeta en försvarsindustripolitik och, i enlighet med Europa 2020-strategin, tillhandahålla lämpligt stöd för små och medelstora företag, vilka spelar en viktig roll inom innovation, forskning och utveckling, sysselsättningsskapande och ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor vari det läggs fram några nya idéer och förslag. Parlamentet stöder fullt ut kommissionens ansträngningar att fördjupa den interna försvars- och säkerhetsmarknaden, utarbeta en försvarsindustripolitik och, i enlighet med Europa 2020-strategin, tillhandahålla lämpligt stöd för små och medelstora företag, vilka spelar en viktig roll inom innovation, forskning och utveckling, sysselsättningsskapande och ekonomisk tillväxt.

| 49. | Europaparlamentet betonar att stärkandet av försvarssektorns industriella och tekniska bas är ett av unionens mål, som fastställs i artiklarna 42.3 och 45 i EU-fördraget. Parlamentet betonar också att en livskraftig industriell och teknisk bas inom det europeiska försvaret som klarar att bära GSFP, i avsikt att ytterligare förbättra EU:s militära kapacitet och samtidigt bevara EU:s strategiska självständighet, är nödvändigt för ett effektivt europeiskt försvar. Parlamentet framhåller kopplingen mellan forskning, industri och kapacitetsuppbyggnad, som alla är nödvändiga för att skapa ekonomisk tillväxt, sysselsättning, konkurrenskraft och en starkare gemensam säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att stärkandet av försvarssektorns industriella och tekniska bas är ett av unionens mål, som fastställs i artiklarna 42.3 och 45 i EU-fördraget. Parlamentet betonar också att en livskraftig industriell och teknisk bas inom det europeiska försvaret som klarar att bära GSFP, i avsikt att ytterligare förbättra EU:s militära kapacitet och samtidigt bevara EU:s strategiska självständighet, är nödvändigt för ett effektivt europeiskt försvar. Parlamentet framhåller kopplingen mellan forskning, industri och kapacitetsuppbyggnad, som alla är nödvändiga för att skapa ekonomisk tillväxt, sysselsättning, konkurrenskraft och en starkare gemensam säkerhets- och försvarspolitik.

| 50. | Europaparlamentet upprepar behovet av en stark och mindre fragmenterad europeisk försvarsindustri som kan vara till stöd för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och stärka EU:s strategiska självständighet. Parlamentet framhåller vikten av certifiering och standardisering för att förbättra de väpnade styrkornas interoperabilitet. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att uppdra åt Europeiska försvarsbyrån att utarbeta en färdplan för utvecklingen av försvarsindustristandarder, och uppmanar medlemsstaterna att effektivisera de europeiska certifieringsförfarandena med ömsesidigt erkännande av certifikat och att harmonisera sina certifieringsförfaranden. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet upprepar behovet av en stark och mindre fragmenterad europeisk försvarsindustri som kan vara till stöd för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och stärka EU:s strategiska självständighet. Parlamentet framhåller vikten av certifiering och standardisering för att förbättra de väpnade styrkornas interoperabilitet. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att uppdra åt Europeiska försvarsbyrån att utarbeta en färdplan för utvecklingen av försvarsindustristandarder, och uppmanar medlemsstaterna att effektivisera de europeiska certifieringsförfarandena med ömsesidigt erkännande av certifikat och att harmonisera sina certifieringsförfaranden.

| 51. | Europaparlamentet betonar att förutseende och hantering av förändringar och omstrukturering är en integrerad del av all industripolitik. Därför måste ytterligare marknadsintegration i försvarssektorn gå hand i hand med en aktiv social dialog och mildrandet av dess negativa konsekvenser för regional och lokal ekonomi, där EU:s finansiella instrument, såsom Europeiska socialfonden och Europeiska globaliseringsfonden, utnyttjas fullt. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att förutseende och hantering av förändringar och omstrukturering är en integrerad del av all industripolitik. Därför måste ytterligare marknadsintegration i försvarssektorn gå hand i hand med en aktiv social dialog och mildrandet av dess negativa konsekvenser för regional och lokal ekonomi, där EU:s finansiella instrument, såsom Europeiska socialfonden och Europeiska globaliseringsfonden, utnyttjas fullt.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att vidta åtgärder på dessa områden genom en sund finansiering av forskning och utveckling, inbegripet på unionsnivå. Parlamentet stöder utvecklandet av ett effektivt och kostnadseffektivt samarbete mellan civil forskningsverksamhet om säkerhet och försvar. Parlamentet betonar dock att det fortfarande behövs en effektiv exportordning för varor med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att vidta åtgärder på dessa områden genom en sund finansiering av forskning och utveckling, inbegripet på unionsnivå. Parlamentet stöder utvecklandet av ett effektivt och kostnadseffektivt samarbete mellan civil forskningsverksamhet om säkerhet och försvar. Parlamentet betonar dock att det fortfarande behövs en effektiv exportordning för varor med dubbla användningsområden.

| 53. | Europaparlamentet betonar att det finns ett behov att finna nya finansieringskällor för forskning och innovation inom försvarssektorn, exempelvis genom Horisont 2020. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att det finns ett behov att finna nya finansieringskällor för forskning och innovation inom försvarssektorn, exempelvis genom Horisont 2020.

Avslutande kommentar

| 54. | Europaparlamentet stöder fullt ut att det förs en diskussion om de tre grupperna av huvudfrågor på toppmötet om försvar i december. Parlamentet framhåller att de är lika viktiga och att de är sammanlänkade genom en inneboende logik som tjänar samma strategiska mål. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet stöder fullt ut att det förs en diskussion om de tre grupperna av huvudfrågor på toppmötet om försvar i december. Parlamentet framhåller att de är lika viktiga och att de är sammanlänkade genom en inneboende logik som tjänar samma strategiska mål.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet samt beslutsfattare på alla nivåer i medlemsstaterna att visa större ambition och mod genom att inleda en offentlig debatt, och anser att detta är desto viktigare i tider av ekonomisk åtstramning. Parlamentet betonar behovet av att investera mer och att utöka samarbetet inom säkerhet och försvar och att förklara det direkta orsakssambandet mellan säkerhet och försvar å ena sidan och frihet, demokrati, rättsstatsprincipen och välstånd å den andra. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet samt beslutsfattare på alla nivåer i medlemsstaterna att visa större ambition och mod genom att inleda en offentlig debatt, och anser att detta är desto viktigare i tider av ekonomisk åtstramning. Parlamentet betonar behovet av att investera mer och att utöka samarbetet inom säkerhet och försvar och att förklara det direkta orsakssambandet mellan säkerhet och försvar å ena sidan och frihet, demokrati, rättsstatsprincipen och välstånd å den andra.

| 56. | Europaparlamentet betonar den odelbara kopplingen mellan intern och extern säkerhet och att en fredlig, säker och stabil miljö är en förutsättning för att bevara den politiska, ekonomiska och sociala modellen i Europa. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar den odelbara kopplingen mellan intern och extern säkerhet och att en fredlig, säker och stabil miljö är en förutsättning för att bevara den politiska, ekonomiska och sociala modellen i Europa.

| 57. | Europaparlamentet har höga förhoppningar om att det kommande mötet i Europeiska rådet inte blir en isolerad företeelse utan startpunkten för en kontinuerlig process där säkerhets- och försvarsfrågor regelbundet kommer att belysas vid Europeiska rådets möten. Parlamentet ställer sig positivt till att det som uppföljning av Europeiska rådets möte inrättas en färdplan med specifika riktmärken och tidsfrister samt en rapporteringsmekanism. Parlamentet förespråkar ett möte mellan EU:s försvarsministrar på medellång sikt för att ge säkerhets- och försvarsfrågor den uppmärksamhet som de förtjänar. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet har höga förhoppningar om att det kommande mötet i Europeiska rådet inte blir en isolerad företeelse utan startpunkten för en kontinuerlig process där säkerhets- och försvarsfrågor regelbundet kommer att belysas vid Europeiska rådets möten. Parlamentet ställer sig positivt till att det som uppföljning av Europeiska rådets möte inrättas en färdplan med specifika riktmärken och tidsfrister samt en rapporteringsmekanism. Parlamentet förespråkar ett möte mellan EU:s försvarsministrar på medellång sikt för att ge säkerhets- och försvarsfrågor den uppmärksamhet som de förtjänar.

| 58. | Europaparlamentet föresätter sig att upprätthålla och stärka förbindelserna med medlemsstaternas nationella parlament genom regelbundna möten för att främja dialog och meningsutbyte på områdena säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet föresätter sig att upprätthålla och stärka förbindelserna med medlemsstaternas nationella parlament genom regelbundna möten för att främja dialog och meningsutbyte på områdena säkerhet och försvar.

| 59. | Europaparlamentet anser att GSFP är en grundsten i den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att GSFP är en grundsten i den europeiska integrationsprocessen.

o

o o

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, vice ordföranden/den höga representanten, rådet, kommissionen, parlamenten och regeringarna i EU:s medlemsstater, Natos generalsekreterare, talmannen i Natos parlamentariska församling, FN:s generalsekreterare, OSSE:s tjänstgörande ordförande, talmannen i OSSE:s parlamentariska församling, talmannen i Afrikanska unionens församling och Aseans generalsekreterare. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, vice ordföranden/den höga representanten, rådet, kommissionen, parlamenten och regeringarna i EU:s medlemsstater, Natos generalsekreterare, talmannen i Natos parlamentariska församling, FN:s generalsekreterare, OSSE:s tjänstgörande ordförande, talmannen i OSSE:s parlamentariska församling, talmannen i Afrikanska unionens församling och Aseans generalsekreterare.

---

(1)  EUT L 146, 10.6.2009, s. 1.

(2)  EUT L 216, 20.8.2009, s. 76.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0380.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0381.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0455.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0456.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0458.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0457.

(9)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 9.

(10)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 51.

(11)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 7.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2013)0278.

(13)  http://eeas.europa.eu/library/publications/2013/3/2013_eeas_review_en.pdf

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/26

---

P7_TA(2013)0514

Det europeiska försvarets industriella och och tekniska bas

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om det europeiska försvarets industriella och tekniska bas (2013/2125(INI))

(2016/C 436/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 21, 42, 45 och 46, samt artiklarna 173, 179–190 och 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och dess protokoll nr 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 21, 42, 45 och 46, samt artiklarna 173, 179–190 och 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och dess protokoll nr 10,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 13–14 december 2012 och av processen inför Europeiska rådets möte om försvarsfrågor som planerats till den 19–20 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 13–14 december 2012 och av processen inför Europeiska rådets möte om försvarsfrågor som planerats till den 19–20 december 2013,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2013Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor (COM(2013)0542), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juli 2013Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor (COM(2013)0542),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 december 2007En strategi för en starkare och mer konkurrenskraftig försvarsindustri i EU (COM(2007)0764), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 december 2007En strategi för en starkare och mer konkurrenskraftig försvarsindustri i EU (COM(2007)0764),

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och av rapporten om dess genomförande, som godkändes vid Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och av rapporten om dess genomförande, som godkändes vid Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008,

| — | med beaktande av uttalandet om en förstärkt europeisk säkerhets- och försvarspolitik, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2008, och av uttalandet om kapacitetsuppbyggnad, som antogs av rådet den 11 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet om en förstärkt europeisk säkerhets- och försvarspolitik, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2008, och av uttalandet om kapacitetsuppbyggnad, som antogs av rådet den 11 december 2008,

| — | med beaktande av strategin för det europeiska försvarets industriella och tekniska bas, som antogs av Europeiska försvarsbyråns styrelse den 14 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin för det europeiska försvarets industriella och tekniska bas, som antogs av Europeiska försvarsbyråns styrelse den 14 maj 2007,

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/411/Gusp av den 12 juli 2011 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler och om upphävande av gemensam åtgärd 2004/551/Gusp (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/411/Gusp av den 12 juli 2011 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler och om upphävande av gemensam åtgärd 2004/551/Gusp (1),

| — | med beaktande av direktiv 2009/81/EG om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv 2009/81/EG om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet (2),

| — | med beaktande av resolutionerna av den 22 november 2012 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (3) och av den 14 december 2011 om finanskrisens följder för försvarssektorn i EU:s medlemsstater (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna av den 22 november 2012 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (3) och av den 14 december 2011 om finanskrisens följder för försvarssektorn i EU:s medlemsstater (4),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0358/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0358/2013).

En operativ gemensam säkerhets- och försvarspolitik förutsätter att det europeiska försvaret har en stark industriell och teknisk bas

| 1. | Europaparlamentet påminner om att en operativ gemensam säkerhets- och försvarspolitik förutsätter att det europeiska försvaret har en stark industriell och teknisk bas, vilket är mycket viktigt för unionens kapacitet att garantera sina medborgares säkerhet, skydda sina värden och främja sina intressen. Parlamentet påminner om att den europeiska försvarssektorn är en viktig källa till tillväxt och innovation, vilket är avgörande faktorer för stabilitet och säkerhet. Parlamentet anser att inrättande och utveckling av en konkurrenskraftig industriell bas för det europeiska försvaret bör ingå i unionens strategiska prioriteringar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att en operativ gemensam säkerhets- och försvarspolitik förutsätter att det europeiska försvaret har en stark industriell och teknisk bas, vilket är mycket viktigt för unionens kapacitet att garantera sina medborgares säkerhet, skydda sina värden och främja sina intressen. Parlamentet påminner om att den europeiska försvarssektorn är en viktig källa till tillväxt och innovation, vilket är avgörande faktorer för stabilitet och säkerhet. Parlamentet anser att inrättande och utveckling av en konkurrenskraftig industriell bas för det europeiska försvaret bör ingå i unionens strategiska prioriteringar.

| 2. | Europaparlamentet påminner om nivån på de operativa ambitioner som skisseras i rådets uttalande om kapacitetsuppbyggnad av den 11 december 2008 och om de civila och militära uppdrag som avses i artikel 43.1 i EU-fördraget. Parlamentet påminner om medlemsstaternas åtagande att förbättra sin militära kapacitet, och uppmanar Europeiska rådet att inleda utformningen av en europeisk politik för kapacitet och försvarsmateriel i detta syfte, i enlighet med artikel 42.3 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om nivån på de operativa ambitioner som skisseras i rådets uttalande om kapacitetsuppbyggnad av den 11 december 2008 och om de civila och militära uppdrag som avses i artikel 43.1 i EU-fördraget. Parlamentet påminner om medlemsstaternas åtagande att förbättra sin militära kapacitet, och uppmanar Europeiska rådet att inleda utformningen av en europeisk politik för kapacitet och försvarsmateriel i detta syfte, i enlighet med artikel 42.3 i EU-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att vissa tredjeländer, som Kina, Indien, Brasilien och Ryssland, utökar sina försvarsutgifter, medan man skär ned på försvarsbudgetarna i EU. Parlamentet påpekar att det globala strategiska landskapet förändras, att försvarsbudgetarna minskar, särskilt till följd av den ekonomiska och finansiella krisen, att tekniken utvecklas allt snabbare och att de europeiska försvarsindustriföretagen anpassar sig till denna situation genom att lägga tonvikten vid export till tredjeländer. Nackdelen med detta består i att känslig teknik och immateriella rättigheter överförs samt tillverkningen utlokaliseras utanför EU. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att vissa tredjeländer, som Kina, Indien, Brasilien och Ryssland, utökar sina försvarsutgifter, medan man skär ned på försvarsbudgetarna i EU. Parlamentet påpekar att det globala strategiska landskapet förändras, att försvarsbudgetarna minskar, särskilt till följd av den ekonomiska och finansiella krisen, att tekniken utvecklas allt snabbare och att de europeiska försvarsindustriföretagen anpassar sig till denna situation genom att lägga tonvikten vid export till tredjeländer. Nackdelen med detta består i att känslig teknik och immateriella rättigheter överförs samt tillverkningen utlokaliseras utanför EU.

| 4. | Europaparlamentet är bekymrat över de minskade försvarsinvesteringarna och uppmanar medlemsstaterna, Europeiska försvarsbyrån och kommissionen att vidta åtgärder för att motverka att det europeiska försvarets industriella och tekniska bas i framtiden alltmer utsätts för risken att dess verksamhet övertas och begränsas av tredjeländer med andra strategiska intressen. Parlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att stärka det europeiska industriella samarbetet för att så långt som möjligt garantera strategiskt oberoende genom att utveckla och tillverka effektiv försvars- och säkerhetskapacitet på grundval av den mest avancerade tekniken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är bekymrat över de minskade försvarsinvesteringarna och uppmanar medlemsstaterna, Europeiska försvarsbyrån och kommissionen att vidta åtgärder för att motverka att det europeiska försvarets industriella och tekniska bas i framtiden alltmer utsätts för risken att dess verksamhet övertas och begränsas av tredjeländer med andra strategiska intressen. Parlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att stärka det europeiska industriella samarbetet för att så långt som möjligt garantera strategiskt oberoende genom att utveckla och tillverka effektiv försvars- och säkerhetskapacitet på grundval av den mest avancerade tekniken.

| 5. | Europaparlamentet understryker att EU:s industripolitik, rymdpolitik och forskningspolitik utsträcker sig till försvarssektorn i och med Lissabonfördragets ikraftträdande. Parlamentet påpekar att unionens program på andra områden, t.ex. intern säkerhet och gränssäkerhet, katastrofhantering och utveckling, erbjuder avsevärda möjligheter till gemensam utveckling av kapacitet som är relevant för dessa politikområden och för genomförandet av GSFP-uppdrag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att EU:s industripolitik, rymdpolitik och forskningspolitik utsträcker sig till försvarssektorn i och med Lissabonfördragets ikraftträdande. Parlamentet påpekar att unionens program på andra områden, t.ex. intern säkerhet och gränssäkerhet, katastrofhantering och utveckling, erbjuder avsevärda möjligheter till gemensam utveckling av kapacitet som är relevant för dessa politikområden och för genomförandet av GSFP-uppdrag.

| 6. | Europaparlamentet påminner om behovet av framsteg vid konsolideringen av det europeiska försvarets industriella och tekniska bas och noterar att det fortsatt finns utrymme för multinationella försvarsprojekt och att försvarsindustrin inte längre kan vara hållbar på strikt nationella grunder i någon av medlemsstaterna i och med att tekniken blir alltmer sofistikerad och kostsam, den internationella konkurrensen ökar och försvarsbudgetar och tillverkningsvolymer minskar. Parlamentet beklagar att sektorerna för utrustning till lands och sjöss fortfarande till övervägande del är fragmenterade efter nationella skiljelinjer, även om en viss koncentration har uppnåtts inom den europeiska rymdfartsindustrin. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om behovet av framsteg vid konsolideringen av det europeiska försvarets industriella och tekniska bas och noterar att det fortsatt finns utrymme för multinationella försvarsprojekt och att försvarsindustrin inte längre kan vara hållbar på strikt nationella grunder i någon av medlemsstaterna i och med att tekniken blir alltmer sofistikerad och kostsam, den internationella konkurrensen ökar och försvarsbudgetar och tillverkningsvolymer minskar. Parlamentet beklagar att sektorerna för utrustning till lands och sjöss fortfarande till övervägande del är fragmenterade efter nationella skiljelinjer, även om en viss koncentration har uppnåtts inom den europeiska rymdfartsindustrin.

| 7. | Europaparlamentet understryker att uppbyggnaden av en europeisk försvarsindustri bör genomföras på ett hållbart sätt i samtliga medlemsstater utgående från befintlig industriell infrastruktur samt etablerade normer för EU:s industripolitik enligt artikel 173 i EUF-fördraget, och inte enbart i enlighet med principen om fri konkurrens. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att uppbyggnaden av en europeisk försvarsindustri bör genomföras på ett hållbart sätt i samtliga medlemsstater utgående från befintlig industriell infrastruktur samt etablerade normer för EU:s industripolitik enligt artikel 173 i EUF-fördraget, och inte enbart i enlighet med principen om fri konkurrens.

| 8. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna, vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och Europeiska försvarsbyrån om att EU:s medlemsstater, över tjugo år efter kalla krigets slut och efter att ha haft tillgång till relativt stora nationella försvarsbudgetar, ändå inte har kunnat uppfylla kapacitetsmålen från Helsingfors och andra mål om utveckling av gemensam militär kapacitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna, vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och Europeiska försvarsbyrån om att EU:s medlemsstater, över tjugo år efter kalla krigets slut och efter att ha haft tillgång till relativt stora nationella försvarsbudgetar, ändå inte har kunnat uppfylla kapacitetsmålen från Helsingfors och andra mål om utveckling av gemensam militär kapacitet.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna bör samordna sina försvarsbudgetar i syfte att undvika dubbelarbete och stärka de gemensamma forskningsprogrammen om Europa ska kunna bevara en solid säkerhets- och försvarsindustri. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna bör samordna sina försvarsbudgetar i syfte att undvika dubbelarbete och stärka de gemensamma forskningsprogrammen om Europa ska kunna bevara en solid säkerhets- och försvarsindustri.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att EU-medborgarna trots krisen och budgetnedskärningarna fortfarande vill ha ett europeiskt försvar och samordning och samarbete inom industrin, vilket ses som en faktor för säkerhet, effektivitet och besparingar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att EU-medborgarna trots krisen och budgetnedskärningarna fortfarande vill ha ett europeiskt försvar och samordning och samarbete inom industrin, vilket ses som en faktor för säkerhet, effektivitet och besparingar.

| 11. | Europaparlamentet noterar meddelandet från kommissionen av den 24 juli 2013 och rapporten från vice ordföranden/den höga representanten av den 15 oktober 2013 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet beklagar att kommissionen och utrikestjänsten inte har utfärdat någon gemensam förklaring på europeisk nivå inför Europeiska rådets försvarstoppmöte i december 2013. Parlamentet ser fram emot kommissionens särskilda legislativa förslag om hur man bör använda de europeiska struktur- och investeringsfonderna, nätverket Enterprise Europe Network, Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i syfte att garantera att försvarsindustrin utvecklas på ett jämlikt sätt i alla delar av EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar meddelandet från kommissionen av den 24 juli 2013 och rapporten från vice ordföranden/den höga representanten av den 15 oktober 2013 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet beklagar att kommissionen och utrikestjänsten inte har utfärdat någon gemensam förklaring på europeisk nivå inför Europeiska rådets försvarstoppmöte i december 2013. Parlamentet ser fram emot kommissionens särskilda legislativa förslag om hur man bör använda de europeiska struktur- och investeringsfonderna, nätverket Enterprise Europe Network, Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i syfte att garantera att försvarsindustrin utvecklas på ett jämlikt sätt i alla delar av EU.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen och EU:s försvarsministrar redan 2007 betonade behovet av skyndsamma åtgärder inom detta område, genom ett relaterat kommissionsmeddelande och Europeiska försvarsbyråns strategi för det europeiska försvarets industriella och tekniska bas. Parlamentet beklagar att man efter Lissabonfördragets ikraftträdande regelbundet ignorerat möjligheterna att lägga fram genomföranderapporter och uppdateringsstrategier. Parlamentet anser det beklagligt att det inte görs någon sammanfattning av tidigare strategier i det nya meddelandet och uppmanar kommissionen och Europeiska försvarsbyrån att i framtiden utveckla en gemensam strategi för det europeiska försvarets industriella och tekniska bas, utgående från tidigare erfarenheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen och EU:s försvarsministrar redan 2007 betonade behovet av skyndsamma åtgärder inom detta område, genom ett relaterat kommissionsmeddelande och Europeiska försvarsbyråns strategi för det europeiska försvarets industriella och tekniska bas. Parlamentet beklagar att man efter Lissabonfördragets ikraftträdande regelbundet ignorerat möjligheterna att lägga fram genomföranderapporter och uppdateringsstrategier. Parlamentet anser det beklagligt att det inte görs någon sammanfattning av tidigare strategier i det nya meddelandet och uppmanar kommissionen och Europeiska försvarsbyrån att i framtiden utveckla en gemensam strategi för det europeiska försvarets industriella och tekniska bas, utgående från tidigare erfarenheter.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar efter en egen, övergripande bedömning att bägge strategierna har genomförts otillräckligt eftersom det saknas en gemensam syn på det europeiska försvarets industriella och tekniska bas till följd av att de nationella och industriella intressena går isär och de etablerade nationella traditionerna inom krigsmaterielsektorn är seglivade. Parlamentet konstaterar att det finns medlemsstater utan en egen, nationell försvarsindustri och/eller nischindustrier som strävar efter att få de största ekonomiska fördelarna globalt sett, medlemsstater med mindre konkurrenskraftiga försvarsindustrier som gynnar nationella leverantörskedjor samt medlemsstater med mer kraftfulla nationella försvarsindustrier som accepterar stark internationell konkurrens. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar efter en egen, övergripande bedömning att bägge strategierna har genomförts otillräckligt eftersom det saknas en gemensam syn på det europeiska försvarets industriella och tekniska bas till följd av att de nationella och industriella intressena går isär och de etablerade nationella traditionerna inom krigsmaterielsektorn är seglivade. Parlamentet konstaterar att det finns medlemsstater utan en egen, nationell försvarsindustri och/eller nischindustrier som strävar efter att få de största ekonomiska fördelarna globalt sett, medlemsstater med mindre konkurrenskraftiga försvarsindustrier som gynnar nationella leverantörskedjor samt medlemsstater med mer kraftfulla nationella försvarsindustrier som accepterar stark internationell konkurrens.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut att ta med stärkandet av Europas försvar på föredragningslistan för sitt toppmöte i december. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att ge de nya fräscha och ambitiösa impulser som behövs och fastställa riktlinjer, övergripande politiska prioriteringar och tidsramar till stöd för en genuint europeisk industriell och teknisk bas för försvaret, som kommer att backas upp av lämpliga åtgärder för uppbyggnad av integritet och förtroende och vara kapacitetsstyrd och främja samverkanseffekter, göra det möjligt att använda de begränsade resurserna effektivt, förhindra dubbelarbete samt vara integrerad och konkurrenskraftig på världsmarknaden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut att ta med stärkandet av Europas försvar på föredragningslistan för sitt toppmöte i december. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att ge de nya fräscha och ambitiösa impulser som behövs och fastställa riktlinjer, övergripande politiska prioriteringar och tidsramar till stöd för en genuint europeisk industriell och teknisk bas för försvaret, som kommer att backas upp av lämpliga åtgärder för uppbyggnad av integritet och förtroende och vara kapacitetsstyrd och främja samverkanseffekter, göra det möjligt att använda de begränsade resurserna effektivt, förhindra dubbelarbete samt vara integrerad och konkurrenskraftig på världsmarknaden.

Harmonisering av krav och konsolidering av efterfrågan

| 15. | Europaparlamentet anser det beklagligt att de senaste insatserna för att konsolidera efterfrågan inte har åtgärdat den splittring som råder med avseende på efterfrågan i EU, där det finns 28 nationella kunder inom försvarssektorn och ett ännu större antal kunder på området produkter för civila och militära ändamål. Parlamentet beklagar att resultaten av Europeiska försvarsbyråns kapacitetsutvecklingsplan varit begränsade och uppmanar därför Europeiska rådet att inleda en process för översyn av Europas försvar och göra verklighet av samordningen av nationella försvarsplaneringsprocesser på unionsnivå. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att med utgångspunkt i denna utvärdering ta initiativ till en vittomfattande process för att utarbeta en vitbok om säkerhet och försvar i Europa som gör det möjligt att rationalisera EU:s strategiska ambitioner och kapacitetsutvecklingsprocesser. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser det beklagligt att de senaste insatserna för att konsolidera efterfrågan inte har åtgärdat den splittring som råder med avseende på efterfrågan i EU, där det finns 28 nationella kunder inom försvarssektorn och ett ännu större antal kunder på området produkter för civila och militära ändamål. Parlamentet beklagar att resultaten av Europeiska försvarsbyråns kapacitetsutvecklingsplan varit begränsade och uppmanar därför Europeiska rådet att inleda en process för översyn av Europas försvar och göra verklighet av samordningen av nationella försvarsplaneringsprocesser på unionsnivå. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att med utgångspunkt i denna utvärdering ta initiativ till en vittomfattande process för att utarbeta en vitbok om säkerhet och försvar i Europa som gör det möjligt att rationalisera EU:s strategiska ambitioner och kapacitetsutvecklingsprocesser.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare undersöka möjligheten att synkronisera och gemensamt planera livscykelhanteringen av sin försvarskapacitet, i samarbete med Europeiska försvarsbyrån. Parlamentet anser att en högre grad av synergier som leder till en gemensam EU-politik för kapacitet och försvarsmateriel, i enlighet med artikel 42 i EU-fördraget, vore en förutsättning för att harmoniseringen av militära krav ska kunna utvecklas till samordning av inköpen av utrustning mellan medlemsstaterna och därmed skapa förutsättningar för en framgångsrik, efterfrågestyrd gränsöverskridande omstrukturering av EU:s försvarsindustri. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare undersöka möjligheten att synkronisera och gemensamt planera livscykelhanteringen av sin försvarskapacitet, i samarbete med Europeiska försvarsbyrån. Parlamentet anser att en högre grad av synergier som leder till en gemensam EU-politik för kapacitet och försvarsmateriel, i enlighet med artikel 42 i EU-fördraget, vore en förutsättning för att harmoniseringen av militära krav ska kunna utvecklas till samordning av inköpen av utrustning mellan medlemsstaterna och därmed skapa förutsättningar för en framgångsrik, efterfrågestyrd gränsöverskridande omstrukturering av EU:s försvarsindustri.

| 17. | Europaparlamentet noterar arbetet inom Natos försvarsplaneringsprocess, som medlemmarna av försvarsalliansen, bland dem 26 europeiska allierade, i förekommande fall samordnar i syfte att se till att man utvecklar och upprätthåller en korrekt försvarskapacitet för att kunna ta itu med framtida utmaningar. Parlamentet konstaterar att Nato länge har erkänt behovet av nära samarbete med industrin, inte minst i syfte att bistå vid framtagandet av kraven på militär kapacitet, särskilt när det gäller standardisering och driftskompatibilitet, samtidigt som man främjar det transatlantiska tekniska och industriella samarbetet inom försvarssektorn. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar arbetet inom Natos försvarsplaneringsprocess, som medlemmarna av försvarsalliansen, bland dem 26 europeiska allierade, i förekommande fall samordnar i syfte att se till att man utvecklar och upprätthåller en korrekt försvarskapacitet för att kunna ta itu med framtida utmaningar. Parlamentet konstaterar att Nato länge har erkänt behovet av nära samarbete med industrin, inte minst i syfte att bistå vid framtagandet av kraven på militär kapacitet, särskilt när det gäller standardisering och driftskompatibilitet, samtidigt som man främjar det transatlantiska tekniska och industriella samarbetet inom försvarssektorn.

Industripolitik

| 18. | Enligt Europaparlamentet bör en europeisk industripolitik inom försvarssektorn syfta till att optimera kapaciteten i medlemsstaterna genom att samordna utveckling, användning och underhåll av många olika slags kapaciteter, anläggningar, utrustningar och tjänster för att genomföra alla typer av uppdrag, inklusive de mest krävande, genom att stärka Europas försvarsindustri, främja samarbetet inom forskning och teknik samt utveckla samarbetsprogram som avser utrustning. |
| --- | --- |

18.

Enligt Europaparlamentet bör en europeisk industripolitik inom försvarssektorn syfta till att optimera kapaciteten i medlemsstaterna genom att samordna utveckling, användning och underhåll av många olika slags kapaciteter, anläggningar, utrustningar och tjänster för att genomföra alla typer av uppdrag, inklusive de mest krävande, genom att stärka Europas försvarsindustri, främja samarbetet inom forskning och teknik samt utveckla samarbetsprogram som avser utrustning.

| 19. | Europaparlamentet inser att de europeiska försvarsindustrierna är viktiga för innovation och tillväxt och att de direkt och indirekt skapar omkring 400 000 arbetstillfällen i unionen. Parlamentet betonar att medan den europeiska försvarsekonomin konfronteras med många utmaningar behövs det en ny strategi för att undvika dubbelarbete samt öka stordriftsfördelarna och konkurrensen mellan industrierna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet inser att de europeiska försvarsindustrierna är viktiga för innovation och tillväxt och att de direkt och indirekt skapar omkring 400 000 arbetstillfällen i unionen. Parlamentet betonar att medan den europeiska försvarsekonomin konfronteras med många utmaningar behövs det en ny strategi för att undvika dubbelarbete samt öka stordriftsfördelarna och konkurrensen mellan industrierna.

| 20. | Europaparlamentet anser att tiden är mogen att främja en frivillig strategi för att motverka fragmenteringen av den europeiska försvarsindustrimarknaden, genom att främja dess konsolidering (och inleda harmonisering) vad gäller utbud, efterfrågan, reglering och standarder, och att investera i en integrerad, hållbar industripolitik utgående från forskning, innovation, ökad resurseffektivitet, en råvarustrategi, stärkande av små och medelstora företag samt utveckling av regionala nät. Parlamentet ansluter sig helt och fullt till kommissionens insatser för att stödja den inre marknaden för försvars- och säkerhetssektorn, vilka omfattar ett lämpligt stöd till små och medelstora företag som är viktiga för innovation, utveckling av specialistkapacitet och modernaste teknik och skapande av arbetstillfällen mot bakgrund av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att tiden är mogen att främja en frivillig strategi för att motverka fragmenteringen av den europeiska försvarsindustrimarknaden, genom att främja dess konsolidering (och inleda harmonisering) vad gäller utbud, efterfrågan, reglering och standarder, och att investera i en integrerad, hållbar industripolitik utgående från forskning, innovation, ökad resurseffektivitet, en råvarustrategi, stärkande av små och medelstora företag samt utveckling av regionala nät. Parlamentet ansluter sig helt och fullt till kommissionens insatser för att stödja den inre marknaden för försvars- och säkerhetssektorn, vilka omfattar ett lämpligt stöd till små och medelstora företag som är viktiga för innovation, utveckling av specialistkapacitet och modernaste teknik och skapande av arbetstillfällen mot bakgrund av Europa 2020-strategin.

| 21. | Parlamentet anser att det är viktigt att medlemsstaterna ökar samarbetet i syfte att anta de industriella utmaningarna och konstaterar att budgetbegräsningarna och den ökade internationella konkurrensen innebär att EU behöver interna partnerskap och andra grupperingar, liksom uppdelning av funktioner. Parlamentet stöder Europeiska försvarsbyrån i dess arbete för att främja regionala kluster. |
| --- | --- |

21.

Parlamentet anser att det är viktigt att medlemsstaterna ökar samarbetet i syfte att anta de industriella utmaningarna och konstaterar att budgetbegräsningarna och den ökade internationella konkurrensen innebär att EU behöver interna partnerskap och andra grupperingar, liksom uppdelning av funktioner. Parlamentet stöder Europeiska försvarsbyrån i dess arbete för att främja regionala kluster.

| 22. | Europaparlamentet anser att marknaderna på försvarsområdet har en unik karaktär som måste erkännas, med tanke på att det föreligger skyldigheter i samband med exportkontroll och kampen mot vapenspridning, att dessa marknader präglas av mycket stor sekretess, att det är ett begränsat antal företag som står för hela utbudet och att efterfrågan nästan undantagslöst kommer från stater. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att marknaderna på försvarsområdet har en unik karaktär som måste erkännas, med tanke på att det föreligger skyldigheter i samband med exportkontroll och kampen mot vapenspridning, att dessa marknader präglas av mycket stor sekretess, att det är ett begränsat antal företag som står för hela utbudet och att efterfrågan nästan undantagslöst kommer från stater.

| 23. | Europaparlamentet anser att försvarsindustrin har en unik situation eftersom den måste ägna mycket lång tid åt produktutveckling, med skyldighet att underhålla system i flera årtionden, och har stora och växande programkostnader, med avsättningsmöjligheter för sina produkter som är starkt beroende av medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att försvarsindustrin har en unik situation eftersom den måste ägna mycket lång tid åt produktutveckling, med skyldighet att underhålla system i flera årtionden, och har stora och växande programkostnader, med avsättningsmöjligheter för sina produkter som är starkt beroende av medlemsstaternas regeringar.

| 24. | Europaparlamentet ger sitt stöd till och uppmuntrar de möjligheter till dubbla användningsområden som säkerhets- och försvarsindustrins produkter erbjuder, framför allt på rymdområdet, inom sjöfarten, inom luftfarten och på telekommunikationsområdet. Parlamentet betonar att försvarsindustrin är en viktig drivkraft bakom avancerad teknik, som kan användas i ett senare skede för kommersiella ändamål. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet ger sitt stöd till och uppmuntrar de möjligheter till dubbla användningsområden som säkerhets- och försvarsindustrins produkter erbjuder, framför allt på rymdområdet, inom sjöfarten, inom luftfarten och på telekommunikationsområdet. Parlamentet betonar att försvarsindustrin är en viktig drivkraft bakom avancerad teknik, som kan användas i ett senare skede för kommersiella ändamål.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att ge sitt fullständiga stöd till det europeiska försvarets industriella och tekniska bas, och att i det sammanhanget först och främst bättre definiera dess omfattning, bland annat genom att ge berörda parter särskild status som europeisk ekonomisk försvarsoperatör. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att ge sitt fullständiga stöd till det europeiska försvarets industriella och tekniska bas, och att i det sammanhanget först och främst bättre definiera dess omfattning, bland annat genom att ge berörda parter särskild status som europeisk ekonomisk försvarsoperatör.

| 26. | Europaparlamentet stöder att de europeiska ekonomiska försvarsoperatörerna ska utses i enlighet med det mervärde som de verkligen tillför i Europa ur både teknisk och socioekonomisk synvinkel. Parlamentet anser således att enbart europeiska ekonomiska försvarsoperatörer bör få ta del av europeiska program. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet stöder att de europeiska ekonomiska försvarsoperatörerna ska utses i enlighet med det mervärde som de verkligen tillför i Europa ur både teknisk och socioekonomisk synvinkel. Parlamentet anser således att enbart europeiska ekonomiska försvarsoperatörer bör få ta del av europeiska program.

| 27. | Europaparlamentet anser att konceptet europeiska ekonomiska försvarsoperatörer bör erkännas och dessa operatörer bör uppfylla rimliga krav beträffande sysselsättning, vetenskaplig och teknisk kompetens, beslutfattande och tillverkning på europeiskt territorium, för att de ska kunna skyddas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att konceptet europeiska ekonomiska försvarsoperatörer bör erkännas och dessa operatörer bör uppfylla rimliga krav beträffande sysselsättning, vetenskaplig och teknisk kompetens, beslutfattande och tillverkning på europeiskt territorium, för att de ska kunna skyddas.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla försvarets industriella och tekniska bas samt spetsforskningscentrum med inriktning på nyckelteknik och förse dem med effektiva mekanismer för företagsstyrning inom EU, för att på så sätt öka samverkan dem emellan. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla försvarets industriella och tekniska bas samt spetsforskningscentrum med inriktning på nyckelteknik och förse dem med effektiva mekanismer för företagsstyrning inom EU, för att på så sätt öka samverkan dem emellan.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att uppmuntra samarbete mellan ledande företag inom försvarssektorn och högskolor. Parlamentet betonar att högskolornas kunskapsbas kan breddas genom sådant samarbete. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att uppmuntra samarbete mellan ledande företag inom försvarssektorn och högskolor. Parlamentet betonar att högskolornas kunskapsbas kan breddas genom sådant samarbete.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att begränsa de onödiga regleringshindren så mycket som möjligt, förbättra dialogen mellan försvarsmaterielföretagen samt främja deras rationalisering i syfte att möjliggöra anskaffning av utrustning som är bäst anpassad efter deras behov med avseende på prestanda och kostnader. Parlamentet efterlyser en brådskande omstrukturering av de europeiska företagen i syfte att övervinna nationella hinder och anta en global vision. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att begränsa de onödiga regleringshindren så mycket som möjligt, förbättra dialogen mellan försvarsmaterielföretagen samt främja deras rationalisering i syfte att möjliggöra anskaffning av utrustning som är bäst anpassad efter deras behov med avseende på prestanda och kostnader. Parlamentet efterlyser en brådskande omstrukturering av de europeiska företagen i syfte att övervinna nationella hinder och anta en global vision.

| 31. | Europaparlamentet anser att små och medelstora företag som utformar och tillverkar många innovativa produkter spelar en avgörande roll för att bevara och konsolidera det europeiska försvarets industriella och tekniska bas. Parlamentet noterar att fragmenteringen av den europeiska försvarsmarknaden utgör ett hinder för de små och medelstora företagens möjlighet att saluföra sina produkter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, Europeiska försvarsbyrån och kommissionen att samarbeta för att ta fram metoder och sätt för att konsolidera små och medelstora företag på ett hållbart sätt samt underlätta deras tillgång till upphandling inom försvarssektorn. Parlamentet understryker att de europeiska företagen, inklusive de små och medelstora företagen, skulle ha nytta av ett gemensamt standardiserings- och certifieringssystem, eftersom det skulle öka deras tillgång till europeiska och globala marknader, skapa arbetstillfällen och ge dem ökad tillgång till EU-finansiering. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att små och medelstora företag som utformar och tillverkar många innovativa produkter spelar en avgörande roll för att bevara och konsolidera det europeiska försvarets industriella och tekniska bas. Parlamentet noterar att fragmenteringen av den europeiska försvarsmarknaden utgör ett hinder för de små och medelstora företagens möjlighet att saluföra sina produkter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, Europeiska försvarsbyrån och kommissionen att samarbeta för att ta fram metoder och sätt för att konsolidera små och medelstora företag på ett hållbart sätt samt underlätta deras tillgång till upphandling inom försvarssektorn. Parlamentet understryker att de europeiska företagen, inklusive de små och medelstora företagen, skulle ha nytta av ett gemensamt standardiserings- och certifieringssystem, eftersom det skulle öka deras tillgång till europeiska och globala marknader, skapa arbetstillfällen och ge dem ökad tillgång till EU-finansiering.

Behovet av en gemensam standardiserings- och certifieringsmetod

| 32. | Europaparlamentet upprepar att standardisering av försvarsutrustning är avgörande för inrättande av en konkurrenskraftig gemensam europeisk försvarsmarknad, uppnående av driftskompatibilitet och underlättande av samarbetet kring program på försvarsmaterielområdet, liksom för sammanslagning och gemensamt utnyttjande av projekt samt för en hållbar driftskompatibilitet mellan medlemsstaternas styrkor. Därmed kan man minska kostnaderna för underhåll och insatser och utnyttja medlemsstaternas försvarskapacitet optimalt vid gemensamma insatser. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet upprepar att standardisering av försvarsutrustning är avgörande för inrättande av en konkurrenskraftig gemensam europeisk försvarsmarknad, uppnående av driftskompatibilitet och underlättande av samarbetet kring program på försvarsmaterielområdet, liksom för sammanslagning och gemensamt utnyttjande av projekt samt för en hållbar driftskompatibilitet mellan medlemsstaternas styrkor. Därmed kan man minska kostnaderna för underhåll och insatser och utnyttja medlemsstaternas försvarskapacitet optimalt vid gemensamma insatser.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att det finns allt fler konkurrerande industristandarder för produkter för civila och militära ändamål, och beklagar de begränsande framstegen i genomförandet av Natos standardiseringsavtal (Stanag) och standardiseringsrekommendationer (Stanrec). Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska försvarsbyrån att främja en sammanhängande uppsättning gemensamma standarder inom försvarssektorn och utveckla ”hybridstandarder” med dubbla användningsområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras framtida åtgärder för fastställande av försvarsstandarder utgår från de förslag om det civila området som framförts av kommissionen och europeiska standardiseringsorganisationer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påminner om att det finns allt fler konkurrerande industristandarder för produkter för civila och militära ändamål, och beklagar de begränsande framstegen i genomförandet av Natos standardiseringsavtal (Stanag) och standardiseringsrekommendationer (Stanrec). Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska försvarsbyrån att främja en sammanhängande uppsättning gemensamma standarder inom försvarssektorn och utveckla ”hybridstandarder” med dubbla användningsområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras framtida åtgärder för fastställande av försvarsstandarder utgår från de förslag om det civila området som framförts av kommissionen och europeiska standardiseringsorganisationer.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utreda de möjligheter som Europeiska försvarsbyrån erbjuder för att ta fram europeiska standarder för militära produkter och tillämpningar, t.ex. för byggande av sjukvårdsfartyg eller i samband med system för fjärrstyrda luftfartyg. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utreda de möjligheter som Europeiska försvarsbyrån erbjuder för att ta fram europeiska standarder för militära produkter och tillämpningar, t.ex. för byggande av sjukvårdsfartyg eller i samband med system för fjärrstyrda luftfartyg.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om standardisering. Europeiska rådet uppmanas att ta hänsyn till dem och lägga fram konkreta förslag på detta område. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om standardisering. Europeiska rådet uppmanas att ta hänsyn till dem och lägga fram konkreta förslag på detta område.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att rationalisera de europeiska certifieringsförfarandena genom att i införa ömsesidigt erkännande av certifikat och utveckling av gemensamma europeiska civila och militära certifieringsförfaranden. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att rationalisera de europeiska certifieringsförfarandena genom att i införa ömsesidigt erkännande av certifikat och utveckling av gemensamma europeiska civila och militära certifieringsförfaranden.

Att garantera en tryggad försörjning

| 37. | I samband med omstruktureringen av industrin framhåller Europaparlamentet vikten av att man inte äventyrar en tryggad försörjning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, Europeiska försvarsbyrån och kommissionen att snarast utveckla ett vidsträckt, ambitiöst och unionsomfattande system för försörjningstrygghet – särskilt när det gäller strategiska material och kritisk teknik – utgående från ett system med ömsesidiga garantier samt en risk- och behovsanalys som eventuellt har det permanenta strukturerade samarbetet som rättslig grund. |
| --- | --- |

37.

I samband med omstruktureringen av industrin framhåller Europaparlamentet vikten av att man inte äventyrar en tryggad försörjning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, Europeiska försvarsbyrån och kommissionen att snarast utveckla ett vidsträckt, ambitiöst och unionsomfattande system för försörjningstrygghet – särskilt när det gäller strategiska material och kritisk teknik – utgående från ett system med ömsesidiga garantier samt en risk- och behovsanalys som eventuellt har det permanenta strukturerade samarbetet som rättslig grund.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att som ett första steg mot detta mål till fullo utnyttja möjligheterna med generella och globala tillstånd enligt direktiv 2009/43/EG om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen, och att påskynda arbetet med att göra 2006 års ramavtal om tryggad försörjning i trängda operativa situationer tillämpbart. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att som ett första steg mot detta mål till fullo utnyttja möjligheterna med generella och globala tillstånd enligt direktiv 2009/43/EG om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen, och att påskynda arbetet med att göra 2006 års ramavtal om tryggad försörjning i trängda operativa situationer tillämpbart.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska försvarsbyrån och kommissionen att lägga fram en gemensam strategi om oberoende av kritisk teknik, särskilt när det gäller att få obegränsad tillgång till och kunna utnyttja ny och central möjliggörande teknik för civila och militära ändamål (med dubbla användningsområden), t.ex. banbrytande mikro-/nanoelektronik, artificiell intelligens och fotonik, som måste betraktas som kritisk för GSFP-uppdrag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja det europeiska försvarets industriella och tekniska bas för att stärka unionens självförsörjningskapacitet inom dessa centrala områden. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska försvarsbyrån och kommissionen att lägga fram en gemensam strategi om oberoende av kritisk teknik, särskilt när det gäller att få obegränsad tillgång till och kunna utnyttja ny och central möjliggörande teknik för civila och militära ändamål (med dubbla användningsområden), t.ex. banbrytande mikro-/nanoelektronik, artificiell intelligens och fotonik, som måste betraktas som kritisk för GSFP-uppdrag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja det europeiska försvarets industriella och tekniska bas för att stärka unionens självförsörjningskapacitet inom dessa centrala områden.

Att ge det europeiska försvarsmaterielsamarbetet nya impulser

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med den industriella överkapacitet som beror på att efterfrågan avtagit genom att inleda nya gemensamma projekt, i högre grad utnyttja Europeiska försvarsbyrån, som är underutnyttjad och otillräckligt finansierad, samt dra lärdom av de gemensamma insatser som nyligen har visat på bristerna, t.ex. i fråga om strategiska och taktiska lufttransporter och luftbaserad och rymdbaserad övervakning. Parlamentet rekommenderar framför allt att man ska ta fram möjliggörande funktioner med civila och militära tillämpningsområden på vilka det nu råder grav brist i de flesta medlemsstater, t.ex. system för fjärrstyrda luftfartyg, som främjar utvecklingen av spjutspetsteknik och bidrar till att nyckelkompetens bevaras i Europa. Parlamentet uppmanar EU att delta i gemensamma projekt genom att hyra och/eller anskaffa kapacitet med dubbla användningsområden och eventuellt upphandla prototyper. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med den industriella överkapacitet som beror på att efterfrågan avtagit genom att inleda nya gemensamma projekt, i högre grad utnyttja Europeiska försvarsbyrån, som är underutnyttjad och otillräckligt finansierad, samt dra lärdom av de gemensamma insatser som nyligen har visat på bristerna, t.ex. i fråga om strategiska och taktiska lufttransporter och luftbaserad och rymdbaserad övervakning. Parlamentet rekommenderar framför allt att man ska ta fram möjliggörande funktioner med civila och militära tillämpningsområden på vilka det nu råder grav brist i de flesta medlemsstater, t.ex. system för fjärrstyrda luftfartyg, som främjar utvecklingen av spjutspetsteknik och bidrar till att nyckelkompetens bevaras i Europa. Parlamentet uppmanar EU att delta i gemensamma projekt genom att hyra och/eller anskaffa kapacitet med dubbla användningsområden och eventuellt upphandla prototyper.

| 41. | Mot bakgrund av tidigare erfarenheter anser Europaparlamentet att fördelningen av utvecklings- och produktionsverksamheten inom ramen för samarbetsprogram som avser försvarsmateriel bör organiseras enligt en strikt princip om industriell effektivitet och ekonomisk prestanda för att undvika dubbelarbete och skenande kostnader. |
| --- | --- |

41.

Mot bakgrund av tidigare erfarenheter anser Europaparlamentet att fördelningen av utvecklings- och produktionsverksamheten inom ramen för samarbetsprogram som avser försvarsmateriel bör organiseras enligt en strikt princip om industriell effektivitet och ekonomisk prestanda för att undvika dubbelarbete och skenande kostnader.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, när de överväger storskaliga anskaffningar av försvarsteknik, ge företräde åt EU:s interna projekt, gemensamma ordningar eller Europabaserad ny teknik, vilket samtidigt kan främja europeisk handel, ökat samarbete och konkurrens med kvalitet och priser på den internationella försvarsmarknaden. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, när de överväger storskaliga anskaffningar av försvarsteknik, ge företräde åt EU:s interna projekt, gemensamma ordningar eller Europabaserad ny teknik, vilket samtidigt kan främja europeisk handel, ökat samarbete och konkurrens med kvalitet och priser på den internationella försvarsmarknaden.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar bestämt Europeiska rådet att mot bakgrund av den befintliga administrativa överenskommelsen mellan Europeiska försvarsbyrån och Gemensamma organisationen för samarbete om försvarsmateriel (Occar) se till att de gemensamma projekten avslutas med framgång samt att planera en starkare koppling mellan dessa två organisationer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar bestämt Europeiska rådet att mot bakgrund av den befintliga administrativa överenskommelsen mellan Europeiska försvarsbyrån och Gemensamma organisationen för samarbete om försvarsmateriel (Occar) se till att de gemensamma projekten avslutas med framgång samt att planera en starkare koppling mellan dessa två organisationer.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att göra det möjligt för Europeiska försvarsbyrån att helt och fullt ta på sig sin institutionella roll i enlighet med artiklarna 42.3 och 45 i EU-fördraget genom att tillhandahålla byrån de resurser som krävs. Parlamentet upprepar att medlemsstaterna utan dröjsmål bör ge Europeiska försvarsbyrån tillräcklig finansiering för att den ska kunna utföra alla sina uppdrag och uppgifter. Parlamentet anser att detta bäst skulle åstadkommas genom att byråns personalkostnader och löpande utgifter finansieras ur EU:s budget, från och med nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att göra det möjligt för Europeiska försvarsbyrån att helt och fullt ta på sig sin institutionella roll i enlighet med artiklarna 42.3 och 45 i EU-fördraget genom att tillhandahålla byrån de resurser som krävs. Parlamentet upprepar att medlemsstaterna utan dröjsmål bör ge Europeiska försvarsbyrån tillräcklig finansiering för att den ska kunna utföra alla sina uppdrag och uppgifter. Parlamentet anser att detta bäst skulle åstadkommas genom att byråns personalkostnader och löpande utgifter finansieras ur EU:s budget, från och med nästa fleråriga budgetram.

Att stödja GSFP-uppdrag genom europeisk forskning och utveckling

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att den ekonomiska och finansiella krisen samt nedskärningarna i de flesta medlemsstaters försvarsbudgetar riskerar att leda till att program för forskning och teknisk innovation i avsevärd grad dras in, förkortas eller försenas i nästan alla medlemsstater. Detta kommer sannolikt att fortsatt påverka den europeiska försvarsindustrin och EU:s vetenskapliga framsteg på detta område. Parlamentet understryker att situationen riskerar att leda till förlust av arbetstillfällen på medellång och lång sikt och till förlust av industriell kapacitet och kunskap. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att den ekonomiska och finansiella krisen samt nedskärningarna i de flesta medlemsstaters försvarsbudgetar riskerar att leda till att program för forskning och teknisk innovation i avsevärd grad dras in, förkortas eller försenas i nästan alla medlemsstater. Detta kommer sannolikt att fortsatt påverka den europeiska försvarsindustrin och EU:s vetenskapliga framsteg på detta område. Parlamentet understryker att situationen riskerar att leda till förlust av arbetstillfällen på medellång och lång sikt och till förlust av industriell kapacitet och kunskap.

| 46. | Europaparlamentet påminner om vikten av forskning och innovation på försvars- och säkerhetsområdet och understryker vikten av forskningsprogrammet Horisont 2020, framför allt den sjunde samhällsutmaningen, som avser ”Säkra samhällen: Att skydda Europas frihet, säkerhet och medborgare”. Parlamentet betonar vikten av att öka det flernationella samarbetet mellan medlemsstaterna och deras respektive organ inom detta område. Eftersom forskningen kring innovationer för försvarsindustrin är ytterst konfidentiell ser parlamentet det som oeftergivligt att sådan forskning finansieras på ett sätt som motsvarar behoven. Parlamentet anser i detta sammanhang att man bör överväga att inrätta ett europeiskt institut för försvar och säkerhet inom ramen för gemensamma forskningscentrumet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påminner om vikten av forskning och innovation på försvars- och säkerhetsområdet och understryker vikten av forskningsprogrammet Horisont 2020, framför allt den sjunde samhällsutmaningen, som avser ”Säkra samhällen: Att skydda Europas frihet, säkerhet och medborgare”. Parlamentet betonar vikten av att öka det flernationella samarbetet mellan medlemsstaterna och deras respektive organ inom detta område. Eftersom forskningen kring innovationer för försvarsindustrin är ytterst konfidentiell ser parlamentet det som oeftergivligt att sådan forskning finansieras på ett sätt som motsvarar behoven. Parlamentet anser i detta sammanhang att man bör överväga att inrätta ett europeiskt institut för försvar och säkerhet inom ramen för gemensamma forskningscentrumet.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att inleda en förberedande åtgärd för EU-finansierad forskning som stöder GSFP-uppdrag, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett särskilt förslag som grundval för sådana program i ett tidigt skede inom den kommande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att inleda en förberedande åtgärd för EU-finansierad forskning som stöder GSFP-uppdrag, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett särskilt förslag som grundval för sådana program i ett tidigt skede inom den kommande fleråriga budgetramen.

| 48. | Europaparlamentet anser att försvarsrelaterad forskning och innovation som hänför sig till det europeiska försvarets industriella och tekniska bas fortsättningsvis utgör en giltig etisk grund, och konstaterar att ett helt kapitel i Lissabonfördraget ägnas åt GSFP, som omfattar forskning kring försvarsteknik och utformningen av ett gemensamt försvar för unionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och Europeiska försvarsbyrån att avsevärt öka kvantiteten och kvaliteten på gemensamma forsknings- och utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att försvarsrelaterad forskning och innovation som hänför sig till det europeiska försvarets industriella och tekniska bas fortsättningsvis utgör en giltig etisk grund, och konstaterar att ett helt kapitel i Lissabonfördraget ägnas åt GSFP, som omfattar forskning kring försvarsteknik och utformningen av ett gemensamt försvar för unionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och Europeiska försvarsbyrån att avsevärt öka kvantiteten och kvaliteten på gemensamma forsknings- och utvecklingsprojekt.

| 49. | Europaparlamentet påminner om att unionen i artikel 179 i EUF-fördraget åläggs att främja alla forskningsinsatser som anses nödvändiga enligt fördragen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påminner om att unionen i artikel 179 i EUF-fördraget åläggs att främja alla forskningsinsatser som anses nödvändiga enligt fördragen.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att EU:s försvarsministrar i november 2007 enades om gemensamma måttstockar för att öka satsningarna på forskning och teknisk utveckling på försvarsområdet till 2 procent av de sammanlagda försvarsutgifterna, och att utgifterna för europeiska samarbeten kring forskning och teknisk utveckling på försvarsområdet ska ökas till 20 procent. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påminner om att EU:s försvarsministrar i november 2007 enades om gemensamma måttstockar för att öka satsningarna på forskning och teknisk utveckling på försvarsområdet till 2 procent av de sammanlagda försvarsutgifterna, och att utgifterna för europeiska samarbeten kring forskning och teknisk utveckling på försvarsområdet ska ökas till 20 procent.

| 51. | Europaparlamentet ger sitt stöd till försvarsarbetsgruppen, som omfattar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och Europeiska försvarsbyrån, i dess insatser för att se till att forskningsresultaten från Horisont 2020 även kan gagna den forskning som är kopplad till innovation på försvarsområdet och att optimera synergieffekterna mellan det civila och det militära. Parlamentet vill också att det undersöks hur man kan använda offentlig-privat finansiering genom att bilda gemensamma företag i enlighet med artikel 187 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet ger sitt stöd till försvarsarbetsgruppen, som omfattar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och Europeiska försvarsbyrån, i dess insatser för att se till att forskningsresultaten från Horisont 2020 även kan gagna den forskning som är kopplad till innovation på försvarsområdet och att optimera synergieffekterna mellan det civila och det militära. Parlamentet vill också att det undersöks hur man kan använda offentlig-privat finansiering genom att bilda gemensamma företag i enlighet med artikel 187 i EUF-fördraget.

| 52. | Europaparlamentet uppmuntrar Europeiska försvarsbyrån att fortsätta sina framgångsrika gemensamma investeringsprogram och samarbeta med kommissionen för att inleda forsknings- och utvecklingsprogram enligt artikel 185 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmuntrar Europeiska försvarsbyrån att fortsätta sina framgångsrika gemensamma investeringsprogram och samarbeta med kommissionen för att inleda forsknings- och utvecklingsprogram enligt artikel 185 i EUF-fördraget.

| 53. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av samverkanseffekter mellan den civila och den militära forskningen på områden som ger ett högt mervärde. Parlamentet understryker att bättre utnyttjande av dubbla användningsområden skulle kunna utforskas i syfte att dela kostnaderna, samtidigt som man respekterar att vissa projekt har huvudsakligen civila syften och att andra projekt är strikt nationella, eftersom dessa sektorer skapar tillväxt och sysselsättning. Parlamentet betonar att denna samverkanseffekt också skulle kunna konkretiseras genom att man konsoliderar avsättningsmöjligheterna för det privata utbudet i Europa. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påminner om betydelsen av samverkanseffekter mellan den civila och den militära forskningen på områden som ger ett högt mervärde. Parlamentet understryker att bättre utnyttjande av dubbla användningsområden skulle kunna utforskas i syfte att dela kostnaderna, samtidigt som man respekterar att vissa projekt har huvudsakligen civila syften och att andra projekt är strikt nationella, eftersom dessa sektorer skapar tillväxt och sysselsättning. Parlamentet betonar att denna samverkanseffekt också skulle kunna konkretiseras genom att man konsoliderar avsättningsmöjligheterna för det privata utbudet i Europa.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta en lämplig plattform för att inrikta forskningen inom försvarssektorn på det civila området genom att prioritera tillämpningar som avser spjutspetsteknik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att även inrikta forskningen inom försvarssektorn på hantering av naturkatastrofer (under de senaste 40 åren har antalet naturkatastrofer i Europa fyrdubblats). |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta en lämplig plattform för att inrikta forskningen inom försvarssektorn på det civila området genom att prioritera tillämpningar som avser spjutspetsteknik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att även inrikta forskningen inom försvarssektorn på hantering av naturkatastrofer (under de senaste 40 åren har antalet naturkatastrofer i Europa fyrdubblats).

| 55. | Europaparlamentet anser att EU:s försvarsindustri bör upprätthålla en hög grad av innovation i både militärt och civilt hänseende för att kunna svara på alla de hot och utmaningar som medlemsstaterna och EU måste ta itu med under de närmaste åren, och att i detta syfte utgå från de mest lovande tekniska framstegen, vare sig de har gjorts för försvarssyften eller för civila ändamål. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att EU:s försvarsindustri bör upprätthålla en hög grad av innovation i både militärt och civilt hänseende för att kunna svara på alla de hot och utmaningar som medlemsstaterna och EU måste ta itu med under de närmaste åren, och att i detta syfte utgå från de mest lovande tekniska framstegen, vare sig de har gjorts för försvarssyften eller för civila ändamål.

| 56. | Europaparlamentet understryker att man måste säkerställa ett korrekt skydd av forskningsresultaten inom ramen för en gemensam immaterialrättspolitik och menar att Europeiska försvarsbyråns roll på detta område bör stärkas ytterligare för att i ett tidigt skede underlätta framtida tekniskt och industriellt samarbete mellan parterna i unionen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker att man måste säkerställa ett korrekt skydd av forskningsresultaten inom ramen för en gemensam immaterialrättspolitik och menar att Europeiska försvarsbyråns roll på detta område bör stärkas ytterligare för att i ett tidigt skede underlätta framtida tekniskt och industriellt samarbete mellan parterna i unionen.

Rymdfrågor

| 57. | Europaparlamentet anser bestämt att rymdsektorn bidrar till EU:s strategiska oberoende, och att medlemsstaternas möjligheter att få oavhängig tillgång spelar en viktig roll inom försvars- och säkerhetssektorn. Parlamentet understryker vikten av att behålla spetskompetensen inom denna tekniskt innovativa och effektiva industri för att garantera EU:s tekniska oberoende. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser bestämt att rymdsektorn bidrar till EU:s strategiska oberoende, och att medlemsstaternas möjligheter att få oavhängig tillgång spelar en viktig roll inom försvars- och säkerhetssektorn. Parlamentet understryker vikten av att behålla spetskompetensen inom denna tekniskt innovativa och effektiva industri för att garantera EU:s tekniska oberoende.

| 58. | Europaparlamentet gläder sig över inrättandet och utvecklingen av det europeiska satellitsystemet (Galileo, Copernicus och Egnos). Parlamentet understryker att utvecklingen av ett sådant system inte endast ger stor stimulans till rymdindustrin utan även till Europas oberoende, och att det utgör en möjlighet att utveckla ett avgörande område inom det europeiska försvarets industriella och tekniska bas. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet gläder sig över inrättandet och utvecklingen av det europeiska satellitsystemet (Galileo, Copernicus och Egnos). Parlamentet understryker att utvecklingen av ett sådant system inte endast ger stor stimulans till rymdindustrin utan även till Europas oberoende, och att det utgör en möjlighet att utveckla ett avgörande område inom det europeiska försvarets industriella och tekniska bas.

| 59. | Europaparlamentet betonar att den europeiska rymdinfrastrukturen måste skyddas genom att man tar fram kapacitet för rymdövervakning och spårning på europeisk nivå. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar att den europeiska rymdinfrastrukturen måste skyddas genom att man tar fram kapacitet för rymdövervakning och spårning på europeisk nivå.

Informations- och kommunikationsteknik och it-säkerhet

| 60. | Europaparlamentet påpekar att den digitala tidsåldern för med sig allt större utmaningar för infrastrukturens och teknikens säkerhet, och vill därför betona att det behövs mer samarbete och kunskapsutbyte dels mellan medlemsstaterna, dels mellan EU och dess viktigaste partnerländer. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet påpekar att den digitala tidsåldern för med sig allt större utmaningar för infrastrukturens och teknikens säkerhet, och vill därför betona att det behövs mer samarbete och kunskapsutbyte dels mellan medlemsstaterna, dels mellan EU och dess viktigaste partnerländer.

| 61. | Europaparlamentet uppmärksammar vikten av att utarbeta europeiska IKT-standarder och standarder för it-säkerhet samt integrera dessa med internationella standarder. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmärksammar vikten av att utarbeta europeiska IKT-standarder och standarder för it-säkerhet samt integrera dessa med internationella standarder.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att göra it-säkerhet till en nyckelfråga som därmed bör få särskilt stöd genom forskning och innovation inom säkerhets- och försvarssektorn och bör ingå i strategin på kort, medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att göra it-säkerhet till en nyckelfråga som därmed bör få särskilt stöd genom forskning och innovation inom säkerhets- och försvarssektorn och bör ingå i strategin på kort, medellång och lång sikt.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att systematiskt beakta utmaningarna för it-säkerheten i EU:s nuvarande och kommande civila respektive militära program (Galileo, Copernicus, det gemensamma europeiska luftrummet/Sesar etc.). |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att systematiskt beakta utmaningarna för it-säkerheten i EU:s nuvarande och kommande civila respektive militära program (Galileo, Copernicus, det gemensamma europeiska luftrummet/Sesar etc.).

Att stärka den inre marknaden för försvarsmateriel

| 64. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna snarast måste göra sina försvarsmarknader mer insynsvänliga och öppna. Samtidigt betonar parlamentet de specifika dragen i upphandling av försvarsmateriel och framhåller att de påverkar viktiga säkerhetsintressen i medlemsstaterna och därför inte kan jämställas med andra sektorer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att 2009 års direktiv om upphandling och överföringar av försvarsrelaterade produkter tillämpas korrekt och konsekvent, särskilt när det gäller eventuella undantag från EU:s bestämmelser enligt artikel 346 i EUF-fördraget, i syfte att stärka den inre marknaden genom att i förekommande fall förenkla upphandlingsreglerna inom försvarssektorn. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna snarast måste göra sina försvarsmarknader mer insynsvänliga och öppna. Samtidigt betonar parlamentet de specifika dragen i upphandling av försvarsmateriel och framhåller att de påverkar viktiga säkerhetsintressen i medlemsstaterna och därför inte kan jämställas med andra sektorer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att 2009 års direktiv om upphandling och överföringar av försvarsrelaterade produkter tillämpas korrekt och konsekvent, särskilt när det gäller eventuella undantag från EU:s bestämmelser enligt artikel 346 i EUF-fördraget, i syfte att stärka den inre marknaden genom att i förekommande fall förenkla upphandlingsreglerna inom försvarssektorn.

| 65. | Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att utöka insatserna för att skapa jämlika villkor på marknaden för försvarsmateriel och begränsa marknadssnedvridande praxis till ett absolut minimum av vederbörligen motiverade undantag. Parlamentet påpekar särskilt att kontrollen av statliga stöd bör stärkas och uppmanar bestämt medlemsstaterna att öka insynsvänligheten när det gäller statligt stöd och upphandlingspraxis inom försvarssektorn, gentemot såväl europeiska myndigheter och organ som allmänheten. |
| --- | --- |

65.

Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att utöka insatserna för att skapa jämlika villkor på marknaden för försvarsmateriel och begränsa marknadssnedvridande praxis till ett absolut minimum av vederbörligen motiverade undantag. Parlamentet påpekar särskilt att kontrollen av statliga stöd bör stärkas och uppmanar bestämt medlemsstaterna att öka insynsvänligheten när det gäller statligt stöd och upphandlingspraxis inom försvarssektorn, gentemot såväl europeiska myndigheter och organ som allmänheten.

| 66. | Europaparlamentet är oroat över att ett antal medlemsstater förbereder sig för att anskaffa begagnade F-16-stridsflygplan utan att ge europeiska företag en rättvis chans att konkurrera. Parlamentet anser att en sådan praxis går stick i stäv mot Europeiska rådets mål att stärka det europeiska försvarets industriella bas. Parlamentet påminner dessa medlemsstater om vikten av att även genomföra de principer om icke-diskriminering och öppenhet som fastställs i Lissabonfördraget när det gäller försäljning mellan regeringar. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet är oroat över att ett antal medlemsstater förbereder sig för att anskaffa begagnade F-16-stridsflygplan utan att ge europeiska företag en rättvis chans att konkurrera. Parlamentet anser att en sådan praxis går stick i stäv mot Europeiska rådets mål att stärka det europeiska försvarets industriella bas. Parlamentet påminner dessa medlemsstater om vikten av att även genomföra de principer om icke-diskriminering och öppenhet som fastställs i Lissabonfördraget när det gäller försäljning mellan regeringar.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, Europeiska försvarsbyrån och kommissionen att tillsammans verka för en successiv utfasning av offsetaffärer samtidigt som man främjar integrationen av mindre medlemsstaters industrier i det europeiska försvarets industriella och tekniska bas med hjälp av andra verktyg än offsetaffärer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i synnerhet utnyttja direktiven om underentreprenader och generella licenser fullt ut för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, Europeiska försvarsbyrån och kommissionen att tillsammans verka för en successiv utfasning av offsetaffärer samtidigt som man främjar integrationen av mindre medlemsstaters industrier i det europeiska försvarets industriella och tekniska bas med hjälp av andra verktyg än offsetaffärer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i synnerhet utnyttja direktiven om underentreprenader och generella licenser fullt ut för att uppnå detta mål.

| 68. | Europaparlamentet betonar att utnyttjandet av innovativa upphandlingsmetoder (framför allt e-upphandling, förkommersiell upphandling och incitament till forskning och utveckling) bör främjas vid upphandling av försvarsutrustning, eftersom dessa metoder är särskilt lämpliga på detta område och kan spela en viktig roll för att minska den administrativa bördan och kostnaderna i förbindelse med upphandlingsförfarandena. Parlamentet anser att man samtidigt behöver säkerställa skyddet av immateriella rättigheter och kunskap. Parlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att utnyttja offentlig upphandling inom försvarssektorn på ett strategiskt sätt och tillämpa innovativa principer för tilldelning av kontrakt, utgående från konceptet det ekonomiskt sett mest fördelaktiga anbudet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet betonar att utnyttjandet av innovativa upphandlingsmetoder (framför allt e-upphandling, förkommersiell upphandling och incitament till forskning och utveckling) bör främjas vid upphandling av försvarsutrustning, eftersom dessa metoder är särskilt lämpliga på detta område och kan spela en viktig roll för att minska den administrativa bördan och kostnaderna i förbindelse med upphandlingsförfarandena. Parlamentet anser att man samtidigt behöver säkerställa skyddet av immateriella rättigheter och kunskap. Parlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att utnyttja offentlig upphandling inom försvarssektorn på ett strategiskt sätt och tillämpa innovativa principer för tilldelning av kontrakt, utgående från konceptet det ekonomiskt sett mest fördelaktiga anbudet.

| 69. | Europaparlamentet anser att upphandlande myndigheter och enheter inom försvars- och säkerhetssektorn bör kunna tillämpa ett särskilt upphandlingsförfarande på kontrakt som förutsätter utveckling av en innovativ produkt, tjänst eller byggentreprenad samt därpå följande anskaffning av dessa varor, tjänster eller byggentreprenader, när detta inte kan ske med de lösningar som redan finns på marknaden. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser att upphandlande myndigheter och enheter inom försvars- och säkerhetssektorn bör kunna tillämpa ett särskilt upphandlingsförfarande på kontrakt som förutsätter utveckling av en innovativ produkt, tjänst eller byggentreprenad samt därpå följande anskaffning av dessa varor, tjänster eller byggentreprenader, när detta inte kan ske med de lösningar som redan finns på marknaden.

| 70. | Parlamentet anser också att ett sådant förfarande skulle få den inre marknaden att fungera bättre, stärka utvecklingen av en europeisk marknad för försvarsmateriel och det europeiska försvarets industriella och tekniska bas samt främja tillväxten inom innovativa små och medelstora företag. Parlamentet understryker att man redan har enats om ett sådant förfarande i de reviderade direktiven om s.k. klassisk upphandling respektive allmännyttiga företags upphandling, vilket gör det möjligt för de upphandlande myndigheterna att inrätta långsiktiga, innovativa partnerskap för utveckling och senare anskaffning av nya, innovativa produkter, tjänster eller byggentreprenader och därmed skapa det nödvändiga efterfrågetryck på marknaden som ger incitament till utveckling av en innovativ lösning utan att för den skull avskärma marknaden. |
| --- | --- |

70.

Parlamentet anser också att ett sådant förfarande skulle få den inre marknaden att fungera bättre, stärka utvecklingen av en europeisk marknad för försvarsmateriel och det europeiska försvarets industriella och tekniska bas samt främja tillväxten inom innovativa små och medelstora företag. Parlamentet understryker att man redan har enats om ett sådant förfarande i de reviderade direktiven om s.k. klassisk upphandling respektive allmännyttiga företags upphandling, vilket gör det möjligt för de upphandlande myndigheterna att inrätta långsiktiga, innovativa partnerskap för utveckling och senare anskaffning av nya, innovativa produkter, tjänster eller byggentreprenader och därmed skapa det nödvändiga efterfrågetryck på marknaden som ger incitament till utveckling av en innovativ lösning utan att för den skull avskärma marknaden.

| 71. | Därför uppmanar Europaparlamentet kommissionen att ta hänsyn till denna utveckling i sin rapport om genomförandet av direktivet om försvarsupphandling (direktiv 2009/81/EG), som den ska lägga fram för Europaparlamentet och rådet senast den 21 augusti 2016, och att i samband med rapporten lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av direktiv 2009/81/EG, i vilket man introducerar förfarandet med innovativa partnerskap för de berörda kontrakten. |
| --- | --- |

71.

Därför uppmanar Europaparlamentet kommissionen att ta hänsyn till denna utveckling i sin rapport om genomförandet av direktivet om försvarsupphandling (direktiv 2009/81/EG), som den ska lägga fram för Europaparlamentet och rådet senast den 21 augusti 2016, och att i samband med rapporten lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av direktiv 2009/81/EG, i vilket man introducerar förfarandet med innovativa partnerskap för de berörda kontrakten.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att även vidta åtgärder för att undanröja dubbelarbete och överskottskapacitet inom sektorn genom ökat samarbete på den inre marknaden. Parlamentet framhäver de potentiella fördelarna med gemensamma upphandlingar i form av stordriftsfördelar och driftskompatibilitet, och påpekar att gemensamma projekt minskar kostnaderna och möjliggör långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna att även vidta åtgärder för att undanröja dubbelarbete och överskottskapacitet inom sektorn genom ökat samarbete på den inre marknaden. Parlamentet framhäver de potentiella fördelarna med gemensamma upphandlingar i form av stordriftsfördelar och driftskompatibilitet, och påpekar att gemensamma projekt minskar kostnaderna och möjliggör långsiktiga investeringar.

| 73. | Europaparlamentet påminner om att de kontrakt som tilldelas på försvars- och säkerhetsområdet ofta är tekniskt komplicerade. Parlamentet betonar att man för att underlätta gränsöverskridande anbud i förekommande fall måste se över onödiga, inkompatibla eller oproportionerliga tekniska krav för att minimera och, när detta är möjligt, undanröja hindren på den inre marknaden. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet påminner om att de kontrakt som tilldelas på försvars- och säkerhetsområdet ofta är tekniskt komplicerade. Parlamentet betonar att man för att underlätta gränsöverskridande anbud i förekommande fall måste se över onödiga, inkompatibla eller oproportionerliga tekniska krav för att minimera och, när detta är möjligt, undanröja hindren på den inre marknaden.

Det europeiska försvarets industriella och tekniska bas i ett globalt sammanhang

| 74. | Europaparlamentet konstaterar att det europeiska försvarets industriella och tekniska bas enbart kan utformas som en del av den globala marknaden och uppmuntrar kommissionen och Europeiska rådet att behandla dessa frågor ur ett globalt perspektiv. Parlamentet anser att protektionistiska åtgärder skulle gå stick i stäv mot målet att stärka den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet konstaterar att det europeiska försvarets industriella och tekniska bas enbart kan utformas som en del av den globala marknaden och uppmuntrar kommissionen och Europeiska rådet att behandla dessa frågor ur ett globalt perspektiv. Parlamentet anser att protektionistiska åtgärder skulle gå stick i stäv mot målet att stärka den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft.

| 75. | Europaparlamentet beklagar djupt de ojämlikheter i fråga om ömsesidigt marknadstillträde som förekommer mellan Förenta staterna och EU och den obalans som de medför för handeln med försvarsmateriel. Parlamentet efterlyser insatser för att skapa verklig ömsesidighet när det gäller att få tillgång till upphandling av försvarsmateriel på bägge sidor om Atlanten. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet beklagar djupt de ojämlikheter i fråga om ömsesidigt marknadstillträde som förekommer mellan Förenta staterna och EU och den obalans som de medför för handeln med försvarsmateriel. Parlamentet efterlyser insatser för att skapa verklig ömsesidighet när det gäller att få tillgång till upphandling av försvarsmateriel på bägge sidor om Atlanten.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att strikt fullgöra de skyldigheter som följer av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel och att se till att de gör strikta bedömningar av alla licensansökningar utifrån alla de åtta kriterier som fastställts. Medlemsstaterna och EU uppmanas att i internationella forum verka för ökad insyn på de internationella upphandlingsmarknaderna inom försvarssektorn, så att kontrollen över de globala handelsflödena med försvarsmateriel ska kunna utökas, framför allt genom att främja vapenhandelsfördraget. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt ratificera fördraget så att det kan träda i kraft efter parlamentets godkännande. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att strikt fullgöra de skyldigheter som följer av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel och att se till att de gör strikta bedömningar av alla licensansökningar utifrån alla de åtta kriterier som fastställts. Medlemsstaterna och EU uppmanas att i internationella forum verka för ökad insyn på de internationella upphandlingsmarknaderna inom försvarssektorn, så att kontrollen över de globala handelsflödena med försvarsmateriel ska kunna utökas, framför allt genom att främja vapenhandelsfördraget. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt ratificera fördraget så att det kan träda i kraft efter parlamentets godkännande.

o

o o

| 77. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, Natos parlamentariska församling samt Natos generalsekreterare. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, Natos parlamentariska församling samt Natos generalsekreterare.

---

(1)  EUT L 183, 13.7.2011, s. 16.

(2)  EUT L 216, 20.8.2009, s. 76.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0455.

(4)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 9.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/35

---

P7_TA(2013)0515

Att stärka EMU:s sociala dimension

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om kommissionens meddelande Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (2013/2841(RSP))

(2016/C 436/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (COM(2013)0690),

| — | med beaktande av rapporten av den 26 juni 2012 från Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuy till Europeiska rådet Mot en verklig ekonomisk och monetär union
   (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 26 juni 2012 från Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuy till Europeiska rådet Mot en verklig ekonomisk och monetär union
   (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2012En plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union – Inledningen till en debatt om Europa (COM(2012)0777), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2012En plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union – Inledningen till en debatt om Europa (COM(2012)0777),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2012 om färdplanen för fullbordandet av den ekonomiska och monetära unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2012 om färdplanen för fullbordandet av den ekonomiska och monetära unionen (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2013Mot en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union: ett instrument för konvergens och konkurrenskraft (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2013Mot en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union: ett instrument för konvergens och konkurrenskraft (COM(2013)0165),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2013Mot en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union – Förhandssamordning av planer för större reformer av den ekonomiska politiken (COM(2013)0166), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2013Mot en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union – Förhandssamordning av planer för större reformer av den ekonomiska politiken (COM(2013)0166),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 14 mars 2013 (3), den 28 juni 2013 (4) och den 25 oktober 2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 14 mars 2013 (3), den 28 juni 2013 (4) och den 25 oktober 2013 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012Mot en verklig ekonomisk och monetär union
   (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012Mot en verklig ekonomisk och monetär union
   (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083) och parlamentets resolution av den 12 juni 2013 om detta meddelande (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083) och parlamentets resolution av den 12 juni 2013 om detta meddelande (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013Den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: genomförande av 2013 års prioriteringar
   (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013Den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: genomförande av 2013 års prioriteringar
   (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 oktober 2009Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 oktober 2009Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU (COM(2009)0567),

| — | med beaktande av den offentliga utfrågningen anordnad av utskottet för sysselsättning och sociala frågor (EMPL) den 9 juli 2013 om den sociala dimensionen av den ekonomiska och monetära unionen – det europeiska systemet för arbetslöshetsersättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågningen anordnad av utskottet för sysselsättning och sociala frågor (EMPL) den 9 juli 2013 om den sociala dimensionen av den ekonomiska och monetära unionen – det europeiska systemet för arbetslöshetsersättning,

| — | med beaktande av publikationen av den 4 oktober 2013 om automatiska stabilisatorer från arbetsgruppen inom kommissionens generaldirektorat för sysselsättning, socialpolitik och inkludering (GD Sysselsättning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av publikationen av den 4 oktober 2013 om automatiska stabilisatorer från arbetsgruppen inom kommissionens generaldirektorat för sysselsättning, socialpolitik och inkludering (GD Sysselsättning),

| — | med beaktande av policydokumentet av den 13 september 2013 från Europeiska centrumet för politiska studier (EPC) Developing the social dimension of a deep and genuine Economic and Monetary Union (Att utveckla den sociala dimensionen i en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union), |
| --- | --- |

—

med beaktande av policydokumentet av den 13 september 2013 från Europeiska centrumet för politiska studier (EPC) Developing the social dimension of a deep and genuine Economic and Monetary Union (Att utveckla den sociala dimensionen i en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union),

| — | med beaktande av Notre Europes studie Blueprint for a Cyclical Shock Insurance in the Euro Area från september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Notre Europes studie Blueprint for a Cyclical Shock Insurance in the Euro Area från september 2013,

| — | med beaktande av Internationella valutafondens diskussionsunderlag Toward a Fiscal Union for the Euro Area från september 2013 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella valutafondens diskussionsunderlag Toward a Fiscal Union for the Euro Area från september 2013 (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om krisens konsekvenser för utsatta gruppers tillgång till vård (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2013 om krisens konsekvenser för utsatta gruppers tillgång till vård (10),

| — | med beaktande av kommissionens Employment and Social Situation, Quarterly Review från oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens Employment and Social Situation, Quarterly Review från oktober 2013,

| — | med beaktande av frågorna till kommissionen om den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (O-000122/2013 – B7-0524/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till kommissionen om den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension (O-000122/2013 – B7-0524/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Arbetslösheten i EU har nått den illavarslande nivån 26,6 miljoner människor (11). |
| --- | --- |

A.

Arbetslösheten i EU har nått den illavarslande nivån 26,6 miljoner människor (11).

| B. | Ungdomsarbetslösheten har nått oanade nivåer med ett genomsnitt på 23 % i EU som helhet. |
| --- | --- |

B.

Ungdomsarbetslösheten har nått oanade nivåer med ett genomsnitt på 23 % i EU som helhet.

| C. | Långtidsarbetslösheten har ökat i de flesta medlemsstater och har nått den hittills högsta nivån någonsin i EU som helhet. |
| --- | --- |

C.

Långtidsarbetslösheten har ökat i de flesta medlemsstater och har nått den hittills högsta nivån någonsin i EU som helhet.

| D. | Den strukturella arbetslösheten och obalanser mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft har ökat. |
| --- | --- |

D.

Den strukturella arbetslösheten och obalanser mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft har ökat.

| E. | Sedan 2007 har fattigdomsnivåerna i EU ökat medan hushållsinkomsterna minskat, vilket lett till att 24,2 % av unionens befolkning nu riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning. |
| --- | --- |

E.

Sedan 2007 har fattigdomsnivåerna i EU ökat medan hushållsinkomsterna minskat, vilket lett till att 24,2 % av unionens befolkning nu riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning.

| F. | Fattigdomen bland förvärvsarbetande har ökat stadigt sedan krisen bröt ut. |
| --- | --- |

F.

Fattigdomen bland förvärvsarbetande har ökat stadigt sedan krisen bröt ut.

| G. | Ökningen av fattigdomen bland förvärvsarbetande och av antalet hushåll där ingen förvärvsarbetar har resulterat i stigande barnfattigdom. |
| --- | --- |

G.

Ökningen av fattigdomen bland förvärvsarbetande och av antalet hushåll där ingen förvärvsarbetar har resulterat i stigande barnfattigdom.

| H. | Inom EU:s medlemsstater har ojämlikheten vuxit, vilket också gäller mellan länderna inom EU, framför allt inom euroområdet. |
| --- | --- |

H.

Inom EU:s medlemsstater har ojämlikheten vuxit, vilket också gäller mellan länderna inom EU, framför allt inom euroområdet.

| I. | Det finns varaktiga skillnader mellan unionsmedlemsstaterna, vilket leder till en snabb polarisering av arbetslösheten, och dessa skillnader ökar också mellan olika regioner och socialgrupper i vissa länder. |
| --- | --- |

I.

Det finns varaktiga skillnader mellan unionsmedlemsstaterna, vilket leder till en snabb polarisering av arbetslösheten, och dessa skillnader ökar också mellan olika regioner och socialgrupper i vissa länder.

| J. | De sociala obalanserna har ökat snabbare i euroområdet än i unionen som helhet. |
| --- | --- |

J.

De sociala obalanserna har ökat snabbare i euroområdet än i unionen som helhet.

| K. | Av bedömningen av situationen för det sociala skyddet framgick det vilka viktiga tendenser inom den sociala utvecklingen som bör hållas under uppsikt. |
| --- | --- |

K.

Av bedömningen av situationen för det sociala skyddet framgick det vilka viktiga tendenser inom den sociala utvecklingen som bör hållas under uppsikt.

| L. | Arbetslösheten i euroområdets periferi nådde 2012 i genomsnitt 17,3 %, jämfört med 7,1 % i euroområdets kärna. |
| --- | --- |

L.

Arbetslösheten i euroområdets periferi nådde 2012 i genomsnitt 17,3 %, jämfört med 7,1 % i euroområdets kärna.

| M. | Den genomsnittliga andelen unga som varken arbetar eller studerar nådde 22,4 % i euroområdets periferi, jämfört med 11,4 % i euroområdets kärna. |
| --- | --- |

M.

Den genomsnittliga andelen unga som varken arbetar eller studerar nådde 22,4 % i euroområdets periferi, jämfört med 11,4 % i euroområdets kärna.

| N. | Fattigdomsnivåerna har ökat i två tredjedelar av unionsmedlemsstaterna, men har stabiliserats i den resterande tredjedelen. |
| --- | --- |

N.

Fattigdomsnivåerna har ökat i två tredjedelar av unionsmedlemsstaterna, men har stabiliserats i den resterande tredjedelen.

| O. | Viktiga steg har tagits för att stärka unionens ekonomiska styrning, men utsikterna till att målen för Europa 2020-strategin uppnås är nu hotade. |
| --- | --- |

O.

Viktiga steg har tagits för att stärka unionens ekonomiska styrning, men utsikterna till att målen för Europa 2020-strategin uppnås är nu hotade.

| P. | Diskussionen om sociala obalanser bör jämställas med diskussionen om makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

P.

Diskussionen om sociala obalanser bör jämställas med diskussionen om makroekonomiska obalanser.

| Q. | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor höll en offentlig utfrågning den 9 juli 2013 om den sociala dimensionen av den ekonomiska och monetära unionen – det europeiska systemet för arbetslöshetsersättning, där man diskuterade och undersökte tanken på automatiska stabilisatorer i euroområdet och möjliga metoder för deras införande. |
| --- | --- |

Q.

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor höll en offentlig utfrågning den 9 juli 2013 om den sociala dimensionen av den ekonomiska och monetära unionen – det europeiska systemet för arbetslöshetsersättning, där man diskuterade och undersökte tanken på automatiska stabilisatorer i euroområdet och möjliga metoder för deras införande.

| R. | Trojkan har bekräftat att ett högkvalitativt deltagande av arbetsmarknadens parter och en stark social dialog, även på nationell nivå, är nödvändig och kan vara till nytta för varje framgångsrik reform och särskilt för reformerna av den ekonomiska och monetära unionen. |
| --- | --- |

R.

Trojkan har bekräftat att ett högkvalitativt deltagande av arbetsmarknadens parter och en stark social dialog, även på nationell nivå, är nödvändig och kan vara till nytta för varje framgångsrik reform och särskilt för reformerna av den ekonomiska och monetära unionen.

| S. | Vissa medlemsstaters ekonomiska situation har äventyrat sysselsättningens kvalitet, det sociala skyddet samt hälso- och säkerhetsnormerna. |
| --- | --- |

S.

Vissa medlemsstaters ekonomiska situation har äventyrat sysselsättningens kvalitet, det sociala skyddet samt hälso- och säkerhetsnormerna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension, och betraktar det som ett första steg mot byggandet av en social dimension av den ekonomiska och monetära unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Att stärka den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension, och betraktar det som ett första steg mot byggandet av en social dimension av den ekonomiska och monetära unionen.

| 2. | Europaparlamentet erkänner uttryckligen att genomförandet av den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension faller under subsidiaritetsprincipen och bäst kan åstadkommas genom metoden med bästa praxis och metoden med inbördes utvärdering på europeisk nivå. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner uttryckligen att genomförandet av den ekonomiska och monetära unionens sociala dimension faller under subsidiaritetsprincipen och bäst kan åstadkommas genom metoden med bästa praxis och metoden med inbördes utvärdering på europeisk nivå.

| 3. | Europaparlamentet anser dock att det behövs mer specifika förslag för att den ekonomiska styrningen ska respektera den sociala dimensionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser dock att det behövs mer specifika förslag för att den ekonomiska styrningen ska respektera den sociala dimensionen.

| 4. | Europaparlamentet yrkar på att sociala överväganden ska ställas i centrum för den europeiska integrationen och tas med i all EU-politik och alla EU-initiativ. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet yrkar på att sociala överväganden ska ställas i centrum för den europeiska integrationen och tas med i all EU-politik och alla EU-initiativ.

| 5. | Europaparlamentet anser att den sociala dimensionen bör sammanjämka utbytesvinster i form av benchlearning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att den sociala dimensionen bör sammanjämka utbytesvinster i form av benchlearning.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att avsikten med EMU:s sociala dimension är att garantera social trygghet och en tillräcklig levnadsstandard för dagens generation och framtidens generationer och anser det därför viktigt att unionsmedborgarna märker att deras union kan främja sociala framsteg. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att avsikten med EMU:s sociala dimension är att garantera social trygghet och en tillräcklig levnadsstandard för dagens generation och framtidens generationer och anser det därför viktigt att unionsmedborgarna märker att deras union kan främja sociala framsteg.

| 7. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av ett socialt Europa med en ”social union” som mål är en följd av den europeiska integrationen |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av ett socialt Europa med en ”social union” som mål är en följd av den europeiska integrationen

| 8. | Europaparlamentet stöder det föreslagna införandet av en resultattavla över viktiga sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer som ska komplettera förfarandet vid makroekonomiska obalanser för att de sociala konsekvenserna av ekonomisk och annan politik med hjälp av konsekvensbedömningar eller övervakning på förhand och i efterhand ska framgå tydligare, och kunna användas vid upprättandet av kommissionens gemensamma sysselsättningsrapport. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder det föreslagna införandet av en resultattavla över viktiga sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer som ska komplettera förfarandet vid makroekonomiska obalanser för att de sociala konsekvenserna av ekonomisk och annan politik med hjälp av konsekvensbedömningar eller övervakning på förhand och i efterhand ska framgå tydligare, och kunna användas vid upprättandet av kommissionens gemensamma sysselsättningsrapport.

| 9. | Europaparlamentet avvisar alla harmoniseringar eller sammanjämkningar som leder till att medlemsstaternas sociala skydd nivelleras till en miniminivå. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet avvisar alla harmoniseringar eller sammanjämkningar som leder till att medlemsstaternas sociala skydd nivelleras till en miniminivå.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att de föreslagna indikatorerna är ett möjligt sätt att ge en heltäckande bild av sysselsättningen och de sociala förhållandena i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att de föreslagna indikatorerna är ett möjligt sätt att ge en heltäckande bild av sysselsättningen och de sociala förhållandena i medlemsstaterna.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla relevanta indikatorer präglas av medvetenhet om jämställdhetsperspektivet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla relevanta indikatorer präglas av medvetenhet om jämställdhetsperspektivet.

| 12. | Europaparlamentet ser gärna att den föreslagna indikatorn för ungdomsarbetslöshet på frivillig grund inbegriper unga upp till 30 års ålder, i enlighet med ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ser gärna att den föreslagna indikatorn för ungdomsarbetslöshet på frivillig grund inbegriper unga upp till 30 års ålder, i enlighet med ungdomsgarantin.

| 13. | Europaparlamentet ser gärna att det på resultattavlan tas med indikatorer om barnfattigdomsnivåer, tillgång till hälso- och sjukvård, bostadslöshet och ett index för anständigt arbete, för att det ska gå att ordentligt bedöma den sociala situationen i Europa. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet ser gärna att det på resultattavlan tas med indikatorer om barnfattigdomsnivåer, tillgång till hälso- och sjukvård, bostadslöshet och ett index för anständigt arbete, för att det ska gå att ordentligt bedöma den sociala situationen i Europa.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att de sociala konsekvenserna av politik och reformer ska framgå tydligare, genom konsekvensbedömning och övervakning av politiska reformer både på förhand och i efterhand. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att de sociala konsekvenserna av politik och reformer ska framgå tydligare, genom konsekvensbedömning och övervakning av politiska reformer både på förhand och i efterhand.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet att fastställa konkreta riktmärken för sysselsättningsindikatorerna och de sociala indikatorerna i form av ett socialt grundskydd för unionen för att främja en konvergens uppåt, tillsammans med sociala framsteg. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet att fastställa konkreta riktmärken för sysselsättningsindikatorerna och de sociala indikatorerna i form av ett socialt grundskydd för unionen för att främja en konvergens uppåt, tillsammans med sociala framsteg.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att låta Europaparlamentet och arbetsmarknadens parter delta i fastställandet av sysselsättningsindikatorerna och de sociala indikatorerna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att låta Europaparlamentet och arbetsmarknadens parter delta i fastställandet av sysselsättningsindikatorerna och de sociala indikatorerna.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det behövs stöd till de stora inneboende möjligheterna i socialt företagande, med allt vad det vill säga av social innovation på europeisk nivå, för att främja de nationella sociala systemen och stimulera tillväxt och sysselsättningsskapande i den vita och den gröna ekonomin, framför allt för ungdomar, i alla medlemsstater och regioner. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att det behövs stöd till de stora inneboende möjligheterna i socialt företagande, med allt vad det vill säga av social innovation på europeisk nivå, för att främja de nationella sociala systemen och stimulera tillväxt och sysselsättningsskapande i den vita och den gröna ekonomin, framför allt för ungdomar, i alla medlemsstater och regioner.

| 18. | Europaparlamentet understryker behovet av att se till att övervakningen av sysselsättningen och den sociala utvecklingen kan bidra till en bättre förståelse av de sociala skillnaderna mellan medlemsstaterna och syftar, dels till att minska dem och dels till att förhindra social dumpning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker behovet av att se till att övervakningen av sysselsättningen och den sociala utvecklingen kan bidra till en bättre förståelse av de sociala skillnaderna mellan medlemsstaterna och syftar, dels till att minska dem och dels till att förhindra social dumpning.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska varje medlemsstatsrapports överensstämmelse med Europa 2020-målen, särskilt i fråga om fattigdomsminskning och sysselsättning, och att noggrant granska kopplingarna och det ömsesidiga beroendet mellan olika politikområden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska varje medlemsstatsrapports överensstämmelse med Europa 2020-målen, särskilt i fråga om fattigdomsminskning och sysselsättning, och att noggrant granska kopplingarna och det ömsesidiga beroendet mellan olika politikområden.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att stabilisatorernas roll och funktionssätt inte kommit fram i kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar att stabilisatorernas roll och funktionssätt inte kommit fram i kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter föreslås få delta varje år i arbetet med den europeiska planeringsterminen, bland annat inom ramen för kommittén för den sociala dialogen, innan den årliga tillväxtöversikten antas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter föreslås få delta varje år i arbetet med den europeiska planeringsterminen, bland annat inom ramen för kommittén för den sociala dialogen, innan den årliga tillväxtöversikten antas.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar uppropet om att EU:s budget ska användas på bästa möjliga sätt för att utveckla den sociala dimensionen av EMU och för att ytterligare stödja arbetstagarnas rörlighet, för att EU:s sysselsättningspotential ska komma till maximal nytta. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar uppropet om att EU:s budget ska användas på bästa möjliga sätt för att utveckla den sociala dimensionen av EMU och för att ytterligare stödja arbetstagarnas rörlighet, för att EU:s sysselsättningspotential ska komma till maximal nytta.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser en ännu mer aktiv roll för arbetsmarknadens parter i den europeiska planeringsterminen och beklagar den makroekonomiska dialogens alltför formella karaktär. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser en ännu mer aktiv roll för arbetsmarknadens parter i den europeiska planeringsterminen och beklagar den makroekonomiska dialogens alltför formella karaktär.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre integrera parlamentets i det föregående nämnda resolution av den 23 oktober 2013 samt kommissionens i det föregående nämnda meddelande av den 2 oktober 2013 och denna resolution om detta meddelande, i utformandet av den årliga tillväxtöversikten 2014. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre integrera parlamentets i det föregående nämnda resolution av den 23 oktober 2013 samt kommissionens i det föregående nämnda meddelande av den 2 oktober 2013 och denna resolution om detta meddelande, i utformandet av den årliga tillväxtöversikten 2014.

| 25. | Europaparlamentet erinrar om att man kan uppnå en god styrning av den ekonomiska och monetära unionen och dess konsekvenser endast om alla berörda parter, alltså också arbetsmarknadens parter, får medverka. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla berörda parter, också arbetsmarknadens parter, får vara med vid den ekonomiska styrningen och framför allt vid arbetet med den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet erinrar om att man kan uppnå en god styrning av den ekonomiska och monetära unionen och dess konsekvenser endast om alla berörda parter, alltså också arbetsmarknadens parter, får medverka. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla berörda parter, också arbetsmarknadens parter, får vara med vid den ekonomiska styrningen och framför allt vid arbetet med den europeiska planeringsterminen.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet i december 2013 att fastställa vilka framåtsyftande åtgärder som behövs för att stärka den sociala aspekten av den ekonomiska och monetära unionen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet i december 2013 att fastställa vilka framåtsyftande åtgärder som behövs för att stärka den sociala aspekten av den ekonomiska och monetära unionen.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska rådet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska rådet.

---

(1)  EUCO 00120/2012.

(2)  EUCO 00205/2012.

(3)  EUCO 00023/2013.

(4)  EUCO 00104/2/2013.

(5)  EUCO 00169/2013.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0430.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2013)0266.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0447.

(9)  SDN/13/09.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2013)0328.

(11)  EU Employment and Social Situation: Quarterly Review, oktober 2013.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/39

---

P7_TA(2013)0516

Bangladesh: mänskliga rättigheter och det kommande valet

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om Bangladesh: de mänskliga rättigheterna och det förestående valet (2013/2951(RSP))

(2016/C 436/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bangladesh, särskilt resolutionerna av den 23 maj 2013 (1), 14 mars 2013 (2), 17 januari 2013 (3), 10 juli 2008 (4) och 6 september 2007 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bangladesh, särskilt resolutionerna av den 23 maj 2013 (1), 14 mars 2013 (2), 17 januari 2013 (3), 10 juli 2008 (4) och 6 september 2007 (5),

| — | med beaktande av skrivelsen från Europeiska unionens uppdragschefer med anledning av Europadagen mot dödsstraff den 10 oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från Europeiska unionens uppdragschefer med anledning av Europadagen mot dödsstraff den 10 oktober 2013,

| — | med beaktande av uttalandet av den 12 augusti 2013 från EU:s delegation i Bangladesh om frihetsberövandet av Adilur Rahman Khan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 12 augusti 2013 från EU:s delegation i Bangladesh om frihetsberövandet av Adilur Rahman Khan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 6 november 2013 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, om dödsdomen i Bangladesh mot 152 soldater för det blodiga myteriet 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 6 november 2013 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, om dödsdomen i Bangladesh mot 152 soldater för det blodiga myteriet 2009,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 9 december 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 9 december 1998,

| — | med beaktande av den allmänna återkommande utvärderingen av Bangladesh för 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna återkommande utvärderingen av Bangladesh för 2013,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU har goda och långvariga förbindelser med Bangladesh, bland annat genom samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling. |
| --- | --- |

A.

EU har goda och långvariga förbindelser med Bangladesh, bland annat genom samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling.

| B. | Parlamentsval ska hållas i Bangladesh före den 25 januari 2014, efter fem års styre av en vald, civil regering. Fria och rättvisa val som medger insyn är av stor betydelse för att stärka det relativt stabila demokratiska styre som landet har utvecklat under de senaste fem åren. |
| --- | --- |

B.

Parlamentsval ska hållas i Bangladesh före den 25 januari 2014, efter fem års styre av en vald, civil regering. Fria och rättvisa val som medger insyn är av stor betydelse för att stärka det relativt stabila demokratiska styre som landet har utvecklat under de senaste fem åren.

| C. | Hittills har runt 30 bangladeshier dödats och hundratals sårats i samband med politiskt våld under generalstrejker (”hartal”) som Bangladeshs nationalistparti (BNP) under ledning av den tidigare premiärministern Begum Khaleda Zia uppmanat till. Det allierade partiet Jamaat-e-Islami har begärt att det förestående valet ska övervakas av en ”partilös” expeditionsministär och uppmanat premiärminister Sheikh Hasina att avgå. |
| --- | --- |

C.

Hittills har runt 30 bangladeshier dödats och hundratals sårats i samband med politiskt våld under generalstrejker (”hartal”) som Bangladeshs nationalistparti (BNP) under ledning av den tidigare premiärministern Begum Khaleda Zia uppmanat till. Det allierade partiet Jamaat-e-Islami har begärt att det förestående valet ska övervakas av en ”partilös” expeditionsministär och uppmanat premiärminister Sheikh Hasina att avgå.

| D. | Arbetsnedläggelsen har fått till följd att fem ledande oppositionspolitiker gripits av regeringen och, enligt BNP-källor, till att runt 1 000 BNP-anhängare gripits i landsbygdsområden sedan fredagen den 8 november 2013. |
| --- | --- |

D.

Arbetsnedläggelsen har fått till följd att fem ledande oppositionspolitiker gripits av regeringen och, enligt BNP-källor, till att runt 1 000 BNP-anhängare gripits i landsbygdsområden sedan fredagen den 8 november 2013.

| E. | De sittande ministrarna har avgått, och premiärminister Hasina från Awamiförbundet har erbjudit sig att bilda en regering som inbegriper samtliga partier. Det ledande oppositionspartiet har så här långt dock inte antagit erbjudandet. |
| --- | --- |

E.

De sittande ministrarna har avgått, och premiärminister Hasina från Awamiförbundet har erbjudit sig att bilda en regering som inbegriper samtliga partier. Det ledande oppositionspartiet har så här långt dock inte antagit erbjudandet.

| F. | Genom åren har både BNP och Awamiförbundet haft motsägelsefulla och skiftande åsikter om fördelarna med en expeditionsministär. I maj 2011 ogiltigförklarade Högsta domstolen den 15 år gamla författningsbestämmelsen att en vald regering vid utgången av sin mandatperiod ska lämna ifrån sig makten till en utnämnd, opartisk expeditionsministär som ska övervaka ett nytt parlamentsval. Högsta domstolen slog emellertid fast att det ogiltigförklarade systemet kunde fortsätta att tillämpas under ytterligare två valperioder av hänsyn till ”säkerheten för staten och dess folk”. Systemet misskrediterades av den senaste, militärstödda expeditionsministären under 2007–2008, när denna vägrade att anordna val under närmare två års tid och lät fängsla ledarna för de två största partierna, Sheikh Hasina och Begum Khaleda Zia (tillsammans med hennes son Tarique Rahman). |
| --- | --- |

F.

Genom åren har både BNP och Awamiförbundet haft motsägelsefulla och skiftande åsikter om fördelarna med en expeditionsministär. I maj 2011 ogiltigförklarade Högsta domstolen den 15 år gamla författningsbestämmelsen att en vald regering vid utgången av sin mandatperiod ska lämna ifrån sig makten till en utnämnd, opartisk expeditionsministär som ska övervaka ett nytt parlamentsval. Högsta domstolen slog emellertid fast att det ogiltigförklarade systemet kunde fortsätta att tillämpas under ytterligare två valperioder av hänsyn till ”säkerheten för staten och dess folk”. Systemet misskrediterades av den senaste, militärstödda expeditionsministären under 2007–2008, när denna vägrade att anordna val under närmare två års tid och lät fängsla ledarna för de två största partierna, Sheikh Hasina och Begum Khaleda Zia (tillsammans med hennes son Tarique Rahman).

| G. | Efter domen lade Awamiförbundet fram en femtonde författningsändring och slopade systemet med en expeditionsministär, trots att BNP-oppositionen vägrade att samarbeta om denna reform. |
| --- | --- |

G.

Efter domen lade Awamiförbundet fram en femtonde författningsändring och slopade systemet med en expeditionsministär, trots att BNP-oppositionen vägrade att samarbeta om denna reform.

| H. | Sedan Sheikh Hasina kom till makten har det i Bangladesh genomförts fem regionval som Awamiförbundet har förlorat och som inte har gett upphov till några anklagelser om oegentligheter. |
| --- | --- |

H.

Sedan Sheikh Hasina kom till makten har det i Bangladesh genomförts fem regionval som Awamiförbundet har förlorat och som inte har gett upphov till några anklagelser om oegentligheter.

| I. | Den utfattiga delen av Bangladeshs befolkning, som är beroende av en daglig lön för att överleva, har drabbats hårt av strejkerna. Bangladeshs bräckliga ekonomi, som redan prövats av den senaste tidens traumatiska olyckor i konfektionsindustrin, lär fortsätta att ta stryk. |
| --- | --- |

I.

Den utfattiga delen av Bangladeshs befolkning, som är beroende av en daglig lön för att överleva, har drabbats hårt av strejkerna. Bangladeshs bräckliga ekonomi, som redan prövats av den senaste tidens traumatiska olyckor i konfektionsindustrin, lär fortsätta att ta stryk.

| J. | Det förekommer beskyllningar om att Jamaat-e-Islami understöder strejkerna för att obstruera förfarandena i målen om krigsförbrytelser mot partiets ledare. |
| --- | --- |

J.

Det förekommer beskyllningar om att Jamaat-e-Islami understöder strejkerna för att obstruera förfarandena i målen om krigsförbrytelser mot partiets ledare.

| K. | Den 5 november 2013, i en av de största rättegångarna i historien, avkunnades dödsdomar mot 152 soldater av en specialdomstol tillsatt att döma i mål om brott begångna under myteriet 2009, då 74 personer, däribland 57 arméofficerare, brutalt mördades. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, uttryckte bestörtning över dödsdomarna efter rapporter om att de tilltalade hade torterats och att massrättegångarna inte uppfyllde människorättsliga normer. |
| --- | --- |

K.

Den 5 november 2013, i en av de största rättegångarna i historien, avkunnades dödsdomar mot 152 soldater av en specialdomstol tillsatt att döma i mål om brott begångna under myteriet 2009, då 74 personer, däribland 57 arméofficerare, brutalt mördades. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, uttryckte bestörtning över dödsdomarna efter rapporter om att de tilltalade hade torterats och att massrättegångarna inte uppfyllde människorättsliga normer.

| L. | Aktivister från icke-statliga organisationer, advokater, journalister och fackföreningsföreträdare som försvarar de medborgerliga rättigheterna är fortsatt under tryck. Myndigheterna har underlåtit att inleda ordentliga utredningar av utomrättsliga avrättningar, tortyr och försvinnanden, som i fallet med fackföreningsledaren och människorättsförsvararen Aminul Islam. |
| --- | --- |

L.

Aktivister från icke-statliga organisationer, advokater, journalister och fackföreningsföreträdare som försvarar de medborgerliga rättigheterna är fortsatt under tryck. Myndigheterna har underlåtit att inleda ordentliga utredningar av utomrättsliga avrättningar, tortyr och försvinnanden, som i fallet med fackföreningsledaren och människorättsförsvararen Aminul Islam.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att vardagslivet i Bangladesh lamslagits till följd av de generalstrejker som organiserats av oppositionspartierna BNP och Jamaat-e-Islami och sammandrabbningen mellan de båda politiska lägren – Awamiförbundet och oppositionen -inför parlamentsvalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över att vardagslivet i Bangladesh lamslagits till följd av de generalstrejker som organiserats av oppositionspartierna BNP och Jamaat-e-Islami och sammandrabbningen mellan de båda politiska lägren – Awamiförbundet och oppositionen -inför parlamentsvalet.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att Bangladeshs parlament inte lyckades få till stånd enighet mellan samtliga partier om regeringsmakten under perioden före valet, med tanke på att de flesta demokratier lyckas hantera denna fas utan expeditionsministär. Parlamentet vädjar till Bangladeshs regering och opposition att sätta landets bästa i första rummet och att finna en kompromiss som ger Bangladeshs folk chansen att uttrycka sin vilja. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att Bangladeshs parlament inte lyckades få till stånd enighet mellan samtliga partier om regeringsmakten under perioden före valet, med tanke på att de flesta demokratier lyckas hantera denna fas utan expeditionsministär. Parlamentet vädjar till Bangladeshs regering och opposition att sätta landets bästa i första rummet och att finna en kompromiss som ger Bangladeshs folk chansen att uttrycka sin vilja.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för Bangladeshs rykte som ett tolerant samhälle med många olika trosinriktningar, och fördömer grupper och fraktioner som försöker uppamma spänningar mellan folkgrupper för sina egna syftens skull. Parlamentet uppmanar alla grupper och individer att visa tolerans och återhållsamhet, särskilt inför, under och efter valet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för Bangladeshs rykte som ett tolerant samhälle med många olika trosinriktningar, och fördömer grupper och fraktioner som försöker uppamma spänningar mellan folkgrupper för sina egna syftens skull. Parlamentet uppmanar alla grupper och individer att visa tolerans och återhållsamhet, särskilt inför, under och efter valet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar samtliga parter att inte bojkotta valet, eftersom detta skulle beröva medborgarna en politisk valmöjlighet och undergräva Bangladeshs sociala och ekonomiska stabilitet och dess imponerande utveckling, särskilt i fråga om millenniemålen, katastrofhantering, arbetstagarrättigheter och kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar samtliga parter att inte bojkotta valet, eftersom detta skulle beröva medborgarna en politisk valmöjlighet och undergräva Bangladeshs sociala och ekonomiska stabilitet och dess imponerande utveckling, särskilt i fråga om millenniemålen, katastrofhantering, arbetstagarrättigheter och kvinnors egenmakt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs valkommission att organisera och övervaka nästa allmänna val på ett fullständigt öppet sätt. Parlamentet stöder erkännandet av nya politiska partier som har för avsikt att ställa upp i nästa allmänna val och som uppfyller rimliga krav på politisk medverkan och representation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs valkommission att organisera och övervaka nästa allmänna val på ett fullständigt öppet sätt. Parlamentet stöder erkännandet av nya politiska partier som har för avsikt att ställa upp i nästa allmänna val och som uppfyller rimliga krav på politisk medverkan och representation.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar alla politiska partier att avstå från alla former av våld och anstiftan till våld under valprocessen och att förhindra en upprepning av de våldsamma, politiskt motiverade sammandrabbningar som inträffade första halvåret 2013. Parlamentet uttrycker i detta sammanhang allvarlig oro över det politiskt motiverade våld som blossat upp på senare tid och som kostade tiotals människor livet i slutet av oktober 2013. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar alla politiska partier att avstå från alla former av våld och anstiftan till våld under valprocessen och att förhindra en upprepning av de våldsamma, politiskt motiverade sammandrabbningar som inträffade första halvåret 2013. Parlamentet uttrycker i detta sammanhang allvarlig oro över det politiskt motiverade våld som blossat upp på senare tid och som kostade tiotals människor livet i slutet av oktober 2013.

| 7. | Europaparlamentet inser behovet av försoning, rättvisa och ansvarsutkrävande för de brott som begicks under 1971 års självständighetskrig. Parlamentet framhåller och stöder Folkrättstribunalens (ICT) viktiga roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet inser behovet av försoning, rättvisa och ansvarsutkrävande för de brott som begicks under 1971 års självständighetskrig. Parlamentet framhåller och stöder Folkrättstribunalens (ICT) viktiga roll i detta sammanhang.

| 8. | Europaparlamentet beklagar emellertid djupt det växande antalet avrättningar som ska verkställas i Bangladesh och de massdödsdomar som avkunnats i rättegångarna mot de inblandade i 2009 års myteri vid gränsbevakningen. Parlamentet vidhåller att nationella och internationella normer för rättvisa rättegångar och korrekta förfaranden måste tillämpas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar emellertid djupt det växande antalet avrättningar som ska verkställas i Bangladesh och de massdödsdomar som avkunnats i rättegångarna mot de inblandade i 2009 års myteri vid gränsbevakningen. Parlamentet vidhåller att nationella och internationella normer för rättvisa rättegångar och korrekta förfaranden måste tillämpas.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sitt starka motstånd mot dödsstraffets tillämpning i alla situationer och under alla omständigheter, och uppmanar de behöriga myndigheterna i Bangladesh att införa ett officiellt moratorium för avrättningar som ett första steg mot ett avskaffande av dödsstraffet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sitt starka motstånd mot dödsstraffets tillämpning i alla situationer och under alla omständigheter, och uppmanar de behöriga myndigheterna i Bangladesh att införa ett officiellt moratorium för avrättningar som ett första steg mot ett avskaffande av dödsstraffet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att återskapa det gynnsamma klimat för civilsamhällets organisationer, däribland människorättsförsvarare, som har bidragit så starkt till Bangladeshs utveckling, så att de kan bedriva sin verksamhet fritt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att återskapa det gynnsamma klimat för civilsamhällets organisationer, däribland människorättsförsvarare, som har bidragit så starkt till Bangladeshs utveckling, så att de kan bedriva sin verksamhet fritt.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs myndigheter att genomföra snara, oberoende och insynsvänliga utredningar av fall där människorättsförsvarares rättigheter åsidosatts, bland annat genom hot, attacker, mord, tortyr och misshandel, så att alla ansvariga kan identifieras och ställas inför rätta. Parlamentet framhåller särskilt fallet med fackföreningsledaren Aminul Islam och fallen med journalisterna Sagar Sarowar och Meherun Runi. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs myndigheter att genomföra snara, oberoende och insynsvänliga utredningar av fall där människorättsförsvarares rättigheter åsidosatts, bland annat genom hot, attacker, mord, tortyr och misshandel, så att alla ansvariga kan identifieras och ställas inför rätta. Parlamentet framhåller särskilt fallet med fackföreningsledaren Aminul Islam och fallen med journalisterna Sagar Sarowar och Meherun Runi.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma initiativ om förbättrade arbetsförhållanden i konfektionsindustrin som tagits av Bangladeshs regering och Internationella arbetsorganisationen (ILO), i samarbete med regeringen och med arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter. Parlamentet uppmanar europeiska och andra internationella klädmärken att uppfylla de löften och utfästelser som gjordes efter att fabriken Rana Plaza rasat samman, bland annat inom ramen för överenskommelsen om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar det gemensamma initiativ om förbättrade arbetsförhållanden i konfektionsindustrin som tagits av Bangladeshs regering och Internationella arbetsorganisationen (ILO), i samarbete med regeringen och med arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter. Parlamentet uppmanar europeiska och andra internationella klädmärken att uppfylla de löften och utfästelser som gjordes efter att fabriken Rana Plaza rasat samman, bland annat inom ramen för överenskommelsen om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att slopa kravet på 30 procents ”representativitet” för registrering av fackföreningar, att utvidga arbetslagstiftningens tillämpningsområde till arbetstagarkategorier som hittills varit undantagna, att införa ett förbud mot arbetsgivares inblandning i interna fackföreningsfrågor, att utvidga arbetslagstiftningen till industriella frizoner (Export Processing Zones, EPZ) samt att garantera rätt till kollektivförhandlingar för organisationer för arbetstagares välbefinnande (WWA) och samtidigt göra det lättare att registrera WWA-organisationer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att slopa kravet på 30 procents ”representativitet” för registrering av fackföreningar, att utvidga arbetslagstiftningens tillämpningsområde till arbetstagarkategorier som hittills varit undantagna, att införa ett förbud mot arbetsgivares inblandning i interna fackföreningsfrågor, att utvidga arbetslagstiftningen till industriella frizoner (Export Processing Zones, EPZ) samt att garantera rätt till kollektivförhandlingar för organisationer för arbetstagares välbefinnande (WWA) och samtidigt göra det lättare att registrera WWA-organisationer.

| 14. | Europaparlamentet ser fram emot att Bangladesh ska samarbeta fullt ut med FN:s fördragsorgan och skicka en stående inbjudan till de särskilda förfarandena i FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet ser fram emot att Bangladesh ska samarbeta fullt ut med FN:s fördragsorgan och skicka en stående inbjudan till de särskilda förfarandena i FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter samt Pakistans regering och parlament. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s råd för mänskliga rättigheter samt Pakistans regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0230.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0100.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0027.

(4)  EUT C 294 E, 3.12.2009, s. 77.

(5)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 240.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/42

---

P7_TA(2013)0517

Qatar: situationen för migrerande arbetstagare

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om Qatar: situationen för gästarbetare (2013/2952(RSP))

(2016/C 436/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2011 om Europeiska unionens förbindelser med Gulfstaternas samarbetsråd (1),

| — | med beaktande av det gemensamma rådet och ministermötet EU–Gulfstaternas samarbetsråd den 30 juni 2013 i Manama, Bahrain, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma rådet och ministermötet EU–Gulfstaternas samarbetsråd den 30 juni 2013 i Manama, Bahrain,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1990 om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1990 om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar,

| — | med beaktande av Internationella fotbollsförbundets (Fifas) beslut av den 2 december 2010 om att VM i fotboll 2022 kommer att hållas i Qatar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella fotbollsförbundets (Fifas) beslut av den 2 december 2010 om att VM i fotboll 2022 kommer att hållas i Qatar,

| — | med beaktande av att Qatar ratificerat Internationella arbetsorganisationens konvention angående tvångs- eller obligatoriskt arbete (C029) av den 12 mars 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Qatar ratificerat Internationella arbetsorganisationens konvention angående tvångs- eller obligatoriskt arbete (C029) av den 12 mars 1998,

| — | med beaktande av besluten av den 22 augusti 2005 av Qatars minister med ansvar för offentlig förvaltning och bostadspolitik rörande tillämpningen av arbetslag nr 14/2004 om fastställande av villkor och förfaranden för att utfärda licenser till qatarier som vill anställa utländska arbetstagare och Qatars lag om sponsorskap nr 4 från 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besluten av den 22 augusti 2005 av Qatars minister med ansvar för offentlig förvaltning och bostadspolitik rörande tillämpningen av arbetslag nr 14/2004 om fastställande av villkor och förfaranden för att utfärda licenser till qatarier som vill anställa utländska arbetstagare och Qatars lag om sponsorskap nr 4 från 2009,

| — | med beaktande av uppdragsbeskrivningen av FN:s särskilde rapportör om migranters mänskliga rättigheter, François Crépeau, av den 10 november 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppdragsbeskrivningen av FN:s särskilde rapportör om migranters mänskliga rättigheter, François Crépeau, av den 10 november 2013,

| — | med beaktande av rapporterna från Human Rights Watch och Amnesty International om byggnadsarbetarnas situation i Qatar inför VM och det besök som Amnesty Internationals generalsekreterare nyligen gjorde i landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från Human Rights Watch och Amnesty International om byggnadsarbetarnas situation i Qatar inför VM och det besök som Amnesty Internationals generalsekreterare nyligen gjorde i landet,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I Qatar bor uppskattningsvis 1,35 miljoner utlänningar som utgör nästan 90 procent av landets arbetskraft. Gästarbetarna är till största delen sysselsatta inom byggnads- och tjänstesektorn eller i hushåll. Qatar har därmed den största andelen gästarbetare i förhållande till den inhemska befolkningen i hela världen. Minst ytterligare 500 000 gästarbetare förväntas komma till Qatar för att påskynda byggandet inför VM i fotboll 2022. De flesta gästarbetare kommer från Indien och Nepal, men även från Bangladesh, Pakistan, Filippinerna och Sri Lanka. |
| --- | --- |

A.

I Qatar bor uppskattningsvis 1,35 miljoner utlänningar som utgör nästan 90 procent av landets arbetskraft. Gästarbetarna är till största delen sysselsatta inom byggnads- och tjänstesektorn eller i hushåll. Qatar har därmed den största andelen gästarbetare i förhållande till den inhemska befolkningen i hela världen. Minst ytterligare 500 000 gästarbetare förväntas komma till Qatar för att påskynda byggandet inför VM i fotboll 2022. De flesta gästarbetare kommer från Indien och Nepal, men även från Bangladesh, Pakistan, Filippinerna och Sri Lanka.

| B. | Enligt uppgifter från Internationella fackliga samorganisationen (IFS) som erhållits via Indiens och Nepals ambassader i landet dör varje år i genomsnitt 200 arbetstagare från vart och ett av dessa länder i Qatar – en situation som kan förvärras ytterligare under tiden fram till VM 2022. |
| --- | --- |

B.

Enligt uppgifter från Internationella fackliga samorganisationen (IFS) som erhållits via Indiens och Nepals ambassader i landet dör varje år i genomsnitt 200 arbetstagare från vart och ett av dessa länder i Qatar – en situation som kan förvärras ytterligare under tiden fram till VM 2022.

| C. | Internationella arbetsorganisationen (ILO) har varnat för att Qatar ännu inte fullt ut har genomfört den internationella konventionen angående tvångs- eller obligatoriskt arbete som landet ratificerade 1998. ILO har inrättat en trepartskommitté för att se över bevismaterialet och lämna rekommendationer till regeringen i Qatar om hur den kan uppfylla sina internationella åtaganden. |
| --- | --- |

C.

Internationella arbetsorganisationen (ILO) har varnat för att Qatar ännu inte fullt ut har genomfört den internationella konventionen angående tvångs- eller obligatoriskt arbete som landet ratificerade 1998. ILO har inrättat en trepartskommitté för att se över bevismaterialet och lämna rekommendationer till regeringen i Qatar om hur den kan uppfylla sina internationella åtaganden.

| D. | Ordföranden för Qatars nationella människorättskommitté har medgett att vissa problem har förekommit och försäkrat att han och regeringen gör allt för att åtgärda dem. De qatariska myndigheterna har meddelat att arbetslagarna kommer att ändras och att man håller på att bygga bostäder till arbetarna. |
| --- | --- |

D.

Ordföranden för Qatars nationella människorättskommitté har medgett att vissa problem har förekommit och försäkrat att han och regeringen gör allt för att åtgärda dem. De qatariska myndigheterna har meddelat att arbetslagarna kommer att ändras och att man håller på att bygga bostäder till arbetarna.

| E. | Visasponsorsystemet, som går under namnet kafalasystemet, innebär att arbetstagare inte kan byta jobb utan sin arbetsgivares tillstånd och att de inte kan lämna landet om inte deras arbetsgivare undertecknar ett utresetillstånd. Kafalasystemet utnyttjas ofta eftersom arbetsgivarna behåller arbetstagarnas pass och löner och arbetstagare ofta blir tvungna att betala upp till 3 500 dollar för att få ett visum från sin ”kafeel” eller sponsorn, något som innebär att gästarbetarna får mycket stora skulder. |
| --- | --- |

E.

Visasponsorsystemet, som går under namnet kafalasystemet, innebär att arbetstagare inte kan byta jobb utan sin arbetsgivares tillstånd och att de inte kan lämna landet om inte deras arbetsgivare undertecknar ett utresetillstånd. Kafalasystemet utnyttjas ofta eftersom arbetsgivarna behåller arbetstagarnas pass och löner och arbetstagare ofta blir tvungna att betala upp till 3 500 dollar för att få ett visum från sin ”kafeel” eller sponsorn, något som innebär att gästarbetarna får mycket stora skulder.

| F. | Internationella fackliga samorganisationen (IFS) lämnade i mars 2013 in ett klagomål till Qatars arbetsministerium gentemot ett flertal qatariska företag. Avdelningen för förhållandet mellan arbetsmarknadens parter vid arbetsministeriet i Qatar fick ta emot 6 000 klagomål från arbetstagare 2012. IFS och Bygg- och Träarbetareinternationalen har fördömt situationen och tillsammans lämnat in klagomål till ILO om arbetsförhållandena och föreningsfriheten i Qatar. |
| --- | --- |

F.

Internationella fackliga samorganisationen (IFS) lämnade i mars 2013 in ett klagomål till Qatars arbetsministerium gentemot ett flertal qatariska företag. Avdelningen för förhållandet mellan arbetsmarknadens parter vid arbetsministeriet i Qatar fick ta emot 6 000 klagomål från arbetstagare 2012. IFS och Bygg- och Träarbetareinternationalen har fördömt situationen och tillsammans lämnat in klagomål till ILO om arbetsförhållandena och föreningsfriheten i Qatar.

| 1. | Europaparlamentet beklagar dödsfallen bland gästarbetare i Qatar och uttrycker sitt deltagande med deras familjer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar dödsfallen bland gästarbetare i Qatar och uttrycker sitt deltagande med deras familjer.

| 2. | Europaparlamentet oroas över arbetsförhållandena för gästarbetare i Qatar, däribland de långa arbetstiderna, de farliga arbetsförhållandena, att de tvingas arbeta flera månader utan lön, att deras pass beslagtas, att de tvingas bo i överbefolkade läger, att de förvägras rätten att bilda fackföreningar och att de inte får tillgång till gratis dricksvatten i den extrema värmen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet oroas över arbetsförhållandena för gästarbetare i Qatar, däribland de långa arbetstiderna, de farliga arbetsförhållandena, att de tvingas arbeta flera månader utan lön, att deras pass beslagtas, att de tvingas bo i överbefolkade läger, att de förvägras rätten att bilda fackföreningar och att de inte får tillgång till gratis dricksvatten i den extrema värmen.

| 3. | Europaparlamentet är medvetet om de problem som en nationell arbetskraft bestående av nästan 90 procent gästarbetare innebär för de qatariska myndigheterna, samt om de praktiska svårigheter med att upprätthålla lagen som detta medför. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är medvetet om de problem som en nationell arbetskraft bestående av nästan 90 procent gästarbetare innebär för de qatariska myndigheterna, samt om de praktiska svårigheter med att upprätthålla lagen som detta medför.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den qatariska regeringens besked om att den kommer att svartlista företag som utnyttjar gästarbetare. Parlamentet välkomnar regeringens och i synnerhet Qatars nationella människorättskommittés arbete med att öka gästarbetarnas kunskaper om deras rättigheter och skyldigheter enligt internationell lag. Människorättskommitténs beslut att upprätta ett nytt centrum för att hantera och lösa gästarbetarnas rättigheter är lovvärt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar den qatariska regeringens besked om att den kommer att svartlista företag som utnyttjar gästarbetare. Parlamentet välkomnar regeringens och i synnerhet Qatars nationella människorättskommittés arbete med att öka gästarbetarnas kunskaper om deras rättigheter och skyldigheter enligt internationell lag. Människorättskommitténs beslut att upprätta ett nytt centrum för att hantera och lösa gästarbetarnas rättigheter är lovvärt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Qatars myndigheter att effektivt genomdriva lagstiftningen på detta område, inklusive förbudet mot beslagtagning av pass, genom att väcka åtal vid överträdelser och utdöma kännbara straff för företag och enskilda som bryter mot de lagar som skyddar gästarbetarnas rättigheter. Parlamentet välkomnar de qatariska myndigheternas åtagande om att anta lagar om hushållsarbetare som ska innehålla ett verkligt skydd av arbetarnas rättigheter och effektiva efterlevnadsmekanismer. I detta sammanhang är det viktigt att snabbt anta det lagförslag om hushållsarbetare som för närvarande debatteras i det högsta rådet för familjefrågor. Parlamentet konstaterar att de flesta hushållsarbetare är kvinnor. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Qatars myndigheter att effektivt genomdriva lagstiftningen på detta område, inklusive förbudet mot beslagtagning av pass, genom att väcka åtal vid överträdelser och utdöma kännbara straff för företag och enskilda som bryter mot de lagar som skyddar gästarbetarnas rättigheter. Parlamentet välkomnar de qatariska myndigheternas åtagande om att anta lagar om hushållsarbetare som ska innehålla ett verkligt skydd av arbetarnas rättigheter och effektiva efterlevnadsmekanismer. I detta sammanhang är det viktigt att snabbt anta det lagförslag om hushållsarbetare som för närvarande debatteras i det högsta rådet för familjefrågor. Parlamentet konstaterar att de flesta hushållsarbetare är kvinnor.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de behöriga regeringsorganens förslag att genomföra en undersökning av alla anklagelser, liksom de qatariska myndigheternas löfte om att öka antalet arbetsinspektörer som har i uppgift att kontrollera att arbetslagstiftningen efterlevs. Parlamentet förväntar sig att arbetsinspektörerna får utbildning om mänskliga rättigheter och hoppas att de får stöd av tolkar i sitt arbete. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar de behöriga regeringsorganens förslag att genomföra en undersökning av alla anklagelser, liksom de qatariska myndigheternas löfte om att öka antalet arbetsinspektörer som har i uppgift att kontrollera att arbetslagstiftningen efterlevs. Parlamentet förväntar sig att arbetsinspektörerna får utbildning om mänskliga rättigheter och hoppas att de får stöd av tolkar i sitt arbete.

| 7. | Europaparlamentet oroas av praxisen att fängsla personer enbart på grund av att de har ”rymt” från sina arbetsgivare, och uppmanar de qatariska myndigheterna att upphöra med detta. Parlamentet kräver dessutom att alla invandrare som har frihetsberövats ges möjlighet att kontakta sina familjer, erbjuds konsulära tjänster, ges tillgång till advokat och tolk samt får rätt att omedelbart överklaga fängslandet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet oroas av praxisen att fängsla personer enbart på grund av att de har ”rymt” från sina arbetsgivare, och uppmanar de qatariska myndigheterna att upphöra med detta. Parlamentet kräver dessutom att alla invandrare som har frihetsberövats ges möjlighet att kontakta sina familjer, erbjuds konsulära tjänster, ges tillgång till advokat och tolk samt får rätt att omedelbart överklaga fängslandet.

| 8. | Europaparlament välkomnar att problemet med de franska fotbollsspelarna Zahir Belounis och Stéphane Morello, som har drabbats av sponsorsystemet och därmed förhindrats att lämna landet, är på väg att lösas, samt uppmanar de qatariska myndigheterna och Fifa att se till att något liknande inte kan inträffa igen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlament välkomnar att problemet med de franska fotbollsspelarna Zahir Belounis och Stéphane Morello, som har drabbats av sponsorsystemet och därmed förhindrats att lämna landet, är på väg att lösas, samt uppmanar de qatariska myndigheterna och Fifa att se till att något liknande inte kan inträffa igen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Qatar att ratificera Internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar, Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Qatar att ratificera Internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar, Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Qatar att ratificera ILO:s konventioner, däribland de om gästarbetare, organisationsfrihet, rätten till föreningsfrihet och kollektivförhandlingar, hushållsarbetare och privat arbetsförmedling, samt att söka tekniskt stöd från ILO för att säkerställa att Qatars lagstiftning och agerande följer dessa konventioner. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Qatar att ratificera ILO:s konventioner, däribland de om gästarbetare, organisationsfrihet, rätten till föreningsfrihet och kollektivförhandlingar, hushållsarbetare och privat arbetsförmedling, samt att söka tekniskt stöd från ILO för att säkerställa att Qatars lagstiftning och agerande följer dessa konventioner.

| 11. | Europaparlamentet vill se fler husrum för gästarbetare, och då särskilt husrum för kvinnor och barn som är anpassade efter deras behov. Parlamentet välkomnar beskedet från den 9 november 2013 om uppförandet av bostäder för 60 000 arbetare, som ska stå klara i december 2013. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet vill se fler husrum för gästarbetare, och då särskilt husrum för kvinnor och barn som är anpassade efter deras behov. Parlamentet välkomnar beskedet från den 9 november 2013 om uppförandet av bostäder för 60 000 arbetare, som ska stå klara i december 2013.

| 12. | Europaparlamentet upprepar att det är mycket viktigt för förbindelserna mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) att GCC, däribland Qatar, ratificerar Internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar att det är mycket viktigt för förbindelserna mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) att GCC, däribland Qatar, ratificerar Internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar.

| 13. | Europaparlamentet vädjar till de europeiska företag som bygger arenor och annan infrastruktur i Qatar att ta sitt ansvar och erbjuda arbetsförhållanden som uppfyller internationella standarder för mänskliga rättigheter, samt uppmanar EU:s medlemsstater att vidta åtgärder för att se till att deras anläggnings-, bygg- och konsultföretag uppfyller OECD:s riktlinjer och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet vädjar till de europeiska företag som bygger arenor och annan infrastruktur i Qatar att ta sitt ansvar och erbjuda arbetsförhållanden som uppfyller internationella standarder för mänskliga rättigheter, samt uppmanar EU:s medlemsstater att vidta åtgärder för att se till att deras anläggnings-, bygg- och konsultföretag uppfyller OECD:s riktlinjer och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de qatariska myndigheterna att ha ett nära samarbete med behöriga myndigheter i gästarbetarnas ursprungsländer, och då kontrollera rekryteringsföretagens roll när det gäller att skicka gästarbetare till Qatar. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att hjälpa regeringarna i ursprungsländerna, som framför allt ligger i Asien, att förbättra behandlingen av gästarbetare. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar de qatariska myndigheterna att ha ett nära samarbete med behöriga myndigheter i gästarbetarnas ursprungsländer, och då kontrollera rekryteringsföretagens roll när det gäller att skicka gästarbetare till Qatar. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att hjälpa regeringarna i ursprungsländerna, som framför allt ligger i Asien, att förbättra behandlingen av gästarbetare.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar idén från internationella organisationen för fotbollsspelare (FIFPro) om att införa oberoende arbetskontrollanter som utses av Fifa och ILO och som ges tillträde till alla byggarbetsplatser samt får befogenhet att ge bindande rekommendationer för att säkerställa att internationella arbetsnormer respekteras i Qatar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar idén från internationella organisationen för fotbollsspelare (FIFPro) om att införa oberoende arbetskontrollanter som utses av Fifa och ILO och som ges tillträde till alla byggarbetsplatser samt får befogenhet att ge bindande rekommendationer för att säkerställa att internationella arbetsnormer respekteras i Qatar.

| 16. | Europaparlamentet påminner Fifa om att dess ansvar går utöver att utveckla fotbollen och att organisera turneringar. Parlamentet uppmanar Fifa att, med stöd av dess europeiska medlemmar, skicka en tydlig signal till Qatar om att förhindra att förberedelserna inför VM 2022 överskuggas av anklagelser om tvångsarbete. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner Fifa om att dess ansvar går utöver att utveckla fotbollen och att organisera turneringar. Parlamentet uppmanar Fifa att, med stöd av dess europeiska medlemmar, skicka en tydlig signal till Qatar om att förhindra att förberedelserna inför VM 2022 överskuggas av anklagelser om tvångsarbete.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Staten Qatars regering och parlament, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna i Gulfstaternas samarbetsråd, Internationella fotbollsförbundet (Fifa), Europeiska fotbollsförbundet (Uefa), Internationella arbetsorganisationen (ILO) samt FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Staten Qatars regering och parlament, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna i Gulfstaternas samarbetsråd, Internationella fotbollsförbundet (Fifa), Europeiska fotbollsförbundet (Uefa), Internationella arbetsorganisationen (ILO) samt FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna.

---

(1)  EUT C 247 E, 17.8.2012, s. 1.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/45

---

P7_TA(2013)0518

Rättvis rättskipning i Bolivia, särskilt i fallen Előd Tóásó och Mario Tadic

Europaparlamentets resolution av den 21 november 2013 om rättvisa rättsprocesser i Bolivia, i synnerhet i fallen med Előd Tóásó och Mario Tadić (2013/2953(RSP))

(2016/C 436/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artiklarna 9 och 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artiklarna 9 och 10,

| — | med beaktande av den Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Bolivia har undertecknat och ratificerat, särskilt artiklarna 9, 10, 14, 15 och 16, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Bolivia har undertecknat och ratificerat, särskilt artiklarna 9, 10, 14, 15 och 16,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som Bolivia har undertecknat och ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som Bolivia har undertecknat och ratificerat,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt artiklarna 1, 2, 3, 5, 6 och 7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt artiklarna 1, 2, 3, 5, 6 och 7,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 47 och 48, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 47 och 48,

| — | med beaktande av Amerikanska konventionen om mänskliga rättigheter, som Bolivia har undertecknat och ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amerikanska konventionen om mänskliga rättigheter, som Bolivia har undertecknat och ratificerat,

| — | med beaktande av Inter-amerikanska konventionen om förebyggande och bestraffning av tortyr, som Bolivia har undertecknat och ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Inter-amerikanska konventionen om förebyggande och bestraffning av tortyr, som Bolivia har undertecknat och ratificerat,

| — | med beaktande av Bolivias författning och lag om rättegång i brottmål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bolivias författning och lag om rättegång i brottmål,

| — | med beaktande av förklaringen av den 23 maj 2012 från utskottet för mänskliga rättigheter, minoritetsfrågor, medborgerliga frågor och religiösa frågor, samt utrikesutskottet i den ungerska nationalförsamlingen och med beaktande av den förklaring som antogs av det bolivianska representanthuset den 12 juni 2012 som ett svar på den ungerska förklaringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 23 maj 2012 från utskottet för mänskliga rättigheter, minoritetsfrågor, medborgerliga frågor och religiösa frågor, samt utrikesutskottet i den ungerska nationalförsamlingen och med beaktande av den förklaring som antogs av det bolivianska representanthuset den 12 juni 2012 som ett svar på den ungerska förklaringen,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Bolivia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Bolivia,

| — | med beaktande av artikel 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I den bolivianska staden Santa Cruz de la Sierra grep bolivianska säkerhetsstyrkor den 16 april 2009 den ungerska medborgaren Előd Tóásó och den kroatiska medborgaren Mario Tadić, samtidigt som tre andra personer, den rumänska medborgaren Árpád Magyarosi, den iriska medborgaren Michael Martin Dwyer och den ungerska medborgaren Eduardo Rózsa Flores, dödades i skottlossningen. |
| --- | --- |

A.

I den bolivianska staden Santa Cruz de la Sierra grep bolivianska säkerhetsstyrkor den 16 april 2009 den ungerska medborgaren Előd Tóásó och den kroatiska medborgaren Mario Tadić, samtidigt som tre andra personer, den rumänska medborgaren Árpád Magyarosi, den iriska medborgaren Michael Martin Dwyer och den ungerska medborgaren Eduardo Rózsa Flores, dödades i skottlossningen.

| B. | Előd Tóásó och Mario Tadić har hållits häktade utan åtal sedan dess, vilket strider mot den bolivianska lag som anger att den maximala häktningstiden före rättegång är 36 månader och alltså skulle ha löpt ut den 16 april 2012. |
| --- | --- |

B.

Előd Tóásó och Mario Tadić har hållits häktade utan åtal sedan dess, vilket strider mot den bolivianska lag som anger att den maximala häktningstiden före rättegång är 36 månader och alltså skulle ha löpt ut den 16 april 2012.

| C. | Enligt uppgift har Előd Tóásós och Mario Tadićs mänskliga rättigheter kränkts, både i samband med gripandet och under rättsprocessen. |
| --- | --- |

C.

Enligt uppgift har Előd Tóásós och Mario Tadićs mänskliga rättigheter kränkts, både i samband med gripandet och under rättsprocessen.

| D. | Den 18 maj 2010, när Előd Tóásó och Mario Tadić redan satt häktade, ändrades artikel 239 i den bolivianska lagen om rättegång i brottmål så att den period en person kan sitta häktad utan rättegång förlängdes retroaktivt från 12 till 36 månader. |
| --- | --- |

D.

Den 18 maj 2010, när Előd Tóásó och Mario Tadić redan satt häktade, ändrades artikel 239 i den bolivianska lagen om rättegång i brottmål så att den period en person kan sitta häktad utan rättegång förlängdes retroaktivt från 12 till 36 månader.

| E. | Den 17 december 2010 framfördes anklagelser om terrorism offentligt. |
| --- | --- |

E.

Den 17 december 2010 framfördes anklagelser om terrorism offentligt.

| F. | I sitt yttrande 63/2011 fastställer FN:s arbetsgrupp för undersökning av godtyckliga fängslanden att Bolivia bryter mot den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna på ett flertal punkter, dessutom bekräftar man att Előd Tóásó greps utan arresteringsorder och har hållits fängslad illegalt. Arbetsgruppen uppmanade därför den bolivianska regeringen att omedelbart frige Előd Tóásó. |
| --- | --- |

F.

I sitt yttrande 63/2011 fastställer FN:s arbetsgrupp för undersökning av godtyckliga fängslanden att Bolivia bryter mot den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna på ett flertal punkter, dessutom bekräftar man att Előd Tóásó greps utan arresteringsorder och har hållits fängslad illegalt. Arbetsgruppen uppmanade därför den bolivianska regeringen att omedelbart frige Előd Tóásó.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de bolivianska myndigheterna att säkerställa en rättvis och oberoende rättegång för Előd Tóásó och Mario Tadić. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de bolivianska myndigheterna att säkerställa en rättvis och oberoende rättegång för Előd Tóásó och Mario Tadić.

| 2. | Europaparlamentet har tagit del av den rapport som det bolivianska parlamentet, på grundval av sin egen politiska undersökning av fallet, har antagit och sedan gett bred spridning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet har tagit del av den rapport som det bolivianska parlamentet, på grundval av sin egen politiska undersökning av fallet, har antagit och sedan gett bred spridning.

| 3. | Europaparlamentet vill se en oberoende utredning, där internationella experter deltar, av Árpád Magyarosis, Michael Martin Dwyers och Eduardo Rózsa Flores död. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet vill se en oberoende utredning, där internationella experter deltar, av Árpád Magyarosis, Michael Martin Dwyers och Eduardo Rózsa Flores död.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att se till att fallet fortsätter att stå högt på dagordningen i sina kontakter med den bolivianska regeringen, samt att vidta konkreta åtgärder och steg i ärendet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att se till att fallet fortsätter att stå högt på dagordningen i sina kontakter med den bolivianska regeringen, samt att vidta konkreta åtgärder och steg i ärendet.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, Mångnationella staten Bolivias regering och mångnationella lagstiftande församling, generalsekreteraren för Organisationen för amerikanska stater, FN:s generalsekreterare och FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, Mångnationella staten Bolivias regering och mångnationella lagstiftande församling, generalsekreteraren för Organisationen för amerikanska stater, FN:s generalsekreterare och FN:s råd för mänskliga rättigheter.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 19 november 2013

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/47

---

P7_TA(2013)0456

Interinstitutionellt avtal om budgetsamarbete och sund ekonomisk förvaltning

Europaparlamentets beslut av den 19 november 2013 om ingåendet av ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2011/2152(ACI))

(2016/C 436/10)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av utkastet till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning,

| — | med beaktande av artiklarna 310, 311, 312 och 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 310, 311, 312 och 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 i syfte att uppnå ett positivt resultat av förfarandet för godkännande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 i syfte att uppnå ett positivt resultat av förfarandet för godkännande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 8 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 8 februari 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2013 om Europeiska rådets slutsatser av den 7-8 februari 2013 avseende den fleråriga budgetramen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2013 om Europeiska rådets slutsatser av den 7-8 februari 2013 avseende den fleråriga budgetramen (2),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av 28 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av 28 juni 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2013 om den politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2013 om den politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av artikel 127.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 127.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0337/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0337/2013), och av följande skäl:

| A. | En politisk överenskommelse nåddes på högsta politiska nivå den 27 juni 2013 mellan parlamentet, rådets irländska ordförandeskap och kommissionen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och om ett nytt interinstitutionellt avtal. |
| --- | --- |

A.

En politisk överenskommelse nåddes på högsta politiska nivå den 27 juni 2013 mellan parlamentet, rådets irländska ordförandeskap och kommissionen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och om ett nytt interinstitutionellt avtal.

| B. | För första gången utnyttjades de nya bestämmelserna för den fleråriga budgetramen vilka infördes genom Lissabonfördraget, särskilt med tanke på den utvidgade roll och de större befogenheter som de ger parlamentet. |
| --- | --- |

B.

För första gången utnyttjades de nya bestämmelserna för den fleråriga budgetramen vilka infördes genom Lissabonfördraget, särskilt med tanke på den utvidgade roll och de större befogenheter som de ger parlamentet.

| C. | Det är lämpligt att i samband med den fleråriga budgetramen anta ett interinstitutionellt avtal för att införa budgetdisciplin och förbättra det årliga budgetförfarandet och samarbetet mellan institutionerna i budgetfrågor. |
| --- | --- |

C.

Det är lämpligt att i samband med den fleråriga budgetramen anta ett interinstitutionellt avtal för att införa budgetdisciplin och förbättra det årliga budgetförfarandet och samarbetet mellan institutionerna i budgetfrågor.

| 1. | Europaparlamentet accepterar den politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och om ett nytt interinstitutionella avtal. Parlamentet är fast beslutet att under de kommande budgetförfarandena helt och fullt utnyttja de nya instruments som införts, särskilt när det gäller flexibilitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet accepterar den politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och om ett nytt interinstitutionella avtal. Parlamentet är fast beslutet att under de kommande budgetförfarandena helt och fullt utnyttja de nya instruments som införts, särskilt när det gäller flexibilitet.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att den långa och mödosamma förhandlingsprocessen, både inom rådet och på interinstitutionell nivå, tillsammans med dess resultat utgör en otillfredsställande tillämpning av de nya bestämmelserna för den fleråriga budgetramen vilka infördes genom Lissabonfördraget, särskilt med tanke på den utvidgade roll och större befogenheter som de ger Europaparlamentet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att den långa och mödosamma förhandlingsprocessen, både inom rådet och på interinstitutionell nivå, tillsammans med dess resultat utgör en otillfredsställande tillämpning av de nya bestämmelserna för den fleråriga budgetramen vilka infördes genom Lissabonfördraget, särskilt med tanke på den utvidgade roll och större befogenheter som de ger Europaparlamentet.

| 3. | Europaparlamentet förkastar rådets förhandlingsstrategi som innebar att rådets förhandlare var bundna av Europeiska rådets slutsatser från den 8 februari 2013 när det gällde frågor som ska avgöras enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, såsom detaljerade tilldelningskriterier, finansieringsramar per program eller mottagare samt diskretionära ekonomiska bidrag för att justera nivån på nationella utbetalningar från unionens budget, och därmed hindrade båda lagstiftanden grenarna från att föra ordentliga förhandlingar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förkastar rådets förhandlingsstrategi som innebar att rådets förhandlare var bundna av Europeiska rådets slutsatser från den 8 februari 2013 när det gällde frågor som ska avgöras enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, såsom detaljerade tilldelningskriterier, finansieringsramar per program eller mottagare samt diskretionära ekonomiska bidrag för att justera nivån på nationella utbetalningar från unionens budget, och därmed hindrade båda lagstiftanden grenarna från att föra ordentliga förhandlingar.

| 4. | Europaparlamentet beklagar också att de täta kontakterna och mötena mellan dess delegation och de på varandra följande rådsordförandeskapen under de senaste åren inte påverkat förhandlingarnas anda, tidsplan eller innehåll eller rådets ståndpunkt, inbegripet behovet att skilja mellan de lagstiftande och budgetära aspekterna i avtalet om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar också att de täta kontakterna och mötena mellan dess delegation och de på varandra följande rådsordförandeskapen under de senaste åren inte påverkat förhandlingarnas anda, tidsplan eller innehåll eller rådets ståndpunkt, inbegripet behovet att skilja mellan de lagstiftande och budgetära aspekterna i avtalet om den fleråriga budgetramen.

| 5. | Europaparlamentet påpekar avslutningsvis att i enlighet med artikel 312.5 i EUF-fördraget bör alternativa arbetsrutiner utarbetas i framtiden för att underlätta antagandet av den fleråriga budgetramen, vilka säkerställer att parlamentets lagstiftnings- och budgetbefogenheter i enlighet med EUF-fördraget respekteras till fullo, att rådet också faktiskt förhandlar om alla s.k. budgetramsanknutna delar av programmens rättsliga grunder samt att Europeiska rådet avstår från att agera som lagstiftare, vilket strider mot EUF-fördraget. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar avslutningsvis att i enlighet med artikel 312.5 i EUF-fördraget bör alternativa arbetsrutiner utarbetas i framtiden för att underlätta antagandet av den fleråriga budgetramen, vilka säkerställer att parlamentets lagstiftnings- och budgetbefogenheter i enlighet med EUF-fördraget respekteras till fullo, att rådet också faktiskt förhandlar om alla s.k. budgetramsanknutna delar av programmens rättsliga grunder samt att Europeiska rådet avstår från att agera som lagstiftare, vilket strider mot EUF-fördraget.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar sitt budgetutskott att tillsammans med sitt utskott för konstitutionella frågor dra nödvändiga slutsatser och lägga fram nya förslag, i god tid före den översyn som ska göras 2016, efter valet, om hur förhandlingarna om den fleråriga budgetramen bör gå till, så att hela förfarandet för fastställandet av budgeten blir demokratiskt och transparent. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar sitt budgetutskott att tillsammans med sitt utskott för konstitutionella frågor dra nödvändiga slutsatser och lägga fram nya förslag, i god tid före den översyn som ska göras 2016, efter valet, om hur förhandlingarna om den fleråriga budgetramen bör gå till, så att hela förfarandet för fastställandet av budgeten blir demokratiskt och transparent.

| 7. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av det bifogade avtalet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av det bifogade avtalet.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna avtalet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna avtalet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0360.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0078.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0304.

---

BILAGA

Interinstitutionellt avtal mellan europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av det interinstitutionella avtalet, som offentliggjorts i EUT C 373 av den 20 december 2013, s. 1.)

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 19 november 2013

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/49

---

P7_TA(2013)0455

Den fleråriga budgetramen 2014–2020 ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (11791/2013 – C7-0238/2013 – 2011/0177(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2016/C 436/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (COM(2011)0398) och kommissionens ändrade förslag (COM(2012)0388), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (COM(2011)0398) och kommissionens ändrade förslag (COM(2012)0388),

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning (11791/2013), och rådets rättelse till detta av den 14 november 2013 (11791/2013 COR 1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning (11791/2013), och rådets rättelse till detta av den 14 november 2013 (11791/2013 COR 1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen(C7-0238/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen(C7-0238/2013),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 i syfte att uppnå ett positivt resultat av förfarandet för godkännande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 i syfte att uppnå ett positivt resultat av förfarandet för godkännande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2013 om Europeiska rådets slutsatser av den 7–8 februari 2013 avseende den fleråriga budgetramen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2013 om Europeiska rådets slutsatser av den 7–8 februari 2013 avseende den fleråriga budgetramen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2013 om den politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2013 om den politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av artiklarna 75 och 81.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 75 och 81.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från budgetutskottet, yttrandet från utskottet för regional utveckling och skrivelsen från utskottet för transport och turism (A7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från budgetutskottet, yttrandet från utskottet för regional utveckling och skrivelsen från utskottet för transport och turism (A7-0389/2013),

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 enligt bilagan till denna resolution. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 enligt bilagan till denna resolution.

| 2. | Europaparlamentet godkänner de gemensamma förklaringarna från Europaparlamentet, rådet och kommissionen som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner de gemensamma förklaringarna från Europaparlamentet, rådet och kommissionen som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens förklaring som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tar del av kommissionens förklaring som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0360.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0078.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0304.

---

BILAGA 1:

UTKAST TILL RÅDETS FÖRORDNING OM DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN FÖR 2014–2020

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013.)

---

BILAGA 2

FÖRKLARINGAR

Gemensamt uttalande om egna medel

| 1. | I enlighet med artikel 311 i EUF-fördraget ska unionen se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik. Det fastställs även att budgeten utan att det inverkar på andra inkomster ska finansieras helt av egna medel. I artikel 311 tredje stycket anges att rådet i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, med enhällighet och efter att ha hört Europaparlamentet, ska anta ett beslut om systemet för unionens egna medel och att rådet, inom ramen för detta, kan inrätta nya kategorier av egna medel eller upphäva en befintlig kategori. |
| --- | --- |

1.

I enlighet med artikel 311 i EUF-fördraget ska unionen se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik. Det fastställs även att budgeten utan att det inverkar på andra inkomster ska finansieras helt av egna medel. I artikel 311 tredje stycket anges att rådet i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, med enhällighet och efter att ha hört Europaparlamentet, ska anta ett beslut om systemet för unionens egna medel och att rådet, inom ramen för detta, kan inrätta nya kategorier av egna medel eller upphäva en befintlig kategori.

| 2. | I juni 2011 lade kommissionen därför fram förslag till reform av unionens system för egna medel. Europeiska rådets enades vid mötet den 7–8 februari om att bestämmelserna för egna medel bör vägledas av de övergripande målen om enkelhet, öppenhet och rättvisa. Europeiska rådet uppmanade även rådet att fortsätta arbetet med kommissionens förslag om en ny kategori momsbaserade egna medel. Det uppmanade även de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner att undersöka om denna kan bli grunden för en ny kategori egna medel i EU:s budget. |
| --- | --- |

2.

I juni 2011 lade kommissionen därför fram förslag till reform av unionens system för egna medel. Europeiska rådets enades vid mötet den 7–8 februari om att bestämmelserna för egna medel bör vägledas av de övergripande målen om enkelhet, öppenhet och rättvisa. Europeiska rådet uppmanade även rådet att fortsätta arbetet med kommissionens förslag om en ny kategori momsbaserade egna medel. Det uppmanade även de medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner att undersöka om denna kan bli grunden för en ny kategori egna medel i EU:s budget.

| 3. | Frågan om egna medel kräver ytterligare arbete. I detta syfte kommer en högnivågrupp att sammankallas vars medlemmar ska utses av de tre institutionerna. Den kommer att beakta alla befintliga eller kommande bidrag från de tre EU-institutionerna och de nationella parlamenten. Den bör utnyttja lämplig sakkunskap, bland annat hos nationella budgetmyndigheter och finanspolitiska myndigheter samt oberoende experter. |
| --- | --- |

3.

Frågan om egna medel kräver ytterligare arbete. I detta syfte kommer en högnivågrupp att sammankallas vars medlemmar ska utses av de tre institutionerna. Den kommer att beakta alla befintliga eller kommande bidrag från de tre EU-institutionerna och de nationella parlamenten. Den bör utnyttja lämplig sakkunskap, bland annat hos nationella budgetmyndigheter och finanspolitiska myndigheter samt oberoende experter.

| 4. | Gruppen kommer att göra en allmän översyn av systemet för egna medel, vägledd av de övergripande målen om enkelhet, öppenhet, rättvisa och demokratisk ansvarighet. En första utvärdering kommer att läggas fram i slutet av 2014. Framstegen i arbetet kommer att bedömas på politisk nivå genom regelbundna möten, minst en gång var sjätte månad. |
| --- | --- |

4.

Gruppen kommer att göra en allmän översyn av systemet för egna medel, vägledd av de övergripande målen om enkelhet, öppenhet, rättvisa och demokratisk ansvarighet. En första utvärdering kommer att läggas fram i slutet av 2014. Framstegen i arbetet kommer att bedömas på politisk nivå genom regelbundna möten, minst en gång var sjätte månad.

| 5. | De nationella parlamenten kommer att inbjudas till en interinstitutionell konferens 2016 för att utvärdera detta arbete. |
| --- | --- |

5.

De nationella parlamenten kommer att inbjudas till en interinstitutionell konferens 2016 för att utvärdera detta arbete.

| 6. | Baserat på resultatet av arbetet kommer kommissionen att bedöma om nya initiativ gällande egna medel är lämpliga. Bedömning kommer att ske parallellt med den översyn som avses i artikel 1a i förordningen om den fleråriga budgetramen med tanke på de reformer skulle kunna övervägas för den period som omfattas av nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

6.

Baserat på resultatet av arbetet kommer kommissionen att bedöma om nya initiativ gällande egna medel är lämpliga. Bedömning kommer att ske parallellt med den översyn som avses i artikel 1a i förordningen om den fleråriga budgetramen med tanke på de reformer skulle kunna övervägas för den period som omfattas av nästa fleråriga budgetram.

Gemensamt uttalande om förbättrad effektivitet hos de offentliga utgifterna i fråga om EU:s åtgärder

Europaparlamentet, rådet och kommissionen är överens om att samarbeta för kostnadsbesparingar och bättre samverkan på nationell och europeisk nivå i syfte att förbättra effektiviteten i de offentliga utgifterna i fråga om EU:s åtgärder. För detta ändamål kommer institutionerna, enligt vad de anser vara lämpligt, bland annat utnyttja kunskap om bästa metoder, informationsutbyte och tillgängliga oberoende utvärderingar. Resultaten bör läggas fram och användas som utgångspunkt för kommissionens förslag för nästa fleråriga budgetram.

Gemensamt uttalande

Europaparlamentet, rådet och kommissionen är överens om att det årliga budgetförfarandet för den fleråriga budgetramen 2014–2020 på lämpligt sätt ska ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet och beakta hur unionens övergripande budgetram bidrar till ökad jämställdhet (och säkerställer jämställdhetsintegrering).

Gemensamt uttalande om artikel 15 i rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020<BR>(tidigare not till artikel 9f, som i dokument 11655/13)

Institutionerna enas om att använda det belopp som avses i artikel 15 i rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 på följande sätt: 2 143 miljoner EUR till ungdomssysselsättning, 200 miljoner EUR till Horisont 2020, 150 miljoner EUR till Erasmus och 50 miljoner EUR till Cosme.

Uttalande från Europeiska kommissionen om nationella förvaltningsförklaringar

I sin resolution om ansvarsfrihet av den 17 april 2013 begärde Europaparlamentet att det upprättas en mall för de nationella förvaltningsförklaringar som ska utfärdas av medlemsstaterna på lämplig politisk nivå. Kommissionen är beredd att behandla denna begäran och uppmanar Europaparlamentet och rådet att delta i en arbetsgrupp i syfte att utfärda rekommendationer före slutet av detta år.

Uttalande från Europeiska kommissionen om översynen/revideringen

När det gäller bestämmelserna i artikel 1A i förordningen om den fleråriga budgetramen bekräftar kommissionen sin avsikt att, med beaktande av resultatet av översynen, lägga fram lagstiftningsförslag om en revidering av förordningen om den fleråriga budgetramen. I detta sammanhang kommer kommissionen särskilt att uppmärksamma hur den globala marginalen för betalningar fungerar för att säkerställa att det totala taket för betalningar är tillgängligt under hela perioden. Kommissionen kommer också att undersöka hur den totala marginalen för åtaganden utvecklas. Kommissionen kommer också att beakta de särskilda kraven i programmet Horisont 2020. Kommissionen kommer även att undersöka hur den kan anpassa sina förslag till den fleråriga budgetramen efter institutionernas politiska cykler.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/52

---

P7_TA(2013)0457

Förslag till ändringsbudget nr 7/2013 – Förstärkning av Europeiska socialfonden för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten, fattigdomen och det sociala utanförskapet i Frankrike, Italien och Spanien

Europaparlamentets resolution av den 19 november 2013 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 7/2013 för budgetåret 2013, avsnitt III – kommissionen (14180/2013 – C7-0350/2013 – 2013/2160(BUD))

(2016/C 436/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1),

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013, slutgiltigt antagen den 12 december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013, slutgiltigt antagen den 12 december 2012 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (4),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2013 som kommissionen antog den 25 juli 2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2013 som kommissionen antog den 25 juli 2013 (COM(2013)0557),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 7/2013 som rådet antog den 7 oktober 2013 och översände till Europaparlamentet den 14 oktober 2013 (14180/2013 – C7-0350/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 7/2013 som rådet antog den 7 oktober 2013 och översände till Europaparlamentet den 14 oktober 2013 (14180/2013 – C7-0350/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0367/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0367/2013), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 7 för 2013 (FÄB 7/2013) avser en ökning av åtagandebemyndigandena med 150 miljoner EUR i rubrik 1b i den fleråriga budgetramen, i syfte att åtgärda vissa problem som följer av slutresultatet av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020 och som berör Frankrike, Italien och Spanien. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 7 för 2013 (FÄB 7/2013) avser en ökning av åtagandebemyndigandena med 150 miljoner EUR i rubrik 1b i den fleråriga budgetramen, i syfte att åtgärda vissa problem som följer av slutresultatet av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020 och som berör Frankrike, Italien och Spanien.

| B. | Det ytterligare anslaget bör bidra till att hantera de särskilda problemen med arbetslöshet, särskilt ungdomsarbetslöshet, fattigdom och social utestängning i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Det ytterligare anslaget bör bidra till att hantera de särskilda problemen med arbetslöshet, särskilt ungdomsarbetslöshet, fattigdom och social utestängning i dessa medlemsstater.

| C. | Kommissionen anser att det lämpligaste sättet att bistå dessa medlemsstater är att förstärka Europeiska socialfonden (ESF). |
| --- | --- |

C.

Kommissionen anser att det lämpligaste sättet att bistå dessa medlemsstater är att förstärka Europeiska socialfonden (ESF).

| D. | Förstärkningen med 150 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden kommer att täckas av marginalen under utgiftstaket för rubrik 1b (16 miljoner EUR) och genom att flexibilitetsmekanismen utnyttjas (134 miljoner EUR) med inriktning på denna särskilda åtgärd. |
| --- | --- |

D.

Förstärkningen med 150 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden kommer att täckas av marginalen under utgiftstaket för rubrik 1b (16 miljoner EUR) och genom att flexibilitetsmekanismen utnyttjas (134 miljoner EUR) med inriktning på denna särskilda åtgärd.

| 1. | Europaparlamentet tar del av förslaget till ändringsbudget nr 7/2013, som lades fram av kommissionen den 25 juli 2013 och som avser en ökning av åtagandebemyndigandena med 150 miljoner EUR i rubrik 1b i den fleråriga budgetramen, i syfte att åtgärda vissa problem som följer av slutresultatet av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020 och som berör Frankrike, Italien och Spanien. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tar del av förslaget till ändringsbudget nr 7/2013, som lades fram av kommissionen den 25 juli 2013 och som avser en ökning av åtagandebemyndigandena med 150 miljoner EUR i rubrik 1b i den fleråriga budgetramen, i syfte att åtgärda vissa problem som följer av slutresultatet av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020 och som berör Frankrike, Italien och Spanien.

| 2. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att avsätta detta ytterligare anslag till befintliga ESF-program i de berörda medlemsstaterna, i syfte att hantera de särskilda problemen med arbetslöshet, särskilt ungdomsarbetslöshet, och social utestängning. Parlamentet förväntar sig att kommissionen inom rimlig tid rapporterar till Europaparlamentet om vilka konkreta åtgärder och insatser som finansierats med detta anslag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att avsätta detta ytterligare anslag till befintliga ESF-program i de berörda medlemsstaterna, i syfte att hantera de särskilda problemen med arbetslöshet, särskilt ungdomsarbetslöshet, och social utestängning. Parlamentet förväntar sig att kommissionen inom rimlig tid rapporterar till Europaparlamentet om vilka konkreta åtgärder och insatser som finansierats med detta anslag.

| 3. | Europaparlamentet noterar vidare att det ytterligare anslaget på 150 miljoner EUR främst kommer att finansieras genom flexibilitetsmekanismen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar vidare att det ytterligare anslaget på 150 miljoner EUR främst kommer att finansieras genom flexibilitetsmekanismen.

| 4. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 7/2013. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 7/2013.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara att ändringsbudget nr 7/2013 är slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara att ändringsbudget nr 7/2013 är slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 66, 8.3.2013.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/54

---

P7_TA(2013)0458

Förslag till ändringsbudget nr 8/2013 (FÄB 2a) – ökning av utbetalningarna under den aktuella rubriken i den fleråriga budgetramen och brist på betalningsbemyndiganden i 2013 års budget

Europaparlamentets resolution av den 19 november 2013 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 8/2013 för budgetåret 2013, avsnitt III – kommissionen (14871/2013 – C7-0387/2013 – 2013/2227(BUD))

(2016/C 436/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1)

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013, slutgiltigt antagen den 12 december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013, slutgiltigt antagen den 12 december 2012 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (4) |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (4)

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 8/2013 som kommissionen antog den 25 september 2013 (COM(2013)0669), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 8/2013 som kommissionen antog den 25 september 2013 (COM(2013)0669),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 8/2013 som rådet antog den 30 oktober och översände till Europaparlamentet den 31 oktober 2013 (14871/2013 – C7-0387/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 8/2013 som rådet antog den 30 oktober och översände till Europaparlamentet den 31 oktober 2013 (14871/2013 – C7-0387/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0371/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0371/2013),

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 8 för 2013 avser en ökning av betalningsbemyndigandena med 3,9 miljarder EUR i rubrikerna 1a, 1b, 2, 3a, 3b och 4 i den fleråriga budgetramen, i syfte att tillmötesgå de återstående behoven fram till slutet av året, så att rättsliga förpliktelser som härrör från tidigare och löpande åtaganden kan fullgöras och ekonomiska påföljder undvikas, och så att mottagarna får tillgång till de medel som planerats inom EU:s olika politikområden. Betalningarna avser sådana åtaganden som Europaparlamentet och rådet godkänt i tidigare årliga budgetar. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 8 för 2013 avser en ökning av betalningsbemyndigandena med 3,9 miljarder EUR i rubrikerna 1a, 1b, 2, 3a, 3b och 4 i den fleråriga budgetramen, i syfte att tillmötesgå de återstående behoven fram till slutet av året, så att rättsliga förpliktelser som härrör från tidigare och löpande åtaganden kan fullgöras och ekonomiska påföljder undvikas, och så att mottagarna får tillgång till de medel som planerats inom EU:s olika politikområden. Betalningarna avser sådana åtaganden som Europaparlamentet och rådet godkänt i tidigare årliga budgetar.

| B. | De ytterligare betalningsbemyndiganden som begärs kommer att minska de utestående åtagandena (RAL) och reducera risken för att orimligt stora volymer obetalda räkningar behöver överföras till 2014. |
| --- | --- |

B.

De ytterligare betalningsbemyndiganden som begärs kommer att minska de utestående åtagandena (RAL) och reducera risken för att orimligt stora volymer obetalda räkningar behöver överföras till 2014.

| C. | Genom förslaget till ändringsbudget nr 8/2013 uppdateras ändringsbudget nr 2/2013 som kommissionen lade fram i mars 2013 för ett belopp på 11,2 miljarder EUR, och som endast delvis godkändes av budgetmyndigheten i september 2013 för ett belopp på 7,3 miljarder EUR. |
| --- | --- |

C.

Genom förslaget till ändringsbudget nr 8/2013 uppdateras ändringsbudget nr 2/2013 som kommissionen lade fram i mars 2013 för ett belopp på 11,2 miljarder EUR, och som endast delvis godkändes av budgetmyndigheten i september 2013 för ett belopp på 7,3 miljarder EUR.

| D. | Det totala beloppet för betalningsansökningar som återstod i slutet av 2012 för sammanhållningspolitiken (2007–2013) uppgick till 16,2 miljarder EUR och måste överföras till 2013. Detta innebar följaktligen en minskning av de tillgängliga betalningarna i budgeten för 2013 för att täcka behoven av betalningar för detta år. Detta belopp bör uppgå till 20 miljarder EUR vid utgången av 2013 under förutsättning att ändringsbudget nr 8/2013 antas i sin helhet. |
| --- | --- |

D.

Det totala beloppet för betalningsansökningar som återstod i slutet av 2012 för sammanhållningspolitiken (2007–2013) uppgick till 16,2 miljarder EUR och måste överföras till 2013. Detta innebar följaktligen en minskning av de tillgängliga betalningarna i budgeten för 2013 för att täcka behoven av betalningar för detta år. Detta belopp bör uppgå till 20 miljarder EUR vid utgången av 2013 under förutsättning att ändringsbudget nr 8/2013 antas i sin helhet.

| E. | Den politiska överenskommelse som nåddes den 27 juni 2013 på högsta politiska nivå mellan parlamentet, rådets ordförandeskap och kommissionen om den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 innehöll ett politiskt åtagande från rådet om att det kommer att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att unionens förpliktelser för 2013 infrias till fullo, formellt anta förslaget till ändringsbudget nr 2/2013 motsvarande 7,3 miljarder EUR samt utan dröjsmål anta ytterligare ett förslag till ändringsbudget som kommissionen ska föreslå tidigt under hösten för att undvika eventuella underskott i motiverade betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

E.

Den politiska överenskommelse som nåddes den 27 juni 2013 på högsta politiska nivå mellan parlamentet, rådets ordförandeskap och kommissionen om den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 innehöll ett politiskt åtagande från rådet om att det kommer att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att unionens förpliktelser för 2013 infrias till fullo, formellt anta förslaget till ändringsbudget nr 2/2013 motsvarande 7,3 miljarder EUR samt utan dröjsmål anta ytterligare ett förslag till ändringsbudget som kommissionen ska föreslå tidigt under hösten för att undvika eventuella underskott i motiverade betalningsbemyndiganden.

| F. | I enlighet med artikel 41.2 i budgetförordningen har kommissionen undersökt möjligheterna till en intern omfördelning inom ramen för en övergripande översyn av betalningsbehoven vid årets slut, och föreslagit en omfördelning av 509,8 miljoner EUR inom ramen för den så kallade globala överföringen. |
| --- | --- |

F.

I enlighet med artikel 41.2 i budgetförordningen har kommissionen undersökt möjligheterna till en intern omfördelning inom ramen för en övergripande översyn av betalningsbehoven vid årets slut, och föreslagit en omfördelning av 509,8 miljoner EUR inom ramen för den så kallade globala överföringen.

| G. | I sin resolution av den 3 juli 2013 anger parlamentet att rådets antagande av det kommande förslaget till ändringsbudget tidigt under hösten är ett villkor för att förordningen om den fleråriga budgetramen eller 2014 års budget ska antas. |
| --- | --- |

G.

I sin resolution av den 3 juli 2013 anger parlamentet att rådets antagande av det kommande förslaget till ändringsbudget tidigt under hösten är ett villkor för att förordningen om den fleråriga budgetramen eller 2014 års budget ska antas.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens presentation av ändringsbudget nr 8/2013 den 25 september 2013, som avser en ökning av betalningsbemyndigandena med 3,9 miljarder EUR i rubrikerna 1a, 1b, 2, 3a, 3b och 4 i den fleråriga budgetramen upp till det totala belopp som redan föreslagits i ändringsbudget nr 2/2013. Parlamentet understryker att om ändringsbudget nr 8/2013 antas i sin helhet innebär detta att taken för betalningarna för 2013 kommer att nås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens presentation av ändringsbudget nr 8/2013 den 25 september 2013, som avser en ökning av betalningsbemyndigandena med 3,9 miljarder EUR i rubrikerna 1a, 1b, 2, 3a, 3b och 4 i den fleråriga budgetramen upp till det totala belopp som redan föreslagits i ändringsbudget nr 2/2013. Parlamentet understryker att om ändringsbudget nr 8/2013 antas i sin helhet innebär detta att taken för betalningarna för 2013 kommer att nås.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att ändringsbudget nr 8/2013 utgör, i linje med samtliga tre institutioners tidigare åtaganden, den andra delbetalningen av ändringsbudget nr 2/2013, vilket är det minimibelopp som krävs för att unionens rättsliga förpliktelser och tidigare åtaganden ska kunna uppfyllas före utgången av 2013, i syfte att undvika ekonomiska påföljder och minska nivån på de utestående åtagandena (RAL). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att ändringsbudget nr 8/2013 utgör, i linje med samtliga tre institutioners tidigare åtaganden, den andra delbetalningen av ändringsbudget nr 2/2013, vilket är det minimibelopp som krävs för att unionens rättsliga förpliktelser och tidigare åtaganden ska kunna uppfyllas före utgången av 2013, i syfte att undvika ekonomiska påföljder och minska nivån på de utestående åtagandena (RAL).

| 3. | Europaparlamentet anser, liksom kommissionen upprepade gånger slagit fast, att om ändringsbudget nr 8/2013 antas i sin helhet kommer unionen att till fullo kunna uppfylla sina rättsliga förpliktelser fram till utgången av 2013. Parlamentet är emellertid oroat över att man trots en övergripande ökning av betalningarna på 11,2 miljarder EUR (ändringsbudget nr 2/2013 och ändringsbudget nr 8/2013) fortfarande uppskattar att en omfattande överföring till nästa år på ca 20 miljarder EUR för betalningsansökningar som hänför sig till sammanhållningsprogram för 2007–2013 kommer att behöva göras, vilket kommissionen konstaterade under det senaste interinstitutionella sammanträdet om betalningar den 26 september 2013. Parlamentet understryker att situationen även är kritisk för andra program utanför rubrik 1b. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser, liksom kommissionen upprepade gånger slagit fast, att om ändringsbudget nr 8/2013 antas i sin helhet kommer unionen att till fullo kunna uppfylla sina rättsliga förpliktelser fram till utgången av 2013. Parlamentet är emellertid oroat över att man trots en övergripande ökning av betalningarna på 11,2 miljarder EUR (ändringsbudget nr 2/2013 och ändringsbudget nr 8/2013) fortfarande uppskattar att en omfattande överföring till nästa år på ca 20 miljarder EUR för betalningsansökningar som hänför sig till sammanhållningsprogram för 2007–2013 kommer att behöva göras, vilket kommissionen konstaterade under det senaste interinstitutionella sammanträdet om betalningar den 26 september 2013. Parlamentet understryker att situationen även är kritisk för andra program utanför rubrik 1b.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att rådets antagande av ändringsbudget nr 8/2013 utgjorde en del av en politisk överenskommelse om den fleråriga budgetramen för 2014-2020, och att den därmed uppfyller endast ett av de tre villkoren för att parlamentet ska godkänna den fleråriga budgetramen, i enlighet med parlamentets ståndpunkt i resolutionen av den 3 juli 2013. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att rådets antagande av ändringsbudget nr 8/2013 utgjorde en del av en politisk överenskommelse om den fleråriga budgetramen för 2014-2020, och att den därmed uppfyller endast ett av de tre villkoren för att parlamentet ska godkänna den fleråriga budgetramen, i enlighet med parlamentets ståndpunkt i resolutionen av den 3 juli 2013.

| 5. | Europaparlamentet godkänner rådets minskning med 14,8 miljoner EUR endast för att detta belopp kommer att läggas till det ursprungliga beloppet på 11,2 miljarder EUR i ändringsbudget nr 2/2013. Parlamentet understryker i detta sammanhang att man håller fast vid sin principiella ståndpunkt att finansiering av särskilda instrument, såsom EU:s solidaritetsfond, bör göras genom nya anslag, både vad gäller åtaganden och bemyndiganden, utöver taken i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet godkänner rådets minskning med 14,8 miljoner EUR endast för att detta belopp kommer att läggas till det ursprungliga beloppet på 11,2 miljarder EUR i ändringsbudget nr 2/2013. Parlamentet understryker i detta sammanhang att man håller fast vid sin principiella ståndpunkt att finansiering av särskilda instrument, såsom EU:s solidaritetsfond, bör göras genom nya anslag, både vad gäller åtaganden och bemyndiganden, utöver taken i den fleråriga budgetramen.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att en ståndpunkt från rådet enligt artikel 314.3 i EUF-fördraget är en förberedande rättsakt, som blir giltig från den dag den antas. Parlamentet påpekar att man anser att rådets ståndpunkt om ändringsbudget nr 8/2013, vilken vidarebefordrades till parlamentet av rådets tjänstgörande ordförande den 31 oktober 2013, är giltig enligt artikel 314.3 och 314.4 i EUF-fördraget från den dag den antogs, dvs. den 30 oktober 2013. Parlamentet förkastar och tar ingen hänsyn till den klausul i det bifogade ”beslutet” som rådet försöker utnyttja för att kräva att parlamentet först ska godkänna överenskommelsen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9/2013 för att rådets ståndpunkt om ändringsbudget nr 8/2013 ska bli giltig. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att en ståndpunkt från rådet enligt artikel 314.3 i EUF-fördraget är en förberedande rättsakt, som blir giltig från den dag den antas. Parlamentet påpekar att man anser att rådets ståndpunkt om ändringsbudget nr 8/2013, vilken vidarebefordrades till parlamentet av rådets tjänstgörande ordförande den 31 oktober 2013, är giltig enligt artikel 314.3 och 314.4 i EUF-fördraget från den dag den antogs, dvs. den 30 oktober 2013. Parlamentet förkastar och tar ingen hänsyn till den klausul i det bifogade ”beslutet” som rådet försöker utnyttja för att kräva att parlamentet först ska godkänna överenskommelsen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9/2013 för att rådets ståndpunkt om ändringsbudget nr 8/2013 ska bli giltig.

| 7. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 8/2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 8/2013.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara att ändringsbudget nr 8/2013 är slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara att ändringsbudget nr 8/2013 är slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 66, 8.3.2013.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/56

---

P7_TA(2013)0459

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana – Byggnadsmaterial – Spanien)

Europaparlamentets resolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådet beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials från Spanien) (COM(2013)0635 – C7-0269/2013 – 2013/2192(BUD))

(2016/C 436/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0635 – C7-0269/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0635 – C7-0269/2013),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0341/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0341/2013), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) har utvidgats tillfälligt, och från och med den 1 maj 2009 till och med den 31 december 2011 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) har utvidgats tillfälligt, och från och med den 1 maj 2009 till och med den 31 december 2011 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Spanien har lagt fram ansökan EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 630 uppsägningar vid 140 företag verksamma i Nuts II-regionen Comunidad Valenciana, av vilka 300 arbetstagare omfattas av åtgärder som medfinansieras av fonden under referensperioden från den 14 juni 2012 till den 14 mars 2013. |
| --- | --- |

D.

Spanien har lagt fram ansökan EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 630 uppsägningar vid 140 företag verksamma i Nuts II-regionen Comunidad Valenciana, av vilka 300 arbetstagare omfattas av åtgärder som medfinansieras av fonden under referensperioden från den 14 juni 2012 till den 14 mars 2013.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd som föreskrivs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF-förordningen). |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd som föreskrivs i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF-förordningen).

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Spanien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 b i EGF-förordningen är uppfyllda och att Spanien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 22 maj 2013 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 16 september 2013. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på fyra månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 22 maj 2013 och att kommissionen gjorde bedömningen av denna ansökan tillgänglig den 16 september 2013. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på fyra månader.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att sysselsättningen i regionen Valencia drabbats allvarligt av krisen och arbetslösheten uppgick till 29,19 % under första kvartalet 2013. Parlamentet välkomnar att regionen på nytt utnyttjar stöd ur fonden för att hantera den höga arbetslösheten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att sysselsättningen i regionen Valencia drabbats allvarligt av krisen och arbetslösheten uppgick till 29,19 % under första kvartalet 2013. Parlamentet välkomnar att regionen på nytt utnyttjar stöd ur fonden för att hantera den höga arbetslösheten.

| 4. | Europaparlamentet gläder sig över att regionen Comunidad Valenciana faktiskt ansöker om stöd och utnyttjar fonden för att hantera problem på sin arbetsmarknad som kännetecknas av en hög andel små och medelstora företag. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att regionen redan ansökt om stöd från fonden i fyra fall, för textil-, keramik-, naturstens- och byggnadssektorn (3). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet gläder sig över att regionen Comunidad Valenciana faktiskt ansöker om stöd och utnyttjar fonden för att hantera problem på sin arbetsmarknad som kännetecknas av en hög andel små och medelstora företag. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att regionen redan ansökt om stöd från fonden i fyra fall, för textil-, keramik-, naturstens- och byggnadssektorn (3).

| 5. | Europaparlamentet anser att uppsägningarna vid de 140 företagen som är verksamma inom tillverkningsindustrin i Nuts II-regionen Comunidad Valenciana (ES52) är kopplade till de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och som har lett till en ökning av importen till unionen av andra icke-metalliska mineraliska produkter och till en minskning av unionens andel av produktionen av andra icke-metalliska mineraliska produkter på världsnivå. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att uppsägningarna vid de 140 företagen som är verksamma inom tillverkningsindustrin i Nuts II-regionen Comunidad Valenciana (ES52) är kopplade till de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och som har lett till en ökning av importen till unionen av andra icke-metalliska mineraliska produkter och till en minskning av unionens andel av produktionen av andra icke-metalliska mineraliska produkter på världsnivå.

| 6. | Europaparlamentet ser positivt på att de spanska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 22 augusti 2013 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ser positivt på att de spanska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 22 augusti 2013 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 7. | Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna meddelat att enligt deras bedömning, baserad på erfarenheterna från tidigare ansökningar om stöd från fonden, kommer enbart 300 av de arbetstagare som omfattas av stödet från fonden att välja att delta i åtgärderna. Parlamentet uppmanar de spanska myndigheterna at utnyttja fondstödets fulla potential, i synnerhet för att höja kompetensen hos arbetstagare med grundutbildning, vilka utgör 74,4 % av de berörda arbetstagarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna meddelat att enligt deras bedömning, baserad på erfarenheterna från tidigare ansökningar om stöd från fonden, kommer enbart 300 av de arbetstagare som omfattas av stödet från fonden att välja att delta i åtgärderna. Parlamentet uppmanar de spanska myndigheterna at utnyttja fondstödets fulla potential, i synnerhet för att höja kompetensen hos arbetstagare med grundutbildning, vilka utgör 74,4 % av de berörda arbetstagarna.

| 8. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster som ska medfinansieras för att återintegrera 300 uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden omfattar åtgärder såsom kartläggning, yrkesvägledning, rådgivning, utbildning, stöd till intensivt jobbsökande, stöd till företagande, bidrag såsom jobbsökarbidrag, resebidrag, stöd till annan sysselsättning och stöd för att starta företag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster som ska medfinansieras för att återintegrera 300 uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden omfattar åtgärder såsom kartläggning, yrkesvägledning, rådgivning, utbildning, stöd till intensivt jobbsökande, stöd till företagande, bidrag såsom jobbsökarbidrag, resebidrag, stöd till annan sysselsättning och stöd för att starta företag.

| 9. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet omfattar ekonomiska incitament för arbetssökande (schablonbelopp på 300 EUR), resebidrag (upp till 400 EUR) och stöd till annan sysselsättning (upp till 700 EUR). Parlamentet välkomnar att det totala beloppet för ekonomiska incitament är begränsat och gör det möjligt att avsätta största delen av bidraget för utbildning, rådgivning, stöd till arbetssökande och stöd till företagande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet omfattar ekonomiska incitament för arbetssökande (schablonbelopp på 300 EUR), resebidrag (upp till 400 EUR) och stöd till annan sysselsättning (upp till 700 EUR). Parlamentet välkomnar att det totala beloppet för ekonomiska incitament är begränsat och gör det möjligt att avsätta största delen av bidraget för utbildning, rådgivning, stöd till arbetssökande och stöd till företagande.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna i det samordnade paketet utformats i samråd med arbetsmarknadens parter, i synnerhet med fackföreningarna på lokal nivå (UGT-PV, CCOO-PV) och den ideella organisationen FESMAC, och att en politik för jämställdhet och icke-diskriminering kommer att tillämpas under de olika etapperna av genomförandet av fonden och i samband med utnyttjandet av fonden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna i det samordnade paketet utformats i samråd med arbetsmarknadens parter, i synnerhet med fackföreningarna på lokal nivå (UGT-PV, CCOO-PV) och den ideella organisationen FESMAC, och att en politik för jämställdhet och icke-diskriminering kommer att tillämpas under de olika etapperna av genomförandet av fonden och i samband med utnyttjandet av fonden.

| 11. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets nuvarande situation.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet inbegriper yrkesutbildning, inriktad på sektorer där det finns eller förväntas finnas sysselsättningsmöjligheter, samt kompetensutveckling utformad för de framtida behoven hos de tillverkare som berörs av uppsägningarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att det samordnade paketet inbegriper yrkesutbildning, inriktad på sektorer där det finns eller förväntas finnas sysselsättningsmöjligheter, samt kompetensutveckling utformad för de framtida behoven hos de tillverkare som berörs av uppsägningarna.

| 13. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de spanska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de spanska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen om att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfarandena så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar av förfarandet ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektivitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfarandena så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar av förfarandet ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att ökad effektivitet, transparens och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 15. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen ska garanteras att fonden stöder återinträde på arbetsmarknaden med varaktig anställning för enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen ska garanteras att fonden stöder återinträde på arbetsmarknaden med varaktig anställning för enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåtts i rådet om att i EGF-förordningen för perioden 2014–2020 åter föra in möjligheten att utnyttja fonden i krislägen, vilket gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåtts i rådet om att i EGF-förordningen för perioden 2014–2020 åter föra in möjligheten att utnyttja fonden i krislägen, vilket gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln.

| 17. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Ansökningarna EGF/2009/0014 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2010/005 ES/Comunidad Valenciana, EGF/2010/009 ES/Comunidad Valenciana och EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana Construction of buildings.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2013/004 ES/Comunidad Valenciana building materials från Spanien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/708/EU.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/59

---

P7_TA(2013)0460

Programmet Erasmus för alla ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ”ERASMUS FÖR ALLA” Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (COM(2011)0788 – C7-0436/2011 – 2011/0371(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0788), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0788),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 165.4 och 166.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0436/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 165.4 och 166.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0436/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0405/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0405/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 154.

(2)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 200.

---

P7_TC1-COD(2011)0371

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av ”Erasmus+”: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott och om upphävande av beslut nr 1719/2006/EG, nr 1720/2006/EG och nr 1298/2008/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1288/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/60 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/60

---

P7_TA(2013)0461

Programmet Kreativa Europa ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet Kreativa Europa (COM(2011)0785 – C7-0435/2011 – 2011/0370(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0785),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 166.4, 167.5 och 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0435/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 166.4, 167.5 och 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0435/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 18 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 18 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor samt utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0011/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor samt utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0011/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 35.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 156.

---

P7_TC1-COD(2011)0370

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1718/2006/EG, nr 1855/2006/EG och nr 1041/2009/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1295/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/61

---

P7_TA(2013)0462

Programmet Ett Europa för medborgarna ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om utkastet till rådets förordning om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2014–2020 (12557/2013 – C7-0307/2013 – 2011/0436(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2016/C 436/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning (12557/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning (12557/2013),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0307/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0307/2013),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 81.1 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81.1 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för konstitutionella frågor (A7-0424/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för konstitutionella frågor (A7-0424/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning.

| 2. | Europaparlamentet godkänner det uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner det uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

BILAGA

Uttalande från Europaparlamentet

Europaparlamentet bekräftar på nytt sin övertygelse att denna förordning syftar till att uppnå även de mål som finns förankrade i artikel 167 i EUF-fördraget i fråga om kultur och historia. Därför borde man för detta ärende ha tillämpat en tvådelad rättslig grund som i sin tur skulle ha nödvändiggjort en tillämpning av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Det enda skälet till att Europaparlamentet gav upp sin ståndpunkt i fråga om en tvådelad rättslig grund och därmed även sitt krav på medbeslutande samt godtog godkännandeförfarandet – i enlighet med kommissionens förslag, som bygger på artikel 352 i EUF-fördraget – var dess önskan att undvika ett fullständigt dödläge i förfarandet och därmed ett försenat ikraftträdande för programmet. Europaparlamentet framhåller sin fasta föresats att inte medverka till att en sådan situation uppstår igen framöver.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/62

---

P7_TA(2013)0463

Fonden för ett sammanlänkat Europa ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (COM(2011)0665/3 – C7-0374/2011 – 2011/0302(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0665/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0665/2),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0374/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0374/2011),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 juli 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 juli 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism samt yttrandena från budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A7-0021/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism samt yttrandena från budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A7-0021/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 116.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 125.

---

P7_TC1-COD(2011)0302

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1316/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/63 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/63

---

P7_TA(2013)0464

Transeuropeiska transportnätet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (COM(2011)0650/3 – C7-0375/2012 – 2011/0294(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0650/3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0650/3),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0375/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0375/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 maj 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 juni 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 juni 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism samt yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd samt utskottet för regional utveckling (A7-0012/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism samt yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd samt utskottet för regional utveckling (A7-0012/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 130.

(2)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 150.

---

P7_TC1-COD(2011)0294

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1315/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/64 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/64

---

P7_TA(2013)0465

Jordbruks- och fiskestatistik ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av vissa lagstiftningsakter inom jordbruks- och fiskestatistik (COM(2012)0724 – C7-0397/2012 – 2012/0343(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0724), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0724),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0397/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0397/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den spanska deputeradekammaren och den spanska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den spanska deputeradekammaren och den spanska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0148/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0148/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2012)0343

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 19 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av vissa lagstiftningsakter inom jordbruks- och fiskestatistik

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1350/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/65

---

P7_TA(2013)0466

Avtalet om offentlig upphandling ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets beslut om ingående av protokollet om ändring av avtalet om offentlig upphandling (07917/2013 – C7-0180/2013 – 2013/0086(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 436/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (07917/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (07917/2013),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll om ändring av avtalet om offentlig upphandling (07918/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll om ändring av avtalet om offentlig upphandling (07918/2013),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4, första stycket samt artikel 218.6 andra stycket a led v, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0180/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4, första stycket samt artikel 218.6 andra stycket a led v, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0180/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0339/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0339/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner protokollet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/66

---

P7_TA(2013)0467

Skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om utkastet till rådets beslut om godkännande på Europeiska unionens vägnar av en ändring av artiklarna 25 och 26 i konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar (12713/2013 – C7-0304/2013 – 2013/0127(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 436/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12713/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12713/2013),

| — | med beaktande av ändringen av artiklarna 25 och 26 i konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar (12713/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringen av artiklarna 25 och 26 i konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar (12713/2013),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1 och andra stycket led a i artikel 218.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0304/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 192.1 och andra stycket led a i artikel 218.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0304/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0356/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0356/2013),

| 1. | Europaparlamentet godkänner på Europeiska unionens vägnar ändringen av artiklarna 25 och 26 i konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner på Europeiska unionens vägnar ändringen av artiklarna 25 och 26 i konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/67 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/67

---

P7_TA(2013)0468

Kompletterande forskningsprogram för Iter-projektet (2014–2018) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets beslut om antagande av ett kompletterande forskningsprogram för Iter-projektet (2014–2018) (COM(2011)0931 – C7-0032/2012 – 2011/0460(NLE))

(Samråd)

(2016/C 436/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0931), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0931),

| — | med beaktande av artikel 7 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av den begäran om yttrande som rådet lagt fram (C7-0032/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om yttrande som rådet lagt fram (C7-0032/2012),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från budgetutskottet (A7-0211/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från budgetutskottet (A7-0211/2013), och av följande skäl:

| A. | Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen tillerkänner fortfarande inte Europaparlamentet någon roll som medlagstiftare. |
| --- | --- |

A.

Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen tillerkänner fortfarande inte Europaparlamentet någon roll som medlagstiftare.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillstyrker kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Unionens åtagande att följa avtalet om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iter-projektet

   (1)

  (nedan kallat Iter-avtalet) bekräftas återigen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

Unionens åtagande att följa avtalet om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iter-projektet

   (1)

  (nedan kallat Iter-avtalet) bekräftas återigen.

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Avtalet om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iter-projektet (nedan kallat
  Iter-avtalet) undertecknades den 21 november 2006 av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), Folkrepubliken Kina, Republiken Indien, Japan, Republiken Korea, Ryska federationen och Amerikas förenta stater. Iter-avtalet inrättar den internationella fusionsenergiorganisationen för Iter (nedan kallad Iter-organisationen) som har det fulla ansvaret för att bygga, driva, utnyttja och avaktivera Iter-anläggningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Avtalet om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iter-projektet (nedan kallat
  Iter-avtalet) undertecknades den 21 november 2006 av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), Folkrepubliken Kina, Republiken Indien, Japan, Republiken Korea, Ryska federationen och Amerikas förenta stater. Iter-avtalet inrättar den internationella fusionsenergiorganisationen för Iter (nedan kallad Iter-organisationen) som har det fulla ansvaret för att bygga, driva, utnyttja och avaktivera Iter-anläggningen.

| (1) | Iter-avtalet undertecknades den 21 november 2006 av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), Folkrepubliken Kina, Republiken Indien, Japan, Republiken Korea, Ryska federationen och Amerikas förenta stater. Iter-avtalet inrättar den internationella fusionsenergiorganisationen för Iter (nedan kallad Iter-organisationen) som har det fulla ansvaret för att bygga, driva, utnyttja och avaktivera Iter-anläggningen. |
| --- | --- |

(1)

Iter-avtalet undertecknades den 21 november 2006 av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), Folkrepubliken Kina, Republiken Indien, Japan, Republiken Korea, Ryska federationen och Amerikas förenta stater. Iter-avtalet inrättar den internationella fusionsenergiorganisationen för Iter (nedan kallad Iter-organisationen) som har det fulla ansvaret för att bygga, driva, utnyttja och avaktivera Iter-anläggningen.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Inom ramen för förhandlingarna för att uppnå stöd från övriga Iter-parter för att fastställa platsen för Iter i Europa ingick Japans regering och Europeiska atomenergigemenskapen 2007 avtalet om gemensamt genomförande av verksamhet enligt strategin med bredare inriktning inom området fusionsenergiforskning, som fastställer gemensam verksamhet inom fusionsforskning på Japans territorium för att säkerställa snabb start och hög prestanda för Iter. Verksamheten inom ramen för strategin med bredare inriktning och annan Iter-relaterad verksamhet kanaliseras genom det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi. Strategin med bredare inriktning finansieras huvudsakligen genom naturabidrag från vissa medlemmar av det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi medan återstoden täcks av Euratoms budget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Inom ramen för förhandlingarna för att uppnå stöd från övriga Iter-parter för att fastställa platsen för Iter i Europa ingick Japans regering och Europeiska atomenergigemenskapen 2007 avtalet om gemensamt genomförande av verksamhet enligt strategin med bredare inriktning inom området fusionsenergiforskning, som fastställer gemensam verksamhet inom fusionsforskning på Japans territorium för att säkerställa snabb start och hög prestanda för Iter. Verksamheten inom ramen för strategin med bredare inriktning och annan Iter-relaterad verksamhet kanaliseras genom det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi. Strategin med bredare inriktning finansieras huvudsakligen genom naturabidrag från vissa medlemmar av det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi medan återstoden täcks av Euratoms budget.

| (3) | Inom ramen för förhandlingarna för att uppnå stöd från övriga Iter-parter för att fastställa platsen för Iter i Europa ingick Japans regering och Europeiska atomenergigemenskapen 2007 avtalet om gemensamt genomförande av verksamhet enligt strategin med bredare inriktning inom området fusionsenergiforskning, som fastställer gemensam verksamhet inom fusionsforskning på Japans territorium för att säkerställa snabb start och hög prestanda för Iter. Verksamheten inom ramen för strategin med bredare inriktning och annan Iter-relaterad verksamhet kanaliseras genom det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi. Strategin med bredare inriktning finansieras huvudsakligen genom naturabidrag från vissa medlemmar av det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi medan återstoden täcks av Euratoms budget.
  I det dokument som tagits fram inom ramen för det europeiska avtalet om fusionsutveckling (EFDA) med titeln ”Fusion electricity
   –
  Roadmap to the Realisation of Fusion energy” (nedan kallad EFDA:s fusionsfärdplan från 2012), påpekas att det behövs fortsatt ekonomiskt stöd till nyckelprojekt samt forskning och utveckling på nyckelområden fram till dess att Iter tas i drift, så att de vetenskapliga och tekniska utmaningarna på vägen mot fusionsenergi kan bemötas. |
| --- | --- |

(3)

Inom ramen för förhandlingarna för att uppnå stöd från övriga Iter-parter för att fastställa platsen för Iter i Europa ingick Japans regering och Europeiska atomenergigemenskapen 2007 avtalet om gemensamt genomförande av verksamhet enligt strategin med bredare inriktning inom området fusionsenergiforskning, som fastställer gemensam verksamhet inom fusionsforskning på Japans territorium för att säkerställa snabb start och hög prestanda för Iter. Verksamheten inom ramen för strategin med bredare inriktning och annan Iter-relaterad verksamhet kanaliseras genom det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi. Strategin med bredare inriktning finansieras huvudsakligen genom naturabidrag från vissa medlemmar av det europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi medan återstoden täcks av Euratoms budget.
  I det dokument som tagits fram inom ramen för det europeiska avtalet om fusionsutveckling (EFDA) med titeln ”Fusion electricity
   –
  Roadmap to the Realisation of Fusion energy” (nedan kallad EFDA:s fusionsfärdplan från 2012), påpekas att det behövs fortsatt ekonomiskt stöd till nyckelprojekt samt forskning och utveckling på nyckelområden fram till dess att Iter tas i drift, så att de vetenskapliga och tekniska utmaningarna på vägen mot fusionsenergi kan bemötas.

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | För perioden efter 2013 föreslår kommission i sitt meddelande ”En budget för Europa 2020” att Iter-projektet finansieras utanför budgetramen. Därför bör ett kompletterande forskningsprogram för
  Iter-projektet
  inrättas för perioden 2014–2018
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

För perioden efter 2013 föreslår kommission i sitt meddelande ”En budget för Europa 2020” att Iter-projektet finansieras utanför budgetramen. Därför bör ett kompletterande forskningsprogram för
  Iter-projektet
  inrättas för perioden 2014–2018
  .

| (5) | Iter-projektet
  bör befästa unionens ledande ställning på fusionsområdet genom att anläggas och tas i drift inom utsatt tid
  . |
| --- | --- |

(5)

Iter-projektet
  bör befästa unionens ledande ställning på fusionsområdet genom att anläggas och tas i drift inom utsatt tid
  .

Ändring 5

Förslag till beslut

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Det kompletterande forskningsprogrammet
  för Iter-projektet
  bör finansieras genom bidrag från medlemsstaterna som bygger på den uttagssats för BNI som tillämpas för varje medlemsstat såsom denna definieras för beräkning av det egna BNI-bidraget till Europeiska unionens allmänna budget. Dessa bidrag ska gå till Europeiska
  unionens
  allmänna
  budget
  och ska avsättas för det programmet
  . Även tredjeländer som har ingått samarbetsavtal med Euratom inom fusionsområdet, genom vilka deras respektive forskningsprogram knyts till Euratomprogrammen, bör kunna bidra till det
  programmet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Det kompletterande forskningsprogrammet
  för Iter-projektet
  bör finansieras genom bidrag från medlemsstaterna som bygger på den uttagssats för BNI som tillämpas för varje medlemsstat såsom denna definieras för beräkning av det egna BNI-bidraget till Europeiska unionens allmänna budget. Dessa bidrag ska gå till Europeiska
  unionens
  allmänna
  budget
  och ska avsättas för det programmet
  . Även tredjeländer som har ingått samarbetsavtal med Euratom inom fusionsområdet, genom vilka deras respektive forskningsprogram knyts till Euratomprogrammen, bör kunna bidra till det
  programmet
  .

| (6) | Trots kostnadsminskande åtgärder, som bör fortsätta att genomföras, kan kostnaderna
  för Iter-projektet
  komma att överskridas även i fortsättningen på grund av projektets vetenskapliga karaktär, stora omfattning och tekniska risker. Om det maximibelopp som fastställs i artikel 2 överskrids bör detta inte påverka budgetanslagen till andra projekt som finansieras genom
  unionens budget
  , framför allt inte projekt som omfattas av rubrik 1A i forskningsbudgeten (Horisont 2020), och överskridandena bör finansieras med tilläggsmedel som går utöver de fastställda anslagen, enligt situationens krav
  . Även tredjeländer som har ingått samarbetsavtal med Euratom inom fusionsområdet, genom vilka deras respektive forskningsprogram knyts till Euratomprogrammen, bör kunna bidra till det
  kompletterande forskningsprogrammet
  . |
| --- | --- |

(6)

Trots kostnadsminskande åtgärder, som bör fortsätta att genomföras, kan kostnaderna
  för Iter-projektet
  komma att överskridas även i fortsättningen på grund av projektets vetenskapliga karaktär, stora omfattning och tekniska risker. Om det maximibelopp som fastställs i artikel 2 överskrids bör detta inte påverka budgetanslagen till andra projekt som finansieras genom
  unionens budget
  , framför allt inte projekt som omfattas av rubrik 1A i forskningsbudgeten (Horisont 2020), och överskridandena bör finansieras med tilläggsmedel som går utöver de fastställda anslagen, enligt situationens krav
  . Även tredjeländer som har ingått samarbetsavtal med Euratom inom fusionsområdet, genom vilka deras respektive forskningsprogram knyts till Euratomprogrammen, bör kunna bidra till det
  kompletterande forskningsprogrammet
  .

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Europaparlamentet och rådet bör enas om att outnyttjade betalningsbemyndiganden för Iter-projektet varken bör senareläggas eller överföras samt åta sig samarbeta för att undvika en sådan situation. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Europaparlamentet och rådet bör enas om att outnyttjade betalningsbemyndiganden för Iter-projektet varken bör senareläggas eller överföras samt åta sig samarbeta för att undvika en sådan situation.

Ändring 7

Förslag till beslut

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | I enlighet med de prioriteringar som föreslås i EFDA:s fusionsfärdplan från 2012 bör projektet med EU:s fusionsforskningsanläggning (Joint European Torus, JET) ha en nyckelroll i energiomställningen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

I enlighet med de prioriteringar som föreslås i EFDA:s fusionsfärdplan från 2012 bör projektet med EU:s fusionsforskningsanläggning (Joint European Torus, JET) ha en nyckelroll i energiomställningen
  .

Ändring 8

Förslag till beslut

Artikel 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programmet ska finansieras genom ett bidrag på högst 2 573  miljoner euro (i löpande priser)
  enligt artikel 3
  . | Programmet ska finansieras genom ett bidrag på högst 2 573  miljoner euro (i löpande priser)
  som går utöver den fleråriga budgetramen, alltså utöver rubrik 1A och som tillägg till budgeten för ramprogrammet Horisont 2020, ramprogrammet för Euratom eller andra unionsprogram, samtidigt som Europaparlamentet och rådet behåller sina fulla befogenheter. Därför bör programmet få tillräckliga anslag för att unionen ska kunna genomföra det, samtidigt som det i den fleråriga budgetramen fastställs ett öronmärkt maximibelopp för bidragen från unionens budget för perioden 2014–2018. Om maximibeloppet överskrids ska det inte påverka budgetanslagen till andra projekt och överskridandena ska finansieras med tilläggsmedel som går utöver de fastställda anslagen, enligt situationens krav
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Programmet ska finansieras genom ett bidrag på högst 2 573  miljoner euro (i löpande priser)
  enligt artikel 3
  .

Programmet ska finansieras genom ett bidrag på högst 2 573  miljoner euro (i löpande priser)
  som går utöver den fleråriga budgetramen, alltså utöver rubrik 1A och som tillägg till budgeten för ramprogrammet Horisont 2020, ramprogrammet för Euratom eller andra unionsprogram, samtidigt som Europaparlamentet och rådet behåller sina fulla befogenheter. Därför bör programmet få tillräckliga anslag för att unionen ska kunna genomföra det, samtidigt som det i den fleråriga budgetramen fastställs ett öronmärkt maximibelopp för bidragen från unionens budget för perioden 2014–2018. Om maximibeloppet överskrids ska det inte påverka budgetanslagen till andra projekt och överskridandena ska finansieras med tilläggsmedel som går utöver de fastställda anslagen, enligt situationens krav
  .

Ändring 9

Förslag till beslut

Artikel 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Programmet ska finansieras
  genom bidrag från medlemsstaterna som bygger på den uttagssats för BNI som tillämpas för varje medlemsstat såsom denna definieras för beräkning av det egna BNI-bidraget till Europeiska
  unionens
  allmänna budget. Dessa bidrag ska betraktas som externa inkomster avsatta för programmet i enlighet med artikel XX i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/2012 [ny budgetförordning]
  . | Programmet ska finansieras
  med
  unionens
  egna medel
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Programmet ska finansieras
  genom bidrag från medlemsstaterna som bygger på den uttagssats för BNI som tillämpas för varje medlemsstat såsom denna definieras för beräkning av det egna BNI-bidraget till Europeiska
  unionens
  allmänna budget. Dessa bidrag ska betraktas som externa inkomster avsatta för programmet i enlighet med artikel XX i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/2012 [ny budgetförordning]
  .

Programmet ska finansieras
  med
  unionens
  egna medel
  .

Ändring 10

Förslag till beslut

Artikel 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Även
  tredjeländer som har ingått samarbetsavtal med Euratom inom fusionsområdet, genom vilka deras respektive forskningsprogram knyts till Euratomprogrammen (nedan kallade ”associerade länder”), kan bidra till programmet. | Tredjeländer som har ingått samarbetsavtal med Euratom inom fusionsområdet, genom vilka deras respektive forskningsprogram knyts till Euratomprogrammen (nedan kallade ”associerade länder”), kan bidra till programmet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Även
  tredjeländer som har ingått samarbetsavtal med Euratom inom fusionsområdet, genom vilka deras respektive forskningsprogram knyts till Euratomprogrammen (nedan kallade ”associerade länder”), kan bidra till programmet.

Tredjeländer som har ingått samarbetsavtal med Euratom inom fusionsområdet, genom vilka deras respektive forskningsprogram knyts till Euratomprogrammen (nedan kallade ”associerade länder”), kan bidra till programmet.

Ändring 11

Förslag till beslut

Artikel 5 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska före den 30 juni 2016 lägga fram en halvtidsöversyn om framstegen till Europaparlamentet och rådet för deras yttrande. |

Kommissionens förslag

Ändring

Kommissionen ska före den 30 juni 2016 lägga fram en halvtidsöversyn om framstegen till Europaparlamentet och rådet för deras yttrande.

Ändring 12

Förslag till beslut

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska vid genomförandet av de åtgärder som finansieras enligt detta beslut se till att unionens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och, om oegentligheter påvisas, genom återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp och effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. | 1.   Kommissionen ska vid genomförandet av de åtgärder som finansieras enligt detta beslut se till att unionens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och, om oegentligheter
  eller felaktigheter
  påvisas, genom återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp och, vid behov, effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.
  Kommissionen ska även vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en tillfredsställande riskkontroll och för att undvika kostnadsöverskridanden. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Kommissionen ska vid genomförandet av de åtgärder som finansieras enligt detta beslut se till att unionens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och, om oegentligheter påvisas, genom återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp och effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.

1.   Kommissionen ska vid genomförandet av de åtgärder som finansieras enligt detta beslut se till att unionens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och, om oegentligheter
  eller felaktigheter
  påvisas, genom återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp och, vid behov, effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.
  Kommissionen ska även vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en tillfredsställande riskkontroll och för att undvika kostnadsöverskridanden.

Ändring 13

Förslag till beslut

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt detta beslut | 2.   
  Europaparlamentet,
  kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt detta beslut.
  Till följd av Iter-projektets omfattning och de avsevärda brister som tidigare förekommit i projektet kommer det att krävas en ingående granskning från Europaparlamentets sida i dess egenskap av budgetmyndighet och ansvarsfrihetsbeviljande myndighet, och kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet om hur programmet utvecklas, särskilt i fråga om kostnader och tidsplan. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt detta beslut

2.   
  Europaparlamentet,
  kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt detta beslut.
  Till följd av Iter-projektets omfattning och de avsevärda brister som tidigare förekommit i projektet kommer det att krävas en ingående granskning från Europaparlamentets sida i dess egenskap av budgetmyndighet och ansvarsfrihetsbeviljande myndighet, och kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet om hur programmet utvecklas, särskilt i fråga om kostnader och tidsplan.

Ändring 14

Förslag till beslut

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utan att det påverkar tillämpningen av första och andra punkterna ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den här förordningen. | Utan att det påverkar tillämpningen av första och andra punkterna ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den här förordningen.
  Resultaten av dessa revisioner, kontroller på plats och inspektioner ska överlämnas till Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Utan att det påverkar tillämpningen av första och andra punkterna ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den här förordningen.

Utan att det påverkar tillämpningen av första och andra punkterna ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den här förordningen.
  Resultaten av dessa revisioner, kontroller på plats och inspektioner ska överlämnas till Europaparlamentet.

Ändring 15

Förslag till beslut

Bilaga – Vetenskapligt och tekniskt mål – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den första prioriteringen i strategin för att uppnå detta mål ska vara att bygga Iter (en stor experimentanläggning som visar att fusionskraft är en vetenskapligt och tekniskt fungerande energikälla) följt av uppförande av en fusionsreaktor för demonstrationsändamål. | Den första prioriteringen i strategin för att uppnå detta mål ska vara att bygga Iter (en stor experimentanläggning som visar att fusionskraft är en vetenskapligt och tekniskt fungerande energikälla) följt av uppförande av en fusionsreaktor för demonstrationsändamål.
  Hänsyn bör tas till de prioriteringar som föreslagits i EFDA:s fusionsfärdplan från 2012 för att tillförsäkra Iter en nyckelroll i energiomställningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

Den första prioriteringen i strategin för att uppnå detta mål ska vara att bygga Iter (en stor experimentanläggning som visar att fusionskraft är en vetenskapligt och tekniskt fungerande energikälla) följt av uppförande av en fusionsreaktor för demonstrationsändamål.

Den första prioriteringen i strategin för att uppnå detta mål ska vara att bygga Iter (en stor experimentanläggning som visar att fusionskraft är en vetenskapligt och tekniskt fungerande energikälla) följt av uppförande av en fusionsreaktor för demonstrationsändamål.
  Hänsyn bör tas till de prioriteringar som föreslagits i EFDA:s fusionsfärdplan från 2012 för att tillförsäkra Iter en nyckelroll i energiomställningen.

Ändring 16

Förslag till beslut

Bilaga – Vetenskapligt och tekniskt mål – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | En konkurrenskraftig elproduktion måste kunna påvisas senast 2050. Kommissionen ska regelbundet se över programmet i förhållande till det målet och lägga fram en årlig framstegsrapport om de fysikaliska, tekniska, budget- och säkerhetsrelaterade utmaningarna. Kommissionen måste i sin rapport lägga fram en analys av potentiella konsekvenser för de tre huvudfaserna samt en beredskapsplan med prioriteringar enligt fördelar, risker och kostnader för att uppnå de kommersiella fusionsmålen. Kommissionen måste överväga att införa ett system för tidig varning för att identifiera risker och påskynda riskreduceringsprocessen. |

Kommissionens förslag

Ändring

En konkurrenskraftig elproduktion måste kunna påvisas senast 2050. Kommissionen ska regelbundet se över programmet i förhållande till det målet och lägga fram en årlig framstegsrapport om de fysikaliska, tekniska, budget- och säkerhetsrelaterade utmaningarna. Kommissionen måste i sin rapport lägga fram en analys av potentiella konsekvenser för de tre huvudfaserna samt en beredskapsplan med prioriteringar enligt fördelar, risker och kostnader för att uppnå de kommersiella fusionsmålen. Kommissionen måste överväga att införa ett system för tidig varning för att identifiera risker och påskynda riskreduceringsprocessen.

Ändring 17

Förslag till beslut

Bilaga – Grund för programmet – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Fusionsenergi har potential att ge ett betydande bidrag till förverkligandet av en långsiktigt hållbar och säker energiförsörjning för unionen inom några årtionden. En framgångsrik utveckling av fusion skulle ge energi som är säker, långsiktigt hållbar och miljövänlig. | Fusionsenergi har potential att ge ett betydande bidrag till förverkligandet av en långsiktigt hållbar och säker energiförsörjning för unionen inom några årtionden. En framgångsrik utveckling av fusion skulle ge energi som är säker, långsiktigt hållbar och miljövänlig.
  Utnyttjande av fusionsenergi är ett mycket lovande mål men också en betydande utmaning eftersom det fortfarande återstår fysikaliska och tekniska problem att lösa för att man ska göra framsteg med att påvisa att fusionsenergi fungerar. För att klara av en del av dessa problem på bästa sätt måste unionen göra allt för att stödja och dra nytta av insatserna i JET, så att kunskaps- och erfarenhetsluckor kan avhjälpas. |

Kommissionens förslag

Ändring

Fusionsenergi har potential att ge ett betydande bidrag till förverkligandet av en långsiktigt hållbar och säker energiförsörjning för unionen inom några årtionden. En framgångsrik utveckling av fusion skulle ge energi som är säker, långsiktigt hållbar och miljövänlig.

Fusionsenergi har potential att ge ett betydande bidrag till förverkligandet av en långsiktigt hållbar och säker energiförsörjning för unionen inom några årtionden. En framgångsrik utveckling av fusion skulle ge energi som är säker, långsiktigt hållbar och miljövänlig.
  Utnyttjande av fusionsenergi är ett mycket lovande mål men också en betydande utmaning eftersom det fortfarande återstår fysikaliska och tekniska problem att lösa för att man ska göra framsteg med att påvisa att fusionsenergi fungerar. För att klara av en del av dessa problem på bästa sätt måste unionen göra allt för att stödja och dra nytta av insatserna i JET, så att kunskaps- och erfarenhetsluckor kan avhjälpas.

Ändring 18

Förslag till beslut

Bilaga – Verksamheter – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Stå för Euratoms bidrag till den internationella fusionsenergiorganisationen för Iter, inbegripet den FoU-verksamhet som krävs för att utveckla grunden för upphandling av Iter-komponenter och av provmantelmoduler för Iter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

Stå för Euratoms bidrag till den internationella fusionsenergiorganisationen för Iter, inbegripet den FoU-verksamhet som krävs för att utveckla grunden för upphandling av Iter-komponenter och av provmantelmoduler för Iter.

| (a) | Stå för Euratoms bidrag till den internationella fusionsenergiorganisationen för Iter, inbegripet den FoU-verksamhet som krävs för att utveckla grunden för upphandling av Iter-komponenter och av provmantelmoduler för Iter
  och föreslå potentiella förbättringar av styrningen av programmet
  . |
| --- | --- |

(a)

Stå för Euratoms bidrag till den internationella fusionsenergiorganisationen för Iter, inbegripet den FoU-verksamhet som krävs för att utveckla grunden för upphandling av Iter-komponenter och av provmantelmoduler för Iter
  och föreslå potentiella förbättringar av styrningen av programmet
  .

Ändring 19

Förslag till beslut

Bilaga 1 – Verksamheter – stycke 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | I tillämpliga fall annan verksamhet i form av förberedelser för utformning av en reaktor för demonstrationsändamål och tillhörande strukturer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

I tillämpliga fall annan verksamhet i form av förberedelser för utformning av en reaktor för demonstrationsändamål och tillhörande strukturer.

| (c) | I tillämpliga fall annan verksamhet i form av förberedelser för utformning av en reaktor för demonstrationsändamål och tillhörande strukturer
  , främst sådant som krävs för att lösa återstående problem rörande byggandet och driften av DEMO
  .
  Häri ingår säkerställande av att JET fortsätter att utnyttjas fram till den dag Iter är fullt fungerande. Standardlösningar måste främjas för att kunna återanvändas så mycket som möjligt när kommersiella reaktorer byggs. |
| --- | --- |

(c)

I tillämpliga fall annan verksamhet i form av förberedelser för utformning av en reaktor för demonstrationsändamål och tillhörande strukturer
  , främst sådant som krävs för att lösa återstående problem rörande byggandet och driften av DEMO
  .
  Häri ingår säkerställande av att JET fortsätter att utnyttjas fram till den dag Iter är fullt fungerande. Standardlösningar måste främjas för att kunna återanvändas så mycket som möjligt när kommersiella reaktorer byggs.

Ändring 20

Förslag till beslut

Bilaga – Verksamheter – stycke 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Föra en industripolitik ägnad att engagera industrin, däribland små och medelstora företag, för att främja konkurrensen och göra det europeiska systemet redo för fusionsåldern. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

Föra en industripolitik ägnad att engagera industrin, däribland små och medelstora företag, för att främja konkurrensen och göra det europeiska systemet redo för fusionsåldern.

Ändring 21

Förslag till beslut

Bilaga 1 – Verksamheter – stycke 2 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cb) | Engagera industrin, inklusive specialiserade små och medelstora företag, på så bred bas och på ett så tidigt stadium som möjligt för att utveckla och validera tillförlitliga standardlösningar och tillförlitlig standardutrustning. Detta kommer att bli till nytta för ett programförverkligande utan budgetöverskridanden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(cb)

Engagera industrin, inklusive specialiserade små och medelstora företag, på så bred bas och på ett så tidigt stadium som möjligt för att utveckla och validera tillförlitliga standardlösningar och tillförlitlig standardutrustning. Detta kommer att bli till nytta för ett programförverkligande utan budgetöverskridanden.

Ändring 22

Förslag till beslut

Bilaga 1 – Verksamheter – stycke 2 – led cc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cc) | Främja tillgång till arbetskraft och forskare med kompetens och erfarenhet, vilket är en viktig förutsättning för framgångsrik fusion. Under inkörningsperioden för Iter bör särskilda åtgärder vidtas för att stödja utbildning i fusionsforskning och fusionsteknik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(cc)

Främja tillgång till arbetskraft och forskare med kompetens och erfarenhet, vilket är en viktig förutsättning för framgångsrik fusion. Under inkörningsperioden för Iter bör särskilda åtgärder vidtas för att stödja utbildning i fusionsforskning och fusionsteknik.

Ändring 23

Förslag till beslut

Bilaga 1 – Verksamheter – stycke 2 – led cd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cd) | Utveckla ett kommunikationsprogram för unionens medborgare för att garantera dem fullständig information och fullständigt samråd om utmaningar, risker och säkerhet i samband med kärnfusion. |

Kommissionens förslag

Ändring

(cd)

Utveckla ett kommunikationsprogram för unionens medborgare för att garantera dem fullständig information och fullständigt samråd om utmaningar, risker och säkerhet i samband med kärnfusion.

Ändring 24

Förslag till beslut

Bilaga 1 – Verksamheter – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De detaljerade arbetsprogrammen för genomförande av ovannämnda verksamheter kommer att fastställas årligen av F4E:s styrelse. | De detaljerade arbetsprogrammen för genomförande av ovannämnda verksamheter kommer att fastställas årligen av F4E:s styrelse
  och meddelas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

De detaljerade arbetsprogrammen för genomförande av ovannämnda verksamheter kommer att fastställas årligen av F4E:s styrelse.

De detaljerade arbetsprogrammen för genomförande av ovannämnda verksamheter kommer att fastställas årligen av F4E:s styrelse
  och meddelas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen
  .

---

(1)  

  EUT L 358, 16.12.2006, s. 62

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/76 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/76

---

P7_TA(2013)0469

Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets förordning om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (COM(2011)0812 – C7-0009/2012 – 2011/0400(NLE))

(Samråd)

(2016/C 436/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0812), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0812),

| — | med beaktande av artikel 7 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av den begäran om yttrande som rådet lagt fram (C7-0009/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om yttrande som rådet lagt fram (C7-0009/2012),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för rättsliga frågor (A7-0407/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för rättsliga frågor (A7-0407/2012).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Genom stödet till kärnforskning kommer gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (nedan kallat Euratomprogrammet) att bidra till uppfyllandet av målen i det ramprogram för forskning och innovation – Horisont 2020 – som inrättades genom förordning (EU) nr XX/XXXX av den [....] (nedan kallat ramprogrammet Horisont 2020) och underlätta genomförandet av Europa 2020-strategin samt uppbyggnaden av och verksamheten inom det europeiska forskningsområdet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Genom stödet till kärnforskning kommer gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (nedan kallat Euratomprogrammet) att bidra till uppfyllandet av målen i det ramprogram för forskning och innovation – Horisont 2020 – som inrättades genom förordning (EU) nr XX/XXXX av den [....] (nedan kallat ramprogrammet Horisont 2020) och underlätta genomförandet av Europa 2020-strategin samt uppbyggnaden av och verksamheten inom det europeiska forskningsområdet.

| (3) | Genom stödet till kärnforskning
  och spetskompetens inom innovation
  kommer gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (nedan kallat Euratomprogrammet) att bidra till uppfyllandet av målen i det ramprogram för forskning och innovation – Horisont 2020 – som inrättades genom förordning (EU) nr XX/XXXX av den [....] (nedan kallat ramprogrammet Horisont 2020) och underlätta genomförandet av Europa 2020 strategin samt uppbyggnaden av och verksamheten inom det europeiska forskningsområdet
  och stödja genomförandet av den strategiska EU-planen för energiteknik
  .
  Euratomprogrammet bör dessutom sträva efter att i högre grad utnyttja strukturfonderna för kärnforskning samt att säkerställa att fonderna anpassas till gemenskapens forskningsprioriteringar, utan att äventyra principen om spetskompetens. |
| --- | --- |

(3)

Genom stödet till kärnforskning
  och spetskompetens inom innovation
  kommer gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (nedan kallat Euratomprogrammet) att bidra till uppfyllandet av målen i det ramprogram för forskning och innovation – Horisont 2020 – som inrättades genom förordning (EU) nr XX/XXXX av den [....] (nedan kallat ramprogrammet Horisont 2020) och underlätta genomförandet av Europa 2020 strategin samt uppbyggnaden av och verksamheten inom det europeiska forskningsområdet
  och stödja genomförandet av den strategiska EU-planen för energiteknik
  .
  Euratomprogrammet bör dessutom sträva efter att i högre grad utnyttja strukturfonderna för kärnforskning samt att säkerställa att fonderna anpassas till gemenskapens forskningsprioriteringar, utan att äventyra principen om spetskompetens.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Tre större europeiska samarbetsinitiativ inom kärnvetenskap och kärnteknik har lanserats under Euratoms sjunde ramprogram (2007–2011), nämligen teknikplattformen för hållbar kärnenergi, teknikplattformen för genomförandet av geologisk deponering och det europeiska tvärvetenskapliga lågdosinitiativet (Melodi). Både SNETP och IGDTP motsvarar den strategiska energiplanens mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

Tre större europeiska samarbetsinitiativ inom kärnvetenskap och kärnteknik har lanserats under Euratoms sjunde ramprogram (2007–2011), nämligen teknikplattformen för hållbar kärnenergi, teknikplattformen för genomförandet av geologisk deponering och det europeiska tvärvetenskapliga lågdosinitiativet (Melodi). Både SNETP och IGDTP motsvarar den strategiska energiplanens mål.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Kärnenergi är visserligen av betydelse för energiförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, men samtidigt kan allvarliga kärntekniska olyckor skada människors hälsa. Kärnsäkerhet och, i förekommande fall, andra säkerhetsaspekter bör därför ges största möjliga vikt i Euratoms forsknings- och utbildningsprogram. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Kärnenergi är visserligen av betydelse för energiförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, men samtidigt kan allvarliga kärntekniska olyckor skada människors hälsa. Kärnsäkerhet och, i förekommande fall, andra säkerhetsaspekter bör därför ges största möjliga vikt i Euratoms forsknings- och utbildningsprogram.

| (4) | Kärnenergi är visserligen av betydelse för energiförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, men samtidigt kan allvarliga kärntekniska olyckor,
  tillsammans med kärnvapenspridning och olika slags illdåd, bland dem kärnvapenterrorism,
  skada människors hälsa. Kärnsäkerhet och, i förekommande fall,
  om det handlar om det gemensamma forskningscentrumet,
  andra säkerhetsaspekter bör därför ges största möjliga vikt i Euratomprogrammet.
  Uppmärksamhet bör även riktas mot tredjeländer som gränsar till unionen samt gränsöverskridande aspekter av kärnsäkerhet som betonar det mervärde som unionen kan tillföra. |
| --- | --- |

(4)

Kärnenergi är visserligen av betydelse för energiförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, men samtidigt kan allvarliga kärntekniska olyckor,
  tillsammans med kärnvapenspridning och olika slags illdåd, bland dem kärnvapenterrorism,
  skada människors hälsa. Kärnsäkerhet och, i förekommande fall,
  om det handlar om det gemensamma forskningscentrumet,
  andra säkerhetsaspekter bör därför ges största möjliga vikt i Euratomprogrammet.
  Uppmärksamhet bör även riktas mot tredjeländer som gränsar till unionen samt gränsöverskridande aspekter av kärnsäkerhet som betonar det mervärde som unionen kan tillföra.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Det europeiska industriella initiativet för hållbar kärnenergi (ESNII) siktar på att fjärde generationens snabbreaktorer med sluten bränslecykel ska tas i drift senast 2040. Hit hör tre större projekt, nämligen prototypen Astrid (natriumkyld), demonstrationsanläggningen Allegro (gaskyld) och den tekniska försöksanläggningen Myrrha (blykyld). |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Det europeiska industriella initiativet för hållbar kärnenergi (ESNII) siktar på att fjärde generationens snabbreaktorer med sluten bränslecykel ska tas i drift senast 2040. Hit hör tre större projekt, nämligen prototypen Astrid (natriumkyld), demonstrationsanläggningen Allegro (gaskyld) och den tekniska försöksanläggningen Myrrha (blykyld).

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Eftersom alla medlemsstater har kärntekniska anläggningar eller använder radioaktiva material, särskilt för medicinska ändamål, har rådet i sina slutsatser av den 2 december 2008 erkänt att det finns ett kontinuerligt behov av kompetens på kärnenergiområdet, särskilt genom satsningar på praktisk och teoretisk utbildning kopplat till forskning och
  samordnat
  på gemenskapsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Eftersom alla medlemsstater har kärntekniska anläggningar eller använder radioaktiva material, särskilt för medicinska ändamål, har rådet i sina slutsatser av den 2 december 2008 erkänt att det finns ett kontinuerligt behov av kompetens på kärnenergiområdet, särskilt genom satsningar på praktisk och teoretisk utbildning kopplat till forskning och
  samordnat
  på gemenskapsnivå.

| (5) | Eftersom alla medlemsstater har kärntekniska anläggningar eller använder radioaktiva material, särskilt för medicinska ändamål, har rådet i sina slutsatser av den 2 december 2008 erkänt att det finns ett kontinuerligt behov av kompetens på kärnenergiområdet, särskilt genom satsningar på praktisk och teoretisk utbildning kopplat till forskning
  och förbättrade arbetsvillkor som samordnas
  på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom alla medlemsstater har kärntekniska anläggningar eller använder radioaktiva material, särskilt för medicinska ändamål, har rådet i sina slutsatser av den 2 december 2008 erkänt att det finns ett kontinuerligt behov av kompetens på kärnenergiområdet, särskilt genom satsningar på praktisk och teoretisk utbildning kopplat till forskning
  och förbättrade arbetsvillkor som samordnas
  på gemenskapsnivå.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Gemenskapen har åtagit sig att delta i uppförandet av Iter och den senare driften av anläggningen genom att underteckna ett avtal om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet. Gemenskapens bidrag administreras av det europeiska gemensamma företag för Iter och utveckling av fusionsenergi (nedan kallat Fusion för energi) som inrättades genom rådets beslut av den 27 mars 2007. Verksamheten inom Fusion för energi, inklusive Iter, kommer att regleras genom en särskild rättsakt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Gemenskapen har åtagit sig att delta i uppförandet av Iter och den senare driften av anläggningen genom att underteckna ett avtal om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet. Gemenskapens bidrag administreras av det europeiska gemensamma företag för Iter och utveckling av fusionsenergi (nedan kallat Fusion för energi) som inrättades genom rådets beslut av den 27 mars 2007. Verksamheten inom Fusion för energi, inklusive Iter, kommer att regleras genom en särskild rättsakt.

| (6) | Gemenskapen har åtagit sig att delta i uppförandet av Iter och den senare driften av anläggningen genom att underteckna ett avtal om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet. Gemenskapens bidrag administreras av det europeiska gemensamma företag för Iter och utveckling av fusionsenergi (nedan kallat Fusion för energi) som inrättades genom rådets beslut av den 27 mars 2007. Verksamheten inom Fusion för energi, inklusive Iter, kommer att regleras genom en särskild rättsakt,
  vilket kommer att säkerställa att Iter finansieras inom den fleråriga budgetramen samtidigt som ett öronmärkt högsta belopp fastställs för bidraget från unionens budget för perioden 2014–2018. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapen har åtagit sig att delta i uppförandet av Iter och den senare driften av anläggningen genom att underteckna ett avtal om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet. Gemenskapens bidrag administreras av det europeiska gemensamma företag för Iter och utveckling av fusionsenergi (nedan kallat Fusion för energi) som inrättades genom rådets beslut av den 27 mars 2007. Verksamheten inom Fusion för energi, inklusive Iter, kommer att regleras genom en särskild rättsakt,
  vilket kommer att säkerställa att Iter finansieras inom den fleråriga budgetramen samtidigt som ett öronmärkt högsta belopp fastställs för bidraget från unionens budget för perioden 2014–2018.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | För att komplettera övriga unionsprioriteringar för de kommande årtiondena bör Euratomprogrammets ramverk för forskning inom kärnklyvning stödja unionens befintliga målsättningar och förslag, som den strategiska EU-planen för energiteknik samt färdplanen för energi 2050. Regelverket bör också stödja det europeiska industriella initiativet för hållbar kärnenergi. Regelverket bör även så långt det är möjligt komplettera mer omfattande unionsförslag som gäller samarbete med tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

För att komplettera övriga unionsprioriteringar för de kommande årtiondena bör Euratomprogrammets ramverk för forskning inom kärnklyvning stödja unionens befintliga målsättningar och förslag, som den strategiska EU-planen för energiteknik samt färdplanen för energi 2050. Regelverket bör också stödja det europeiska industriella initiativet för hållbar kärnenergi. Regelverket bör även så långt det är möjligt komplettera mer omfattande unionsförslag som gäller samarbete med tredjeländer.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | För att fusion ska bli ett trovärdigt alternativ för kommersiell energiproduktion krävs det, för det första, att uppförandet av Iter slutförs på ett framgångsrikt sätt och enligt tidsschemat, och att anläggningens verksamhet inleds. För det andra måste man fastställa en ambitiös men ändå realistisk färdplan mot elproduktion senast 2050. Om dessa mål ska kunna nås måste det europeiska fusionsprogrammet få en ny inriktning. Större fokus måste läggas på de verksamheter som stöder Iter.
  Denna rationalisering bör åstadkommas utan att
  Europas ledande ställning på fusionsenergiområdet
  äventyras
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

För att fusion ska bli ett trovärdigt alternativ för kommersiell energiproduktion krävs det, för det första, att uppförandet av Iter slutförs på ett framgångsrikt sätt och enligt tidsschemat, och att anläggningens verksamhet inleds. För det andra måste man fastställa en ambitiös men ändå realistisk färdplan mot elproduktion senast 2050. Om dessa mål ska kunna nås måste det europeiska fusionsprogrammet få en ny inriktning. Större fokus måste läggas på de verksamheter som stöder Iter.
  Denna rationalisering bör åstadkommas utan att
  Europas ledande ställning på fusionsenergiområdet
  äventyras
  .

| (7) | För att fusion ska bli ett trovärdigt alternativ för kommersiell energiproduktion krävs det, för det första, att uppförandet av Iter slutförs på ett framgångsrikt sätt och enligt tidsschemat, och att anläggningens verksamhet inleds
  , samt ett fortsatt stöd för aktiviteter inom ramen för befintliga anknutna och kompletterande projekt som JET-projektet (Joint European Torus)
  . För det andra måste man fastställa en ambitiös men ändå realistisk färdplan mot elproduktion senast 2050. Om dessa mål ska kunna nås måste det europeiska fusionsprogrammet få en ny inriktning. Större fokus måste läggas på de verksamheter som stöder Iter
  , inbegripet säkerställande av finansiering inom den fleråriga budgetramen på ett fullständigt och öppet sätt
  .
  Genom att garantera finansiering inom den fleråriga budgetramen garanteras gemenskapens åtagande om projektets långsiktiga framgång och därmed förhindras en kraftig ökning av kostnaderna. Att bevara
  Europas ledande ställning på fusionsenergiområdet
  är ett väsentligt syfte inom Euratomprogrammet
  . |
| --- | --- |

(7)

För att fusion ska bli ett trovärdigt alternativ för kommersiell energiproduktion krävs det, för det första, att uppförandet av Iter slutförs på ett framgångsrikt sätt och enligt tidsschemat, och att anläggningens verksamhet inleds
  , samt ett fortsatt stöd för aktiviteter inom ramen för befintliga anknutna och kompletterande projekt som JET-projektet (Joint European Torus)
  . För det andra måste man fastställa en ambitiös men ändå realistisk färdplan mot elproduktion senast 2050. Om dessa mål ska kunna nås måste det europeiska fusionsprogrammet få en ny inriktning. Större fokus måste läggas på de verksamheter som stöder Iter
  , inbegripet säkerställande av finansiering inom den fleråriga budgetramen på ett fullständigt och öppet sätt
  .
  Genom att garantera finansiering inom den fleråriga budgetramen garanteras gemenskapens åtagande om projektets långsiktiga framgång och därmed förhindras en kraftig ökning av kostnaderna. Att bevara
  Europas ledande ställning på fusionsenergiområdet
  är ett väsentligt syfte inom Euratomprogrammet
  .

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör också i fortsättningen tillhandahålla oberoende och kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd vid fastställandet, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapspolitiken, särskilt på områdena kärnsäkerhet samt forskning och utbildning på säkerhetsområdet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör också i fortsättningen tillhandahålla oberoende och kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd vid fastställandet, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapspolitiken, särskilt på områdena kärnsäkerhet samt forskning och utbildning på säkerhetsområdet.

| (8) | Gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör också i fortsättningen tillhandahålla oberoende och kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd vid fastställandet, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapspolitiken
  och, där det är relevant, internationell politik
  , särskilt på områdena kärnsäkerhet samt forskning och utbildning på säkerhetsområdet.
  Detta bör ske med hänsyn tagen till de riktlinjer som antagits av unionsinstitutionerna mot bakgrund framför allt av de stresstester som utförts på kärnkraftverken. |
| --- | --- |

(8)

Gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör också i fortsättningen tillhandahålla oberoende och kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd vid fastställandet, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapspolitiken
  och, där det är relevant, internationell politik
  , särskilt på områdena kärnsäkerhet samt forskning och utbildning på säkerhetsområdet.
  Detta bör ske med hänsyn tagen till de riktlinjer som antagits av unionsinstitutionerna mot bakgrund framför allt av de stresstester som utförts på kärnkraftverken.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Det är upp till varje medlemsstat att avgöra om den vill använda sig av kärnenergi eller inte. Samtidigt är det unionens uppgift att, i alla medlemsstaters intresse, utveckla ett ramverk för att stödja gemensam spetsforskning, kunskapsuppbyggnad och kunskapsbevarande när det gäller kärnklyvningsteknik, med särskild fokus på säkerhet, strålskydd och icke-spridning. En förutsättning är att man har tillgång till oberoende vetenskaplig information, och där kan JRC ge ett avgörande bidrag. Detta påpekades i kommissionens meddelande Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen, där kommissionen angav att man med hjälp av JRC ville stärka den vetenskapliga grundvalen för olika politikområden. JRC är berett att ta itu med denna utmaning genom att fokusera sin kärnsäkerhetsforskning på unionens prioriterade politikområden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Det är upp till varje medlemsstat att avgöra om den vill använda sig av kärnenergi eller inte. Samtidigt är det unionens uppgift att, i alla medlemsstaters intresse, utveckla ett ramverk för att stödja gemensam spetsforskning, kunskapsuppbyggnad och kunskapsbevarande när det gäller kärnklyvningsteknik, med särskild fokus på säkerhet, strålskydd och icke-spridning. En förutsättning är att man har tillgång till oberoende vetenskaplig information, och där kan JRC ge ett avgörande bidrag. Detta påpekades i kommissionens meddelande Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen, där kommissionen angav att man med hjälp av JRC ville stärka den vetenskapliga grundvalen för olika politikområden. JRC är berett att ta itu med denna utmaning genom att fokusera sin kärnsäkerhetsforskning på unionens prioriterade politikområden.

| (10) | Det är upp till varje medlemsstat att avgöra om den vill använda sig av kärnenergi eller inte. Samtidigt är det unionens uppgift att, i alla medlemsstaters intresse, utveckla ett ramverk för att stödja gemensam spetsforskning, kunskapsuppbyggnad och kunskapsbevarande när det gäller kärnklyvningsteknik,
  särskilt den nya generationens fissionsreaktorer,
  med särskild fokus på säkerhet, strålskydd
  , inbegripet förbättrade arbetsvillkor för dem som arbetar direkt med kärnmaterial, kärnkraftsavveckling
  och icke-spridning. En förutsättning är att man har tillgång till oberoende vetenskaplig information, och där kan JRC ge ett avgörande bidrag. Detta påpekades i kommissionens meddelande Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen, där kommissionen angav att man med hjälp av JRC ville stärka den vetenskapliga grundvalen för olika politikområden. JRC är berett att ta itu med denna utmaning genom att fokusera sin kärnsäkerhetsforskning på unionens prioriterade politikområden.
  Närmare detaljer för hur denna forskning ska bedrivas bör fastställas enligt riktlinjer som ska antas av unionsinstitutionerna, mot bakgrund framför allt av de stresstester som utförts på kärnkraftverken. |
| --- | --- |

(10)

Det är upp till varje medlemsstat att avgöra om den vill använda sig av kärnenergi eller inte. Samtidigt är det unionens uppgift att, i alla medlemsstaters intresse, utveckla ett ramverk för att stödja gemensam spetsforskning, kunskapsuppbyggnad och kunskapsbevarande när det gäller kärnklyvningsteknik,
  särskilt den nya generationens fissionsreaktorer,
  med särskild fokus på säkerhet, strålskydd
  , inbegripet förbättrade arbetsvillkor för dem som arbetar direkt med kärnmaterial, kärnkraftsavveckling
  och icke-spridning. En förutsättning är att man har tillgång till oberoende vetenskaplig information, och där kan JRC ge ett avgörande bidrag. Detta påpekades i kommissionens meddelande Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen, där kommissionen angav att man med hjälp av JRC ville stärka den vetenskapliga grundvalen för olika politikområden. JRC är berett att ta itu med denna utmaning genom att fokusera sin kärnsäkerhetsforskning på unionens prioriterade politikområden.
  Närmare detaljer för hur denna forskning ska bedrivas bör fastställas enligt riktlinjer som ska antas av unionsinstitutionerna, mot bakgrund framför allt av de stresstester som utförts på kärnkraftverken.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Eftersom Europas medborgare bör stå i centrum vid diskussionerna på unionsnivå, bör Europaparlamentet få spela en utökad roll vid diskussionerna och beslutsfattandet inom ramen för Euratomprogrammet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Eftersom Europas medborgare bör stå i centrum vid diskussionerna på unionsnivå, bör Europaparlamentet få spela en utökad roll vid diskussionerna och beslutsfattandet inom ramen för Euratomprogrammet.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Euratomprogrammet bör främja allmänhetens och det civila samhällets kunskaper om och intresse för forskning och innovation genom att främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskaplig kunskap mer tillgänglig, ta fram ansvarsfulla forsknings- och innovationsplaner som motsvarar allmänhetens och det civila samhällets prioriteringar och förväntningar samt underlätta dessa aktörers deltagande i Euratomprogrammets verksamhet. Syftet med detta är att fördjupa förhållandet mellan vetenskap och samhälle och öka allmänhetens förtroende för vetenskapen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Euratomprogrammet bör främja allmänhetens och det civila samhällets kunskaper om och intresse för forskning och innovation genom att främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskaplig kunskap mer tillgänglig, ta fram ansvarsfulla forsknings- och innovationsplaner som motsvarar allmänhetens och det civila samhällets prioriteringar och förväntningar samt underlätta dessa aktörers deltagande i Euratomprogrammets verksamhet. Syftet med detta är att fördjupa förhållandet mellan vetenskap och samhälle och öka allmänhetens förtroende för vetenskapen.

| (11) | Euratomprogrammet bör främja allmänhetens och det civila samhällets kunskaper om och intresse för forskning och innovation genom att främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskaplig kunskap mer tillgänglig, ta fram ansvarsfulla forsknings- och innovationsplaner som motsvarar allmänhetens och det civila samhällets prioriteringar och förväntningar samt underlätta dessa aktörers deltagande i Euratomprogrammets verksamhet. Syftet med detta är att fördjupa förhållandet mellan vetenskap och samhälle och öka allmänhetens förtroende för vetenskapen.
  Detta bör inbegripa att se till att arbete inom vetenskap och forskning är attraktivt för nästa generation forskare, i synnerhet för dem som tillhör underrepresenterade grupper inom forskningen. Detta välinformerade deltagande från allmänhetens sida i frågor som hör ihop med Euratomprogrammet förutsätter att Europaparlamentet involveras i större utsträckning, eftersom parlamentet företräder unionsmedborgarna. |
| --- | --- |

(11)

Euratomprogrammet bör främja allmänhetens och det civila samhällets kunskaper om och intresse för forskning och innovation genom att främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskaplig kunskap mer tillgänglig, ta fram ansvarsfulla forsknings- och innovationsplaner som motsvarar allmänhetens och det civila samhällets prioriteringar och förväntningar samt underlätta dessa aktörers deltagande i Euratomprogrammets verksamhet. Syftet med detta är att fördjupa förhållandet mellan vetenskap och samhälle och öka allmänhetens förtroende för vetenskapen.
  Detta bör inbegripa att se till att arbete inom vetenskap och forskning är attraktivt för nästa generation forskare, i synnerhet för dem som tillhör underrepresenterade grupper inom forskningen. Detta välinformerade deltagande från allmänhetens sida i frågor som hör ihop med Euratomprogrammet förutsätter att Europaparlamentet involveras i större utsträckning, eftersom parlamentet företräder unionsmedborgarna.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Euratomprogrammet bör
  bidra till
  att göra forskaryrket mer attraktivt i unionen. Vederbörlig hänsyn bör tas till den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, liksom andra tillämpliga referensramar som tagits fram inom det europeiska forskningsområdet. Samtidigt bör det beaktas att dessa normer är av frivillig natur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Euratomprogrammet bör
  bidra till
  att göra forskaryrket mer attraktivt i unionen. Vederbörlig hänsyn bör tas till den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, liksom andra tillämpliga referensramar som tagits fram inom det europeiska forskningsområdet. Samtidigt bör det beaktas att dessa normer är av frivillig natur.

| (13) | Euratomprogrammet bör
  söka främja
  att göra forskaryrket mer attraktivt i unionen
  , med det allmänna målet att öka vetenskapens synlighet i samhället men även i syfte att förhindra kunskapsluckor inom unionen och kompetensflykt från unionen till tredjeländer
  .
  Medan mycket sakkunskap för närvarande finns inom unionen är det ytterst viktigt att en ny generation kärnforskare utbildas inom alla kärnforskningsområden. Euratomprogrammet bör också på alla nivåer sikta på ett europeiskt mervärde för dem som söker delta i kärnforskning.
  Vederbörlig hänsyn bör tas till den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, liksom andra tillämpliga referensramar som tagits fram inom det europeiska forskningsområdet. Samtidigt bör det beaktas att dessa normer är av frivillig natur. |
| --- | --- |

(13)

Euratomprogrammet bör
  söka främja
  att göra forskaryrket mer attraktivt i unionen
  , med det allmänna målet att öka vetenskapens synlighet i samhället men även i syfte att förhindra kunskapsluckor inom unionen och kompetensflykt från unionen till tredjeländer
  .
  Medan mycket sakkunskap för närvarande finns inom unionen är det ytterst viktigt att en ny generation kärnforskare utbildas inom alla kärnforskningsområden. Euratomprogrammet bör också på alla nivåer sikta på ett europeiskt mervärde för dem som söker delta i kärnforskning.
  Vederbörlig hänsyn bör tas till den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, liksom andra tillämpliga referensramar som tagits fram inom det europeiska forskningsområdet. Samtidigt bör det beaktas att dessa normer är av frivillig natur.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd genom Euratomprogrammet bör uppfylla
  grundläggande
  etiska principer. Yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik bör härvidlag beaktas. Forskningsverksamheten bör även ta hänsyn till artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och
  leda till minskad användning
  av djur i forsknings- och försökssammanhang
  med målet att till slut ersätta djurförsök med andra metoder
  . Vid alla typer av verksamhet bör man garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd genom Euratomprogrammet bör uppfylla
  grundläggande
  etiska principer. Yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik bör härvidlag beaktas. Forskningsverksamheten bör även ta hänsyn till artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och
  leda till minskad användning
  av djur i forsknings- och försökssammanhang
  med målet att till slut ersätta djurförsök med andra metoder
  . Vid alla typer av verksamhet bör man garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa.

| (15) | Forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd genom Euratomprogrammet bör
  ovillkorligen
  uppfylla etiska principer. Yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik bör härvidlag beaktas. Forskningsverksamheten bör även ta hänsyn till artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och
  ersätta, begränsa och förbättra användningen
  av djur i forsknings- och försökssammanhang. Vid alla typer av verksamhet bör man garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa. |
| --- | --- |

(15)

Forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd genom Euratomprogrammet bör
  ovillkorligen
  uppfylla etiska principer. Yttrandena från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik bör härvidlag beaktas. Forskningsverksamheten bör även ta hänsyn till artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och
  ersätta, begränsa och förbättra användningen
  av djur i forsknings- och försökssammanhang. Vid alla typer av verksamhet bör man garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Det är också troligt att effekten skulle bli större om man kombinerade medel från Euratomprogrammet med sådana från den privata sektorn, inom ramen för offentlig-privata partnerskap på sådana nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om konkurrenskraft. Man bör särskilt ta fasta på deltagandet från små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Det är också troligt att effekten skulle bli större om man kombinerade medel från Euratomprogrammet med sådana från den privata sektorn, inom ramen för offentlig-privata partnerskap på sådana nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om konkurrenskraft. Man bör särskilt ta fasta på deltagandet från små och medelstora företag.

| (16) | Det är också troligt att effekten skulle bli större om man kombinerade medel från Euratomprogrammet med sådana från den privata sektorn, inom ramen för offentlig-privata partnerskap på sådana nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om konkurrenskraft. Man bör särskilt ta fasta på deltagandet från små och medelstora företag.
  Behovet att öka små och medelstora företags användning av tillgänglig gemenskapsfinansiering bör gälla för dem som verkar inom kärnforskning på samma sätt som inom andra områden. Euratomprogrammet bör stödja små och medelstora företag på alla stadier i innovationskedjan, särskilt inom verksamhet som ligger närmare marknaden, bland annat genom användning av innovativa finansieringsinstrument. Sådant stöd bör inbegripa det särskilda instrumentet för små och medelstora företag samt alla reviderade finansieringsinstrument som bör inrätta lämpliga åtgärder för att frigöra hela innovationspotentialen i små och medelstora företag och som blir tillgängliga genom ramprogrammet Horisont 2020 samt genom liknande program, exempelvis programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) (Cosme). |
| --- | --- |

(16)

Det är också troligt att effekten skulle bli större om man kombinerade medel från Euratomprogrammet med sådana från den privata sektorn, inom ramen för offentlig-privata partnerskap på sådana nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om konkurrenskraft. Man bör särskilt ta fasta på deltagandet från små och medelstora företag.
  Behovet att öka små och medelstora företags användning av tillgänglig gemenskapsfinansiering bör gälla för dem som verkar inom kärnforskning på samma sätt som inom andra områden. Euratomprogrammet bör stödja små och medelstora företag på alla stadier i innovationskedjan, särskilt inom verksamhet som ligger närmare marknaden, bland annat genom användning av innovativa finansieringsinstrument. Sådant stöd bör inbegripa det särskilda instrumentet för små och medelstora företag samt alla reviderade finansieringsinstrument som bör inrätta lämpliga åtgärder för att frigöra hela innovationspotentialen i små och medelstora företag och som blir tillgängliga genom ramprogrammet Horisont 2020 samt genom liknande program, exempelvis programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) (Cosme).

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Euratomprogrammet bör
  främja samarbete med
  tredjeländer
  utifrån gemensamma intressen och ömsesidig nytta
  . Detta
  gäller särskilt på säkerhetsområdet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Euratomprogrammet bör
  främja samarbete med
  tredjeländer
  utifrån gemensamma intressen och ömsesidig nytta
  . Detta
  gäller särskilt på säkerhetsområdet
  .

| (17) | Euratomprogrammet bör
  framför allt ta i beaktande alla kärnenergianläggningar i
  tredjeländer
  som gränsar till unionen, särskilt om de ligger i områden med stor utsatthet för naturkatastrofer. Det internationella samarbetet inom kärnenergi bör innehålla lämpliga instrument för att säkerställa ömsesidiga finansiella förpliktelser
  . Detta
  måste innefatta samarbetskontrakt och ömsesidiga finansiella förpliktelser. |
| --- | --- |

(17)

Euratomprogrammet bör
  framför allt ta i beaktande alla kärnenergianläggningar i
  tredjeländer
  som gränsar till unionen, särskilt om de ligger i områden med stor utsatthet för naturkatastrofer. Det internationella samarbetet inom kärnenergi bör innehålla lämpliga instrument för att säkerställa ömsesidiga finansiella förpliktelser
  . Detta
  måste innefatta samarbetskontrakt och ömsesidiga finansiella förpliktelser.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Europeiska rådet påpekade den 4 februari 2011 att det behövs en ny strategi för kontroller och riskhantering inom unionens forskningsfinansiering, och att man måste hitta en ny balans mellan förtroende och kontroll, liksom mellan risktagande och riskförebyggande. I
  Europaparlamentets
  resolution av den 11 november 2010on simplifying the implementation of the Research Framework Programmes

  krävdes
  en pragmatisk förändring mot administrativ och finansiell förenkling, och där hävdades också att unionens forskningsfinansiering bör baseras mer på förtroende och risktolerans gentemot deltagarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Europeiska rådet påpekade den 4 februari 2011 att det behövs en ny strategi för kontroller och riskhantering inom unionens forskningsfinansiering, och att man måste hitta en ny balans mellan förtroende och kontroll, liksom mellan risktagande och riskförebyggande. I
  Europaparlamentets
  resolution av den 11 november 2010on simplifying the implementation of the Research Framework Programmes

  krävdes
  en pragmatisk förändring mot administrativ och finansiell förenkling, och där hävdades också att unionens forskningsfinansiering bör baseras mer på förtroende och risktolerans gentemot deltagarna.

| (19) | Europeiska rådet påpekade den 4 februari 2011 att det behövs en ny strategi för kontroller och riskhantering inom unionens forskningsfinansiering, och att man måste hitta en ny balans mellan förtroende och kontroll, liksom mellan risktagande och riskförebyggande.
  Europaparlamentet har efterlyst en radikal förenkling av finansieringen av unionens forskning och innovation och har flera gånger krävt en övergång mot en mycket mer förenklad administration och finansiering.
  I
  sin
  resolution av den 11 november 2010 (1)
  om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning

  krävde Europaparlamentet
  en pragmatisk förändring mot administrativ och finansiell förenkling, och där hävdades också att unionens forskningsfinansiering bör baseras mer på förtroende och risktolerans gentemot deltagarna.
  I sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla”

   (2)

  krävde Europaparlamentet på nytt en utveckling mot en förenklad administration och finansiering och underströk också att all ökning av medlen ska kopplas samman med en radikal förenkling av finansieringsprocessen. Euratomprogrammet bör även ta vederbörlig hänsyn till forskarsamfundets intressen och rekommendationer på det sätt som anges i expertgruppens slutrapport ”Interim Evaluation of the 7th Framework programme” av den 12 november 2010 samt i kommissionens grönbok ”Från utmaningar till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation” av den 9 februari 2011. |
| --- | --- |

(19)

Europeiska rådet påpekade den 4 februari 2011 att det behövs en ny strategi för kontroller och riskhantering inom unionens forskningsfinansiering, och att man måste hitta en ny balans mellan förtroende och kontroll, liksom mellan risktagande och riskförebyggande.
  Europaparlamentet har efterlyst en radikal förenkling av finansieringen av unionens forskning och innovation och har flera gånger krävt en övergång mot en mycket mer förenklad administration och finansiering.
  I
  sin
  resolution av den 11 november 2010 (1)
  om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning

  krävde Europaparlamentet
  en pragmatisk förändring mot administrativ och finansiell förenkling, och där hävdades också att unionens forskningsfinansiering bör baseras mer på förtroende och risktolerans gentemot deltagarna.
  I sin resolution av den 8 juni 2011”Investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla”

   (2)

  krävde Europaparlamentet på nytt en utveckling mot en förenklad administration och finansiering och underströk också att all ökning av medlen ska kopplas samman med en radikal förenkling av finansieringsprocessen. Euratomprogrammet bör även ta vederbörlig hänsyn till forskarsamfundets intressen och rekommendationer på det sätt som anges i expertgruppens slutrapport ”Interim Evaluation of the 7th Framework programme” av den 12 november 2010 samt i kommissionens grönbok ”Från utmaningar till möjligheter: Mot ett gemensamt strategiskt ramverk för EU:s finansiering av forskning och innovation” av den 9 februari 2011.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Under hela utgiftscykeln bör unionens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder som ska göra det möjligt att förebygga, spåra och utreda oriktigheter, att återkräva sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och att fastställa påföljder vid behov. En omarbetad kontrollstrategi där fokus flyttats från minimering av felfrekvenser till riskbaserad kontroll och upptäckt av bedrägerier bör minska deltagarnas kontrollbörda. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Under hela utgiftscykeln bör unionens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av proportionella åtgärder som ska göra det möjligt att förebygga, spåra och utreda oriktigheter, att återkräva sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och att fastställa påföljder vid behov. En omarbetad kontrollstrategi där fokus flyttats från minimering av felfrekvenser till riskbaserad kontroll och upptäckt av bedrägerier bör minska deltagarnas kontrollbörda.

| (20) | Under hela utgiftscykeln bör unionens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av
  nödvändiga,
  proportionella
  och effektiva
  åtgärder som ska göra det möjligt att förebygga, spåra och utreda oriktigheter, att återkräva sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och att fastställa påföljder vid behov. En omarbetad kontrollstrategi där fokus flyttats från minimering av felfrekvenser till riskbaserad kontroll och upptäckt av bedrägerier bör minska deltagarnas kontrollbörda. |
| --- | --- |

(20)

Under hela utgiftscykeln bör unionens ekonomiska intressen skyddas med hjälp av
  nödvändiga,
  proportionella
  och effektiva
  åtgärder som ska göra det möjligt att förebygga, spåra och utreda oriktigheter, att återkräva sådana medel som förlorats eller som utbetalats eller använts felaktigt och att fastställa påföljder vid behov. En omarbetad kontrollstrategi där fokus flyttats från minimering av felfrekvenser till riskbaserad kontroll och upptäckt av bedrägerier bör minska deltagarnas kontrollbörda.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | I enlighet med artikel 7 i Euratomfördraget ska kommissionen säkerställa att Euratomprogrammet genomförs. Vid genomförandet av Euratomprogrammet, med undantag av de direkta åtgärderna inom detta, bör kommissionen biträdas av en rådgivande kommitté med företrädare för medlemsstaterna för att garantera en lämplig samordning med nationella åtgärder på de områden som omfattas av detta forsknings- och utbildningsprogram. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

I enlighet med artikel 7 i Euratomfördraget ska kommissionen säkerställa att Euratomprogrammet genomförs. Vid genomförandet av Euratomprogrammet, med undantag av de direkta åtgärderna inom detta, bör kommissionen biträdas av en rådgivande kommitté med företrädare för medlemsstaterna för att garantera en lämplig samordning med nationella åtgärder på de områden som omfattas av detta forsknings- och utbildningsprogram.

| (25) | I enlighet med artikel 7 i Euratomfördraget ska kommissionen säkerställa att Euratomprogrammet genomförs. Vid genomförandet av Euratomprogrammet, med undantag av de direkta åtgärderna inom detta, bör kommissionen biträdas av en rådgivande kommitté med företrädare för medlemsstaterna för att garantera en lämplig samordning med nationella åtgärder på de områden som omfattas av detta forsknings- och utbildningsprogram
  och för att främja starka synergier och komplementaritet mellan europeiska, nationella och regionala fonder
  .
  Europaparlamentet bör involveras i kommissionens genomförande av Euratomprogrammet. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel 7 i Euratomfördraget ska kommissionen säkerställa att Euratomprogrammet genomförs. Vid genomförandet av Euratomprogrammet, med undantag av de direkta åtgärderna inom detta, bör kommissionen biträdas av en rådgivande kommitté med företrädare för medlemsstaterna för att garantera en lämplig samordning med nationella åtgärder på de områden som omfattas av detta forsknings- och utbildningsprogram
  och för att främja starka synergier och komplementaritet mellan europeiska, nationella och regionala fonder
  .
  Europaparlamentet bör involveras i kommissionens genomförande av Euratomprogrammet.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 25a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25a) | Unionens och medlemsstaternas utgifter för forskning och innovation bör samordnas bättre för att uppnå komplementaritet, bättre effektivitet och synlighet, samt för att förbättra budgetsynergieffekterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25a)

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 29a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (29a) | Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande samt Europaparlamentets större roll i fråga om budgetförfarandet bör det nuvarande rättsliga regelverket diskuteras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29a)

Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande samt Europaparlamentets större roll i fråga om budgetförfarandet bör det nuvarande rättsliga regelverket diskuteras.

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | små och medelstora företag: rättslig enhet som uppfyller kriterierna i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag och små och medelstora företag

   (3)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(ea)

små och medelstora företag: rättslig enhet som uppfyller kriterierna i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag och små och medelstora företag

   (3)

  .

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Euratomprogrammets allmänna mål är att öka kärnsäkerheten, förbättra strålskyddet och bidra till den långsiktiga utfasningen av fossila bränslen från energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt. Det allmänna målet ska uppnås genom de verksamheter som anges i bilaga I i form av direkta och indirekta åtgärder som uppfyller de särskilda målen i punkterna 2 och 3 i denna artikel. | 1.   Euratomprogrammets allmänna mål är att öka kärnsäkerheten, förbättra strålskyddet och bidra till den långsiktiga utfasningen av fossila bränslen från energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt
  , bidra till övriga forskningsområden med anknytning till kärnforskning, exempelvis medicinsk forskning, samt garantera den europeiska kärnforskningens framtid på lång sikt
  . Det allmänna målet ska uppnås genom de verksamheter som anges i bilaga I i form av direkta och indirekta åtgärder som uppfyller de särskilda målen i punkterna 2 och 3 i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Euratomprogrammets allmänna mål är att öka kärnsäkerheten, förbättra strålskyddet och bidra till den långsiktiga utfasningen av fossila bränslen från energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt. Det allmänna målet ska uppnås genom de verksamheter som anges i bilaga I i form av direkta och indirekta åtgärder som uppfyller de särskilda målen i punkterna 2 och 3 i denna artikel.

1.   Euratomprogrammets allmänna mål är att öka kärnsäkerheten, förbättra strålskyddet och bidra till den långsiktiga utfasningen av fossila bränslen från energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt
  , bidra till övriga forskningsområden med anknytning till kärnforskning, exempelvis medicinsk forskning, samt garantera den europeiska kärnforskningens framtid på lång sikt
  . Det allmänna målet ska uppnås genom de verksamheter som anges i bilaga I i form av direkta och indirekta åtgärder som uppfyller de särskilda målen i punkterna 2 och 3 i denna artikel.

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Att främja säker drift av kärnenergisystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

Att främja säker drift av kärnenergisystem.

| (a) | Att främja säker drift av
  alla befintliga civila
  kärnenergisystem. |
| --- | --- |

(a)

Att främja säker drift av
  alla befintliga civila
  kärnenergisystem.

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Att främja utveckling och bevarande av kärnteknisk kompetens på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

Att främja utveckling och bevarande av kärnteknisk kompetens på unionsnivå.

| (c) | Att
  stödja nödvändiga åtgärder för att säkerställa personal med lämplig utbildning och
  främja utveckling och bevarande av kärnteknisk kompetens på unionsnivå. |
| --- | --- |

(c)

Att
  stödja nödvändiga åtgärder för att säkerställa personal med lämplig utbildning och
  främja utveckling och bevarande av kärnteknisk kompetens på unionsnivå.

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Att
  främja
  strålskyddet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

Att
  främja
  strålskyddet.

| (d) | Att
  stödja forskning kring och utveckling av
  strålskydd
  samt sträva efter bästa möjliga arbetsvillkor för dem som arbetar direkt med kärnmaterial. |
| --- | --- |

(d)

Att
  stödja forskning kring och utveckling av
  strålskydd
  samt sträva efter bästa möjliga arbetsvillkor för dem som arbetar direkt med kärnmaterial.

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Att bidra till den agenda för forskning och utveckling som är resultatet av rekommendationerna i slutsatserna från unionens stresstest (t.ex. seismiska modeller, beteende vid härdsmälta osv.). |

Kommissionens förslag

Ändring

(da)

Att bidra till den agenda för forskning och utveckling som är resultatet av rekommendationerna i slutsatserna från unionens stresstest (t.ex. seismiska modeller, beteende vid härdsmälta osv.).

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (db) | Att främja kärnfissionens långsiktiga hållbarhet genom förbättringar för att öka reaktorernas livslängd eller bättre konstruktion av nya reaktortyper. |

Kommissionens förslag

Ändring

(db)

Att främja kärnfissionens långsiktiga hållbarhet genom förbättringar för att öka reaktorernas livslängd eller bättre konstruktion av nya reaktortyper.

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper. |

Kommissionens förslag

Ändring

(f)

Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper.

| (f) | Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk
  och fissionskraftverk
  genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper. |
| --- | --- |

(f)

Att lägga grunden för framtida fusionskraftverk
  och fissionskraftverk
  genom utveckling av material, teknik och konstruktionsprinciper.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Att främja innovation och industrins
  konkurrenskraft
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(g)

Att främja innovation och industrins
  konkurrenskraft
  .

| (g) | Att främja innovation och
  den europeiska
  industrins
  ledande ställning inom fission och fusion
  . |
| --- | --- |

(g)

Att främja innovation och
  den europeiska
  industrins
  ledande ställning inom fission och fusion
  .

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ga) | Att stödja de tre prioriteringarna i Horisont 2020: vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap och samhällsutmaningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ga)

Att stödja de tre prioriteringarna i Horisont 2020: vetenskaplig spetskompetens, industriellt ledarskap och samhällsutmaningar.

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Att säkerställa tillgänglighet
  och
  användning av forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse. |

Kommissionens förslag

Ändring

(h)

Att säkerställa tillgänglighet
  och
  användning av forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse.

| (h) | Att säkerställa tillgänglighet, användning
  och främjande av utveckling
  av
  ny
  forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse. |
| --- | --- |

(h)

Att säkerställa tillgänglighet, användning
  och främjande av utveckling
  av
  ny
  forskningsinfrastruktur av alleuropeisk betydelse.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling
  och
  olycksberedskap. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling
  och
  olycksberedskap.

| (a) | Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling, olycksberedskap
  , arbetsvillkoren för dem som arbetar direkt med kärnmaterial och hantering av de direkta konsekvenserna av kärnsäkerhetsincidenter, hur osannolika de än må vara
  . |
| --- | --- |

(a)

Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling, olycksberedskap
  , arbetsvillkoren för dem som arbetar direkt med kärnmaterial och hantering av de direkta konsekvenserna av kärnsäkerhetsincidenter, hur osannolika de än må vara
  .

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning.

| (d) | Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning
  , inbegripet att fler europeiska vetenskapsmän går in för kärnforskning, samt locka till sig vetenskapsmän utanför unionen
  . |
| --- | --- |

(d)

Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning
  , inbegripet att fler europeiska vetenskapsmän går in för kärnforskning, samt locka till sig vetenskapsmän utanför unionen
  .

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och utvecklingen av unionslagstiftningen på detta område. |

Kommissionens förslag

Ändring

(e)

Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och utvecklingen av unionslagstiftningen på detta område.

| (e) | Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och utvecklingen av unionslagstiftningen på detta område
  , inbegripet arbete för att utveckla internationellt erkända kärnsäkerhetsstandarder för fissionsreaktorer
  . |
| --- | --- |

(e)

Att stödja unionens politik för kärnsäkerhet och utvecklingen av unionslagstiftningen på detta område
  , inbegripet arbete för att utveckla internationellt erkända kärnsäkerhetsstandarder för fissionsreaktorer
  .

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Att hantera kunskapsluckor i fråga om kärnexpertis och förhindra framtida kompetensflykt av kärnkraftsforskare från unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ea)

Att hantera kunskapsluckor i fråga om kärnexpertis och förhindra framtida kompetensflykt av kärnkraftsforskare från unionen.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (eb) | Att komplettera alla förbättringar av säkerheten, vilka föreslagits som obligatoriska efter resultaten av de stresstest som utförts på alla kärnreaktorer inom unionen och i tredjeländer som gränsar till unionen. Här bör tyngdpunkten läggas vid att man bidrar till den agenda för forskning och utveckling som är resultatet av rekommendationerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(eb)

Att komplettera alla förbättringar av säkerheten, vilka föreslagits som obligatoriska efter resultaten av de stresstest som utförts på alla kärnreaktorer inom unionen och i tredjeländer som gränsar till unionen. Här bör tyngdpunkten läggas vid att man bidrar till den agenda för forskning och utveckling som är resultatet av rekommendationerna.

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led ec (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ec) | Att stödja förenklingsplanen i Horisont 2020 genom att minska de tidigare ramprogrammens administrativa bördor, i synnerhet för små och medelstora företag, universitet och mindre forskningsinstitut. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ec)

Att stödja förenklingsplanen i Horisont 2020 genom att minska de tidigare ramprogrammens administrativa bördor, i synnerhet för små och medelstora företag, universitet och mindre forskningsinstitut.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Euratomprogrammet ska genomföras på ett sätt som säkerställer att de prioriteringar och verksamheter som får stöd är relevanta med tanke på de föränderliga behoven samt ta hänsyn till utvecklingen inom vetenskap, teknik, innovation, politikutformning, marknader och samhälle. | 4.   Euratomprogrammet ska genomföras på ett sätt som säkerställer att de prioriteringar och verksamheter som får stöd är relevanta med tanke på de föränderliga behoven samt ta hänsyn till utvecklingen inom vetenskap, teknik, innovation, politikutformning, marknader och samhälle
  samt de direkta konsekvenserna av kärnsäkerhetsincidenter, hur osannolika de än må vara
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Euratomprogrammet ska genomföras på ett sätt som säkerställer att de prioriteringar och verksamheter som får stöd är relevanta med tanke på de föränderliga behoven samt ta hänsyn till utvecklingen inom vetenskap, teknik, innovation, politikutformning, marknader och samhälle.

4.   Euratomprogrammet ska genomföras på ett sätt som säkerställer att de prioriteringar och verksamheter som får stöd är relevanta med tanke på de föränderliga behoven samt ta hänsyn till utvecklingen inom vetenskap, teknik, innovation, politikutformning, marknader och samhälle
  samt de direkta konsekvenserna av kärnsäkerhetsincidenter, hur osannolika de än må vara
  .

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Euratomprogrammet ska bidra till genomförandet av den strategiska energiplanen. Dess indirekta och direkta åtgärder ska sammanjämkas med den strategiska forskningsagendan för de tre befintliga europeiska tekniska plattformarna för kärnenergi, dvs. SNETP, IGDTP och Melodi. |

Kommissionens förslag

Ändring

5a.
     
  Euratomprogrammet ska bidra till genomförandet av den strategiska energiplanen. Dess indirekta och direkta åtgärder ska sammanjämkas med den strategiska forskningsagendan för de tre befintliga europeiska tekniska plattformarna för kärnenergi, dvs. SNETP, IGDTP och Melodi.

Ändring 101/rev2

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsramen för genomförandet av Euratomprogrammet
  ska
  vara
  1 788,889
   miljoner EUR.
  Beloppet
  ska fördelas enligt följande: | 1.   
  I den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den .../...

   (4)

  mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning, ska
  finansieringsramen för genomförandet av Euratomprogrammet vara
  1 603,329
   miljoner EUR.
  Detta belopp ska utgöra den särskilda referensen för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. Det
  ska fördelas enligt följande: |
| (a) | Indirekta åtgärder för forsknings- och utvecklingsprogrammet för fusion:
  709,713
   miljoner EUR. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Finansieringsramen för genomförandet av Euratomprogrammet
  ska
  vara
  1 788,889
   miljoner EUR.
  Beloppet
  ska fördelas enligt följande:

1.   
  I den mening som avses i punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den .../...

   (4)

  mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning, ska
  finansieringsramen för genomförandet av Euratomprogrammet vara
  1 603,329
   miljoner EUR.
  Detta belopp ska utgöra den särskilda referensen för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet. Det
  ska fördelas enligt följande:

(a)

Indirekta åtgärder för forsknings- och utvecklingsprogrammet för fusion:
  709,713
   miljoner EUR.

| (a) | Indirekta åtgärder för forsknings- och utvecklingsprogrammet för fusion:
  636,095
   miljoner EUR. |
| --- | --- |

(a)

Indirekta åtgärder för forsknings- och utvecklingsprogrammet för fusion:
  636,095
   miljoner EUR.

| (b) | Indirekta åtgärder för fission, säkerhet och strålskydd:
  354,857
   miljoner EUR. |
| --- | --- |

(b)

Indirekta åtgärder för fission, säkerhet och strålskydd:
  354,857
   miljoner EUR.

| (b) | Indirekta åtgärder för fission, säkerhet och strålskydd:
  318,048
   miljoner EUR. |
| --- | --- |

(b)

Indirekta åtgärder för fission, säkerhet och strålskydd:
  318,048
   miljoner EUR.

| (c) | Direkta åtgärder:
  724,319
   miljoner EUR. |
| --- | --- |

(c)

Direkta åtgärder:
  724,319
   miljoner EUR.

| (c) | Direkta åtgärder:
  649,186
   miljoner EUR. |
| --- | --- |

(c)

Direkta åtgärder:
  649,186
   miljoner EUR.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid genomförandet av indirekta åtgärder inom Euratomprogrammet får högst
  13,5  %
  av utgifterna avse kommissionens administrativa kostnader. | Vid genomförandet av indirekta åtgärder inom Euratomprogrammet får högst
  7 %
  av utgifterna avse kommissionens administrativa kostnader. |

Kommissionens förslag

Ändring

Vid genomförandet av indirekta åtgärder inom Euratomprogrammet får högst
  13,5  %
  av utgifterna avse kommissionens administrativa kostnader.

Vid genomförandet av indirekta åtgärder inom Euratomprogrammet får högst
  7 %
  av utgifterna avse kommissionens administrativa kostnader.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Iterprojektet bör inkluderas i Euratomprogrammet och finansieras från den fleråriga budgetramen på ett fullständigt och öppet sätt. |
| | Sådana aspekter av projektet som inte direkt sammanhänger med forskning och utbildning behöver inte tas med i finansieringen av Euratomprogrammet. |

Kommissionens förslag

Ändring

1a.
     
  Iterprojektet bör inkluderas i Euratomprogrammet och finansieras från den fleråriga budgetramen på ett fullständigt och öppet sätt.

Sådana aspekter av projektet som inte direkt sammanhänger med forskning och utbildning behöver inte tas med i finansieringen av Euratomprogrammet.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  De årliga anslagen ska godkännas av Europaparlamentet och rådet utan att det påverkar bestämmelserna i förordningen om inrättande av en flerårig budgetram för åren 2014–2020 och det interinstitutionella avtalet. |

Kommissionens förslag

Ändring

1b.
     
  De årliga anslagen ska godkännas av Europaparlamentet och rådet utan att det påverkar bestämmelserna i förordningen om inrättande av en flerårig budgetram för åren 2014–2020 och det interinstitutionella avtalet.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Unionen ska sträva efter att i större utsträckning och oftare använda strukturfondsmedel för kärnforskning och samtidigt se till att medlen används i enlighet med unionens prioriteringar för forskning. |

Kommissionens förslag

Ändring

4a.
     
  Unionen ska sträva efter att i större utsträckning och oftare använda strukturfondsmedel för kärnforskning och samtidigt se till att medlen används i enlighet med unionens prioriteringar för forskning.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den garantifond för deltagare som inrättats genom förordning (EU) nr XX/2012 [regler för deltagande och spridning] ska efterfölja och ersätta de garantifonder för deltagare som inrättats genom förordning (Euratom) nr 1908/2006 och förordning (Euratom)
  nr XX/XX
  [
  Euratoms regler för deltagande 2012-2013]
  . | 3.   Den garantifond för deltagare som inrättats genom förordning (EU) nr XX/2012 [regler för deltagande och spridning] ska efterfölja och ersätta de garantifonder för deltagare som inrättats genom förordning (Euratom) nr 1908/2006 och förordning (Euratom)
  nr 139/2012
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Den garantifond för deltagare som inrättats genom förordning (EU) nr XX/2012 [regler för deltagande och spridning] ska efterfölja och ersätta de garantifonder för deltagare som inrättats genom förordning (Euratom) nr 1908/2006 och förordning (Euratom)
  nr XX/XX
  [
  Euratoms regler för deltagande 2012-2013]
  .

3.   Den garantifond för deltagare som inrättats genom förordning (EU) nr XX/2012 [regler för deltagande och spridning] ska efterfölja och ersätta de garantifonder för deltagare som inrättats genom förordning (Euratom) nr 1908/2006 och förordning (Euratom)
  nr 139/2012
  .

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Alla belopp från de garantifonder för deltagare som inrättats genom förordningarna (Euratom) nr 1908/2006 och (Euratom)
  nr XX/XX [Euratoms regler för deltagande (2012–2013)]
  ska från och med den 31 december 2013 överföras till garantifonden för deltagarna. Deltagare i åtgärder som omfattas av beslut 
  XX/XX [Euratomprogrammet 2012–2013]
  som undertecknar bidragsavtal efter den 31 december 2013 ska lämna sitt bidrag till garantifonden för deltagarna. | Alla belopp från de garantifonder för deltagare som inrättats genom förordningarna (Euratom) nr 1908/2006 och (Euratom)
  nr 139/2012
  ska från och med den 31 december 2013 överföras till garantifonden för deltagarna. Deltagare i åtgärder som omfattas av beslut
  2012/94/Euratom
  som undertecknar bidragsavtal efter den 31 december 2013 ska lämna sitt bidrag till garantifonden för deltagarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

Alla belopp från de garantifonder för deltagare som inrättats genom förordningarna (Euratom) nr 1908/2006 och (Euratom)
  nr XX/XX [Euratoms regler för deltagande (2012–2013)]
  ska från och med den 31 december 2013 överföras till garantifonden för deltagarna. Deltagare i åtgärder som omfattas av beslut 
  XX/XX [Euratomprogrammet 2012–2013]
  som undertecknar bidragsavtal efter den 31 december 2013 ska lämna sitt bidrag till garantifonden för deltagarna.

Alla belopp från de garantifonder för deltagare som inrättats genom förordningarna (Euratom) nr 1908/2006 och (Euratom)
  nr 139/2012
  ska från och med den 31 december 2013 överföras till garantifonden för deltagarna. Deltagare i åtgärder som omfattas av beslut
  2012/94/Euratom
  som undertecknar bidragsavtal efter den 31 december 2013 ska lämna sitt bidrag till garantifonden för deltagarna.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Program som syftar till att öka både nuvarande och planerad innovativ forskning bör lägga till kärnforskning som en tillämplig forskningskategori. Eureka Eurostars-programmet och Marie Curie-programmet bör utvidga sina regelverk för deltagande så att små och medelstora företag som är involverade i kärnforskning har möjlighet att delta. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Program som syftar till att öka både nuvarande och planerad innovativ forskning bör lägga till kärnforskning som en tillämplig forskningskategori. Eureka Eurostars-programmet och Marie Curie-programmet bör utvidga sina regelverk för deltagande så att små och medelstora företag som är involverade i kärnforskning har möjlighet att delta.

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Euratomprogrammet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom av genusdimensionen,
  i forskningens och innovationens innehåll
  . | Euratomprogrammet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom av genusdimensionen,
  och stödja målet för Horisont 2020 att genusfrågan ska behandlas övergripande för att man ska komma till rätta med obalanser mellan män och kvinnor
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Euratomprogrammet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom av genusdimensionen,
  i forskningens och innovationens innehåll
  .

Euratomprogrammet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom av genusdimensionen,
  och stödja målet för Horisont 2020 att genusfrågan ska behandlas övergripande för att man ska komma till rätta med obalanser mellan män och kvinnor
  .

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Man ska särskilt beakta proportionalitetsprincipen, rätten till integritet, rätten till skydd av personuppgifter, rätten till fysisk och mental integritet för personer, rätten till icke-diskriminering och behovet att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa. | Man ska särskilt beakta proportionalitetsprincipen,
  skyddet av den mänskliga värdigheten, principen om att människan ska komma i första hand, samt
  rätten till integritet, rätten till skydd av personuppgifter, rätten till fysisk och mental integritet för personer, rätten till icke-diskriminering och behovet att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Ändring

Man ska särskilt beakta proportionalitetsprincipen, rätten till integritet, rätten till skydd av personuppgifter, rätten till fysisk och mental integritet för personer, rätten till icke-diskriminering och behovet att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa.

Man ska särskilt beakta proportionalitetsprincipen,
  skyddet av den mänskliga värdigheten, principen om att människan ska komma i första hand, samt
  rätten till integritet, rätten till skydd av personuppgifter, rätten till fysisk och mental integritet för personer, rätten till icke-diskriminering och behovet att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa.

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Detta fleråriga arbetsprogram ska
  också
  beakta relevant forskningsverksamhet som bedrivs av medlemsstaterna, associerade länder samt europeiska och internationella organisationer. De ska uppdateras vid behov. | Detta fleråriga arbetsprogram ska
  hänskjutas till Gemensamma forskningscentrumets styrelse och läggas fram för Europaparlamentet och rådet. Det ska
  beakta relevant forskningsverksamhet som bedrivs av medlemsstaterna, associerade länder samt europeiska och internationella organisationer
  för att allt dubbelarbete i de europeiska forskningsinsatserna ska undvikas och de ekonomiska resurserna optimeras
  . De ska uppdateras vid behov. |

Kommissionens förslag

Ändring

Detta fleråriga arbetsprogram ska
  också
  beakta relevant forskningsverksamhet som bedrivs av medlemsstaterna, associerade länder samt europeiska och internationella organisationer. De ska uppdateras vid behov.

Detta fleråriga arbetsprogram ska
  hänskjutas till Gemensamma forskningscentrumets styrelse och läggas fram för Europaparlamentet och rådet. Det ska
  beakta relevant forskningsverksamhet som bedrivs av medlemsstaterna, associerade länder samt europeiska och internationella organisationer
  för att allt dubbelarbete i de europeiska forskningsinsatserna ska undvikas och de ekonomiska resurserna optimeras
  . De ska uppdateras vid behov.

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Arbetsprogrammen ska anpassas till det vetenskapliga, tekniska och innovationsmässiga läget på nationell, unions- och internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska uppdateras vid behov. | 3.   Arbetsprogrammen ska anpassas till det vetenskapliga, tekniska och innovationsmässiga läget på nationell, unions- och internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska uppdateras vid behov
  med beaktande av målen för Horisont 2020
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Arbetsprogrammen ska anpassas till det vetenskapliga, tekniska och innovationsmässiga läget på nationell, unions- och internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska uppdateras vid behov.

3.   Arbetsprogrammen ska anpassas till det vetenskapliga, tekniska och innovationsmässiga läget på nationell, unions- och internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska uppdateras vid behov
  med beaktande av målen för Horisont 2020
  .

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Särskild vikt ska läggas vid att säkerställa lämpligt deltagande av, och innovativa effekter för, små och medelstora företag i Euratomprogrammet. Kvantitativa och kvalitativa bedömningar av de små och medelstora företagens deltagande ska göras som en del i utvärderings- och övervakningsförfarandena. | 1.
     Särskild vikt ska läggas vid att säkerställa lämpligt deltagande av, och innovativa effekter för, små och medelstora företag i Euratomprogrammet. Kvantitativa och kvalitativa bedömningar av de små och medelstora företagens deltagande ska göras som en del i utvärderings- och övervakningsförfarandena. |
| | 2.
     
  Med tanke på hur viktiga små och medelstora företag är för den europeiska ekonomin och hur underrepresenterade de är inom kärnenergiindustrin ska Euratomprogrammet, i enlighet med målen för Horisont 2020, stödja alla insatser för att minska den administrativa bördan för de små och medelstora företagen. |

Kommissionens förslag

Ändring

Särskild vikt ska läggas vid att säkerställa lämpligt deltagande av, och innovativa effekter för, små och medelstora företag i Euratomprogrammet. Kvantitativa och kvalitativa bedömningar av de små och medelstora företagens deltagande ska göras som en del i utvärderings- och övervakningsförfarandena.

1.
     Särskild vikt ska läggas vid att säkerställa lämpligt deltagande av, och innovativa effekter för, små och medelstora företag i Euratomprogrammet. Kvantitativa och kvalitativa bedömningar av de små och medelstora företagens deltagande ska göras som en del i utvärderings- och övervakningsförfarandena.

2.
     
  Med tanke på hur viktiga små och medelstora företag är för den europeiska ekonomin och hur underrepresenterade de är inom kärnenergiindustrin ska Euratomprogrammet, i enlighet med målen för Horisont 2020, stödja alla insatser för att minska den administrativa bördan för de små och medelstora företagen.

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1 – stycke 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | motverka alla former av spridning och handel med kärnmaterial, |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

motverka alla former av spridning och handel med kärnmaterial,

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1 – stycke 1 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cb) | stödja internationella insatser för att utforma gemensamma internationella säkerhetsstandarder, |

Kommissionens förslag

Ändring

(cb)

stödja internationella insatser för att utforma gemensamma internationella säkerhetsstandarder,

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1 – stycke 1 – led cc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cc) | bidra till att förbättra kunskapsutbytet, |

Kommissionens förslag

Ändring

(cc)

bidra till att förbättra kunskapsutbytet,

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – stycke 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Särskild uppmärksamhet ska riktas mot alla reaktorer och kärnenergianläggningar som finns i tredjeländer som geografiskt ligger mycket nära medlemsstaternas territorium, i synnerhet när sådana reaktorer och anläggningar finns nära riskfyllda geografiska eller geologiska platser. |

Kommissionens förslag

Ändring

Särskild uppmärksamhet ska riktas mot alla reaktorer och kärnenergianläggningar som finns i tredjeländer som geografiskt ligger mycket nära medlemsstaternas territorium, i synnerhet när sådana reaktorer och anläggningar finns nära riskfyllda geografiska eller geologiska platser.

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Initiativ som syftar till att öka medvetenheten om och underlätta tillgången till finansiering genom Euratomprogrammet, särskilt för sådana regioner eller typer av deltagare som är underrepresenterade. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

Initiativ som syftar till att öka medvetenheten om och underlätta tillgången till finansiering genom Euratomprogrammet, särskilt för sådana regioner eller typer av deltagare som är underrepresenterade.

| (a) | Initiativ som syftar till att öka medvetenheten om och underlätta tillgången till finansiering genom Euratomprogrammet, särskilt för sådana regioner eller typer av deltagare som är underrepresenterade
  och särskilt för små och medelstora företag i syfte att öka deras utnyttjande av tillgängliga medel och deltagande i lämpliga program
  . |
| --- | --- |

(a)

Initiativ som syftar till att öka medvetenheten om och underlätta tillgången till finansiering genom Euratomprogrammet, särskilt för sådana regioner eller typer av deltagare som är underrepresenterade
  och särskilt för små och medelstora företag i syfte att öka deras utnyttjande av tillgängliga medel och deltagande i lämpliga program
  .

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Försöken att göra det ännu enklare att delta ska kommuniceras till alla deltagare, bland annat små och medelstora företag och vetenskapliga institutioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

Försöken att göra det ännu enklare att delta ska kommuniceras till alla deltagare, bland annat små och medelstora företag och vetenskapliga institutioner.

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. | 1.   Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.
  Europaparlamentet ska underrättas om dessa åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.

1.   Kommissionen ska se till att unionens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid behov genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.
  Europaparlamentet ska underrättas om dessa åtgärder.

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt den här förordningen. | 2.   
  Europaparlamentet
  , kommissionen eller dess företrädare, och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt den här förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Kommissionen eller dess företrädare och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt den här förordningen.

2.   
  Europaparlamentet
  , kommissionen eller dess företrädare, och revisionsrätten ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som erhållit unionsfinansiering enligt den här förordningen.

Ändring 65

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den här förordningen. | 4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den här förordningen.
  Europaparlamentet ska ofördröjligen underrättas om revisionernas resultat. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den här förordningen.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 ska befogenheten att utföra revision, kontroller på plats och inspektioner uttryckligen tillerkännas kommissionen, revisionsrätten och Olaf i samarbetsavtal med tredjeland eller internationella organisationer, bidragsavtal, bidragsbeslut och andra avtal som ingås med tillämpning av den här förordningen.
  Europaparlamentet ska ofördröjligen underrättas om revisionernas resultat.

Ändring 66

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska med bistånd av oberoende experter senast den
  31 maj 2017
  göra en interimsutvärdering av det 7:e Euratomprogrammet med avseende på vad som åstadkommits i fråga om resultat och framsteg mot effekter, målen för varje åtgärd och åtgärdernas fortsatta relevans, effektivitet och utnyttjande av resurser, utrymme för ytterligare förenklingar samt europeiskt mervärde; härvid ska beaktas den efterhandsutvärdering av Euratoms sjunde ramprogram upprättat genom beslut 2006/970/Euratom och Euratomprogrammet (2012–2013) upprättat genom beslut 20XX/XX/Euratom som ska slutföras före utgången av 2015. Utvärderingen ska dessutom beakta åtgärdernas bidrag till unionens prioriteringar för smart och hållbar tillväxt för alla samt resultaten på de långsiktiga effekterna av tidigare åtgärder. | Kommissionen ska med bistånd av oberoende experter senast
  31 maj 2016
  göra en interimsutvärdering av det sjunde Euratomprogrammet med avseende på vad som åstadkommits i fråga om resultat och framsteg mot effekter, målen för varje åtgärd och åtgärdernas fortsatta relevans, effektivitet och utnyttjande av resurser, utrymme för ytterligare förenklingar samt europeiskt mervärde; härvid ska beaktas den efterhandsutvärdering av Euratoms sjunde ramprogram upprättat genom beslut 2006/970/Euratom och Euratomprogrammet (2012–2013) upprättat genom beslut 2012/93/Euratom som ska slutföras före utgången av 2015.
  Den utvärderingen ska också ta hänsyn till aspekter som rör tillgång till finansieringsmöjligheter för att utvidga unionens vetenskaps- och innovationsbas av spetskompetens för små och medelstora företag, och för att främja en jämn könsfördelning.
  Utvärderingen ska dessutom beakta åtgärdernas bidrag till unionens prioriteringar för smart och hållbar tillväxt för alla samt resultaten på de långsiktiga effekterna av tidigare åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

Kommissionen ska med bistånd av oberoende experter senast den
  31 maj 2017
  göra en interimsutvärdering av det 7:e Euratomprogrammet med avseende på vad som åstadkommits i fråga om resultat och framsteg mot effekter, målen för varje åtgärd och åtgärdernas fortsatta relevans, effektivitet och utnyttjande av resurser, utrymme för ytterligare förenklingar samt europeiskt mervärde; härvid ska beaktas den efterhandsutvärdering av Euratoms sjunde ramprogram upprättat genom beslut 2006/970/Euratom och Euratomprogrammet (2012–2013) upprättat genom beslut 20XX/XX/Euratom som ska slutföras före utgången av 2015. Utvärderingen ska dessutom beakta åtgärdernas bidrag till unionens prioriteringar för smart och hållbar tillväxt för alla samt resultaten på de långsiktiga effekterna av tidigare åtgärder.

Kommissionen ska med bistånd av oberoende experter senast
  31 maj 2016
  göra en interimsutvärdering av det sjunde Euratomprogrammet med avseende på vad som åstadkommits i fråga om resultat och framsteg mot effekter, målen för varje åtgärd och åtgärdernas fortsatta relevans, effektivitet och utnyttjande av resurser, utrymme för ytterligare förenklingar samt europeiskt mervärde; härvid ska beaktas den efterhandsutvärdering av Euratoms sjunde ramprogram upprättat genom beslut 2006/970/Euratom och Euratomprogrammet (2012–2013) upprättat genom beslut 2012/93/Euratom som ska slutföras före utgången av 2015.
  Den utvärderingen ska också ta hänsyn till aspekter som rör tillgång till finansieringsmöjligheter för att utvidga unionens vetenskaps- och innovationsbas av spetskompetens för små och medelstora företag, och för att främja en jämn könsfördelning.
  Utvärderingen ska dessutom beakta åtgärdernas bidrag till unionens prioriteringar för smart och hållbar tillväxt för alla samt resultaten på de långsiktiga effekterna av tidigare åtgärder.

Ändring 67

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen uppgifter och information som behövs för kontroll och utvärdering av de berörda åtgärderna. | 4.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla
  Europaparlamentet och
  kommissionen uppgifter och information som behövs för kontroll och utvärdering av de berörda åtgärderna. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen uppgifter och information som behövs för kontroll och utvärdering av de berörda åtgärderna.

4.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla
  Europaparlamentet och
  kommissionen uppgifter och information som behövs för kontroll och utvärdering av de berörda åtgärderna.

Ändring 68

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Euratomprogrammet ska stärka forsknings- och innovationsramen på kärnenergiområdet och leda till en samordning av medlemsstaternas forskningsansträngningar och därigenom undvika dubbelarbete och behålla en kritisk massa på nyckelområden samtidigt som det säkerställs att offentliga medel används på bästa möjliga sätt. | Euratomprogrammet ska stärka forsknings- och innovationsramen på kärnenergiområdet och leda till en samordning av medlemsstaternas forskningsansträngningar och därigenom undvika dubbelarbete
  , ge unionen mervärde
  och behålla
  central kunskap och
  en kritisk massa på nyckelområden samtidigt som det säkerställs att offentliga medel används på bästa möjliga sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

Euratomprogrammet ska stärka forsknings- och innovationsramen på kärnenergiområdet och leda till en samordning av medlemsstaternas forskningsansträngningar och därigenom undvika dubbelarbete och behålla en kritisk massa på nyckelområden samtidigt som det säkerställs att offentliga medel används på bästa möjliga sätt.

Euratomprogrammet ska stärka forsknings- och innovationsramen på kärnenergiområdet och leda till en samordning av medlemsstaternas forskningsansträngningar och därigenom undvika dubbelarbete
  , ge unionen mervärde
  och behålla
  central kunskap och
  en kritisk massa på nyckelområden samtidigt som det säkerställs att offentliga medel används på bästa möjliga sätt.

Ändring 69

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Strategin för att utveckla fusion som ett trovärdigt alternativ för kommersiell koldioxidfri energiproduktion ska följa en färdplan med milstolpar på vägen mot målet för elproduktionen 2050. För att genomföra denna strategi ska det ske en
  radikal
  omstrukturering av fusionsrelaterat arbete i unionen, inbegripet styrning
  , finansiering
  och förvaltning, för att säkerställa en förskjutning av tyngdpunkten från ren forskning till utformning, byggande och drift av framtida anläggningar såsom Iter, demonstrationsreaktorn Demo och deras efterföljare. Detta kommer att kräva ett nära samarbete mellan alla aktörer inom fusionsområdet i unionen, kommissionen och
  de nationella finansieringsorganen
  . | Strategin för att utveckla fusion som ett trovärdigt alternativ för kommersiell koldioxidfri energiproduktion ska följa en färdplan med milstolpar på vägen mot målet för elproduktionen 2050. För att genomföra denna strategi ska det ske en omstrukturering av fusionsrelaterat arbete i unionen, inbegripet styrning och förvaltning, för att säkerställa en förskjutning av tyngdpunkten från ren forskning till utformning, byggande och drift av framtida anläggningar såsom Iter, demonstrationsreaktorn Demo och deras efterföljare. Detta kommer att kräva ett nära samarbete mellan alla aktörer inom fusionsområdet i unionen, kommissionen och
  medlemsstaterna
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Strategin för att utveckla fusion som ett trovärdigt alternativ för kommersiell koldioxidfri energiproduktion ska följa en färdplan med milstolpar på vägen mot målet för elproduktionen 2050. För att genomföra denna strategi ska det ske en
  radikal
  omstrukturering av fusionsrelaterat arbete i unionen, inbegripet styrning
  , finansiering
  och förvaltning, för att säkerställa en förskjutning av tyngdpunkten från ren forskning till utformning, byggande och drift av framtida anläggningar såsom Iter, demonstrationsreaktorn Demo och deras efterföljare. Detta kommer att kräva ett nära samarbete mellan alla aktörer inom fusionsområdet i unionen, kommissionen och
  de nationella finansieringsorganen
  .

Strategin för att utveckla fusion som ett trovärdigt alternativ för kommersiell koldioxidfri energiproduktion ska följa en färdplan med milstolpar på vägen mot målet för elproduktionen 2050. För att genomföra denna strategi ska det ske en omstrukturering av fusionsrelaterat arbete i unionen, inbegripet styrning och förvaltning, för att säkerställa en förskjutning av tyngdpunkten från ren forskning till utformning, byggande och drift av framtida anläggningar såsom Iter, demonstrationsreaktorn Demo och deras efterföljare. Detta kommer att kräva ett nära samarbete mellan alla aktörer inom fusionsområdet i unionen, kommissionen och
  medlemsstaterna
  .

Ändring 70

Förslag till förordning

Bilaga I – del 2 – led 2.1 – led d – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Att
  främja
  strålskydd (Vetenskaplig spetskompetens, Samhällsutmaningar) |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

Att
  främja
  strålskydd (Vetenskaplig spetskompetens, Samhällsutmaningar)

| (d) | Att
  stödja forskning kring och utveckling av strålskydd
  . (Vetenskaplig spetskompetens, Samhällsutmaningar) |
| --- | --- |

(d)

Att
  stödja forskning kring och utveckling av strålskydd
  . (Vetenskaplig spetskompetens, Samhällsutmaningar)

Ändring 71

Förslag till förordning

Bilaga I – del 2 – led 2.1 – led e – stycke - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Att stödja verksamhet för gemensamt genomförande av Iter som en internationell forskningsinfrastruktur. Gemenskapen kommer att ha ett särskilt ansvar inom Iter-organisationen som huvudman för projektet och inta en ledande roll, framför allt när det gäller förberedelser av platsen, inrättande av Iter-organisationen, förvaltning och tillsättning av personal, plus allmänt tekniskt och administrativt stöd. |
| | Att stödja verksamhet enligt överenskommelse i rådets beslut XXXX/XXX/EU [om antagande av ett kompletterande forskningsprogram för Iterprojektet (2014–2018)] för förvaltning av projektet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Att stödja verksamhet för gemensamt genomförande av Iter som en internationell forskningsinfrastruktur. Gemenskapen kommer att ha ett särskilt ansvar inom Iter-organisationen som huvudman för projektet och inta en ledande roll, framför allt när det gäller förberedelser av platsen, inrättande av Iter-organisationen, förvaltning och tillsättning av personal, plus allmänt tekniskt och administrativt stöd.

Att stödja verksamhet enligt överenskommelse i rådets beslut XXXX/XXX/EU [om antagande av ett kompletterande forskningsprogram för Iterprojektet (2014–2018)] för förvaltning av projektet.

Ändring 72

Förslag till förordning

Bilaga I – del 2 – led 2.1 – led i – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Den rättsliga enheten ska stödja alla satsningar för att fortsätta arbetet med JET även efter det att dess experimentella fas upphör 2015, och där så är möjligt stödja alla satsningar som syftar till att locka till sig internationella partner som bidrar med ytterligare medel. Sådana satsningar bör inbegripa ömsesidiga avtal för framtida unionsengagemang i Demo och andra planerade fusionsreaktorer. |

Kommissionens förslag

Ändring

Den rättsliga enheten ska stödja alla satsningar för att fortsätta arbetet med JET även efter det att dess experimentella fas upphör 2015, och där så är möjligt stödja alla satsningar som syftar till att locka till sig internationella partner som bidrar med ytterligare medel. Sådana satsningar bör inbegripa ömsesidiga avtal för framtida unionsengagemang i Demo och andra planerade fusionsreaktorer.

Ändring 73

Förslag till förordning

Bilaga I – del 2 – led 2.2 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| JRC:s kärntekniska verksamhet ska syfta till att stödja genomförandet av rådets direktiv 2009/71/Euratom och 2011/70/Euratom, liksom rådets slutsatser som prioriterar högsta normer för kärnsäkerhet i unionen och internationellt. JRC ska särskilt mobilisera nödvändig kapacitet och expertis för att bidra till
  att bedöma och förbättra
  säkerheten i kärntekniska anläggningar och fredlig användning av kärnenergi och andra icke-fissionstillämpningar; detta för ge en vetenskaplig grund till relevant unionslagstiftning och, där så är nödvändigt, inom gränserna för sitt uppdrag och kompetens reagera på kärntekniska incidenter och olyckor. I detta syfte ska JRC bedriva forskning och göra bedömningar, tillhandahålla referenser och standarder och erbjuda särskild utbildning. Synergier med teknikplattformen för hållbar kärnenergi (SNETP) och andra övergripande initiativ kommer att eftersträvas
  när så är lämpligt
  . | JRC:s kärntekniska verksamhet ska syfta till att stödja genomförandet av rådets direktiv 2009/71/Euratom och 2011/70/Euratom, liksom rådets slutsatser som prioriterar högsta normer för kärnsäkerhet i unionen och internationellt. JRC ska särskilt mobilisera nödvändig kapacitet och expertis för att bidra till
  forskning kring och utveckling av
  säkerheten i kärntekniska anläggningar och fredlig användning av kärnenergi och andra icke-fissionstillämpningar; detta för ge en vetenskaplig grund till relevant unionslagstiftning och, där så är nödvändigt, inom gränserna för sitt uppdrag och kompetens reagera på kärntekniska incidenter och olyckor. I detta syfte ska JRC bedriva forskning och göra bedömningar, tillhandahålla referenser och standarder och erbjuda särskild utbildning. Synergier med teknikplattformen för hållbar kärnenergi (SNETP) och andra övergripande initiativ kommer
  av nödvändighet
  att eftersträvas
  , för att optimera de personella och finansiella resurserna för forskning kring och utveckling av kärnteknik i Europa
  .
  JRC ska ta hänsyn till de offentliggjorda resultaten av de stresstest som genomfördes 2011 på alla befintliga kärnreaktorer i enlighet med unionens bestämmelser. |

Kommissionens förslag

Ändring

JRC:s kärntekniska verksamhet ska syfta till att stödja genomförandet av rådets direktiv 2009/71/Euratom och 2011/70/Euratom, liksom rådets slutsatser som prioriterar högsta normer för kärnsäkerhet i unionen och internationellt. JRC ska särskilt mobilisera nödvändig kapacitet och expertis för att bidra till
  att bedöma och förbättra
  säkerheten i kärntekniska anläggningar och fredlig användning av kärnenergi och andra icke-fissionstillämpningar; detta för ge en vetenskaplig grund till relevant unionslagstiftning och, där så är nödvändigt, inom gränserna för sitt uppdrag och kompetens reagera på kärntekniska incidenter och olyckor. I detta syfte ska JRC bedriva forskning och göra bedömningar, tillhandahålla referenser och standarder och erbjuda särskild utbildning. Synergier med teknikplattformen för hållbar kärnenergi (SNETP) och andra övergripande initiativ kommer att eftersträvas
  när så är lämpligt
  .

JRC:s kärntekniska verksamhet ska syfta till att stödja genomförandet av rådets direktiv 2009/71/Euratom och 2011/70/Euratom, liksom rådets slutsatser som prioriterar högsta normer för kärnsäkerhet i unionen och internationellt. JRC ska särskilt mobilisera nödvändig kapacitet och expertis för att bidra till
  forskning kring och utveckling av
  säkerheten i kärntekniska anläggningar och fredlig användning av kärnenergi och andra icke-fissionstillämpningar; detta för ge en vetenskaplig grund till relevant unionslagstiftning och, där så är nödvändigt, inom gränserna för sitt uppdrag och kompetens reagera på kärntekniska incidenter och olyckor. I detta syfte ska JRC bedriva forskning och göra bedömningar, tillhandahålla referenser och standarder och erbjuda särskild utbildning. Synergier med teknikplattformen för hållbar kärnenergi (SNETP) och andra övergripande initiativ kommer
  av nödvändighet
  att eftersträvas
  , för att optimera de personella och finansiella resurserna för forskning kring och utveckling av kärnteknik i Europa
  .
  JRC ska ta hänsyn till de offentliggjorda resultaten av de stresstest som genomfördes 2011 på alla befintliga kärnreaktorer i enlighet med unionens bestämmelser.

Ändring 74

Förslag till förordning

Bilaga I – del 2 – led 2.2 – led a – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling och olycksberedskap |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling och olycksberedskap

| (a) | Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling
  , förbättrade arbetsvillkor för dem som arbetar med kärnmaterial
  och olycksberedskap |
| --- | --- |

(a)

Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling
  , förbättrade arbetsvillkor för dem som arbetar med kärnmaterial
  och olycksberedskap

Ändring 77

Förslag till förordning

Bilaga I – del 2 – led 2.2 – led a – stycke - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Avveckling och nedmontering utgör exempel på lovande marknader, mot bakgrund av vetenskapens utveckling och säkerhetskraven. Unionen måste förse sig med bästa tillgängliga teknik för dessa verksamheter, som ställer krav på en alltmer avancerad teknik (vattenskärning, laserskärning, hypermoderna robotar för att insats av mänsklig arbetskraft ska kunna undvikas, med mera). |

Kommissionens förslag

Ändring

Avveckling och nedmontering utgör exempel på lovande marknader, mot bakgrund av vetenskapens utveckling och säkerhetskraven. Unionen måste förse sig med bästa tillgängliga teknik för dessa verksamheter, som ställer krav på en alltmer avancerad teknik (vattenskärning, laserskärning, hypermoderna robotar för att insats av mänsklig arbetskraft ska kunna undvikas, med mera).

Ändring 75

Förslag till förordning

Bilaga I – del 2 – led 2.2 – led a – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| JRC ska bidra till att utveckla verktyg och metoder för att uppnå höga säkerhetsnormer för kärnreaktorer och bränslecykler som är relevanta för Europa. Dessa verktyg och metoder ska omfatta: | JRC ska
  , i nära samarbete med unionens relevanta aktörer inom forskningen,
  bidra till att utveckla verktyg och metoder för att uppnå höga säkerhetsnormer för kärnreaktorer och bränslecykler som är relevanta för Europa. Dessa verktyg och metoder ska omfatta: |

Kommissionens förslag

Ändring

JRC ska bidra till att utveckla verktyg och metoder för att uppnå höga säkerhetsnormer för kärnreaktorer och bränslecykler som är relevanta för Europa. Dessa verktyg och metoder ska omfatta:

JRC ska
  , i nära samarbete med unionens relevanta aktörer inom forskningen,
  bidra till att utveckla verktyg och metoder för att uppnå höga säkerhetsnormer för kärnreaktorer och bränslecykler som är relevanta för Europa. Dessa verktyg och metoder ska omfatta:

Ändring 76

Förslag till förordning

Bilaga I – del 2 – led 2.2 – led a – stycke 1 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Analysmodeller för allvarliga olyckor och metoder för bedömning av kärntekniska anläggningars driftssäkerhetsmarginaler; stöd till fastställande av en gemensam europeisk metod för utvärdering av avancerade bränslecykler och konstruktioner; samt kartläggning och spridning av erfarenheter från den operativa verksamheten. JRC ska
  ytterligare förstärka sin clearingcentral
  för återkoppling av erfarenheter från drift av kärnkraftverk (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) för att kunna svara på de utmaningar på kärnsäkerhetsområdet som uppenbarats efter Fukushimaolyckan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Analysmodeller för allvarliga olyckor och metoder för bedömning av kärntekniska anläggningars driftssäkerhetsmarginaler; stöd till fastställande av en gemensam europeisk metod för utvärdering av avancerade bränslecykler och konstruktioner; samt kartläggning och spridning av erfarenheter från den operativa verksamheten. JRC ska
  ytterligare förstärka sin clearingcentral
  för återkoppling av erfarenheter från drift av kärnkraftverk (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) för att kunna svara på de utmaningar på kärnsäkerhetsområdet som uppenbarats efter Fukushimaolyckan.

| (1) | Analysmodeller för allvarliga olyckor och metoder för bedömning av kärntekniska anläggningars driftssäkerhetsmarginaler; stöd till fastställande av en gemensam europeisk metod för utvärdering av avancerade bränslecykler och konstruktioner; samt kartläggning och spridning av erfarenheter från den operativa verksamheten. JRC ska
  fortsätta verksamheten hos den europeiska clearingcentralen
  för återkoppling av erfarenheter från drift av kärnkraftverk (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) för att kunna svara på de utmaningar på kärnsäkerhetsområdet som uppenbarats efter Fukushimaolyckan
  , genom fortsatt utnyttjande av medlemsstaternas sakkunskap på detta område
  . |
| --- | --- |

(1)

Analysmodeller för allvarliga olyckor och metoder för bedömning av kärntekniska anläggningars driftssäkerhetsmarginaler; stöd till fastställande av en gemensam europeisk metod för utvärdering av avancerade bränslecykler och konstruktioner; samt kartläggning och spridning av erfarenheter från den operativa verksamheten. JRC ska
  fortsätta verksamheten hos den europeiska clearingcentralen
  för återkoppling av erfarenheter från drift av kärnkraftverk (European Clearinghouse for Operational Experience Feedback) för att kunna svara på de utmaningar på kärnsäkerhetsområdet som uppenbarats efter Fukushimaolyckan
  , genom fortsatt utnyttjande av medlemsstaternas sakkunskap på detta område
  .

Ändring 78

Förslag till förordning

Bilaga I – del 2 – led 2.2 – led c – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| JRC ska vidareutveckla den vetenskapliga basen för kärnsäkerhet. Tyngdpunkten ska ligga på forskning om grundläggande egenskaper och beteende hos aktinider, strukturella material och kärnmaterial. Till stöd för unionens standardisering, ska JRC tillhandahålla modernaste kärntekniska standarder, referensdata och referensmätningar, inbegripet utveckling och tillämpning av lämpliga databaser och analysverktyg. JRC ska stödja den fortsatta utvecklingen av medicinska tillämpningar, däribland nya cancerbehandlingsmetoder baserade på alfastrålning. | JRC ska vidareutveckla den vetenskapliga basen för kärnsäkerhet. Tyngdpunkten ska ligga på forskning om grundläggande egenskaper och beteende hos aktinider, strukturella material och kärnmaterial. Till stöd för unionens standardisering, ska JRC tillhandahålla modernaste kärntekniska standarder, referensdata och referensmätningar, inbegripet utveckling och tillämpning av lämpliga databaser och analysverktyg. JRC ska stödja den fortsatta utvecklingen av medicinska tillämpningar, däribland nya cancerbehandlingsmetoder baserade på alfastrålning.
  JRC ska ta hänsyn till målen för Horisont 2020 och till behovet att undvika kunskapsklyftor eller kompetensflykt i Europa. |

Kommissionens förslag

Ändring

JRC ska vidareutveckla den vetenskapliga basen för kärnsäkerhet. Tyngdpunkten ska ligga på forskning om grundläggande egenskaper och beteende hos aktinider, strukturella material och kärnmaterial. Till stöd för unionens standardisering, ska JRC tillhandahålla modernaste kärntekniska standarder, referensdata och referensmätningar, inbegripet utveckling och tillämpning av lämpliga databaser och analysverktyg. JRC ska stödja den fortsatta utvecklingen av medicinska tillämpningar, däribland nya cancerbehandlingsmetoder baserade på alfastrålning.

JRC ska vidareutveckla den vetenskapliga basen för kärnsäkerhet. Tyngdpunkten ska ligga på forskning om grundläggande egenskaper och beteende hos aktinider, strukturella material och kärnmaterial. Till stöd för unionens standardisering, ska JRC tillhandahålla modernaste kärntekniska standarder, referensdata och referensmätningar, inbegripet utveckling och tillämpning av lämpliga databaser och analysverktyg. JRC ska stödja den fortsatta utvecklingen av medicinska tillämpningar, däribland nya cancerbehandlingsmetoder baserade på alfastrålning.
  JRC ska ta hänsyn till målen för Horisont 2020 och till behovet att undvika kunskapsklyftor eller kompetensflykt i Europa.

Ändring 79

Förslag till förordning

Bilaga I – del 2 – led 2.2 – led e – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| JRC ska bygga upp sin kompetens att ge oberoende vetenskaplig och teknisk information som behövs för att stödja utvecklingen av unionens lagstiftning om kärnsäkerhet. | JRC ska bygga upp sin kompetens att ge oberoende vetenskaplig och teknisk information som behövs för att stödja utvecklingen av unionens lagstiftning om kärnsäkerhet
  och stödja bättre standarder internationellt
  .
  Detta bör ske med hänsyn tagen till de riktlinjer som antagits av EU- institutionerna mot bakgrund framför allt av de stresstester som utförts på kärnkraftverken. |

Kommissionens förslag

Ändring

JRC ska bygga upp sin kompetens att ge oberoende vetenskaplig och teknisk information som behövs för att stödja utvecklingen av unionens lagstiftning om kärnsäkerhet.

JRC ska bygga upp sin kompetens att ge oberoende vetenskaplig och teknisk information som behövs för att stödja utvecklingen av unionens lagstiftning om kärnsäkerhet
  och stödja bättre standarder internationellt
  .
  Detta bör ske med hänsyn tagen till de riktlinjer som antagits av EU- institutionerna mot bakgrund framför allt av de stresstester som utförts på kärnkraftverken.

Ändring 80

Förslag till förordning

Bilaga I – del 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I syfte att uppnå de allmänna målen ska Euratomprogrammet stödja kompletterande verksamheter (direkta och indirekta, samordning och stöd till gemensam programplanering) som skapar synergi inom forskning för att lösa gemensamma utmaningar (t.ex. material, kylmedelsteknik, kärntekniska referensdata, modellering och simulering, fjärrmanövrering, avfallshantering, strålskydd). | I syfte att uppnå de allmänna målen ska Euratomprogrammet stödja kompletterande verksamheter (direkta och indirekta,
  arbetarskydd,
  samordning och stöd till gemensam programplanering) som skapar synergi inom forskning för att lösa gemensamma utmaningar (t.ex. material, kylmedelsteknik, kärntekniska referensdata, modellering och simulering, fjärrmanövrering, avfallshantering, strålskydd). |

Kommissionens förslag

Ändring

I syfte att uppnå de allmänna målen ska Euratomprogrammet stödja kompletterande verksamheter (direkta och indirekta, samordning och stöd till gemensam programplanering) som skapar synergi inom forskning för att lösa gemensamma utmaningar (t.ex. material, kylmedelsteknik, kärntekniska referensdata, modellering och simulering, fjärrmanövrering, avfallshantering, strålskydd).

I syfte att uppnå de allmänna målen ska Euratomprogrammet stödja kompletterande verksamheter (direkta och indirekta,
  arbetarskydd,
  samordning och stöd till gemensam programplanering) som skapar synergi inom forskning för att lösa gemensamma utmaningar (t.ex. material, kylmedelsteknik, kärntekniska referensdata, modellering och simulering, fjärrmanövrering, avfallshantering, strålskydd).

Ändring 81

Förslag till förordning

Bilaga I – del 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Euratomprogrammet kan bidra till låneinstrumentet och egetkapitalinstrumentet som utvecklats inom ramprogrammet Horisont 2020 och som ska utvidgas för att omfatta de mål som avses i artikel 3. | Euratomprogrammet kan bidra till låneinstrumentet och egetkapitalinstrumentet som utvecklats inom ramprogrammet Horisont 2020 och som ska utvidgas för att omfatta de mål som avses i artikel 3
  samt öka synligheten för och deltagandet av små och medelstora företag
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Euratomprogrammet kan bidra till låneinstrumentet och egetkapitalinstrumentet som utvecklats inom ramprogrammet Horisont 2020 och som ska utvidgas för att omfatta de mål som avses i artikel 3.

Euratomprogrammet kan bidra till låneinstrumentet och egetkapitalinstrumentet som utvecklats inom ramprogrammet Horisont 2020 och som ska utvidgas för att omfatta de mål som avses i artikel 3
  samt öka synligheten för och deltagandet av små och medelstora företag
  .

Ändring 82

Förslag till förordning

Bilaga I – del 4 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Grundforskning som på lång sikt kan få tillämpningar inom kärntekniska områden, men också inom andra forskningssektorer som omfattas av Horisont 2020 kan finansieras via Europeiska forskningsrådets program. |

Kommissionens förslag

Ändring

Grundforskning som på lång sikt kan få tillämpningar inom kärntekniska områden, men också inom andra forskningssektorer som omfattas av Horisont 2020 kan finansieras via Europeiska forskningsrådets program.

Ändring 83

Förslag till förordning

Bilaga II – del 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Att bidra till den agenda för forskning och utveckling som är resultatet av rekommendationerna i slutsatserna från unionens stresstester, bland annat om seismiska modeller eller simulering av härdsmälta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(da)

Att bidra till den agenda för forskning och utveckling som är resultatet av rekommendationerna i slutsatserna från unionens stresstester, bland annat om seismiska modeller eller simulering av härdsmälta.

| — | Procentandel stödda projekt som sannolikt kommer att underlätta tillämpningen av dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

—

Procentandel stödda projekt som sannolikt kommer att underlätta tillämpningen av dessa rekommendationer.

Ändring 84

Förslag till förordning

Bilaga II – del 1 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (db) | Att främja fissionens långsiktiga hållbarhet genom förbättringar för att öka reaktorernas livslängd eller bättre konstruktion av nya reaktortyper. |

Kommissionens förslag

Ändring

(db)

Att främja fissionens långsiktiga hållbarhet genom förbättringar för att öka reaktorernas livslängd eller bättre konstruktion av nya reaktortyper.

| — | Procentandel stödda projekt som sannolikt kommer att ha en påvisbar inverkan i fråga om reaktorernas livslängd eller bättre konstruktion av nya reaktortyper. |
| --- | --- |

—

Procentandel stödda projekt som sannolikt kommer att ha en påvisbar inverkan i fråga om reaktorernas livslängd eller bättre konstruktion av nya reaktortyper.

Ändring 85

Förslag till förordning

Bilaga II – del 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Att främja utvecklingen mot demonstration av genomförbarhet när det gäller fusion som energikälla genom användning av befintliga och framtida fusionsanläggningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(e)

Att främja utvecklingen mot demonstration av genomförbarhet när det gäller fusion som energikälla genom användning av befintliga och framtida fusionsanläggningar.

| (e) | Att främja utvecklingen mot demonstration av genomförbarhet när det gäller fusion som energikälla genom användning av befintliga och framtida fusionsanläggningar
  och utveckla material, teknik och konstruktionsutkast
  . |
| --- | --- |

(e)

Att främja utvecklingen mot demonstration av genomförbarhet när det gäller fusion som energikälla genom användning av befintliga och framtida fusionsanläggningar
  och utveckla material, teknik och konstruktionsutkast
  .

Ändring 86

Förslag till förordning

Bilaga II – del 2 – punkt 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling och olycksberedskap. | Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling,
  arbetarskydd
  och olycksberedskap. |

Kommissionens förslag

Ändring

Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling och olycksberedskap.

Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. bränsle- och reaktorsäkerhet, avfallshantering, avveckling,
  arbetarskydd
  och olycksberedskap.

Ändring 87

Förslag till förordning

Bilaga II – del 2 – punkt 1 – strecksats 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Att förhindra kunskapsbrist inom central vetenskap och på ingenjörsområden. |

Kommissionens förslag

Ändring

Att förhindra kunskapsbrist inom central vetenskap och på ingenjörsområden.

---

(1)  

  EUT C 74 E, 13.3.2012, s. 34.

(2)  

  EUT C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

(3)  

  EUT L 124, 30.5.2003, s. 36.

(4)  
  EUT C ...

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/106

---

P7_TA(2013)0470

Instrument för kärnsäkerhetssamarbete *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetssamarbete (COM(2011)0841 – C7-0014/2012 – 2011/0414(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2016/C 436/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0841), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0841),

| — | med beaktande av artikel 203 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0014/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 203 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0014/2012),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från budgetutskottet (A7-0327/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från budgetutskottet (A7-0327/2012),

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Ett finansiellt referensbelopp för instrumentet, i enlighet med punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den ../2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning

   (*1)

  , ingår i den här förordningen, utan att detta påverkar Europaparlamentets och rådets budgetbefogenheter enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Ett finansiellt referensbelopp för instrumentet, i enlighet med punkt 18 i det interinstitutionella avtalet av den ../2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning

   (*1)

  , ingår i den här förordningen, utan att detta påverkar Europaparlamentets och rådets budgetbefogenheter enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Vid arbetet med att uppnå instrumentets mål och samtidigt säkerställa en optimal användning av de ekonomiska resurserna bör man ha som rättesnöre att genomförandet ska bli effektivare och pengarna användas bättre. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

Vid arbetet med att uppnå instrumentets mål och samtidigt säkerställa en optimal användning av de ekonomiska resurserna bör man ha som rättesnöre att genomförandet ska bli effektivare och pengarna användas bättre.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1c) | Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av instrumentet och att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt, samtidigt som man säkerställer klarhet angående rättsläget och tillgång till instrumentet för samtliga deltagare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1c)

Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av instrumentet och att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt, samtidigt som man säkerställer klarhet angående rättsläget och tillgång till instrumentet för samtliga deltagare.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Tjernobylolyckan 1986 framhävde kärnsäkerhetens globala betydelse. Fukushima Daiichi-olyckan 2011 bekräftade
  behovet av
  fortsatta ansträngningar för att förbättra kärnsäkerheten
  så att denna uppfyller
  de högsta
  standarderna
  . För att skapa sådana förhållanden i säkerhetshänseende att farorna för befolkningens liv och hälsa avlägsnas bör Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallad gemenskapen) ha möjlighet att understödja kärnsäkerheten i tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Tjernobylolyckan 1986 framhävde kärnsäkerhetens globala betydelse. Fukushima Daiichi-olyckan 2011 bekräftade
  behovet av
  fortsatta ansträngningar för att förbättra kärnsäkerheten
  så att denna uppfyller
  de högsta
  standarderna
  . För att skapa sådana förhållanden i säkerhetshänseende att farorna för befolkningens liv och hälsa avlägsnas bör Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallad gemenskapen) ha möjlighet att understödja kärnsäkerheten i tredjeländer.

| (3) | Tjernobylolyckan 1986 framhävde kärnsäkerhetens globala betydelse. Fukushima Daiichi-olyckan 2011 bekräftade
  att varje reaktor är förenad med kärntekniska risker och att det därför är nödvändigt med
  fortsatta ansträngningar för att förbättra kärnsäkerheten
  för att uppnå
  de högsta
  standarder som motsvarar bästa möjliga praxis, särskilt med avseende på förvaltning och oberoende tillsynsorgan
  .
  Detta instrument bör, så länge som befintliga kärnkraftverk är i drift och nya byggs, syfta till att säkerställa att nivån på kärnsäkerheten i länder som mottar bistånd motsvarar europeiska säkerhetsstandarder, att dessa standarder upprätthålls och att stöd till oberoende tillsynsmyndigeter ges högsta prioritet.
  För att skapa sådana förhållanden i säkerhetshänseende att farorna för befolkningens liv och hälsa avlägsnas bör Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallad ”gemenskapen”) ha möjlighet att understödja kärnsäkerheten i tredjeländer. |
| --- | --- |

(3)

Tjernobylolyckan 1986 framhävde kärnsäkerhetens globala betydelse. Fukushima Daiichi-olyckan 2011 bekräftade
  att varje reaktor är förenad med kärntekniska risker och att det därför är nödvändigt med
  fortsatta ansträngningar för att förbättra kärnsäkerheten
  för att uppnå
  de högsta
  standarder som motsvarar bästa möjliga praxis, särskilt med avseende på förvaltning och oberoende tillsynsorgan
  .
  Detta instrument bör, så länge som befintliga kärnkraftverk är i drift och nya byggs, syfta till att säkerställa att nivån på kärnsäkerheten i länder som mottar bistånd motsvarar europeiska säkerhetsstandarder, att dessa standarder upprätthålls och att stöd till oberoende tillsynsmyndigeter ges högsta prioritet.
  För att skapa sådana förhållanden i säkerhetshänseende att farorna för befolkningens liv och hälsa avlägsnas bör Europeiska atomenergigemenskapen (nedan kallad ”gemenskapen”) ha möjlighet att understödja kärnsäkerheten i tredjeländer.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Det
  är bara
  Europeiska unionen
  som
  , genom att agera inom ramen för gemensamma policyer och strategier tillsammans med medlemsstaterna,
  har den ”kritiska massa” som behövs för att
  möta globala utmaningar
  . Europeiska unionen är också bäst lämpad att
  samordna samarbetet med tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Det
  är bara
  Europeiska unionen
  som
  , genom att agera inom ramen för gemensamma policyer och strategier tillsammans med medlemsstaterna,
  har den ”kritiska massa” som behövs för att
  möta globala utmaningar
  . Europeiska unionen är också bäst lämpad att
  samordna samarbetet med tredjeländer.

| (4) | Ett antal länder över hela världen funderar på eller planerar att bygga kärnkraftverk, vilket medför en hel rad svårigheter och att lämpliga kärnsäkerhetskulturer och förvaltningssystem måste inrättas. Man måste finna sätt att förbättra kärnsäkerheten och
  det
  fysiska skyddet i kärnkraftverk som håller på att byggas nära unionens gränser, särskilt där det politiska samarbetet med unionen brister. Stresstester bör därför genomföras i samtliga medlemsstater och berörda tredjeländer i syfte att upptäcka potentiella risker för säkerheten och de åtgärder som behövs för att åtgärda dem bör genomföras omedelbart.
  Europeiska unionen
  är väl lämpad att
  , genom att agera inom ramen för gemensamma policyer och strategier tillsammans med medlemsstaterna
  och samarbeta med internationella och regionala organisationer
  , möta globala utmaningar
  och
  samordna samarbetet med tredjeländer.
  I detta sammanhang bör man prioritera att garantera stöd från oberoende tillsynsmyndigheter och stöd till deras tillsynsorgan, liksom till multilaterala, regionala och internationella strukturer, som kan stärka förtroendet och tillämpningen av standarderna genom mekanismer för expertgranskning. Europaparlamentet bör i detta sammanhang informeras regelbundet av kommissionen om tredjeländernas planer på området för kärnsäkerhet i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

(4)

Ett antal länder över hela världen funderar på eller planerar att bygga kärnkraftverk, vilket medför en hel rad svårigheter och att lämpliga kärnsäkerhetskulturer och förvaltningssystem måste inrättas. Man måste finna sätt att förbättra kärnsäkerheten och
  det
  fysiska skyddet i kärnkraftverk som håller på att byggas nära unionens gränser, särskilt där det politiska samarbetet med unionen brister. Stresstester bör därför genomföras i samtliga medlemsstater och berörda tredjeländer i syfte att upptäcka potentiella risker för säkerheten och de åtgärder som behövs för att åtgärda dem bör genomföras omedelbart.
  Europeiska unionen
  är väl lämpad att
  , genom att agera inom ramen för gemensamma policyer och strategier tillsammans med medlemsstaterna
  och samarbeta med internationella och regionala organisationer
  , möta globala utmaningar
  och
  samordna samarbetet med tredjeländer.
  I detta sammanhang bör man prioritera att garantera stöd från oberoende tillsynsmyndigheter och stöd till deras tillsynsorgan, liksom till multilaterala, regionala och internationella strukturer, som kan stärka förtroendet och tillämpningen av standarderna genom mekanismer för expertgranskning. Europaparlamentet bör i detta sammanhang informeras regelbundet av kommissionen om tredjeländernas planer på området för kärnsäkerhet i enlighet med detta direktiv.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | I syfte att upprätthålla och främja en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten och regleringen av denna antog rådet direktiv 2009/71/Euratom av den 25 juni 2009 om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar. Rådet har också antagit direktiv 2011/70/Euratom av den 19 juli 2011 om inrättande av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. De båda direktiven och de höga standarder som tillämpas i Europeiska unionen i fråga om kärnsäkerhet och hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall utgör exempel som kan användas för att uppmuntra tredjeländer att anta liknande höga standarder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

I syfte att upprätthålla och främja en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten och regleringen av denna antog rådet direktiv 2009/71/Euratom av den 25 juni 2009 om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar. Rådet har också antagit direktiv 2011/70/Euratom av den 19 juli 2011 om inrättande av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. De båda direktiven och de höga standarder som tillämpas i Europeiska unionen i fråga om kärnsäkerhet och hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall utgör exempel som kan användas för att uppmuntra tredjeländer att anta liknande höga standarder.

| (6) | I syfte att upprätthålla och främja en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten och regleringen av denna antog rådet direktiv 2009/71/Euratom av den 25 juni 2009 om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar.
  I kommissionens meddelande av den 4 oktober 2012 om lägesrapporten över den omfattande risk- och säkerhetsbedömningen (”stresstester”) av kärnkraftverk i Europeiska unionen och därmed förbunden verksamhet betonas att detta ramverk måste stärkas.
  Rådet har också antagit direktiv 2011/70/Euratom av den 19 juli 2011 om inrättande av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. De båda direktiven och de höga standarder som tillämpas i Europeiska unionen i fråga om kärnsäkerhet och hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall utgör exempel som kan användas för att uppmuntra tredjeländer att anta liknande höga standarder. |
| --- | --- |

(6)

I syfte att upprätthålla och främja en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten och regleringen av denna antog rådet direktiv 2009/71/Euratom av den 25 juni 2009 om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar.
  I kommissionens meddelande av den 4 oktober 2012 om lägesrapporten över den omfattande risk- och säkerhetsbedömningen (”stresstester”) av kärnkraftverk i Europeiska unionen och därmed förbunden verksamhet betonas att detta ramverk måste stärkas.
  Rådet har också antagit direktiv 2011/70/Euratom av den 19 juli 2011 om inrättande av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. De båda direktiven och de höga standarder som tillämpas i Europeiska unionen i fråga om kärnsäkerhet och hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall utgör exempel som kan användas för att uppmuntra tredjeländer att anta liknande höga standarder.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Det finns ett särskilt behov av att gemenskapen fortsätter sina ansträngningar att med utgångspunkt i sin egen kontrollverksamhet inom Europeiska unionen stödja tillämpningen av en verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Det finns ett särskilt behov av att gemenskapen fortsätter sina ansträngningar att med utgångspunkt i sin egen kontrollverksamhet inom Europeiska unionen stödja tillämpningen av en verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer.

| (10) | Det finns ett särskilt behov av att gemenskapen fortsätter sina ansträngningar att med utgångspunkt i sin egen kontrollverksamhet inom Europeiska unionen stödja tillämpningen av en verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer.
  Att unionens experter används för att bistå tredjeländer på kärnkraftområdet är också viktigt för att vidmakthålla en hög nivå på sakkunskaperna inom unionen. |
| --- | --- |

(10)

Det finns ett särskilt behov av att gemenskapen fortsätter sina ansträngningar att med utgångspunkt i sin egen kontrollverksamhet inom Europeiska unionen stödja tillämpningen av en verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer.
  Att unionens experter används för att bistå tredjeländer på kärnkraftområdet är också viktigt för att vidmakthålla en hög nivå på sakkunskaperna inom unionen.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | I Horisont 2020 – det nya ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (Horisont 2020)

   (1)

  och i Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020

   (2)

  ägnas särskild uppmärksamhet åt internationellt samarbete och unionens relationer med tredjeländer. Särskild uppmärksamhet bör härvid ges till utveckling av mänskliga resurser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

I Horisont 2020 – det nya ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (Horisont 2020)

   (1)

  och i Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020

   (2)

  ägnas särskild uppmärksamhet åt internationellt samarbete och unionens relationer med tredjeländer. Särskild uppmärksamhet bör härvid ges till utveckling av mänskliga resurser.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 12b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12b) | Man bör se till att unionens stöd och medlemsstaternas enskilda insatser liksom andra internationella, regionala och lokala organisationers insatser på området för kärnsäkerhet är samstämda, samordnade och kompletterar varandra, i syfte att undvika dubbelarbete och dubbel finansiering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12b)

Man bör se till att unionens stöd och medlemsstaternas enskilda insatser liksom andra internationella, regionala och lokala organisationers insatser på området för kärnsäkerhet är samstämda, samordnade och kompletterar varandra, i syfte att undvika dubbelarbete och dubbel finansiering.

Ändring 10

Förslag till förordning

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Syfte och tillämpningsområde | Syfte och tillämpningsområde |
| Europeiska unionen ska i enlighet med bestämmelserna i denna förordning finansiera åtgärder för att understödja främjandet av en hög kärnsäkerhets- och strålskyddsnivå och tillämpningen av en effektiv och verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer. | Europeiska unionen ska i enlighet med bestämmelserna i denna förordning finansiera åtgärder för att understödja främjandet av en hög kärnsäkerhets- och strålskyddsnivå och tillämpningen av en effektiv och verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer.
  Detta ska säkerställa att kärnmaterial endast används för de avsedda civila ändamålen. |
| 1.   Följande specifika mål ska eftersträvas: | 1.   Följande specifika mål ska eftersträvas: |
| (a) | Främjande av en verkningsfull kärnsäkerhetskultur och genomförande av de högsta standarderna i fråga om kärnsäkerhet och strålskydd. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 1

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Syfte och tillämpningsområde

Europeiska unionen ska i enlighet med bestämmelserna i denna förordning finansiera åtgärder för att understödja främjandet av en hög kärnsäkerhets- och strålskyddsnivå och tillämpningen av en effektiv och verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer.

Europeiska unionen ska i enlighet med bestämmelserna i denna förordning finansiera åtgärder för att understödja främjandet av en hög kärnsäkerhets- och strålskyddsnivå och tillämpningen av en effektiv och verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer.
  Detta ska säkerställa att kärnmaterial endast används för de avsedda civila ändamålen.

1.   Följande specifika mål ska eftersträvas:

1.   Följande specifika mål ska eftersträvas:

(a)

Främjande av en verkningsfull kärnsäkerhetskultur och genomförande av de högsta standarderna i fråga om kärnsäkerhet och strålskydd.

| (a) | Främjande av en verkningsfull kärnsäkerhetskultur och
  förvaltning och
  genomförande av de högsta standarderna i fråga om kärnsäkerhet och strålskydd. |
| --- | --- |

(a)

Främjande av en verkningsfull kärnsäkerhetskultur och
  förvaltning och
  genomförande av de högsta standarderna i fråga om kärnsäkerhet och strålskydd.

| (b) | Ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar och sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser. |
| --- | --- |

(b)

Ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar och sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser.

| (b) | Ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar och sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser
  i tredjeländer
  . |
| --- | --- |

(b)

Ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar och sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser
  i tredjeländer
  .

| (c) | Fastställande av ramar och metoder för tillämpningen av en effektiv och verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer. |
| --- | --- |

(c)

Fastställande av ramar och metoder för tillämpningen av en effektiv och verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer.

| (c) | Fastställande av ramar och metoder för tillämpningen av en effektiv och verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer. |
| --- | --- |

(c)

Fastställande av ramar och metoder för tillämpningen av en effektiv och verkningsfull säkerhetskontroll av kärnmaterial i tredjeländer.

2.   De allmänna framstegen i riktning mot att uppnå de ovan angivna specifika målen ska bedömas med hjälp av följande prestationsindikatorer för de respektive målen:

2.   De allmänna framstegen i riktning mot att uppnå de ovan angivna specifika målen ska bedömas med hjälp av följande prestationsindikatorer för de respektive målen:

| (a) | Antalet problem som fastställs i samband med de relevanta IAEA-expertutvärderingarna och hur betydelsefulla dessa problem är. |
| --- | --- |

(a)

Antalet problem som fastställs i samband med de relevanta IAEA-expertutvärderingarna och hur betydelsefulla dessa problem är.

| (a) | Antalet problem som fastställs i samband med de relevanta IAEA-expertutvärderingarna och hur betydelsefulla dessa problem är. |
| --- | --- |

(a)

Antalet problem som fastställs i samband med de relevanta IAEA-expertutvärderingarna och hur betydelsefulla dessa problem är.

| (aa) | I vilken utsträckning de länder som mottar bistånd utarbetar de högsta kärnsäkerhetsstandarder som motsvarar de nivåer som krävs i unionen i fråga om teknik, tillsyn och drift. |
| --- | --- |

(aa)

I vilken utsträckning de länder som mottar bistånd utarbetar de högsta kärnsäkerhetsstandarder som motsvarar de nivåer som krävs i unionen i fråga om teknik, tillsyn och drift.

| (b) | Läget i utformningen av strategier för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall och för avvecklingar, i utformningen av lagar och andra författningar för detta och i genomförandet av projekt. |
| --- | --- |

(b)

Läget i utformningen av strategier för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall och för avvecklingar, i utformningen av lagar och andra författningar för detta och i genomförandet av projekt.

| (b) | Läget i utformningen av strategier för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall och för avvecklingar, i
  antalet och omfattningen av den sanering som krävs av tidigare kärntekniska anläggningar och förläggningsplatser samt i
  utformningen av lagar och andra författningar för detta och i genomförandet av projekt. |
| --- | --- |

(b)

Läget i utformningen av strategier för hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall och för avvecklingar, i
  antalet och omfattningen av den sanering som krävs av tidigare kärntekniska anläggningar och förläggningsplatser samt i
  utformningen av lagar och andra författningar för detta och i genomförandet av projekt.

| (c) | Antalet problem som fastställs i de relevanta IAEA-rapporterna om kärnämneskontroll och hur betydelsefulla dessa problem är. |
| --- | --- |

(c)

Antalet problem som fastställs i de relevanta IAEA-rapporterna om kärnämneskontroll och hur betydelsefulla dessa problem är.

| (c) | Antalet problem som fastställs i de relevanta IAEA-rapporterna om kärnämneskontroll och hur betydelsefulla dessa problem är. |
| --- | --- |

(c)

Antalet problem som fastställs i de relevanta IAEA-rapporterna om kärnämneskontroll och hur betydelsefulla dessa problem är.

| (ca) | Effekter på miljön på lång sikt. |
| --- | --- |

(ca)

Effekter på miljön på lång sikt.

3.   Kommissionen ska se till att de åtgärder som antas är förenliga med unionens övergripande strategiska policyram för det berörda partnerlandet, i synnerhet med målen för dess policyer och program för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete.

3.   Kommissionen ska se till att de åtgärder som antas är förenliga med unionens övergripande strategiska policyram för det berörda partnerlandet, i synnerhet med målen för dess policyer och program för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete.

3a.
     
  De mål som anges i punkt 1 ovan ska uppnås främst genom följande åtgärder:

| (a) | Stöd till tillsynsorgan för att säkerställa deras oberoende, kompetens och utveckling och till investeringar i mänskliga resurser. |
| --- | --- |

(a)

Stöd till tillsynsorgan för att säkerställa deras oberoende, kompetens och utveckling och till investeringar i mänskliga resurser.

| (b) | Stöd till åtgärder för att stärka och genomföra den rättsliga ramen. |
| --- | --- |

(b)

Stöd till åtgärder för att stärka och genomföra den rättsliga ramen.

| (c) | Stöd till utformning och genomförande av säkerhetsbedömningssystem som grundar sig på standarder som motsvarar dem som tillämpas i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(c)

Stöd till utformning och genomförande av säkerhetsbedömningssystem som grundar sig på standarder som motsvarar dem som tillämpas i Europeiska unionen.

| (d) | Samarbete inom följande områden: Utveckling av sakkunskap, erfarenhet och kompetens, förfaranden för hantering av olyckor och förebyggande av olyckor, strategier för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle samt strategier för avveckling. |
| --- | --- |

(d)

Samarbete inom följande områden: Utveckling av sakkunskap, erfarenhet och kompetens, förfaranden för hantering av olyckor och förebyggande av olyckor, strategier för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle samt strategier för avveckling.

Åtgärderna ska omfatta ett väsentligt inslag av kunskapsöverföring (delande av sakkunskap, stöd till både befintliga och nya utbildnings- och fortbildningsprogram på området för kärnsäkerhet), i syfte att göra de resultat som uppnås mer hållbara.

4.   De specifika åtgärder som får understödjas genom denna förordning och de kriterier som gäller för kärnsäkerhetssamarbete anges närmare i bilagan.

4.   De specifika åtgärder som får understödjas genom denna förordning och de kriterier som gäller för kärnsäkerhetssamarbete anges närmare i bilagan.

5.   Det finansiella, ekonomiska och tekniska samarbetet inom ramen för denna förordning ska utgöra ett komplement till unionens samarbete med tredjeländer inom ramen för andra instrument för utvecklingssamarbete.

5.   Det finansiella, ekonomiska och tekniska samarbetet inom ramen för denna förordning ska utgöra ett komplement till unionens samarbete med tredjeländer inom ramen för andra instrument för utvecklingssamarbete
  (Horisont 2020) och Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020
  .

5a.
     
  När stöd ges enligt detta instrument ska förtur ges till länder som mottar stöd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../...

   (3)

  och förordning (EU) nr .../...

   (4)

Ändring 11

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Strategidokumenten ska syfta till att tillhandahålla en enhetlig ram för samarbetet mellan unionen och de berörda partnerländerna (eller regionerna) som är förenlig med det allmänna syftet och tillämpningsområdet, med målen och principerna och med unionens
  policyer
  . | 3.   Strategidokumenten ska syfta till att tillhandahålla en enhetlig ram för samarbetet mellan unionen
  , medlemsstaterna
  och de berörda partnerländerna (eller regionerna) som är förenlig med det allmänna syftet och tillämpningsområdet, med målen och principerna och med unionens
  utrikes- och inrikespolitik
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Strategidokumenten ska syfta till att tillhandahålla en enhetlig ram för samarbetet mellan unionen och de berörda partnerländerna (eller regionerna) som är förenlig med det allmänna syftet och tillämpningsområdet, med målen och principerna och med unionens
  policyer
  .

3.   Strategidokumenten ska syfta till att tillhandahålla en enhetlig ram för samarbetet mellan unionen
  , medlemsstaterna
  och de berörda partnerländerna (eller regionerna) som är förenlig med det allmänna syftet och tillämpningsområdet, med målen och principerna och med unionens
  utrikes- och inrikespolitik
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska godkänna strategidokumenten i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.3 i den gemensamma genomförandeförordningen. Strategidokumenten
  får
  ses över efter halva tiden eller vid behov, i enlighet med det förfarande som avses ovan. Det förfarandet behöver dock inte tillämpas för sådana uppdateringar av strategin som inte berör de ursprungliga prioritetsområdena och målen i strategidokumenten. | 5.   Kommissionen ska godkänna strategidokumenten i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.3 i den gemensamma genomförandeförordningen. Strategidokumenten
  ska
  ses över efter halva tiden eller vid behov, i enlighet med det förfarande som avses ovan. Det förfarandet behöver dock inte tillämpas för sådana uppdateringar av strategin som inte berör de ursprungliga prioritetsområdena och målen i strategidokumenten
  , om de inte har finansiella konsekvenser över de tröskelvärden som anges i artikel 2.2 i den gemensamma genomförandeförordningen
  . |
| | Strategidokumentet ska överlämnas till Europaparlamentet, som ska avge sin bedömning vid halvtidsöversynen. |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Kommissionen ska godkänna strategidokumenten i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.3 i den gemensamma genomförandeförordningen. Strategidokumenten
  får
  ses över efter halva tiden eller vid behov, i enlighet med det förfarande som avses ovan. Det förfarandet behöver dock inte tillämpas för sådana uppdateringar av strategin som inte berör de ursprungliga prioritetsområdena och målen i strategidokumenten.

5.   Kommissionen ska godkänna strategidokumenten i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 15.3 i den gemensamma genomförandeförordningen. Strategidokumenten
  ska
  ses över efter halva tiden eller vid behov, i enlighet med det förfarande som avses ovan. Det förfarandet behöver dock inte tillämpas för sådana uppdateringar av strategin som inte berör de ursprungliga prioritetsområdena och målen i strategidokumenten
  , om de inte har finansiella konsekvenser över de tröskelvärden som anges i artikel 2.2 i den gemensamma genomförandeförordningen
  .

Strategidokumentet ska överlämnas till Europaparlamentet, som ska avge sin bedömning vid halvtidsöversynen.

Ändring 13

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   I de vägledande programmen ska de prioritetsområden som valts ut för finansiering, de specifika målen, de förväntade resultaten,
  prestationsindikatorerna
  samt de vägledande finansiella anslagen – totalt och per prioritetsområde – och en skälig reserv med icke tilldelade medel anges; de finansiella anslagen får där så är lämpligt anges i form av ett intervall eller ett minimibelopp. | 2.   I de vägledande programmen ska de prioritetsområden som valts ut för finansiering, de specifika målen, de förväntade resultaten,
  tydliga, specifika och transparenta prestationsindikatorer
  samt de vägledande finansiella anslagen – totalt och per prioritetsområde – och en skälig reserv med icke tilldelade medel anges
  , men utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter
  ; de finansiella anslagen får, där så är lämpligt, anges i form av ett
  endera ett
  intervall eller ett minimibelopp.
  De fleråriga vägledande programmen ska innehålla bestämmelser om hur dubblering kan undvikas och för att se till att tillgängliga resurser används rätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   I de vägledande programmen ska de prioritetsområden som valts ut för finansiering, de specifika målen, de förväntade resultaten,
  prestationsindikatorerna
  samt de vägledande finansiella anslagen – totalt och per prioritetsområde – och en skälig reserv med icke tilldelade medel anges; de finansiella anslagen får där så är lämpligt anges i form av ett intervall eller ett minimibelopp.

2.   I de vägledande programmen ska de prioritetsområden som valts ut för finansiering, de specifika målen, de förväntade resultaten,
  tydliga, specifika och transparenta prestationsindikatorer
  samt de vägledande finansiella anslagen – totalt och per prioritetsområde – och en skälig reserv med icke tilldelade medel anges
  , men utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter
  ; de finansiella anslagen får, där så är lämpligt, anges i form av ett
  endera ett
  intervall eller ett minimibelopp.
  De fleråriga vägledande programmen ska innehålla bestämmelser om hur dubblering kan undvikas och för att se till att tillgängliga resurser används rätt.

Ändring 14

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   De vägledande programmen ska i
  princip
  grunda sig på en dialog med de berörda partnerländerna (eller regionerna) i vilken de berörda aktörerna deltar, i syfte att säkerställa att partnerländerna (eller regionerna) i tillräckligt hög grad övertar ägarskapet i processen och främja stödet för de nationella utvecklingsstrategierna. | 3.   De vägledande programmen ska, i
  möjligaste mån,
  grunda sig på en dialog med de berörda partnerländerna (eller regionerna) i vilken de berörda aktörerna deltar, i syfte att säkerställa att partnerländerna (eller regionerna) i tillräckligt hög grad övertar ägarskapet i processen och främja stödet för de nationella utvecklingsstrategierna.
  Dessa fleråriga vägledande program ska beakta IAEA:s arbetsprogram på området för kärnsäkerhet och avfallshantering. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   De vägledande programmen ska i
  princip
  grunda sig på en dialog med de berörda partnerländerna (eller regionerna) i vilken de berörda aktörerna deltar, i syfte att säkerställa att partnerländerna (eller regionerna) i tillräckligt hög grad övertar ägarskapet i processen och främja stödet för de nationella utvecklingsstrategierna.

3.   De vägledande programmen ska, i
  möjligaste mån,
  grunda sig på en dialog med de berörda partnerländerna (eller regionerna) i vilken de berörda aktörerna deltar, i syfte att säkerställa att partnerländerna (eller regionerna) i tillräckligt hög grad övertar ägarskapet i processen och främja stödet för de nationella utvecklingsstrategierna.
  Dessa fleråriga vägledande program ska beakta IAEA:s arbetsprogram på området för kärnsäkerhet och avfallshantering.

Ändring 15

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   De vägledande programmen ska ändras vid behov, i enlighet med det förfarande som avses ovan och med beaktande av eventuella översyner av de relevanta strategidokumenten. Det förfarandet behöver dock inte tillämpas för sådana ändringar av vägledande program som består i tekniska justeringar, omfördelningar av medel inom anslagen per prioritetsområde eller ökningar eller minskningar av de ursprungliga vägledande anslagen
  med mindre än 20 %
  , under förutsättning att ändringarna inte berör de ursprungliga prioritetsområdena och målen i programmen. Alla tekniska ändringar enligt ovan ska meddelas Europaparlamentet och rådet inom en månad. | 5.   De vägledande programmen ska ändras vid behov, i enlighet med det förfarande som avses ovan och med beaktande av eventuella översyner av de relevanta strategidokumenten. Det förfarandet behöver dock inte tillämpas för sådana ändringar av vägledande program som består i tekniska justeringar, omfördelningar av medel inom anslagen per prioritetsområde eller ökningar eller minskningar av de ursprungliga vägledande anslagen
  inom de relevanta procentuella gränser som anges i artikel 2.2 i den gemensamma genomförandeförordningen
  , under förutsättning att ändringarna inte berör de ursprungliga prioritetsområdena och målen i programmen. Alla tekniska ändringar enligt ovan ska meddelas Europaparlamentet och rådet inom en månad. |
| | Förfarandet som anges i artikel 15.3 i den gemensamma genomförandeförordningen ska tillämpas om det sammanlagda beloppet för icke väsentliga ändringar eller belastningen på budgeten överstiger tröskelvärdena för småskalig finansiering enligt artikel 2.2 i den gemensamma genomförandeförordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   De vägledande programmen ska ändras vid behov, i enlighet med det förfarande som avses ovan och med beaktande av eventuella översyner av de relevanta strategidokumenten. Det förfarandet behöver dock inte tillämpas för sådana ändringar av vägledande program som består i tekniska justeringar, omfördelningar av medel inom anslagen per prioritetsområde eller ökningar eller minskningar av de ursprungliga vägledande anslagen
  med mindre än 20 %
  , under förutsättning att ändringarna inte berör de ursprungliga prioritetsområdena och målen i programmen. Alla tekniska ändringar enligt ovan ska meddelas Europaparlamentet och rådet inom en månad.

5.   De vägledande programmen ska ändras vid behov, i enlighet med det förfarande som avses ovan och med beaktande av eventuella översyner av de relevanta strategidokumenten. Det förfarandet behöver dock inte tillämpas för sådana ändringar av vägledande program som består i tekniska justeringar, omfördelningar av medel inom anslagen per prioritetsområde eller ökningar eller minskningar av de ursprungliga vägledande anslagen
  inom de relevanta procentuella gränser som anges i artikel 2.2 i den gemensamma genomförandeförordningen
  , under förutsättning att ändringarna inte berör de ursprungliga prioritetsområdena och målen i programmen. Alla tekniska ändringar enligt ovan ska meddelas Europaparlamentet och rådet inom en månad.

Förfarandet som anges i artikel 15.3 i den gemensamma genomförandeförordningen ska tillämpas om det sammanlagda beloppet för icke väsentliga ändringar eller belastningen på budgeten överstiger tröskelvärdena för småskalig finansiering enligt artikel 2.2 i den gemensamma genomförandeförordningen.

Ändring 16

Förslag till förordning

Artikel 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Rapportering |
| | 1.
     
  Kommissionen ska granska framstegen med genomförandet av de åtgärder som vidtas med stöd av denna förordning och vartannat år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet av biståndssamarbetet. |
| | 2.
     
  Rapporten ska innehålla uppgifter för de föregående två åren om finansierade åtgärder och resultatet av övervaknings- och utvärderingsåtgärder, uppgifter om budgetgenomförandet med avseende på åtaganden och betalningar fördelade på länder, regioner och samarbetsformer samt tredjeländernas planer på området för kärnsäkerhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 4a

Rapportering

1.
     
  Kommissionen ska granska framstegen med genomförandet av de åtgärder som vidtas med stöd av denna förordning och vartannat år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet av biståndssamarbetet.

2.
     
  Rapporten ska innehålla uppgifter för de föregående två åren om finansierade åtgärder och resultatet av övervaknings- och utvärderingsåtgärder, uppgifter om budgetgenomförandet med avseende på åtaganden och betalningar fördelade på länder, regioner och samarbetsformer samt tredjeländernas planer på området för kärnsäkerhet.

Ändring 17

Förslag till förordning

Artikel 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 5a |
| | EU-stödets samstämmighet och komplementaritet |
| | 1.
     
  Vid genomförandet av denna förordning ska det sörjas för samstämmighet med andra områden och instrument inom unionens utrikespolitik och med annan relevant unionspolitik. |
| | 2.
     
  Unionen och medlemsstaterna ska samordna sina respektive stödprogram till förmån för ett effektivare och bättre fungerande genomförande av stödet och den politiska dialogen i enlighet med de fastställda principerna för förstärkt operativ samordning inom det externa stödet och för harmoniseringen av politik och förfaranden. Samordningen ska omfatta regelbundna samråd och tätt utbyte av relevant information under biståndscykelns olika faser. |
| | 3.
     
  Unionen ska tillsammans med medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en fullgod samordning och ett effektivt samarbete med multilaterala och regionala organisationer och enheter, bland annat med, men inte begränsat till, europeiska finansinstitut, internationella finansinstitut, Förenta nationernas organ, fonder och program, privata och politiska stiftelser samt givare utanför Europeiska unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 5a

EU-stödets samstämmighet och komplementaritet

1.
     
  Vid genomförandet av denna förordning ska det sörjas för samstämmighet med andra områden och instrument inom unionens utrikespolitik och med annan relevant unionspolitik.

2.
     
  Unionen och medlemsstaterna ska samordna sina respektive stödprogram till förmån för ett effektivare och bättre fungerande genomförande av stödet och den politiska dialogen i enlighet med de fastställda principerna för förstärkt operativ samordning inom det externa stödet och för harmoniseringen av politik och förfaranden. Samordningen ska omfatta regelbundna samråd och tätt utbyte av relevant information under biståndscykelns olika faser.

3.
     
  Unionen ska tillsammans med medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en fullgod samordning och ett effektivt samarbete med multilaterala och regionala organisationer och enheter, bland annat med, men inte begränsat till, europeiska finansinstitut, internationella finansinstitut, Förenta nationernas organ, fonder och program, privata och politiska stiftelser samt givare utanför Europeiska unionen.

Ändring 33/rev

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna förordning under perioden 2014–2020 är
  631 100 000
   euro. | 1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna förordning under perioden 2014–2020 är
  225 321 000
   EUR. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna förordning under perioden 2014–2020 är
  631 100 000
   euro.

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna förordning under perioden 2014–2020 är
  225 321 000
   EUR.

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Budgetmyndigheten ska fastställa anslaget för varje enskilt budgetår i överensstämmelse med den fleråriga budgetramen. | 2.   
  Europaparlamentet och rådet
  ska fastställa anslaget för varje enskilt budgetår i överensstämmelse med den fleråriga budgetramen. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Budgetmyndigheten ska fastställa anslaget för varje enskilt budgetår i överensstämmelse med den fleråriga budgetramen.

2.   
  Europaparlamentet och rådet
  ska fastställa anslaget för varje enskilt budgetår i överensstämmelse med den fleråriga budgetramen.

Ändring 20

Förslag till förordning

Bilaga – Specifika åtgärder som får understödjas

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |
| Följande åtgärder får understödjas i syfte att uppnå de mål som anges i artikel 1 i denna förordning: | Följande åtgärder får understödjas i syfte att uppnå de mål som anges i artikel 1 i denna förordning: |
| (a) | Främjande av en verkningsfull kärnsäkerhetskultur och genomförande av de högsta standarderna i fråga om kärnsäkerhet och strålskydd, på alla nivåer, särskilt |

Kommissionens förslag

Ändring

Följande åtgärder får understödjas i syfte att uppnå de mål som anges i artikel 1 i denna förordning:

Följande åtgärder får understödjas i syfte att uppnå de mål som anges i artikel 1 i denna förordning:

(a)

Främjande av en verkningsfull kärnsäkerhetskultur och genomförande av de högsta standarderna i fråga om kärnsäkerhet och strålskydd, på alla nivåer, särskilt

| (a) | Inrättande och
  främjande av en verkningsfull kärnsäkerhetskultur och
  förvaltning och
  genomförande av de högsta standarderna i fråga om kärnsäkerhet
  som motsvarar bästa möjliga praxis
  och strålskydd, på alla nivåer, särskilt |
| --- | --- |

(a)

Inrättande och
  främjande av en verkningsfull kärnsäkerhetskultur och
  förvaltning och
  genomförande av de högsta standarderna i fråga om kärnsäkerhet
  som motsvarar bästa möjliga praxis
  och strålskydd, på alla nivåer, särskilt

| | — | genom kontinuerligt stöd för tillsynsorgan och organisationer för tekniskt stöd, genom förstärkning av regelverket (särskilt rörande verksamhet som har med tillståndsgivning att göra) och genom översyn och
  uppföljning av verkningsfulla och genomgripande risk- och säkerhetsbedömningar (s.k. stresstester)
  , |
| --- | --- | --- |

—

genom kontinuerligt stöd för tillsynsorgan och organisationer för tekniskt stöd, genom förstärkning av regelverket (särskilt rörande verksamhet som har med tillståndsgivning att göra) och genom översyn och
  uppföljning av verkningsfulla och genomgripande risk- och säkerhetsbedömningar (s.k. stresstester)
  ,

| | — | genom kontinuerligt stöd för tillsynsorgan och organisationer för tekniskt stöd, genom förstärkning av regelverket (särskilt rörande verksamhet som har med tillståndsgivning att göra) och genom översyn och
  genomförande av de åtgärder som behövs för att säkerställa högsta möjliga nivåer för säkerheten i kärntekniska anläggningar till en standard som motsvarar bästa möjliga praxis i EU i fråga om teknik
  ,
  tillsyn och drift, |
| --- | --- | --- |

—

genom kontinuerligt stöd för tillsynsorgan och organisationer för tekniskt stöd, genom förstärkning av regelverket (särskilt rörande verksamhet som har med tillståndsgivning att göra) och genom översyn och
  genomförande av de åtgärder som behövs för att säkerställa högsta möjliga nivåer för säkerheten i kärntekniska anläggningar till en standard som motsvarar bästa möjliga praxis i EU i fråga om teknik
  ,
  tillsyn och drift,

| | — | genom främjande av verkningsfulla regelverk, förfaranden och system för att trygga ett adekvat skydd mot joniserande strålning från radioaktivt material (särskilt från radioaktiva strålkällor med hög aktivitet) och en säker slutförvaring av sådant material, |
| --- | --- | --- |

—

genom främjande av verkningsfulla regelverk, förfaranden och system för att trygga ett adekvat skydd mot joniserande strålning från radioaktivt material (särskilt från radioaktiva strålkällor med hög aktivitet) och en säker slutförvaring av sådant material,

| | — | genom främjande av verkningsfulla regelverk
  som medger insyn
  , förfaranden och system för att trygga ett adekvat skydd mot joniserande strålning från radioaktivt material (särskilt från radioaktiva strålkällor med hög aktivitet) och en säker slutförvaring av sådant material, |
| --- | --- | --- |

—

genom främjande av verkningsfulla regelverk
  som medger insyn
  , förfaranden och system för att trygga ett adekvat skydd mot joniserande strålning från radioaktivt material (särskilt från radioaktiva strålkällor med hög aktivitet) och en säker slutförvaring av sådant material,

| | — | genom främjande av effektiva förvaltningssystem för kärnsäkerhet, som garanterar tillsynsmyndigheternas oberoende, ansvar och auktoritet liksom regionala och internationella samarbetsstrukturer mellan sådana organ, |
| --- | --- | --- |

—

genom främjande av effektiva förvaltningssystem för kärnsäkerhet, som garanterar tillsynsmyndigheternas oberoende, ansvar och auktoritet liksom regionala och internationella samarbetsstrukturer mellan sådana organ,

| | — | genom fastställande av verkningsfulla arrangemang för att förhindra olyckor med skadliga strålningsverkningar och begränsa sådana verkningar om olyckor skulle inträffa (övervakning av miljön i händelse av utsläpp av radioaktivt material, utformning och genomförande av begränsnings- och saneringsåtgärder, etc.) och arrangemang för beredskapsplanering, olycksberedskap, handlande i nödlägen, civilskydd och rehabiliteringsåtgärder, |
| --- | --- | --- |

—

genom fastställande av verkningsfulla arrangemang för att förhindra olyckor med skadliga strålningsverkningar och begränsa sådana verkningar om olyckor skulle inträffa (övervakning av miljön i händelse av utsläpp av radioaktivt material, utformning och genomförande av begränsnings- och saneringsåtgärder, etc.) och arrangemang för beredskapsplanering, olycksberedskap, handlande i nödlägen, civilskydd och rehabiliteringsåtgärder,

| | — | genom fastställande av verkningsfulla arrangemang för att förhindra olyckor med skadliga strålningsverkningar och begränsa sådana verkningar om olyckor skulle inträffa (övervakning av miljön i händelse av utsläpp av radioaktivt material, utformning och genomförande av begränsnings- och saneringsåtgärder, etc.) och arrangemang för beredskapsplanering, olycksberedskap, handlande i nödlägen, civilskydd och rehabiliteringsåtgärder, |
| --- | --- | --- |

—

genom fastställande av verkningsfulla arrangemang för att förhindra olyckor med skadliga strålningsverkningar och begränsa sådana verkningar om olyckor skulle inträffa (övervakning av miljön i händelse av utsläpp av radioaktivt material, utformning och genomförande av begränsnings- och saneringsåtgärder, etc.) och arrangemang för beredskapsplanering, olycksberedskap, handlande i nödlägen, civilskydd och rehabiliteringsåtgärder,

| | — | genom
  stöd för
  driftsansvariga för kärntekniska anläggningar, i undantagsfall, under specifika omständigheter där det är väl motiverat, inom ramen för åtgärder för uppföljning av genomgripande risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester). |
| --- | --- | --- |

—

genom
  stöd för
  driftsansvariga för kärntekniska anläggningar, i undantagsfall, under specifika omständigheter där det är väl motiverat, inom ramen för åtgärder för uppföljning av genomgripande risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester).

| | — | genom
  samarbete med
  driftsansvariga för kärntekniska anläggningar, i undantagsfall, under specifika omständigheter där det är väl motiverat, inom ramen för åtgärder för uppföljning av genomgripande risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester). |
| --- | --- | --- |

—

genom
  samarbete med
  driftsansvariga för kärntekniska anläggningar, i undantagsfall, under specifika omständigheter där det är väl motiverat, inom ramen för åtgärder för uppföljning av genomgripande risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester).

| | — | genom främjande av strategier för information, utbildning och fortbildning på området för kärnkraft och med avseende på kärnbränslecykeln, hantering av kärnavfall och strålskydd. |
| --- | --- | --- |

—

genom främjande av strategier för information, utbildning och fortbildning på området för kärnkraft och med avseende på kärnbränslecykeln, hantering av kärnavfall och strålskydd.

| (b) | Ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar och sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser, särskilt |
| --- | --- |

(b)

Ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar och sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser, särskilt

| (b) | Ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar och sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser, särskilt |
| --- | --- |

(b)

Ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar och sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser, särskilt

| | — | genom samarbete med tredjeländer i fråga om hantering (transport, förbehandling, behandling, bearbetning, lagring och slutförvaring) av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, bl.a. genom utformning av specifika strategier och ramar för en ansvarsfull hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, |
| --- | --- | --- |

—

genom samarbete med tredjeländer i fråga om hantering (transport, förbehandling, behandling, bearbetning, lagring och slutförvaring) av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, bl.a. genom utformning av specifika strategier och ramar för en ansvarsfull hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall,

| | — | genom samarbete med tredjeländer i fråga om hantering (transport, förbehandling, behandling, bearbetning, lagring och slutförvaring) av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, bl.a. genom utformning av specifika strategier och ramar för en ansvarsfull hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, |
| --- | --- | --- |

—

genom samarbete med tredjeländer i fråga om hantering (transport, förbehandling, behandling, bearbetning, lagring och slutförvaring) av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, bl.a. genom utformning av specifika strategier och ramar för en ansvarsfull hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall,

| | — | genom utformning och genomförande av strategier och ramar för avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar, för sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och tidigare platser för uranbrytning samt för bärgning och hantering av i havet sänkta radioaktiva föremål och material, |
| --- | --- | --- |

—

genom utformning och genomförande av strategier och ramar för avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar, för sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och tidigare platser för uranbrytning samt för bärgning och hantering av i havet sänkta radioaktiva föremål och material,

| | — | genom utformning och genomförande av strategier och ramar för avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar, för sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och tidigare platser för uranbrytning samt för bärgning och hantering av i havet sänkta radioaktiva föremål och material, |
| --- | --- | --- |

—

genom utformning och genomförande av strategier och ramar för avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar, för sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och tidigare platser för uranbrytning samt för bärgning och hantering av i havet sänkta radioaktiva föremål och material,

| | — | genom fastställande av det erforderliga regelverket och de erforderliga metoderna (bl.a. i fråga om nukleär kriminalteknik) för genomförandet av kärnämneskontroll (t.ex. för redovisning och kontroll av klyvbart material på statlig nivå och vid kärntekniska anläggningar), |
| --- | --- | --- |

—

genom fastställande av det erforderliga regelverket och de erforderliga metoderna (bl.a. i fråga om nukleär kriminalteknik) för genomförandet av kärnämneskontroll (t.ex. för redovisning och kontroll av klyvbart material på statlig nivå och vid kärntekniska anläggningar),

| | — | genom fastställande av det erforderliga regelverket och de erforderliga metoderna (bl.a. i fråga om nukleär kriminalteknik) för genomförandet av kärnämneskontroll (t.ex. för redovisning och kontroll av klyvbart material på statlig nivå och vid kärntekniska anläggningar), |
| --- | --- | --- |

—

genom fastställande av det erforderliga regelverket och de erforderliga metoderna (bl.a. i fråga om nukleär kriminalteknik) för genomförandet av kärnämneskontroll (t.ex. för redovisning och kontroll av klyvbart material på statlig nivå och vid kärntekniska anläggningar),

| | — | genom åtgärder för att främja internationellt samarbete (bl.a. inom ramen för de relevanta internationella organisationerna, särskilt IAEA) på de ovan nämnda områdena: genomförande och uppföljning av internationella konventioner och fördrag, informationsutbyte, kapacitetsuppbyggnad, utbildning på området kärnsäkerhet, forskning, etc. |
| --- | --- | --- |

—

genom åtgärder för att främja internationellt samarbete (bl.a. inom ramen för de relevanta internationella organisationerna, särskilt IAEA) på de ovan nämnda områdena: genomförande och uppföljning av internationella konventioner och fördrag, informationsutbyte, kapacitetsuppbyggnad, utbildning på området kärnsäkerhet, forskning, etc.

| | — | genom åtgärder för att främja internationellt samarbete (bl.a. inom ramen för de relevanta
  regionala och
  internationella organisationerna, särskilt IAEA) på de ovan nämnda områdena: genomförande och uppföljning av internationella konventioner och fördrag, informationsutbyte, kapacitetsuppbyggnad, utbildning på området kärnsäkerhet, forskning, etc. |
| --- | --- | --- |

—

genom åtgärder för att främja internationellt samarbete (bl.a. inom ramen för de relevanta
  regionala och
  internationella organisationerna, särskilt IAEA) på de ovan nämnda områdena: genomförande och uppföljning av internationella konventioner och fördrag, informationsutbyte, kapacitetsuppbyggnad, utbildning på området kärnsäkerhet, forskning, etc.

| (ba) | Stöd för att säkerställa en hög nivå av kompetens och kunskap hos tillsynsorgan, organisationer för tekniskt stöd och driftsansvariga (utan att snedvrida konkurrensen) på de områden som denna förordning omfattar, särskilt |
| --- | --- |

(ba)

Stöd för att säkerställa en hög nivå av kompetens och kunskap hos tillsynsorgan, organisationer för tekniskt stöd och driftsansvariga (utan att snedvrida konkurrensen) på de områden som denna förordning omfattar, särskilt

| | — | genom kontinuerligt stöd för utbildning och fortbildning av personalen vid tillsynsorgan, organisationer för tekniskt stöd och driftsansvariga för kärntekniska anläggningar (utan att snedvrida konkurrensen), |
| --- | --- | --- |

—

genom kontinuerligt stöd för utbildning och fortbildning av personalen vid tillsynsorgan, organisationer för tekniskt stöd och driftsansvariga för kärntekniska anläggningar (utan att snedvrida konkurrensen),

| | — | genom främjande av utveckling av passande fortbildningsresurser. |
| --- | --- | --- |

—

genom främjande av utveckling av passande fortbildningsresurser.

Ändring 21

Förslag till förordning

Bilaga – Kriterier – 1. Allmänna kriterier

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Allmänna kriterier |

Kommissionens förslag

Ändring

1.

Allmänna kriterier

| 1. | Allmänna kriterier |
| --- | --- |

1.

Allmänna kriterier

| — | Samarbete
  kan
  bedrivas med
  varje tredjeland
  (dvs. varje land som inte är EU-medlemsstat) i
  världen
  . |
| --- | --- |

—

Samarbete
  kan
  bedrivas med
  varje tredjeland
  (dvs. varje land som inte är EU-medlemsstat) i
  världen
  .

| — | Samarbete
  bör kunna
  bedrivas med
  samtliga tredjeländer
  (dvs. varje land som inte är EU-medlemsstat) i
  enlighet med de mål som anges i artikel 1 i denna förordning
  . |
| --- | --- |

—

Samarbete
  bör kunna
  bedrivas med
  samtliga tredjeländer
  (dvs. varje land som inte är EU-medlemsstat) i
  enlighet med de mål som anges i artikel 1 i denna förordning
  .

| — | Anslutningsländerna och länderna i det europeiska grannskapet kommer att prioriteras. Regionala upplägg kommer att föredras. |
| --- | --- |

—

Anslutningsländerna och länderna i det europeiska grannskapet kommer att prioriteras. Regionala upplägg kommer att föredras.

| — | Anslutningsländerna och länderna i det europeiska grannskapet kommer att prioriteras. Regionala upplägg kommer att föredras. |
| --- | --- |

—

Anslutningsländerna och länderna i det europeiska grannskapet kommer att prioriteras. Regionala upplägg kommer att föredras.

| — | Höginkomstländer bör inte komma i fråga annat än för att göra det möjligt att vidta exceptionella åtgärder, t.ex. efter en stor kärnteknisk olycka, om det är nödvändigt och lämpligt. |
| --- | --- |

—

Höginkomstländer bör inte komma i fråga annat än för att göra det möjligt att vidta exceptionella åtgärder, t.ex. efter en stor kärnteknisk olycka, om det är nödvändigt och lämpligt.

| — | Höginkomstländer bör inte komma i fråga annat än för att göra det möjligt att vidta exceptionella åtgärder, t.ex. efter en stor kärnteknisk olycka, om det är nödvändigt och lämpligt.
  I denna förordning avses med ”höginkomstländer” de länder och territorier som räknas upp i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1934/2006

   (5)

  . |
| --- | --- |

—

Höginkomstländer bör inte komma i fråga annat än för att göra det möjligt att vidta exceptionella åtgärder, t.ex. efter en stor kärnteknisk olycka, om det är nödvändigt och lämpligt.
  I denna förordning avses med ”höginkomstländer” de länder och territorier som räknas upp i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1934/2006

   (5)

  .

| — | En gemensam tolkning och ett ömsesidigt avtal mellan ett tredjeland och Europeiska unionen bör bekräftas genom en officiell hänvändelse från landets regering till kommissionen om samarbete. |
| --- | --- |

—

En gemensam tolkning och ett ömsesidigt avtal mellan ett tredjeland och Europeiska unionen bör bekräftas genom en officiell hänvändelse från landets regering till kommissionen om samarbete.

| — | En gemensam tolkning och ett ömsesidigt avtal mellan ett tredjeland och Europeiska unionen bör bekräftas genom en officiell hänvändelse från landets regering till kommissionen om samarbete. |
| --- | --- |

—

En gemensam tolkning och ett ömsesidigt avtal mellan ett tredjeland och Europeiska unionen bör bekräftas genom en officiell hänvändelse från landets regering till kommissionen om samarbete.

| — | Tredjeländer som vill samarbeta med Europeiska unionen bör fullständigt ansluta sig till principen om icke-spridning. Dessutom bör de vara parter i relevanta konventioner inom IAEA om kärnverksamhet eller ha inlett åtgärder som visar en fast vilja att ansluta sig till dessa. Samarbete med Europeiska unionen
  kan
  göras beroende av
  en sådan
  anslutning
  eller av åtgärder som syftar till att länderna ska ansluta sig till konventionerna
  . I brådskande fall är det önskvärt att i undantagsfall visa flexibilitet vid tillämpningen av denna princip. |
| --- | --- |

—

Tredjeländer som vill samarbeta med Europeiska unionen bör fullständigt ansluta sig till principen om icke-spridning. Dessutom bör de vara parter i relevanta konventioner inom IAEA om kärnverksamhet eller ha inlett åtgärder som visar en fast vilja att ansluta sig till dessa. Samarbete med Europeiska unionen
  kan
  göras beroende av
  en sådan
  anslutning
  eller av åtgärder som syftar till att länderna ska ansluta sig till konventionerna
  . I brådskande fall är det önskvärt att i undantagsfall visa flexibilitet vid tillämpningen av denna princip.

| — | Tredjeländer som vill samarbeta med Europeiska unionen bör fullständigt ansluta sig till principen om icke-spridning. Dessutom bör de vara parter i relevanta konventioner inom IAEA om kärnverksamhet eller ha inlett åtgärder som visar en fast vilja att ansluta sig till dessa. Samarbete med Europeiska unionen
  bör
  göras beroende av anslutning
  till de relevanta konventionerna och genomförandet av dem
  . I brådskande fall är det önskvärt att i undantagsfall visa flexibilitet vid tillämpningen av denna princip
  , om underlåtenhet att vidta åtgärder sannolikt skulle öka risknivån för unionen och dess invånare
  . |
| --- | --- |

—

Tredjeländer som vill samarbeta med Europeiska unionen bör fullständigt ansluta sig till principen om icke-spridning. Dessutom bör de vara parter i relevanta konventioner inom IAEA om kärnverksamhet eller ha inlett åtgärder som visar en fast vilja att ansluta sig till dessa. Samarbete med Europeiska unionen
  bör
  göras beroende av anslutning
  till de relevanta konventionerna och genomförandet av dem
  . I brådskande fall är det önskvärt att i undantagsfall visa flexibilitet vid tillämpningen av denna princip
  , om underlåtenhet att vidta åtgärder sannolikt skulle öka risknivån för unionen och dess invånare
  .

| — | För att säkerställa uppföljning och övervaka att målen för samarbetet uppfylls måste det tredjeland som tar emot stöd godta principen om utvärdering av de genomförda insatserna.
  Denna utvärdering möjliggör uppföljning och kontroll av att de godkända
  målen
  uppfylls och kan ställas som villkor
  för fortsatta utbetalningar av gemenskapens bidrag. |
| --- | --- |

—

För att säkerställa uppföljning och övervaka att målen för samarbetet uppfylls måste det tredjeland som tar emot stöd godta principen om utvärdering av de genomförda insatserna.
  Denna utvärdering möjliggör uppföljning och kontroll av att de godkända
  målen
  uppfylls och kan ställas som villkor
  för fortsatta utbetalningar av gemenskapens bidrag.

| — | För att säkerställa uppföljning och övervaka att målen för samarbetet uppfylls måste det tredjeland som tar emot stöd godta principen om utvärdering av de genomförda insatserna.
  Kontrollerbar och fortlöpande efterlevnad av de överenskomna
  målen
  bör vara ett villkor
  för fortsatta utbetalningar av gemenskapens bidrag. |
| --- | --- |

—

För att säkerställa uppföljning och övervaka att målen för samarbetet uppfylls måste det tredjeland som tar emot stöd godta principen om utvärdering av de genomförda insatserna.
  Kontrollerbar och fortlöpande efterlevnad av de överenskomna
  målen
  bör vara ett villkor
  för fortsatta utbetalningar av gemenskapens bidrag.

| — | Samarbetet på området för kärnsäkerhet och kärnämneskontroll inom ramen för denna förordning syftar inte till att främja kärnenergin. |
| --- | --- |

—

Samarbetet på området för kärnsäkerhet och kärnämneskontroll inom ramen för denna förordning syftar inte till att främja kärnenergin.

| — | Samarbetet på området för kärnsäkerhet och kärnämneskontroll inom ramen för denna förordning syftar inte till att främja kärnenergin
  eller förlänga livslängden på befintliga kärnkraftverk
  . |
| --- | --- |

—

Samarbetet på området för kärnsäkerhet och kärnämneskontroll inom ramen för denna förordning syftar inte till att främja kärnenergin
  eller förlänga livslängden på befintliga kärnkraftverk
  .

Ändring 22

Förslag till förordning

Bilaga – Kriterier – 2. Kriterier för samarbete med länder som redan har byggt upp en kapacitet för kärnkraftsel – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För de länder som redan har erhållit gemenskapsfinansiering bör fortsatt samarbete utgå från en utvärdering av de åtgärder som inletts med gemenskapsfinansiering och från att nya behov kan styrkas. Denna utvärdering bör göra det möjligt att i framtiden bättre fastställa samarbetets art och omfattningen av stödet till dessa länder. | För de länder som redan har erhållit gemenskapsfinansiering bör fortsatt samarbete utgå från en utvärdering av de åtgärder som inletts med gemenskapsfinansiering och från att nya behov kan styrkas. Denna utvärdering bör göra det möjligt att i framtiden bättre fastställa samarbetets art och omfattningen av stödet till dessa länder.
  Unionen bör uppmuntra regionalt samarbete och mekanismer för expertgranskning. |

Kommissionens förslag

Ändring

För de länder som redan har erhållit gemenskapsfinansiering bör fortsatt samarbete utgå från en utvärdering av de åtgärder som inletts med gemenskapsfinansiering och från att nya behov kan styrkas. Denna utvärdering bör göra det möjligt att i framtiden bättre fastställa samarbetets art och omfattningen av stödet till dessa länder.

För de länder som redan har erhållit gemenskapsfinansiering bör fortsatt samarbete utgå från en utvärdering av de åtgärder som inletts med gemenskapsfinansiering och från att nya behov kan styrkas. Denna utvärdering bör göra det möjligt att i framtiden bättre fastställa samarbetets art och omfattningen av stödet till dessa länder.
  Unionen bör uppmuntra regionalt samarbete och mekanismer för expertgranskning.

Ändring 23

Förslag till förordning

Bilaga – Kriterier – 3. Kriterier för samarbete med länder som saknar kapacitet för kärnkraftsel
  – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För länder som önskar utveckla kapacitet för kärnkraftsel, oberoende av om de på sitt territorium har forskningsreaktorer eller ej, och för vilka frågan uppstår om en insats vid lämplig tidpunkt, så att kärnsäkerhetskulturen och medvetenheten i fråga om fysiskt skydd ökar parallellt med utvecklingen av programmet för kärnkraftsel i synnerhet när det gäller att förstärka tillsynsmyndigheterna och organisationerna för tekniskt stöd: trovärdigheten i programmet för utveckling av kärnenergi, förekomsten av ett regeringsbeslut om användningen av kärnenergi och utarbetandet av en preliminär färdplan. | För länder som önskar utveckla kapacitet för kärnkraftsel, oberoende av om de på sitt territorium har forskningsreaktorer eller ej, och för vilka frågan uppstår om en insats vid lämplig tidpunkt, så att kärnsäkerhetskulturen och medvetenheten i fråga om fysiskt skydd ökar parallellt med utvecklingen av programmet för kärnkraftsel i synnerhet när det gäller att förstärka
  förvaltningen av kärnsäkerheten samt oberoendet och kapaciteten för
  tillsynsmyndigheterna och organisationerna för tekniskt stöd
  . Samarbetet ska ta hänsyn till
  trovärdigheten i programmet för utveckling av kärnenergi, förekomsten av ett regeringsbeslut om användningen av kärnenergi och utarbetandet av en preliminär färdplan. |

Kommissionens förslag

Ändring

För länder som önskar utveckla kapacitet för kärnkraftsel, oberoende av om de på sitt territorium har forskningsreaktorer eller ej, och för vilka frågan uppstår om en insats vid lämplig tidpunkt, så att kärnsäkerhetskulturen och medvetenheten i fråga om fysiskt skydd ökar parallellt med utvecklingen av programmet för kärnkraftsel i synnerhet när det gäller att förstärka tillsynsmyndigheterna och organisationerna för tekniskt stöd: trovärdigheten i programmet för utveckling av kärnenergi, förekomsten av ett regeringsbeslut om användningen av kärnenergi och utarbetandet av en preliminär färdplan.

För länder som önskar utveckla kapacitet för kärnkraftsel, oberoende av om de på sitt territorium har forskningsreaktorer eller ej, och för vilka frågan uppstår om en insats vid lämplig tidpunkt, så att kärnsäkerhetskulturen och medvetenheten i fråga om fysiskt skydd ökar parallellt med utvecklingen av programmet för kärnkraftsel i synnerhet när det gäller att förstärka
  förvaltningen av kärnsäkerheten samt oberoendet och kapaciteten för
  tillsynsmyndigheterna och organisationerna för tekniskt stöd
  . Samarbetet ska ta hänsyn till
  trovärdigheten i programmet för utveckling av kärnenergi, förekomsten av ett regeringsbeslut om användningen av kärnenergi och utarbetandet av en preliminär färdplan.

Ändring 24

Förslag till förordning

Bilaga – Prioriteter – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att skapa sådana förhållanden i säkerhetshänseende att farorna för befolkningens liv och hälsa avlägsnas och garantera att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka det är avsett bör
  samarbetet i första hand inriktas på tillsynsorganen (och deras organisationer för tekniskt stöd). Målet
  är
  att säkerställa deras tekniska kompetens och deras oberoende och att trygga förstärkning av regelverket (särskilt rörande verksamhet som har med tillståndsgivning att göra) och översyn och uppföljning av verkningsfulla och genomgripande risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester). | Enligt detta instrument ska
  samarbetet i första hand inriktas på tillsynsorganen på kärnsäkerhetsområdet (och deras organisationer för tekniskt stöd)
  , med
  målet att säkerställa deras tekniska kompetens och deras oberoende och att trygga förstärkning av regelverket (särskilt rörande verksamhet som har med tillståndsgivning att göra) och översyn och uppföljning av verkningsfulla och genomgripande risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester).
  Detta bör skapa de förhållanden i säkerhetshänseende som behövs för att undanröja farorna för befolkningens liv och hälsa och säkerställa att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka det är avsett. |

Kommissionens förslag

Ändring

För att skapa sådana förhållanden i säkerhetshänseende att farorna för befolkningens liv och hälsa avlägsnas och garantera att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka det är avsett bör
  samarbetet i första hand inriktas på tillsynsorganen (och deras organisationer för tekniskt stöd). Målet
  är
  att säkerställa deras tekniska kompetens och deras oberoende och att trygga förstärkning av regelverket (särskilt rörande verksamhet som har med tillståndsgivning att göra) och översyn och uppföljning av verkningsfulla och genomgripande risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester).

Enligt detta instrument ska
  samarbetet i första hand inriktas på tillsynsorganen på kärnsäkerhetsområdet (och deras organisationer för tekniskt stöd)
  , med
  målet att säkerställa deras tekniska kompetens och deras oberoende och att trygga förstärkning av regelverket (särskilt rörande verksamhet som har med tillståndsgivning att göra) och översyn och uppföljning av verkningsfulla och genomgripande risk- och säkerhetsbedömningar (stresstester).
  Detta bör skapa de förhållanden i säkerhetshänseende som behövs för att undanröja farorna för befolkningens liv och hälsa och säkerställa att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka det är avsett.

Ändring 25

Förslag till förordning

Bilaga – Prioriteter – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I de samarbetsprogram som utformas inom ramen för denna förordning bör även bl.a. följande prioriteras: | I de samarbetsprogram som utformas inom ramen för denna förordning bör även bl.a. följande prioriteras: |
| | — | Tillståndsgivning. |

Kommissionens förslag

Ändring

I de samarbetsprogram som utformas inom ramen för denna förordning bör även bl.a. följande prioriteras:

I de samarbetsprogram som utformas inom ramen för denna förordning bör även bl.a. följande prioriteras:

—

Tillståndsgivning.

| — | Utformning och genomförande av strategier och ramar för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. |
| --- | --- |

—

Utformning och genomförande av strategier och ramar för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall.

| — | Utformning och genomförande av strategier och ramar för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. |
| --- | --- |

—

Utformning och genomförande av strategier och ramar för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall.

| — | Avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar, sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och tidigare platser för uranbrytning och bärgning och hantering av i havet sänkta radioaktiva föremål och material, ifall dessa utgör en fara för befolkningen. |
| --- | --- |

—

Avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar, sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och tidigare platser för uranbrytning och bärgning och hantering av i havet sänkta radioaktiva föremål och material, ifall dessa utgör en fara för befolkningen.

| — | Avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar, sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och tidigare platser för uranbrytning och bärgning och hantering av i havet sänkta radioaktiva föremål och material, ifall dessa utgör en fara för befolkningen. |
| --- | --- |

—

Avveckling av befintliga kärntekniska anläggningar, sanering av tidigare kärntekniska förläggningsplatser och tidigare platser för uranbrytning och bärgning och hantering av i havet sänkta radioaktiva föremål och material, ifall dessa utgör en fara för befolkningen.

| — | Säkerställande av att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka det är avsett. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka det är avsett.

Ändring 26

Förslag till förordning

Bilaga – Prioriteter – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Samarbete med driftsansvariga för kärntekniska anläggningar i tredjeländer kommer att tas i beaktande i specifika situationer, inom ramen för åtgärder för uppföljning av stresstester. Sådant samarbete kommer inte att omfatta leverans av utrustning. | Samarbete med driftsansvariga för kärntekniska anläggningar i tredjeländer kommer att tas i beaktande i specifika situationer, inom ramen för åtgärder för uppföljning av stresstester. Sådant samarbete kommer inte att omfatta leverans av utrustning
  och inte heller annan verksamhet eller bistånd som kan och bör upphandlas på kommersiella grunder av den driftsansvarige för att de lagstadgade säkerhetsstandarderna ska uppfyllas
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Samarbete med driftsansvariga för kärntekniska anläggningar i tredjeländer kommer att tas i beaktande i specifika situationer, inom ramen för åtgärder för uppföljning av stresstester. Sådant samarbete kommer inte att omfatta leverans av utrustning.

Samarbete med driftsansvariga för kärntekniska anläggningar i tredjeländer kommer att tas i beaktande i specifika situationer, inom ramen för åtgärder för uppföljning av stresstester. Sådant samarbete kommer inte att omfatta leverans av utrustning
  och inte heller annan verksamhet eller bistånd som kan och bör upphandlas på kommersiella grunder av den driftsansvarige för att de lagstadgade säkerhetsstandarderna ska uppfyllas
  .

---

(*1)  
  EUT ...

(1)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 av den ... om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut 1982/2006/EG (EUT L ...).

(2)  
  Rådets förordning (Euratom) nr .../... om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2014–2018) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (EUT ...).

(3)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 av den ... om instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II) (EUT L ...).

(4)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 av den ... om inrättande av det europeiska grannskapsinstrumentet (EUT L ...).

(5)  
  Rådets förordning (EG) nr 1934/2006 av den 21 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för samarbete med industriländer och andra höginkomstländer och territorier, och med utvecklingsländer som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006, för annan verksamhet än offentligt utvecklingsbistånd (EUT L 405, 30.12.2006).

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/122

---

P7_TA(2013)0471

Stödprogrammet för kärnavveckling i Bulgarien, Litauen och Slovakien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 november 2013 om förslaget till rådets förordning om unionsstöd för stödprogrammen för kärnkraftsavveckling i Bulgarien, Litauen och Slovakien (COM(2011)0783 – C7-0514/2011 – 2011/0363(NLE))

(Samråd)

(2016/C 436/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0783), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0783),

| — | med beaktande av artikel 203 i Euratomfördraget, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0514/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 203 i Euratomfördraget, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0514/2011),

| — | med beaktande av och artikel 56 i anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien och protokoll nr 4 därtill, |
| --- | --- |

—

med beaktande av och artikel 56 i anslutningsakten för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien och protokoll nr 4 därtill,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från budgetutskottet (A7-0119/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från budgetutskottet (A7-0119/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I enlighet med anslutningsfördragets förpliktelser och med stödet från gemenskapens bistånd har Bulgarien, Litauen och Slovakien stängt kärnkraftverken och gjort betydande framsteg mot deras avveckling. Ytterligare arbete krävs för att fortsätta framstegen med
  de faktiska nedmonteringsarbetena tills ett oåterkalleligt tillstånd uppnås inom det säkra avvecklingsförfarandet
  , samtidigt som man säkerställer att högsta säkerhetsstandarder tillämpas. Grundat på de tillgängliga uppskattningarna kommer slutförandet av avvecklingsarbetet att kräva betydande ytterligare finansiella medel. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

I enlighet med anslutningsfördragets förpliktelser och med stödet från gemenskapens bistånd har Bulgarien, Litauen och Slovakien stängt kärnkraftverken och gjort betydande framsteg mot deras avveckling. Ytterligare arbete krävs för att fortsätta framstegen med
  de faktiska nedmonteringsarbetena tills ett oåterkalleligt tillstånd uppnås inom det säkra avvecklingsförfarandet
  , samtidigt som man säkerställer att högsta säkerhetsstandarder tillämpas. Grundat på de tillgängliga uppskattningarna kommer slutförandet av avvecklingsarbetet att kräva betydande ytterligare finansiella medel.

| (4) | I enlighet med anslutningsfördragets förpliktelser och med stödet från gemenskapens bistånd har Bulgarien, Litauen och Slovakien stängt kärnkraftverken
  eller de relevanta enheterna
  och gjort betydande framsteg mot deras avveckling. Ytterligare arbete krävs för att fortsätta framstegen med
  den konkreta rivningen
  ,
  dekontamineringen, nedmonteringen och hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall samt för att genomföra den kontinuerliga processen mot en oåterkallelig avveckling
  , samtidigt som man säkerställer att högsta säkerhetsstandarder tillämpas. Grundat på de tillgängliga uppskattningarna kommer slutförandet av avvecklingsarbetet att kräva betydande ytterligare finansiella medel
  , med hänsyn till unionens och dessa medlemsstaters delade ekonomiska ansvar
  . |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med anslutningsfördragets förpliktelser och med stödet från gemenskapens bistånd har Bulgarien, Litauen och Slovakien stängt kärnkraftverken
  eller de relevanta enheterna
  och gjort betydande framsteg mot deras avveckling. Ytterligare arbete krävs för att fortsätta framstegen med
  den konkreta rivningen
  ,
  dekontamineringen, nedmonteringen och hanteringen av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall samt för att genomföra den kontinuerliga processen mot en oåterkallelig avveckling
  , samtidigt som man säkerställer att högsta säkerhetsstandarder tillämpas. Grundat på de tillgängliga uppskattningarna kommer slutförandet av avvecklingsarbetet att kräva betydande ytterligare finansiella medel
  , med hänsyn till unionens och dessa medlemsstaters delade ekonomiska ansvar
  .

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Den förtida stängningen och den påföljande avvecklingen av kärnkraftverket Ignalina med dess två 1 500  MW RBMK-reaktorenheter, de fyra reaktorenheterna i kärnkraftverket Kozloduy med en sammanlagd kapacitet på 1 760 MW samt kärnkraftverket V1 Bohunice med dess två reaktorenheter med en kapacitet på 880 MW har inneburit en tung börda på lång sikt för medborgarna i de tre länderna i form av energimässiga, finansiella, ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Den förtida stängningen och den påföljande avvecklingen av kärnkraftverket Ignalina med dess två 1 500  MW RBMK-reaktorenheter, de fyra reaktorenheterna i kärnkraftverket Kozloduy med en sammanlagd kapacitet på 1 760 MW samt kärnkraftverket V1 Bohunice med dess två reaktorenheter med en kapacitet på 880 MW har inneburit en tung börda på lång sikt för medborgarna i de tre länderna i form av energimässiga, finansiella, ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenser.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | Avvecklingen av kärnkraftverket Ignalina är en långsiktig process och innebär en extremt stor finansiell belastning för Litauen, som inte står i proportion till landets storlek och ekonomiska styrka. I protokoll nr 4 i 2003 års anslutningsakt anges att Ignalinaprogrammet i detta syfte kommer att fortsätta utan avbrott och förlängas utöver 2006, och att dessutom det förlängda Ignalinaprogrammets totala genomsnittsanslag för nästa budgetplansperiod ska vara lämpliga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4b)

Avvecklingen av kärnkraftverket Ignalina är en långsiktig process och innebär en extremt stor finansiell belastning för Litauen, som inte står i proportion till landets storlek och ekonomiska styrka. I protokoll nr 4 i 2003 års anslutningsakt anges att Ignalinaprogrammet i detta syfte kommer att fortsätta utan avbrott och förlängas utöver 2006, och att dessutom det förlängda Ignalinaprogrammets totala genomsnittsanslag för nästa budgetplansperiod ska vara lämpliga.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 4c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4c) | För Bulgarien anges endast perioden 2007–2009 i artikel 30 i anslutningsakten från 2005, och för Slovakien endast perioden 2004–2006 i anslutningsakten från 2003. När det gäller fortsatt stöd till Bulgarien och Slovakien bör därför artikel 203 i Euratomfördraget tillämpas. Protokoll nr 4 och artikel 56 i anslutningsakten från 2003 bör utgöra den rättsliga grunden för fortsatt stöd till Litauen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4c)

För Bulgarien anges endast perioden 2007–2009 i artikel 30 i anslutningsakten från 2005, och för Slovakien endast perioden 2004–2006 i anslutningsakten från 2003. När det gäller fortsatt stöd till Bulgarien och Slovakien bör därför artikel 203 i Euratomfördraget tillämpas. Protokoll nr 4 och artikel 56 i anslutningsakten från 2003 bör utgöra den rättsliga grunden för fortsatt stöd till Litauen.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | I de program som upprättades för perioden 2007–2013 har kommissionen huvudsakligen övervakat budgetgenomförandet av anslagen och projektgenomförandet och inte de framsteg som gjorts för att uppnå programmålen som helhet. Otillräcklig mätning av framstegen när det gäller att uppnå programmålen och otillfredsställande övervakning av huruvida resurserna används ändamålsenligt har betytt att ingen har varit riktigt ansvarig för programmens övergripande resultat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

I de program som upprättades för perioden 2007–2013 har kommissionen huvudsakligen övervakat budgetgenomförandet av anslagen och projektgenomförandet och inte de framsteg som gjorts för att uppnå programmålen som helhet. Otillräcklig mätning av framstegen när det gäller att uppnå programmålen och otillfredsställande övervakning av huruvida resurserna används ändamålsenligt har betytt att ingen har varit riktigt ansvarig för programmens övergripande resultat.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | Vederbörlig hänsyn bör tas till revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2011, EU:s ekonomiska stöd till avvecklingen av kärnkraftverk i Bulgarien, Litauen och Slovakien: uppnådda resultat och framtida utmaningar, som innehåller slutsatser och rekommendationer. Revisionsrätten har dragit slutsatsen att huvuddelen av avvecklingsprocessen i Bulgarien, Litauen och Slovakien återstår och att det råder stor brist på resurser till slutförandet (ca 2,5  miljarder EUR). I synnerhet har stora infrastrukturprojekt blivit försenade och överskridit kostnadstaket under den huvudsakliga avvecklingsprocessen. Kostnadsberäkningarna är ofullständiga eftersom det saknas viktig information om radioaktivt avfall och/eller vilka anläggningar eller vilken teknik som krävs för behandlingen av detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

Vederbörlig hänsyn bör tas till revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2011, EU:s ekonomiska stöd till avvecklingen av kärnkraftverk i Bulgarien, Litauen och Slovakien: uppnådda resultat och framtida utmaningar, som innehåller slutsatser och rekommendationer. Revisionsrätten har dragit slutsatsen att huvuddelen av avvecklingsprocessen i Bulgarien, Litauen och Slovakien återstår och att det råder stor brist på resurser till slutförandet (ca 2,5  miljarder EUR). I synnerhet har stora infrastrukturprojekt blivit försenade och överskridit kostnadstaket under den huvudsakliga avvecklingsprocessen. Kostnadsberäkningarna är ofullständiga eftersom det saknas viktig information om radioaktivt avfall och/eller vilka anläggningar eller vilken teknik som krävs för behandlingen av detta.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5c) | Trots att alla berörda anläggningar stängdes inom de respektive tidsfristerna lider en del av avvecklingsprogrammen fortfarande av förseningar som är till ekonomisk skada och politiskt oacceptabla. Sådana förseningar bör åtgärdas med hjälp av den reviderade detaljerade avvecklingsplanen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5c)

Trots att alla berörda anläggningar stängdes inom de respektive tidsfristerna lider en del av avvecklingsprogrammen fortfarande av förseningar som är till ekonomisk skada och politiskt oacceptabla. Sådana förseningar bör åtgärdas med hjälp av den reviderade detaljerade avvecklingsplanen.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 5d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5d) | Eftersom en del av programmen ännu inte har åstadkommit de organisatoriska förändringar som behövs för en effektiv avveckling bör de förändringar av organisationsstrukturen som är nödvändiga göras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5d)

Eftersom en del av programmen ännu inte har åstadkommit de organisatoriska förändringar som behövs för en effektiv avveckling bör de förändringar av organisationsstrukturen som är nödvändiga göras.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Efter
  kravet på ytterligare finansiering från Bulgarien, Litauen och Slovakien
  , har möjligheter getts i kommissionens förslag för nästa fleråriga budgetram för perioden 2014-2020: ”En budget för Europa 2020” för en summa på 700 miljoner euro från Europeiska unionens allmänna budget för kärnsäkerhet och avveckling. Av denna planeras en summa på 500 miljoner euro i 2011 års priser, vilket är cirka 553 miljoner euro i löpande priser, för ett nytt program för att ytterligare stödja avvecklingen av kärnkraftverken Bohunice V1, enheterna 1-2 och Ignalina, enheterna 1-2 mellan 2014 och 2017, och Kozloduy, enheterna 1-4, under perioden från 2014 till 2020. Finansiering inom detta program bör göras tillgängligt på ett gradvist avtagande sätt
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Efter
  kravet på ytterligare finansiering från Bulgarien, Litauen och Slovakien
  , har möjligheter getts i kommissionens förslag för nästa fleråriga budgetram för perioden 2014-2020: ”En budget för Europa 2020” för en summa på 700 miljoner euro från Europeiska unionens allmänna budget för kärnsäkerhet och avveckling. Av denna planeras en summa på 500 miljoner euro i 2011 års priser, vilket är cirka 553 miljoner euro i löpande priser, för ett nytt program för att ytterligare stödja avvecklingen av kärnkraftverken Bohunice V1, enheterna 1-2 och Ignalina, enheterna 1-2 mellan 2014 och 2017, och Kozloduy, enheterna 1-4, under perioden från 2014 till 2020. Finansiering inom detta program bör göras tillgängligt på ett gradvist avtagande sätt
  .

| (6) | Med hänsyn till
  kravet på ytterligare finansiering från Bulgarien, Litauen och Slovakien
  bör finansieringsramen för genomförandet av programmet under perioden 2014–2020 omfatta lämpligt ekonomiskt stöd från unionen, baserat på respektive avvecklingsplan
  . |
| --- | --- |

(6)

Med hänsyn till
  kravet på ytterligare finansiering från Bulgarien, Litauen och Slovakien
  bör finansieringsramen för genomförandet av programmet under perioden 2014–2020 omfatta lämpligt ekonomiskt stöd från unionen, baserat på respektive avvecklingsplan
  .

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Anslagen till programmen liksom programperioden och fördelningen mellan Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen kan komma att ses över mot bakgrund av resultaten från interimsutvärderingen och den slutliga utvärderingen, förutsatt att de högsta säkerhetsstandarderna och den kontinuerliga avvecklingen i enlighet med respektive avvecklingsplan inte äventyras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Anslagen till programmen liksom programperioden och fördelningen mellan Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen kan komma att ses över mot bakgrund av resultaten från interimsutvärderingen och den slutliga utvärderingen, förutsatt att de högsta säkerhetsstandarderna och den kontinuerliga avvecklingen i enlighet med respektive avvecklingsplan inte äventyras.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Stödet som omfattas av denna förordning bör säkerställa en sömlös fortsättning av avvecklingen och koncentreras på åtgärder för att
  uppnå ett oåterkalleligt tillstånd i avvecklingsförfarandet, för att på så sätt ge
  unionen det största mervärdet
  , samtidigt som det säkerställer övergången mot en fullständig finansiering av medlemsstaten för slutförandet av avvecklingen
  . Det slutliga ansvaret för kärnsäkerheten vilar hos den berörda medlemsstaten, vilket även innefattar det slutliga ansvaret för dess finansiering, inklusive finansieringen av avvecklingen. Denna förordning påverkar inte resultaten av framtida förfaranden om statligt stör som kan genomföras i enlighet med artiklarna 107 och 108 i fördraget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Stödet som omfattas av denna förordning bör säkerställa en sömlös fortsättning av avvecklingen och koncentreras på åtgärder för att
  uppnå ett oåterkalleligt tillstånd i avvecklingsförfarandet, för att på så sätt ge
  unionen det största mervärdet
  , samtidigt som det säkerställer övergången mot en fullständig finansiering av medlemsstaten för slutförandet av avvecklingen
  . Det slutliga ansvaret för kärnsäkerheten vilar hos den berörda medlemsstaten, vilket även innefattar det slutliga ansvaret för dess finansiering, inklusive finansieringen av avvecklingen. Denna förordning påverkar inte resultaten av framtida förfaranden om statligt stör som kan genomföras i enlighet med artiklarna 107 och 108 i fördraget.

| (7) | Stödet som omfattas av denna förordning bör säkerställa en sömlös fortsättning av avvecklingen och koncentreras på åtgärder för att
  genomföra den kontinuerliga processen mot en oåterkallelig avveckling samtidigt som högsta säkerhetsstandarder bör tillämpas, eftersom sådana åtgärder ger
  unionen det största mervärdet. Det slutliga ansvaret för kärnsäkerheten vilar hos den berörda medlemsstaten, vilket även innefattar det slutliga ansvaret för dess finansiering, inklusive finansieringen av avvecklingen.
  Att inte ta detta ansvar äventyrar säkerheten för unionens medborgare.
  Denna förordning påverkar inte resultaten av framtida förfaranden om statligt stöd som kan genomföras i enlighet med artiklarna 107 och 108 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt
  . |
| --- | --- |

(7)

Stödet som omfattas av denna förordning bör säkerställa en sömlös fortsättning av avvecklingen och koncentreras på åtgärder för att
  genomföra den kontinuerliga processen mot en oåterkallelig avveckling samtidigt som högsta säkerhetsstandarder bör tillämpas, eftersom sådana åtgärder ger
  unionen det största mervärdet. Det slutliga ansvaret för kärnsäkerheten vilar hos den berörda medlemsstaten, vilket även innefattar det slutliga ansvaret för dess finansiering, inklusive finansieringen av avvecklingen.
  Att inte ta detta ansvar äventyrar säkerheten för unionens medborgare.
  Denna förordning påverkar inte resultaten av framtida förfaranden om statligt stöd som kan genomföras i enlighet med artiklarna 107 och 108 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Avvecklingen av kärnkraftverken som omfattas av denna förordning bör utföras med tillämpning av bästa tillgängliga tekniska expertis,
  och
  med vederbörlig hänsyn till naturen och de tekniska specifikationerna för enheterna som ska stängas, för att säkerställa högsta möjliga effektivitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Avvecklingen av kärnkraftverken som omfattas av denna förordning bör utföras med tillämpning av bästa tillgängliga tekniska expertis,
  och
  med vederbörlig hänsyn till naturen och de tekniska specifikationerna för enheterna som ska stängas, för att säkerställa högsta möjliga effektivitet.

| (9) | Avvecklingen av kärnkraftverken som omfattas av denna förordning bör utföras med tillämpning av bästa tillgängliga tekniska expertis, med vederbörlig hänsyn till naturen och de tekniska specifikationerna för enheterna som ska stängas
  och med heltäckande bedömningar av framstegen i avvecklingsprocessen och processen för att minska de negativa effekterna
  , för att säkerställa högsta möjliga effektivitet. |
| --- | --- |

(9)

Avvecklingen av kärnkraftverken som omfattas av denna förordning bör utföras med tillämpning av bästa tillgängliga tekniska expertis, med vederbörlig hänsyn till naturen och de tekniska specifikationerna för enheterna som ska stängas
  och med heltäckande bedömningar av framstegen i avvecklingsprocessen och processen för att minska de negativa effekterna
  , för att säkerställa högsta möjliga effektivitet.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Kostnaderna för de avvecklingsåtgärder som omfattas av denna förordning bör fastställas i enlighet med internationellt erkända standarder för beräkning av avvecklingskostnader, t.ex. ”International Structure for Decommissioning Costing” som offentliggjorts gemensamt av Kärnenergibyrån, Internationella atomenergiorganet och kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Kostnaderna för de avvecklingsåtgärder som omfattas av denna förordning bör fastställas i enlighet med internationellt erkända standarder för beräkning av avvecklingskostnader, t.ex. ”International Structure for Decommissioning Costing” som offentliggjorts gemensamt av Kärnenergibyrån, Internationella atomenergiorganet och kommissionen.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | En effektiv reglering av utvecklingen av avvecklingsförfarandet kommer att säkerställas av kommissionen för att försäkra högsta mervärde för unionen vad beträffar medlen som anslås inom denna förordning, även om det slutliga ansvaret för avvecklingen vilar på medlemsstaterna. Detta inbegriper effektiv prestationsmätning och bedömning av korrigerande åtgärder under programmet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

En effektiv reglering av utvecklingen av avvecklingsförfarandet kommer att säkerställas av kommissionen för att försäkra högsta mervärde för unionen vad beträffar medlen som anslås inom denna förordning, även om det slutliga ansvaret för avvecklingen vilar på medlemsstaterna. Detta inbegriper effektiv prestationsmätning och bedömning av korrigerande åtgärder under programmet.

| (11) | En effektiv reglering av utvecklingen av avvecklingsförfarandet kommer att säkerställas av kommissionen för att försäkra högsta mervärde för unionen vad beträffar medlen som anslås inom denna förordning, även om det slutliga ansvaret för avvecklingen vilar på medlemsstaterna. Detta inbegriper effektiv prestationsmätning och bedömning av korrigerande åtgärder under programmet.
  Sådan reglering bör utgå från meningsfulla kvalitativa och kvantitativa prestationsindikatorer, vilka lätt kan övervakas och rapporteras om vid behov. |
| --- | --- |

(11)

En effektiv reglering av utvecklingen av avvecklingsförfarandet kommer att säkerställas av kommissionen för att försäkra högsta mervärde för unionen vad beträffar medlen som anslås inom denna förordning, även om det slutliga ansvaret för avvecklingen vilar på medlemsstaterna. Detta inbegriper effektiv prestationsmätning och bedömning av korrigerande åtgärder under programmet.
  Sådan reglering bör utgå från meningsfulla kvalitativa och kvantitativa prestationsindikatorer, vilka lätt kan övervakas och rapporteras om vid behov.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | Kommissionen bör säkerställa största möjliga transparens, ansvarighet och demokratisk kontroll av unionsmedel, särskilt vad gäller deras bidrag, både förväntade och uppnådda, till förverkligandet av programmets allmänna mål. Framför allt bör allvarliga förvaltningsmässiga, rättsliga, finansiella och tekniska problem lösas eller åtgärder vidtas för att lösa dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Kommissionen bör säkerställa största möjliga transparens, ansvarighet och demokratisk kontroll av unionsmedel, särskilt vad gäller deras bidrag, både förväntade och uppnådda, till förverkligandet av programmets allmänna mål. Framför allt bör allvarliga förvaltningsmässiga, rättsliga, finansiella och tekniska problem lösas eller åtgärder vidtas för att lösa dem.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Allt bör göras för att fortsätta den samfinansieringspraxis som etablerades som en del av föranslutningsstödet och stödet under åren 2007–2013 till Litauens avvecklingsverksamhet, samt för att allt efter behov locka till sig samfinansiering från andra källor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Allt bör göras för att fortsätta den samfinansieringspraxis som etablerades som en del av föranslutningsstödet och stödet under åren 2007–2013 till Litauens avvecklingsverksamhet, samt för att allt efter behov locka till sig samfinansiering från andra källor.

Ändring 17

Förslag till förordning

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning upprättar det fleråriga stödprogrammet för kärnkraftsavveckling 2014–2020 (”programmet”), vilket fastställer regler för genomförande av unionens ekonomiska stöd för åtgärder i anslutning till avvecklingen av kärnkraftverken Kozloduy (enheterna 1 till 4, Kozloduyprogrammet), Ignalina (enheterna 1 och 2, Ignalinaprogrammet) och Bohunice V1 (enheterna 1 och 2, Bohuniceprogrammet). | Denna förordning upprättar det fleråriga stödprogrammet för kärnkraftsavveckling 2014–2020 (”programmet”), vilket fastställer regler för
  fortsatt
  genomförande av unionens ekonomiska stöd för åtgärder i anslutning till
  den oåterkalleliga
  avvecklingen av kärnkraftverken Kozloduy (enheterna 1 till 4, Kozloduyprogrammet), Ignalina (enheterna 1 och 2, Ignalinaprogrammet) och Bohunice V1 (enheterna 1 och 2, Bohuniceprogrammet). |

Kommissionens förslag

Ändring

Denna förordning upprättar det fleråriga stödprogrammet för kärnkraftsavveckling 2014–2020 (”programmet”), vilket fastställer regler för genomförande av unionens ekonomiska stöd för åtgärder i anslutning till avvecklingen av kärnkraftverken Kozloduy (enheterna 1 till 4, Kozloduyprogrammet), Ignalina (enheterna 1 och 2, Ignalinaprogrammet) och Bohunice V1 (enheterna 1 och 2, Bohuniceprogrammet).

Denna förordning upprättar det fleråriga stödprogrammet för kärnkraftsavveckling 2014–2020 (”programmet”), vilket fastställer regler för
  fortsatt
  genomförande av unionens ekonomiska stöd för åtgärder i anslutning till
  den oåterkalleliga
  avvecklingen av kärnkraftverken Kozloduy (enheterna 1 till 4, Kozloduyprogrammet), Ignalina (enheterna 1 och 2, Ignalinaprogrammet) och Bohunice V1 (enheterna 1 och 2, Bohuniceprogrammet).

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 1a |
| | Definition |
| | Med avseende på tillämpningen av denna förordning omfattar avveckling förberedande verksamhet före den slutgiltiga stängningen (t.ex. att utarbeta en avvecklingsplan, förbereda tillståndsdokumentationen och utforma projekt för avfallsinfrastruktur) och all verksamhet som sker efter det att reaktorerna har stängts av, dvs. avlägsnande av använda kärnbränsleelement, dekontaminering, nedmontering och/eller rivning av de kärntekniska anläggningarna, deponering av återstående radioaktivt avfall och återställande av miljön på den kontaminerade platsen. Avvecklingsprocessen är slut när anläggningen inte längre är föremål för någon tillsynskontroll eller omfattas av några strålskyddsrestriktioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 1a

Definition

Med avseende på tillämpningen av denna förordning omfattar avveckling förberedande verksamhet före den slutgiltiga stängningen (t.ex. att utarbeta en avvecklingsplan, förbereda tillståndsdokumentationen och utforma projekt för avfallsinfrastruktur) och all verksamhet som sker efter det att reaktorerna har stängts av, dvs. avlägsnande av använda kärnbränsleelement, dekontaminering, nedmontering och/eller rivning av de kärntekniska anläggningarna, deponering av återstående radioaktivt avfall och återställande av miljön på den kontaminerade platsen. Avvecklingsprocessen är slut när anläggningen inte längre är föremål för någon tillsynskontroll eller omfattas av några strålskyddsrestriktioner.

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Programmets allmänna mål är att hjälpa de berörda medlemsstaterna att
  uppnå ett oåterkalleligt tillstånd i avvecklingsförfarandet för
  kärnkraftverken Kozloduy, enheterna 1 till 4, Ignalina, enheterna 1 och 2 och Bohunice V1, enheterna 1 och 2
  , i enlighet med deras respektive avvecklingsplaner
  , samtidigt som högsta säkerhetsnivå upprätthålls. | 1.   Programmets allmänna mål är att hjälpa de berörda medlemsstaterna att
  genomföra en kontinuerlig process mot en oåterkallelig avveckling av
  kärnkraftverken Kozloduy, enheterna 1 till 4, Ignalina, enheterna 1 och 2 och Bohunice V1, enheterna 1 och 2, samtidigt som högsta säkerhetsnivå upprätthålls
  , i enlighet med unionens lagstiftning om kärnsäkerhet, särskilt rådets direktiv 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  och 2011/70/Euratom

   (3). |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Programmets allmänna mål är att hjälpa de berörda medlemsstaterna att
  uppnå ett oåterkalleligt tillstånd i avvecklingsförfarandet för
  kärnkraftverken Kozloduy, enheterna 1 till 4, Ignalina, enheterna 1 och 2 och Bohunice V1, enheterna 1 och 2
  , i enlighet med deras respektive avvecklingsplaner
  , samtidigt som högsta säkerhetsnivå upprätthålls.

1.   Programmets allmänna mål är att hjälpa de berörda medlemsstaterna att
  genomföra en kontinuerlig process mot en oåterkallelig avveckling av
  kärnkraftverken Kozloduy, enheterna 1 till 4, Ignalina, enheterna 1 och 2 och Bohunice V1, enheterna 1 och 2, samtidigt som högsta säkerhetsnivå upprätthålls
  , i enlighet med unionens lagstiftning om kärnsäkerhet, särskilt rådets direktiv 96/29/Euratom

   (1)

  , 2009/71/Euratom

   (2)

  och 2011/70/Euratom

   (3).

Ändring 20

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2 – led a – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (iii) | En säker hantering av avvecklingsavfallet i enlighet med en detaljerad avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom kvantiteten och typen av
  konditionerat
  avfall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(iii)

En säker hantering av avvecklingsavfallet i enlighet med en detaljerad avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom kvantiteten och typen av
  konditionerat
  avfall.

| (iii) | En säker hantering av
  den långvariga lagringen och bortskaffandet av
  avvecklingsavfallet i enlighet med en detaljerad
  nationell
  avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom kvantiteten och typen av
  lagrat och bortskaffat
  avfall. |
| --- | --- |

(iii)

En säker hantering av
  den långvariga lagringen och bortskaffandet av
  avvecklingsavfallet i enlighet med en detaljerad
  nationell
  avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom kvantiteten och typen av
  lagrat och bortskaffat
  avfall.

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2 – led b – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (iii) | Att utföra nedmontering i turbinhallen och andra tillhörande byggnader och att säkert hantera
  avvecklingen
  av
  avfallet
  i enlighet med en detaljerad avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom
  typen av och antalet hjälpsystem som nedmonterats och
  kvantiteten och typen av
  konditionerat
  avfall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(iii)

Att utföra nedmontering i turbinhallen och andra tillhörande byggnader och att säkert hantera
  avvecklingen
  av
  avfallet
  i enlighet med en detaljerad avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom
  typen av och antalet hjälpsystem som nedmonterats och
  kvantiteten och typen av
  konditionerat
  avfall.

| (iii) | Att utföra nedmontering i turbinhallen och andra tillhörande byggnader och att säkert hantera
  långvarig lagring och bortskaffande
  av
  avvecklingsavfallet
  i enlighet med en detaljerad
  nationell
  avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom kvantiteten och typen av
  lagrat och bortskaffat
  avfall. |
| --- | --- |

(iii)

Att utföra nedmontering i turbinhallen och andra tillhörande byggnader och att säkert hantera
  långvarig lagring och bortskaffande
  av
  avvecklingsavfallet
  i enlighet med en detaljerad
  nationell
  avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom kvantiteten och typen av
  lagrat och bortskaffat
  avfall.

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2 – led c – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (iii) | En säker hantering av avvecklingsavfallet i enlighet med en detaljerad avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom kvantiteten och typen av
  konditionerat
  avfall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(iii)

En säker hantering av avvecklingsavfallet i enlighet med en detaljerad avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom kvantiteten och typen av
  konditionerat
  avfall.

| (iii) | En säker hantering
  av den långvariga lagringen och bortskaffandet
  av avvecklingsavfallet i enlighet med en detaljerad
  nationell
  avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom kvantiteten och typen av
  lagrat och bortskaffat
  avfall. |
| --- | --- |

(iii)

En säker hantering
  av den långvariga lagringen och bortskaffandet
  av avvecklingsavfallet i enlighet med en detaljerad
  nationell
  avfallshanteringsplan, vilket ska mätas genom kvantiteten och typen av
  lagrat och bortskaffat
  avfall.

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De avvecklingsprogram som anges i punkt 2 kan även inbegripa åtgärder för att upprätthålla den höga säkerhetsnivå som krävs vid stängningen av kärnkraftverken. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  De avvecklingsprogram som anges i punkt 2 kan även inbegripa åtgärder för att upprätthålla den höga säkerhetsnivå som krävs vid stängningen av kärnkraftverken.

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Mål
  och
  målslutdatum ska definieras i rättsakten som det hänvisas till i artikel 6.2. | 3.   Mål
  , förväntade allmänna resultat,
  målslutdatum
  och prestationsindikatorer för det gemensamma årliga arbetsprogrammet
  ska definieras i rättsakten som det hänvisas till i artikel 6.2. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Mål
  och
  målslutdatum ska definieras i rättsakten som det hänvisas till i artikel 6.2.

3.   Mål
  , förväntade allmänna resultat,
  målslutdatum
  och prestationsindikatorer för det gemensamma årliga arbetsprogrammet
  ska definieras i rättsakten som det hänvisas till i artikel 6.2.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Den ekonomiska ramen för genomförandet av programmet för perioden 2014 till 2020 ska vara
  552 947 000
  euro i löpande priser. | 1.   Den ekonomiska ramen för genomförandet av programmet för perioden 2014 till 2020 ska vara
  969 260 000
  euro i löpande priser. |
| Det beloppet ska fördelas bland Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen på följande sätt: | Det beloppet ska fördelas bland Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen på följande sätt: |
| (a) | 208 503 000
  euro för Kozloduyprogrammet för perioden 2014 till 2020. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

1.   Den ekonomiska ramen för genomförandet av programmet för perioden 2014 till 2020 ska vara
  552 947 000
  euro i löpande priser.

1.   Den ekonomiska ramen för genomförandet av programmet för perioden 2014 till 2020 ska vara
  969 260 000
  euro i löpande priser.

Det beloppet ska fördelas bland Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen på följande sätt:

Det beloppet ska fördelas bland Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen på följande sätt:

(a)

208 503 000
  euro för Kozloduyprogrammet för perioden 2014 till 2020.

| (a) | 293 032 000
  euro för Kozloduyprogrammet för perioden 2014 till 2020. |
| --- | --- |

(a)

293 032 000
  euro för Kozloduyprogrammet för perioden 2014 till 2020.

| (b) | 229 629 000
  euro för Ignalinaprogrammet för perioden 2014 till 2017. |
| --- | --- |

(b)

229 629 000
  euro för Ignalinaprogrammet för perioden 2014 till 2017.

| (b) | 450 818 000
  euro för Ignalinaprogrammet för perioden 2014 till 2020. |
| --- | --- |

(b)

450 818 000
  euro för Ignalinaprogrammet för perioden 2014 till 2020.

| (c) | 114 815 000
  euro för Bohuniceprogrammet för perioden 2014 till 2017. |
| --- | --- |

(c)

114 815 000
  euro för Bohuniceprogrammet för perioden 2014 till 2017.

| (c) | 225 410 000
  euro för Bohuniceprogrammet för perioden 2014 till 2020. |
| --- | --- |

(c)

225 410 000
  euro för Bohuniceprogrammet för perioden 2014 till 2020.

1a.
     
  Europaparlamentet och rådet ska fastställa det årliga anslaget inom ramen för den fleråriga budgetramen och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den ... 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

   (4)

  .

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen
  kommer
  att granska programmets prestationer och bedöma framstegen i Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen mot delmålen och måldatum som det hänvisas till i artikel 2.3 senast vid slutet av
  2015
  , inom ramverket för interimsutvärderingen som det hänvisas till i artikel 8. Grundat på resultaten av denna bedömning
  kan
  kommissionen granska mängden anslag som tilldelas programmet, liksom fördelningen mellan Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen. | 2.   
  På grundval av de program som avses i artikel 6.1 och 6.2 kommer
  kommissionen att granska programmets prestationer och bedöma framstegen i Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen mot delmålen och måldatum som det hänvisas till i artikel 2.3 senast vid slutet av
  2017
  , inom ramverket för interimsutvärderingen som det hänvisas till i artikel 8. Grundat på resultaten av denna bedömning
  och för att beakta uppnådda resultat och säkerställa att medel fortsätter att fördelas utifrån faktiska behov ska
  kommissionen
  vid behov
  granska mängden anslag som tilldelas programmet, liksom fördelningen mellan Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen.
  Justeringar av anslagen får inte äventyra säkerhetsstandarderna vid de kärnkraftsverk som anges i artikel 1. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Kommissionen
  kommer
  att granska programmets prestationer och bedöma framstegen i Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen mot delmålen och måldatum som det hänvisas till i artikel 2.3 senast vid slutet av
  2015
  , inom ramverket för interimsutvärderingen som det hänvisas till i artikel 8. Grundat på resultaten av denna bedömning
  kan
  kommissionen granska mängden anslag som tilldelas programmet, liksom fördelningen mellan Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen.

2.   
  På grundval av de program som avses i artikel 6.1 och 6.2 kommer
  kommissionen att granska programmets prestationer och bedöma framstegen i Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen mot delmålen och måldatum som det hänvisas till i artikel 2.3 senast vid slutet av
  2017
  , inom ramverket för interimsutvärderingen som det hänvisas till i artikel 8. Grundat på resultaten av denna bedömning
  och för att beakta uppnådda resultat och säkerställa att medel fortsätter att fördelas utifrån faktiska behov ska
  kommissionen
  vid behov
  granska mängden anslag som tilldelas programmet, liksom fördelningen mellan Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen.
  Justeringar av anslagen får inte äventyra säkerhetsstandarderna vid de kärnkraftsverk som anges i artikel 1.

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den finansiella tilldelningen för Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen kan även omfatta utgifter gällande förberedande, övervaknings-, reglerings-, gransknings- och utvärderingsverksamheter vilka krävs för hantering av programmet och att uppnå dess mål, i synnerhet studier, expertmöten, informations- och kommunikationsåtgärder, inbegripande företagskommunikation av den Europeiska unionens politiska prioriteringar vad gäller denna förordnings allmänna mål, utgifter kopplade till IT-nätverk som fokuserar på informationsbearbetning och -utbyte, tillsammans med alla övriga tekniska och administrativa stödutgifter som kommissionen ådragit sig för hanterandet av programmet. | 3.   Den finansiella tilldelningen för Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen kan även omfatta utgifter gällande förberedande, övervaknings-, reglerings-, gransknings- och utvärderingsverksamheter vilka krävs för hantering av programmet och att uppnå dess mål, i synnerhet studier, expertmöten,
  utbildning,
  informations- och kommunikationsåtgärder, inbegripande företagskommunikation av den Europeiska unionens politiska prioriteringar vad gäller denna förordnings allmänna mål. Utgifter kopplade till IT-nätverk som fokuserar på informationsbearbetning och -utbyte, tillsammans med alla övriga tekniska och administrativa stödutgifter som kommissionen ådragit sig för hanterandet av programmet
  får också omfattas
  . |
| Den finansiella tilldelningen kan även omfatta de tekniska och administrativa stödutgifter som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan programmet och åtgärderna som antagits enligt rådets förordning (EG) 1990/2006, förordning (Euratom) nr 549/2007 och rådets förordning (Euratom) 647/2010. | Den finansiella tilldelningen kan även omfatta de tekniska och administrativa stödutgifter som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan programmet och åtgärderna som antagits enligt rådets förordning (EG) nr 1990/2006, förordning (Euratom) nr 549/2007 och rådets förordning (Euratom) nr 647/2010.
  Den finansiella tilldelningen ska inte omfatta andra åtgärder än de som avses i denna artikel och i artikel 2 i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Den finansiella tilldelningen för Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen kan även omfatta utgifter gällande förberedande, övervaknings-, reglerings-, gransknings- och utvärderingsverksamheter vilka krävs för hantering av programmet och att uppnå dess mål, i synnerhet studier, expertmöten, informations- och kommunikationsåtgärder, inbegripande företagskommunikation av den Europeiska unionens politiska prioriteringar vad gäller denna förordnings allmänna mål, utgifter kopplade till IT-nätverk som fokuserar på informationsbearbetning och -utbyte, tillsammans med alla övriga tekniska och administrativa stödutgifter som kommissionen ådragit sig för hanterandet av programmet.

3.   Den finansiella tilldelningen för Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen kan även omfatta utgifter gällande förberedande, övervaknings-, reglerings-, gransknings- och utvärderingsverksamheter vilka krävs för hantering av programmet och att uppnå dess mål, i synnerhet studier, expertmöten,
  utbildning,
  informations- och kommunikationsåtgärder, inbegripande företagskommunikation av den Europeiska unionens politiska prioriteringar vad gäller denna förordnings allmänna mål. Utgifter kopplade till IT-nätverk som fokuserar på informationsbearbetning och -utbyte, tillsammans med alla övriga tekniska och administrativa stödutgifter som kommissionen ådragit sig för hanterandet av programmet
  får också omfattas
  .

Den finansiella tilldelningen kan även omfatta de tekniska och administrativa stödutgifter som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan programmet och åtgärderna som antagits enligt rådets förordning (EG) 1990/2006, förordning (Euratom) nr 549/2007 och rådets förordning (Euratom) 647/2010.

Den finansiella tilldelningen kan även omfatta de tekniska och administrativa stödutgifter som är nödvändiga för att säkerställa övergången mellan programmet och åtgärderna som antagits enligt rådets förordning (EG) nr 1990/2006, förordning (Euratom) nr 549/2007 och rådets förordning (Euratom) nr 647/2010.
  Den finansiella tilldelningen ska inte omfatta andra åtgärder än de som avses i denna artikel och i artikel 2 i denna förordning.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Allt ska göras för att fortsätta den samfinansieringspraxis som etablerades som en del av föranslutningsstödet och stödet under åren 2007–2013 till Bulgariens, Litauens och Slovakiens avvecklingsverksamhet, samt för att allt efter behov locka till sig samfinansiering från andra källor. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  Allt ska göras för att fortsätta den samfinansieringspraxis som etablerades som en del av föranslutningsstödet och stödet under åren 2007–2013 till Bulgariens, Litauens och Slovakiens avvecklingsverksamhet, samt för att allt efter behov locka till sig samfinansiering från andra källor.

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Tvister om olika tolkningar av fördragen och kontraktstilldelningar ska underkastas rättslig prövning eller de senare ska hänskjutas till ett tvistlösningsförfarande. |
| | Förseningar till följd av detta kan medföra betalningsinställelser och minskade anslag. Kommissionen ska lämna en rapport om ärendet som en del av den årliga utvärderingsrapporten enligt artikel 6.1a till Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Ändring

3b.
     
  Tvister om olika tolkningar av fördragen och kontraktstilldelningar ska underkastas rättslig prövning eller de senare ska hänskjutas till ett tvistlösningsförfarande.

Förseningar till följd av detta kan medföra betalningsinställelser och minskade anslag. Kommissionen ska lämna en rapport om ärendet som en del av den årliga utvärderingsrapporten enligt artikel 6.1a till Europaparlamentet och rådet.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Senast den 1 januari 2014 ska Bulgarien, Litauen och Slovakien
  uppfylla
  följande förhandsvillkor: | 1.   Senast den 1 januari 2014 ska Bulgarien, Litauen och Slovakien
  vidta lämpliga åtgärder för att se till att de uppfyller
  följande förhandsvillkor: |
| (g) | Att följa unionens regelverk
  i synnerhet
  inom området för kärnsäkerhet
  vid
  införandet i nationell lagstiftning av rådets direktiv 2009/71/Euratom om kärnsäkerhet och rådets direktiv 2011/70/Euratom om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Senast den 1 januari 2014 ska Bulgarien, Litauen och Slovakien
  uppfylla
  följande förhandsvillkor:

1.   Senast den 1 januari 2014 ska Bulgarien, Litauen och Slovakien
  vidta lämpliga åtgärder för att se till att de uppfyller
  följande förhandsvillkor:

(g)

Att följa unionens regelverk
  i synnerhet
  inom området för kärnsäkerhet
  vid
  införandet i nationell lagstiftning av rådets direktiv 2009/71/Euratom om kärnsäkerhet och rådets direktiv 2011/70/Euratom om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall.

| a) | Att följa unionens regelverk inom området för kärnsäkerhet
  , i synnerhet vad gäller
  införandet i nationell lag av rådets direktiv 2009/71/Euratom om kärnsäkerhet och rådets direktiv 2011/70/Euratom om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall. |
| --- | --- |

a)

Att följa unionens regelverk inom området för kärnsäkerhet
  , i synnerhet vad gäller
  införandet i nationell lag av rådets direktiv 2009/71/Euratom om kärnsäkerhet och rådets direktiv 2011/70/Euratom om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall.

| (h) | Upprätta ett nationellt rättsligt ramverk
  för att införa adekvata bestämmelser för ansamling i tid av nationella finansiella medel
  för ett säkert slutförande av avvecklingen i enlighet med gällande regler om statligt stöd. |
| --- | --- |

(h)

Upprätta ett nationellt rättsligt ramverk
  för att införa adekvata bestämmelser för ansamling i tid av nationella finansiella medel
  för ett säkert slutförande av avvecklingen i enlighet med gällande regler om statligt stöd.

| b) | Upprätta
  en övergripande finansieringsplan i
  ett nationellt rättsligt ramverk
  som visar de totala kostnaderna
  för ett säkert slutförande av avvecklingen
  av de kärnreaktorenheter som omfattas av denna förordning, där det tydligt framgår vilka som är finansieringskällorna,
  i enlighet med gällande regler om statligt stöd. |
| --- | --- |

b)

Upprätta
  en övergripande finansieringsplan i
  ett nationellt rättsligt ramverk
  som visar de totala kostnaderna
  för ett säkert slutförande av avvecklingen
  av de kärnreaktorenheter som omfattas av denna förordning, där det tydligt framgår vilka som är finansieringskällorna,
  i enlighet med gällande regler om statligt stöd.

| (i) | Att till kommissionen inlämna en ändrad detaljerad avvecklingsplan |
| --- | --- |

(i)

Att till kommissionen inlämna en ändrad detaljerad avvecklingsplan

| c) | Att till kommissionen inlämna en ändrad detaljerad avvecklingsplan
  som innehåller huvudsakliga mål och uppgifter fördelade utifrån avvecklingsåtgärder, förväntade projekt, tidsramar, konkreta delmål, kostnadsstruktur, samfinansieringsförhållanden, inklusive uppgifter om hur denna nationella finansiering ska säkerställas på lång sikt. Den planen ska beakta kärnenergibyråns och kommissionens senaste riktlinjer för beräkning av avvecklingskostnader. |
| --- | --- |

c)

Att till kommissionen inlämna en ändrad detaljerad avvecklingsplan
  som innehåller huvudsakliga mål och uppgifter fördelade utifrån avvecklingsåtgärder, förväntade projekt, tidsramar, konkreta delmål, kostnadsstruktur, samfinansieringsförhållanden, inklusive uppgifter om hur denna nationella finansiering ska säkerställas på lång sikt. Den planen ska beakta kärnenergibyråns och kommissionens senaste riktlinjer för beräkning av avvecklingskostnader.

1a.
     
  Senast den 1 januari 2014 ska Bulgarien, Litauen och Slovakien förse kommissionen med information om sitt uppfyllande av de förhandsvillkor som avses i punkt 1.

2.   Kommissionen ska bedöma den tillhandahållna informationen vid uppfyllande av förhandsvillkoren när den förbereder det årliga arbetsprogrammet 2014 enligt artikel 6.1.
  Den kan besluta, när den antar det årliga arbetsprogrammet
  , att upphäva hela eller en del av unionens ekonomiska stöd i avvaktan på att förhandsvillkoren uppfylls på ett tillfredsställande sätt.

2.   Kommissionen ska bedöma den tillhandahållna informationen vid uppfyllande av förhandsvillkoren när den förbereder det årliga arbetsprogrammet 2014 enligt artikel 6.1,
  särskilt huruvida allvarliga förvaltningsmässiga, rättsliga, finansiella och tekniska problem har lösts eller åtgärder har vidtagits för att lösa dem
  .
  Om kommissionen avger ett motiverat yttrande om en överträdelse av de villkor som avses i punkt 1a i denna artikel eller om de villkor som avses i punkt 1b eller 1c i denna artikel inte uppfylls på ett tillfredsställande sätt, får kommissionen besluta
  att upphäva hela eller en del av unionens ekonomiska stöd i avvaktan på att förhandsvillkoren uppfylls på ett tillfredsställande sätt.

Sådana beslut ska återspeglas i antagandet av det årliga arbetsprogrammet och får inte äventyra säkerhetsstandarderna vid de kärnkraftsverk som anges i artikel 1. Det upphävda stödbeloppet ska fastställas enligt de kriterier som anges i de akter som avses i artikel 6.2
  .

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen
  ska
  anta ett gemensamt årligt arbetsprogram för Kozloduy-, Ignalina-
  och
  Bohuniceprogrammen som anger målen, de förväntade resultaten, de tillhörande
  indikatorerna
  och tidsplanen för användningen av medlen inom varje årligt budgetåtagande. | 1.   
  I början av varje år under perioden 2014–2020 ska
  kommissionen anta ett gemensamt årligt arbetsprogram för Kozloduy-, Ignalina-
  respektive
  Bohuniceprogrammen som anger målen, de förväntade resultaten, de tillhörande
  prestationsindikatorerna
  och tidsplanen för användningen av medlen inom varje årligt budgetåtagande. |
| | 1a.
     
  I slutet av varje år under perioden 2014–2020 ska kommissionen överlämna en utvärderingsrapport om genomförandet av de gemensamma årliga arbetsprogrammen till Europaparlamentet och rådet. Denna rapport ska utgöra grunden för antagandet av efterföljande årliga arbetsprogram. |
| 2.   Kommissionen ska senast den 31 december 2014 anta detaljerade genomförandeförfaranden för
  programmets
  varaktighet
  . Akten
  som fastställer genomförandeförfarandena ska även i närmare detalj definiera
  de förväntade resultaten, verksamheterna och de motsvarande prestationsindikatorerna
  för Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen. Den kommer att innehålla de ändrade avvecklingsplanerna enligt artikel 4.1 c som ska tjäna som basnivå för övervakningen av framstegen som görs och att de förväntade resultaten uppnås i tid. | 2.   Kommissionen ska senast den 31 december 2014 anta detaljerade genomförandeförfaranden för
  programmets
  varaktighet.
  Dessa genomförandeakter
  som fastställer genomförandeförfarandena ska även i närmare detalj definiera
  de aspekter som avses i punkt 1 i denna artikel
  för Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen. Den kommer att innehålla de ändrade avvecklingsplanerna
  i
  artikel 4.1 c som ska tjäna som basnivå för övervakningen av framstegen som görs och att de förväntade resultaten uppnås i tid. |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska se till att denna förordning genomförs. Den ska dessutom göra en interimsutvärdering i enlighet med artikel 8.1. |
| 3.   De årliga arbetsprogrammen och rättsakterna som fastställer genomförandeförfarandena som i punkt 1 och 2 ska antas i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 9.2. | 3.   De årliga arbetsprogrammen och rättsakterna som fastställer genomförandeförfarandena som i punkt 1 och 2 ska antas i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 9.2. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Kommissionen
  ska
  anta ett gemensamt årligt arbetsprogram för Kozloduy-, Ignalina-
  och
  Bohuniceprogrammen som anger målen, de förväntade resultaten, de tillhörande
  indikatorerna
  och tidsplanen för användningen av medlen inom varje årligt budgetåtagande.

1.   
  I början av varje år under perioden 2014–2020 ska
  kommissionen anta ett gemensamt årligt arbetsprogram för Kozloduy-, Ignalina-
  respektive
  Bohuniceprogrammen som anger målen, de förväntade resultaten, de tillhörande
  prestationsindikatorerna
  och tidsplanen för användningen av medlen inom varje årligt budgetåtagande.

1a.
     
  I slutet av varje år under perioden 2014–2020 ska kommissionen överlämna en utvärderingsrapport om genomförandet av de gemensamma årliga arbetsprogrammen till Europaparlamentet och rådet. Denna rapport ska utgöra grunden för antagandet av efterföljande årliga arbetsprogram.

2.   Kommissionen ska senast den 31 december 2014 anta detaljerade genomförandeförfaranden för
  programmets
  varaktighet
  . Akten
  som fastställer genomförandeförfarandena ska även i närmare detalj definiera
  de förväntade resultaten, verksamheterna och de motsvarande prestationsindikatorerna
  för Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen. Den kommer att innehålla de ändrade avvecklingsplanerna enligt artikel 4.1 c som ska tjäna som basnivå för övervakningen av framstegen som görs och att de förväntade resultaten uppnås i tid.

2.   Kommissionen ska senast den 31 december 2014 anta detaljerade genomförandeförfaranden för
  programmets
  varaktighet.
  Dessa genomförandeakter
  som fastställer genomförandeförfarandena ska även i närmare detalj definiera
  de aspekter som avses i punkt 1 i denna artikel
  för Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen. Den kommer att innehålla de ändrade avvecklingsplanerna
  i
  artikel 4.1 c som ska tjäna som basnivå för övervakningen av framstegen som görs och att de förväntade resultaten uppnås i tid.

2a.
     
  Kommissionen ska se till att denna förordning genomförs. Den ska dessutom göra en interimsutvärdering i enlighet med artikel 8.1.

3.   De årliga arbetsprogrammen och rättsakterna som fastställer genomförandeförfarandena som i punkt 1 och 2 ska antas i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 9.2.

3.   De årliga arbetsprogrammen och rättsakterna som fastställer genomförandeförfarandena som i punkt 1 och 2 ska antas i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 9.2.

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Senast den 31 mars, året efter varje budgetår, ska de berörda medlemsstaterna redogöra för användningen av den finansiella tilldelningen. Dessa rapporter, som ska certifieras av nationella revisionsorgan, ska överlämnas till kommissionen och rådet för att införlivas i ansvarsfrihetsförfarandet för unionens årliga budget. |

Kommissionens förslag

Ändring

1a.
     
  Senast den 31 mars, året efter varje budgetår, ska de berörda medlemsstaterna redogöra för användningen av den finansiella tilldelningen. Dessa rapporter, som ska certifieras av nationella revisionsorgan, ska överlämnas till kommissionen och rådet för att införlivas i ansvarsfrihetsförfarandet för unionens årliga budget.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen eller dess representanter och revisionsrätten ska ha befogenhet att, baserat på handlingar och på plats, framförallt granska stödmottagare, entreprenörer och underentreprenörer, som har mottagit unionsmedel. | 2.   Kommissionen eller dess representanter
  , de nationella revisionsorganen i de medlemsstater där de kärnkraftverk som ska avvecklas ligger
  och revisionsrätten ska ha befogenhet att, baserat på handlingar och på plats, framförallt granska stödmottagare, entreprenörer och underentreprenörer, som har mottagit unionsmedel.
  Resultaten av granskningarna ska meddelas Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Kommissionen eller dess representanter och revisionsrätten ska ha befogenhet att, baserat på handlingar och på plats, framförallt granska stödmottagare, entreprenörer och underentreprenörer, som har mottagit unionsmedel.

2.   Kommissionen eller dess representanter
  , de nationella revisionsorganen i de medlemsstater där de kärnkraftverk som ska avvecklas ligger
  och revisionsrätten ska ha befogenhet att, baserat på handlingar och på plats, framförallt granska stödmottagare, entreprenörer och underentreprenörer, som har mottagit unionsmedel.
  Resultaten av granskningarna ska meddelas Europaparlamentet.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) får utföra kontroller och inspektioner på plats av ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av sådana medel i enlighet med förfarandena som fastställdes i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 med avsikten att fastställa huruvida det har förekommit något bedrägeri, korruption eller någon annan olaglig verksamhet som påverkar den Europeiska unionens ekonomiska intressen i förbindelse med en stödöverenskommelse eller ett stödbeslut eller ett kontrakt rörande unionsmedel. | Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får utföra kontroller och inspektioner på plats av ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av sådana medel i enlighet med förfarandena som fastställdes i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 med avsikten att fastställa huruvida det har förekommit något bedrägeri, korruption eller någon annan olaglig verksamhet som påverkar den Europeiska unionens ekonomiska intressen i förbindelse med en stödöverenskommelse eller ett stödbeslut eller ett kontrakt rörande unionsmedel.
  Resultaten av kontrollerna och inspektionerna ska meddelas Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) får utföra kontroller och inspektioner på plats av ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av sådana medel i enlighet med förfarandena som fastställdes i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 med avsikten att fastställa huruvida det har förekommit något bedrägeri, korruption eller någon annan olaglig verksamhet som påverkar den Europeiska unionens ekonomiska intressen i förbindelse med en stödöverenskommelse eller ett stödbeslut eller ett kontrakt rörande unionsmedel.

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får utföra kontroller och inspektioner på plats av ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av sådana medel i enlighet med förfarandena som fastställdes i förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 med avsikten att fastställa huruvida det har förekommit något bedrägeri, korruption eller någon annan olaglig verksamhet som påverkar den Europeiska unionens ekonomiska intressen i förbindelse med en stödöverenskommelse eller ett stödbeslut eller ett kontrakt rörande unionsmedel.
  Resultaten av kontrollerna och inspektionerna ska meddelas Europaparlamentet.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utan förfång för de första och andra underpunkterna ska samarbetsöverenskommelser med tredje land och internationella organisationer och stödöverenskommelser och stödbeslut och kontrakt vilka är ett resultat av genomförandet av denna förordning uttryckligen ge behörighet åt kommissionen, revisionsrätten och OLAF att utföra sådana granskningar, kontroller på plats och inspektioner. | Utan förfång för de första och andra underpunkterna ska samarbetsöverenskommelser med tredje land och internationella organisationer och stödöverenskommelser och stödbeslut och kontrakt vilka är ett resultat av genomförandet av denna förordning uttryckligen ge behörighet åt kommissionen, revisionsrätten och Olaf att utföra sådana granskningar, kontroller på plats och inspektioner
  , och ska säkerställa att resultatet av dessa meddelas Europaparlamentet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Utan förfång för de första och andra underpunkterna ska samarbetsöverenskommelser med tredje land och internationella organisationer och stödöverenskommelser och stödbeslut och kontrakt vilka är ett resultat av genomförandet av denna förordning uttryckligen ge behörighet åt kommissionen, revisionsrätten och OLAF att utföra sådana granskningar, kontroller på plats och inspektioner.

Utan förfång för de första och andra underpunkterna ska samarbetsöverenskommelser med tredje land och internationella organisationer och stödöverenskommelser och stödbeslut och kontrakt vilka är ett resultat av genomförandet av denna förordning uttryckligen ge behörighet åt kommissionen, revisionsrätten och Olaf att utföra sådana granskningar, kontroller på plats och inspektioner
  , och ska säkerställa att resultatet av dessa meddelas Europaparlamentet
  .

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utvärdering | Interimsutvärdering |
| 1.   Senast vid slutet av
  2015
  ska en
  utvärderingsrapport
  tas fram av kommissionen om hur målen, på resultat- och konsekvensnivå, har uppnåtts för alla åtgärderna, effektiviteten vid användning av medel och dess mervärde för unionen, med hänsyn till ett beslut som ändrar eller upphäver åtgärderna. Utvärderingen ska dessutom diskutera ramen för förenkling, dess inre och yttre samstämmighet, den fortsatta relevansen för alla mål. Den ska ta hänsyn till utvärderingsresultat om konsekvenser på lång sikt för de föregående åtgärderna. | 1.   Senast vid slutet av
  2017
  ska en
  interimsutvärderingsrapport
  tas fram av kommissionen
  , i nära samarbete med de berörda medlemsstaterna och stödmottagarna,
  om hur målen, på resultat- och konsekvensnivå, har uppnåtts för alla åtgärderna, effektiviteten vid användning av medel och dess mervärde för unionen
  samt effektiviteten i programmets förvaltning av unionsmedel
  , med hänsyn till ett beslut som ändrar eller upphäver åtgärderna.
  På basis av resultaten av denna utvärdering får kommissionen se över lämpligheten i de anslag som tilldelats programmet och hur de fördelats mellan Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen, i överenskommelse med unionens budgetmyndigheter och i enlighet med förordning (EU) nr .../2013 [om den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020]. Interims
  utvärderingen ska dessutom diskutera ramen för förenkling, dess inre och yttre samstämmighet, den fortsatta relevansen för alla mål. Den ska ta hänsyn till utvärderingsresultat om konsekvenser på lång sikt för de föregående åtgärderna. |
| 2.
     
  Kommissionen ska utföra en efterhandsutvärdering i nära samarbete med medlemsstaterna och stödmottagarna. Efterhandsutvärderingen ska granska programmets effektivitet och ändamålsenlighet och dess konsekvenser för avvecklingen. | |
| 3.   
  Utvärderingarna
  ska ta hänsyn till framsteg som gjorts mot prestationsindikatorer enligt artikel 2.2. | 3.   
  Interimsutvärderingarna
  ska ta hänsyn till framsteg som gjorts mot prestationsindikatorer enligt artikel 2.2
  och efterlevnad av de krav som fastställs i den avvecklingsplan som avses i artikel 4.1 c
  . |
| 4.   Kommissionen ska
  översända
  slutsatserna från dessa utvärderingar till Europaparlamentet och rådet. | 4.   Kommissionen ska
  överlämna
  slutsatserna från dessa utvärderingar till Europaparlamentet och rådet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Utvärdering

Interimsutvärdering

1.   Senast vid slutet av
  2015
  ska en
  utvärderingsrapport
  tas fram av kommissionen om hur målen, på resultat- och konsekvensnivå, har uppnåtts för alla åtgärderna, effektiviteten vid användning av medel och dess mervärde för unionen, med hänsyn till ett beslut som ändrar eller upphäver åtgärderna. Utvärderingen ska dessutom diskutera ramen för förenkling, dess inre och yttre samstämmighet, den fortsatta relevansen för alla mål. Den ska ta hänsyn till utvärderingsresultat om konsekvenser på lång sikt för de föregående åtgärderna.

1.   Senast vid slutet av
  2017
  ska en
  interimsutvärderingsrapport
  tas fram av kommissionen
  , i nära samarbete med de berörda medlemsstaterna och stödmottagarna,
  om hur målen, på resultat- och konsekvensnivå, har uppnåtts för alla åtgärderna, effektiviteten vid användning av medel och dess mervärde för unionen
  samt effektiviteten i programmets förvaltning av unionsmedel
  , med hänsyn till ett beslut som ändrar eller upphäver åtgärderna.
  På basis av resultaten av denna utvärdering får kommissionen se över lämpligheten i de anslag som tilldelats programmet och hur de fördelats mellan Kozloduy-, Ignalina- och Bohuniceprogrammen, i överenskommelse med unionens budgetmyndigheter och i enlighet med förordning (EU) nr .../2013 [om den fleråriga budgetramen för åren 2014–2020]. Interims
  utvärderingen ska dessutom diskutera ramen för förenkling, dess inre och yttre samstämmighet, den fortsatta relevansen för alla mål. Den ska ta hänsyn till utvärderingsresultat om konsekvenser på lång sikt för de föregående åtgärderna.

2.
     
  Kommissionen ska utföra en efterhandsutvärdering i nära samarbete med medlemsstaterna och stödmottagarna. Efterhandsutvärderingen ska granska programmets effektivitet och ändamålsenlighet och dess konsekvenser för avvecklingen.

3.   
  Utvärderingarna
  ska ta hänsyn till framsteg som gjorts mot prestationsindikatorer enligt artikel 2.2.

3.   
  Interimsutvärderingarna
  ska ta hänsyn till framsteg som gjorts mot prestationsindikatorer enligt artikel 2.2
  och efterlevnad av de krav som fastställs i den avvecklingsplan som avses i artikel 4.1 c
  .

4.   Kommissionen ska
  översända
  slutsatserna från dessa utvärderingar till Europaparlamentet och rådet.

4.   Kommissionen ska
  överlämna
  slutsatserna från dessa utvärderingar till Europaparlamentet och rådet.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 8a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 8a |
| | Slutlig utvärdering av perioden 2014–2020 |
| | 1.
     
  Kommissionen ska utföra en efterhandsutvärdering i nära samarbete med stödmottagarna. Efterhandsutvärderingen ska granska programmets effektivitet och ändamålsenlighet och dess konsekvenser för avvecklingen. |
| | 2.
     
  Senast den 31 december 2020 ska kommissionen i nära samarbete med medlemsstaterna och stödmottagarna ta fram en slutlig utvärderingsrapport som med hjälp av kvalitativa och kvantitativa indikatorer visar programmens effektivitet och ändamålsenlighet samt hur effektiva de finansierade åtgärderna har varit när det gäller effekter, användning av resurser och mervärde för unionen. Utvärderingsrapporten ska fastställa huruvida det behövs ytterligare ekonomiskt stöd från unionen under nästa fleråriga budgetram. |
| | 3.
     
  Den slutliga utvärderingen ska ta hänsyn till framsteg som gjorts i förhållande till de prestationsindikatorer som avses i artikel 2.2. |
| | 4.
     
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om slutsatserna av den slutliga utvärderingen. |
| | 5.
     
  Kommissionen ska ta hänsyn till de olika typer av expertkunskaper om och strategier för avveckling som Bulgarien, Litauen och Slovakien har använt och undersöka hur avvecklingsstrategierna kan harmoniseras i unionen för att i tid bygga upp den kunskap som krävs för att öka unionens kärnkraftsindustris konkurrenskraft på området. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 8a

Slutlig utvärdering av perioden 2014–2020

1.
     
  Kommissionen ska utföra en efterhandsutvärdering i nära samarbete med stödmottagarna. Efterhandsutvärderingen ska granska programmets effektivitet och ändamålsenlighet och dess konsekvenser för avvecklingen.

2.
     
  Senast den 31 december 2020 ska kommissionen i nära samarbete med medlemsstaterna och stödmottagarna ta fram en slutlig utvärderingsrapport som med hjälp av kvalitativa och kvantitativa indikatorer visar programmens effektivitet och ändamålsenlighet samt hur effektiva de finansierade åtgärderna har varit när det gäller effekter, användning av resurser och mervärde för unionen. Utvärderingsrapporten ska fastställa huruvida det behövs ytterligare ekonomiskt stöd från unionen under nästa fleråriga budgetram.

3.
     
  Den slutliga utvärderingen ska ta hänsyn till framsteg som gjorts i förhållande till de prestationsindikatorer som avses i artikel 2.2.

4.
     
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om slutsatserna av den slutliga utvärderingen.

5.
     
  Kommissionen ska ta hänsyn till de olika typer av expertkunskaper om och strategier för avveckling som Bulgarien, Litauen och Slovakien har använt och undersöka hur avvecklingsstrategierna kan harmoniseras i unionen för att i tid bygga upp den kunskap som krävs för att öka unionens kärnkraftsindustris konkurrenskraft på området.

---

(1)  
  Rådets direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (EGT L 159, 29.6.1996, s. 1).

(2)  
  Rådets direktiv 2009/71 Euratom av den 25 juni 2009 om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar (EUT L 172, 2.7.2009, s. 18).

(3)  
  Rådets direktiv 2011/70/Euratom av den 19 juli 2011 om inrättande av ett gemenskapsramverk för ansvarsfull och säker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (EUT L 199, 2.8.2011, s. 48.)

(4)  
  EUT ...

---

Onsdagen den 20 november 2013

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/140 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/140

---

P7_TA(2013)0472

Budgetförfarandet för 2014: gemensamt utkast

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om det gemensamma förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 som förlikningskommittén har antagit inom ramen för budgetförfarandet (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013 – 2013/2145(BUD))

(2016/C 436/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast och Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalanden om detta (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast och Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalanden om detta (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 – alla avsnitt (1), och de budgetändringar som antagits, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 – alla avsnitt (1), och de budgetändringar som antagits,

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 som kommissionen antog den 28 juni 2013 (COM(2013)0450), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 som kommissionen antog den 28 juni 2013 (COM(2013)0450),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 som rådet antog den 2 september 2013 och översände till Europaparlamentet den 12 september 2013 (13176/2013 – C7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 som rådet antog den 2 september 2013 och översände till Europaparlamentet den 12 september 2013 (13176/2013 – C7-0260/2013),

| — | med beaktande av ändringsskrivelserna nr 1/2014 (COM(2013)0644) och 2/2014 (COM(2013)0719) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014, som kommissionen lade fram den 18 september 2013 respektive 16 oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsskrivelserna nr 1/2014 (COM(2013)0644) och 2/2014 (COM(2013)0719) till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014, som kommissionen lade fram den 18 september 2013 respektive 16 oktober 2013,

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av utkastet till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning,

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2014–2020,

| — | med beaktande av artiklarna 75d och 75e i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 75d och 75e i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A7-0387/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A7-0387/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förlikningskommitténs gemensamma utkast, som sammantaget består av följande dokument:






  — | En förteckning över budgetposter som inte ändrats jämfört med budgetförslaget eller rådets ståndpunkt. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förlikningskommitténs gemensamma utkast, som sammantaget består av följande dokument:

—

En förteckning över budgetposter som inte ändrats jämfört med budgetförslaget eller rådets ståndpunkt.

| — | Sammanlagda belopp per rubrik i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

—

Sammanlagda belopp per rubrik i den fleråriga budgetramen.

| — | Belopp per budgetpost för alla budgetpunkter. |
| --- | --- |

—

Belopp per budgetpost för alla budgetpunkter.

| — | Konsoliderat dokument som visar belopp och slutlig text för alla budgetposter som ändrats under förlikningen. |
| --- | --- |

—

Konsoliderat dokument som visar belopp och slutlig text för alla budgetposter som ändrats under förlikningen.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet bekräftar Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalanden, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet bekräftar de gemensamma uttalandena från Europaparlamentet och kommissionen om betalningsbemyndiganden samt från Europaparlamentet och rådet om rubrik 5 och lönejusteringen och om EU:s särskilda representanter, vilka bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet bekräftar de gemensamma uttalandena från Europaparlamentet och kommissionen om betalningsbemyndiganden samt från Europaparlamentet och rådet om rubrik 5 och lönejusteringen och om EU:s särskilda representanter, vilka bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara att Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 är slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara att Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 är slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen, övriga berörda institutioner och organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen, övriga berörda institutioner och organ samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter från detta sammanträde, P7_TA(2013)0437.

(2)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 17.

(3)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

BILAGA

SLUTLIG 12/11/2013

Budget 2014 – Gemensamma slutsatser

Dessa gemensamma slutsatser omfattar följande delar:

| | 1. | Budget 2014 |
| --- | --- | --- |

1.

Budget 2014

| 2. | Budget 2013 – Ändringsbudgetar nr 8/2013 och nr 9/2013 |
| --- | --- |

2.

Budget 2013 – Ändringsbudgetar nr 8/2013 och nr 9/2013

| 3. | Uttalanden |
| --- | --- |

3.

Uttalanden

1.   Budget 2014

1.1.   ”Avklarade” budgetposter

Om ingen annat anges nedan i dessa slutsatser är alla budgetposter som varken ändrats av rådet eller parlamentet och de budgetposter för vilka parlamentet accepterat rådets ändringar under sina respektive behandlingar bekräftade.

För de övriga budgetposterna har förlikningskommittén nått följande slutsatser:

1.2.   Övergripande frågor

Decentraliserade byråer

Antalet tjänster för samtliga decentraliserade byråer har fastställts på den nivå som kommissionen föreslagit i budgetförslaget, med undantag av:

| — | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa), som har fått 7 extra tjänster. |
| --- | --- |

—

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa), som har fått 7 extra tjänster.

| — | Europeiska bankmyndigheten (EBA), som har fått 8 extra tjänster. |
| --- | --- |

—

Europeiska bankmyndigheten (EBA), som har fått 8 extra tjänster.

| — | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa), som har fått 3 extra tjänster. |
| --- | --- |

—

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa), som har fått 3 extra tjänster.

| — | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), som har fått 5 extra tjänster. |
| --- | --- |

—

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), som har fått 5 extra tjänster.

| — | Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), som har fått 2 extra tjänster. |
| --- | --- |

—

Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), som har fått 2 extra tjänster.

| — | Europol, som har fått 2 extra tjänster. |
| --- | --- |

—

Europol, som har fått 2 extra tjänster.

EU:s bidrag (i åtagande- och betalningsbemyndiganden) till de decentraliserade byråerna har fastställts på den nivå som kommissionen föreslagit i budgetförslaget, med följande undantag:

| — | Europeiska bankmyndigheten (EBA), som har fått ett extra belopp på 2,1 miljoner EUR, grundat på EU:s finansieringsdel på 40 % (60 % ska samfinansieras av de nationella tillsynsmyndigheterna). |
| --- | --- |

—

Europeiska bankmyndigheten (EBA), som har fått ett extra belopp på 2,1 miljoner EUR, grundat på EU:s finansieringsdel på 40 % (60 % ska samfinansieras av de nationella tillsynsmyndigheterna).

| — | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa), som har fått ett extra belopp på 1,2 miljoner EUR, grundat på EU:s finansieringsdel på 40 % (60 % ska samfinansieras av de nationella tillsynsmyndigheterna). |
| --- | --- |

—

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa), som har fått ett extra belopp på 1,2 miljoner EUR, grundat på EU:s finansieringsdel på 40 % (60 % ska samfinansieras av de nationella tillsynsmyndigheterna).

| — | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), som har fått ett extra belopp på 2,0 miljoner EUR, grundat på EU:s finansieringsdel på 40 % (60 % ska samfinansieras av de nationella tillsynsmyndigheterna). |
| --- | --- |

—

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), som har fått ett extra belopp på 2,0 miljoner EUR, grundat på EU:s finansieringsdel på 40 % (60 % ska samfinansieras av de nationella tillsynsmyndigheterna).

| — | Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), som har fått ett extra belopp på 0,130 miljoner EUR. |
| --- | --- |

—

Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), som har fått ett extra belopp på 0,130 miljoner EUR.

| — | Europol, som har fått ett extra belopp på 1,7 miljoner EUR. |
| --- | --- |

—

Europol, som har fått ett extra belopp på 1,7 miljoner EUR.

| — | Frontex, som har fått ett extra belopp på 2,0 miljoner EUR. |
| --- | --- |

—

Frontex, som har fått ett extra belopp på 2,0 miljoner EUR.

Förlikningskommittén samtycker till det gemensamma uttalandet om decentraliserade byråer i del 3.4.

Genomförandeorgan

EU:s bidrag (i åtagande- och betalningsbemyndiganden) och antalet tjänster för genomförandeorganen har fastställts på den nivå som föreslagits av kommissionen i ändringsskrivelse nr 2/2014.

Gemensamma teknikinitiativ

EU:s bidrag (i åtagande- och betalningsbemyndiganden) och antalet tjänster för gemensamma teknikinitiativ har fastställts på den nivå som föreslagits av kommissionen i budgetförslaget, såsom det ändrats genom ändringsskrivelse nr 1/2014.

Pilotprojekt/förberedande åtgärder

Ett omfattande paket bestående av 68 pilotprojekt/förberedande åtgärder, motsvarande ett belopp på 79,4 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden har godkänts i enlighet med parlamentets förslag. När ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd förefaller täckas av en befintlig rättslig grund, kan kommissionen föreslå en överföring av anslag till den motsvarande rättsliga grunden i syfte att underlätta genomförandet av åtgärden.

Detta paket respekterar till fullo taken för pilotprojekt och förberedande åtgärder enligt budgetförordningen.

1.3.   Utgiftsrubrikerna i budgetramen – åtagandebemyndiganden

Efter att ha beaktat de ovanstående slutsatserna om ”avklarade” budgetposter, byråer samt pilotprojekt och förberedande åtgärder, har förlikningskommittén kommit överens om följande:

Rubrik 1a

Åtagandebemyndigandena är fastställda på den nivå som kommissionen föreslagit i budgetförslaget, såsom det ändrats genom ändringsskrivelserna nr 1/2014 och nr 2/2014, med följande undantag:

| I miljoner EUR |
| --- |
| Budgetpost | Namn | Ökningar/minskningar av åtagandebemyndiganden |
| BF 2014 | Budget 2014 | Skillnad |
| 01 02 01 | Samordning, tillsyn och kommunikation om den ekonomiska och monetära unionen samt euron | 13,000 | 11,000 | -2,000 |
| 04 03 01 02 | Social dialog | 38,500 | — | -38,500 |
| 04 03 01 05 | Informations- och utbildningsåtgärder för arbetstagarorganisationer | — | 18,600 | 18,600 |
| 04 03 01 06 | Information till, samråd med och medverkan av representanter i företag | — | 7,250 | 7,250 |
| 04 03 01 08 | Relationer mellan arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen | — | 15,935 | 15,935 |
| 04 03 02 02 | Eures — Främja arbetstagarnas geografiska rörlighet och stärka anställningsmöjligheterna | 19,310 | 21,300 | 1,990 |
| 04 03 02 03 | Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap — Göra det lättare för entreprenörer, särskilt de som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, och företag inom den sociala ekonomin att få finansiering | 25,074 | 26,500 | 1,426 |
| 06 02 05 | Stödverksamhet till EU:s transportpolitik och passagerarnas rättigheter, inklusive kommunikationsarbete | 16,019 | 20,019 | 4,000 |
| 09 03 01 | Snabbare utbyggnad av bredbandsnät | — | 10,000 | 10,000 |
| 09 04 01 01 | Förstärkning av forskningen om framtida och ny teknik | 241,003 | 246,003 | 5,000 |
| 15 02 10 | Särskilda årliga evenemang | — | 3,000 | 3,000 |
| Totalt | | | 26,701 |

I miljoner EUR

Budgetpost

Namn

Ökningar/minskningar av åtagandebemyndiganden

BF 2014

Budget 2014

Skillnad

01 02 01

Samordning, tillsyn och kommunikation om den ekonomiska och monetära unionen samt euron

13,000

11,000

-2,000

04 03 01 02

Social dialog

38,500

—

-38,500

04 03 01 05

Informations- och utbildningsåtgärder för arbetstagarorganisationer

—

18,600

18,600

04 03 01 06

Information till, samråd med och medverkan av representanter i företag

—

7,250

7,250

04 03 01 08

Relationer mellan arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen

—

15,935

15,935

04 03 02 02

Eures — Främja arbetstagarnas geografiska rörlighet och stärka anställningsmöjligheterna

19,310

21,300

1,990

04 03 02 03

Mikrofinansiering och socialt entreprenörskap — Göra det lättare för entreprenörer, särskilt de som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, och företag inom den sociala ekonomin att få finansiering

25,074

26,500

1,426

06 02 05

Stödverksamhet till EU:s transportpolitik och passagerarnas rättigheter, inklusive kommunikationsarbete

16,019

20,019

4,000

09 03 01

Snabbare utbyggnad av bredbandsnät

—

10,000

10,000

09 04 01 01

Förstärkning av forskningen om framtida och ny teknik

241,003

246,003

5,000

15 02 10

Särskilda årliga evenemang

—

3,000

3,000

Totalt

26,701

Som en följd av detta och efter att ha tagit hänsyn till pilotprojekt och förberedande åtgärder, samt decentraliserade byråer, uppgår marginalen under utgiftstaket för rubrik 1a till 76,0 miljoner EUR.

Rubrik 1b

Åtagandebemyndigandena är fastställda på den nivå som föreslås i budgetförslaget, såsom det ändrats genom ändringsskrivelse nr 1/2014, med undantag av följande budgetposter, som var och en har fått ett belopp på 2,5 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden:

| — | 13 03 67 ”Makroregionala strategier 2014–2020: Europeisk strategi för Östersjöregionen – Tekniskt bistånd”. |
| --- | --- |

—

13 03 67 ”Makroregionala strategier 2014–2020: Europeisk strategi för Östersjöregionen – Tekniskt bistånd”.

| — | 13 03 68 ”Makroregionala strategier 2014–2020: Europeisk strategi för Donauregionen – Tekniskt bistånd”. |
| --- | --- |

—

13 03 68 ”Makroregionala strategier 2014–2020: Europeisk strategi för Donauregionen – Tekniskt bistånd”.

För fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead, kapitel 04 06) har dessutom ett extra belopp på 134,9 miljoner EUR beviljats. Ett motsvarande belopp i åtagandebemyndiganden överförs från Europeiska socialfonden (ESF, kapitel 04 02), fördelat enligt följande:

| — | -67,9 miljoner EUR för ”Mindre utvecklade regioner” (budgetpost 04 02 60). |
| --- | --- |

—

-67,9 miljoner EUR för ”Mindre utvecklade regioner” (budgetpost 04 02 60).

| — | -22,2 miljoner EUR för ”Övergångsregioner” (budgetpost 04 02 61). |
| --- | --- |

—

-22,2 miljoner EUR för ”Övergångsregioner” (budgetpost 04 02 61).

| — | -44,8 miljoner EUR för ”Mer utvecklade regioner” (budgetpost 04 02 62). |
| --- | --- |

—

-44,8 miljoner EUR för ”Mer utvecklade regioner” (budgetpost 04 02 62).

Flexibilitetsmekanismen kommer att utnyttjas för ett belopp på 89,3 miljoner EUR för extra stöd till Cypern.

Rubrik 2

Åtagandebemyndigandena är fastställda på den nivå som kommissionen föreslagit i budgetförslaget, såsom det ändrats genom ändringsskrivelse nr 2/2014, med följande undantag:

| — | Budgetpost 05 08 80 Unionens deltagande i världsutställningen 2015 i Milano ”Feeding the Planet – Energy for Life”, för vilken ett extra belopp på 1 miljon EUR i åtagandebemyndiganden har beviljats. |
| --- | --- |

—

Budgetpost 05 08 80 Unionens deltagande i världsutställningen 2015 i Milano ”Feeding the Planet – Energy for Life”, för vilken ett extra belopp på 1 miljon EUR i åtagandebemyndiganden har beviljats.

Som en följd av detta och efter att ha tagit hänsyn till pilotprojekt och förberedande åtgärder, uppgår marginalen under utgiftstaket för rubrik 2 till 35,8 miljoner EUR.

Rubrik 3

Åtagandebemyndigandena är fastställda på den nivå som kommissionen föreslagit i budgetförslaget, såsom det ändrats genom ändringsskrivelse nr 2/2014, med följande undantag:

| I miljoner EUR |
| --- |
| Budgetpost | Namn | Förstärkning av åtagandebemyndiganden |
| BF 2014 | Budget 2014 | Skillnad |
| 15 04 02 | Stödja den europeiska kulturella sektorns förmåga att verka i och utanför Europa och främja cirkulationen över gränserna | 52,922 | 53,922 | 1,000 |
| 15 04 03 | Delprogrammet Media — Stödja de kulturella och kreativa sektorernas förmåga att verka i och utanför EU och främja spridning och rörlighet över gränserna | 102,321 | 103,321 | 1,000 |
| 16 02 01 | Ett Europa för medborgarna – Stärka hågkomsten och förbättra möjligheterna för medborgarengagemang på EU-nivå | 21,050 | 23,050 | 2,000 |
| 16 03 01 01 | Multimedieåtgärder | 18,740 | 25,540 | 6,800 |
| 33 02 02 | Främja diskrimineringsförbudet och jämställdheten | 30,651 | 31,151 | 0,500 |
| Totalt | | | 11,300 |

I miljoner EUR

Budgetpost

Namn

Förstärkning av åtagandebemyndiganden

BF 2014

Budget 2014

Skillnad

15 04 02

Stödja den europeiska kulturella sektorns förmåga att verka i och utanför Europa och främja cirkulationen över gränserna

52,922

53,922

1,000

15 04 03

Delprogrammet Media — Stödja de kulturella och kreativa sektorernas förmåga att verka i och utanför EU och främja spridning och rörlighet över gränserna

102,321

103,321

1,000

16 02 01

Ett Europa för medborgarna – Stärka hågkomsten och förbättra möjligheterna för medborgarengagemang på EU-nivå

21,050

23,050

2,000

16 03 01 01

Multimedieåtgärder

18,740

25,540

6,800

33 02 02

Främja diskrimineringsförbudet och jämställdheten

30,651

31,151

0,500

Totalt

11,300

Som en följd av detta och efter att ha tagit hänsyn till pilotprojekt och förberedande åtgärder samt decentraliserade byråer, uppgår marginalen under utgiftstaket för rubrik 3 till 7,0 miljoner EUR.

Rubrik 4

Åtagandebemyndigandena är fastställda på den nivå som kommissionen föreslagit i budgetförslaget, såsom det ändrats genom ändringsskrivelse nr 2/2014, med följande undantag:

| I miljoner EUR |
| --- |
| Budgetpost | Namn | Ökningar/minskningar av åtagandebemyndiganden |
| BF 2014 | Budget 2014 | Skillnad |
| 01 03 02 | Makroekonomiskt stöd | 76,257 | 60,000 | -16,257 |
| 19 02 01 | Hantering av kriser och begynnande kriser (stabilitetsinstrument) | 201,867 | 204,337 | 2,470 |
| 19 02 02 | Stöd till konfliktförebyggande, krisberedskap och fredsbevarande åtgärder (stabilitetsinstrument) | 22,000 | 22,494 | 0,494 |
| 19 05 01 | Samarbete med tredjeländer för att gynna och främja Europeiska unionens intressen och gemensamma intressen | 100,511 | 106,109 | 5,598 |
| 21 02 01 01 | Latinamerika — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling | 205,735 | 0,000 | - 205,735 |
| 21 02 01 02 | Latinamerika — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna | 48,259 | 0,000 | -48,259 |
| 21 02 02 01 | Asien — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling | 581,964 | 0,000 | - 581,964 |
| 21 02 02 02 | Asien — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna | 154,699 | 0,000 | - 154,699 |
| 21 02 03 01 | Centralasien — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling | 65,240 | 0,000 | -65,240 |
| 21 02 03 02 | Centralasien — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna | 4,911 | 0,000 | -4,911 |
| 21 02 04 01 | Mellanöstern — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling | 37,305 | 0,000 | -37,305 |
| 21 02 04 02 | Mellanöstern — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna | 13,107 | 0,000 | -13,107 |
| 21 02 05 01 | Sydafrika — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling | 22,768 | 0,000 | -22,768 |
| 21 02 05 02 | Sydafrika — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna | 2,530 | 0,000 | -2,530 |
| 21 02 06 01 | Hela Afrika — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling | 85,210 | 0,000 | -85,210 |
| 21 02 06 02 | Hela Afrika — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna | 9,468 | 0,000 | -9,468 |
| 21 02 07 01 | Globala allmänna nyttigheter — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling | 620,988 | 0,000 | - 620,988 |
| 21 02 07 02 | Globala allmänna nyttigheter — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna | 19,036 | 0,000 | -19,036 |
| 21 02 07 03 | Miljö och klimatförändringar | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 04 | Hållbar energi | 0,000 | 82,852 | 82,852 |
| 21 02 07 05 | Mänsklig utveckling | 0,000 | 163,094 | 163,094 |
| 21 02 07 06 | Tryggad livsmedelsförsörjning och hållbart jordbruk | 0,000 | 197,018 | 197,018 |
| 21 02 07 07 | Migration och asyl | 0,000 | 46,319 | 46,319 |
| 21 02 08 01 | Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter— Fattigdomsminskning och hållbar utveckling | 183,452 | 0,000 | - 183,452 |
| 21 02 08 02 | Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter— Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna | 61,151 | 0,000 | -61,151 |
| 21 02 08 03 | Det civila samhällets roll för utvecklingen | 0,000 | 212,399 | 212,399 |
| 21 02 08 04 | Lokala myndigheters roll i utvecklingspolitiken | 0,000 | 36,366 | 36,366 |
| 21 02 09 | Mellanöstern | 0,000 | 51,182 | 51,182 |
| 21 02 10 | Centralasien | 0,000 | 71,571 | 71,571 |
| 21 02 11 | Hela Afrika | 0,000 | 97,577 | 97,577 |
| 21 02 12 | Latinamerika | 0,000 | 259,304 | 259,304 |
| 21 02 13 | Sydafrika | 0,000 | 25,978 | 25,978 |
| 21 02 14 | Asien | 0,000 | 537,057 | 537,057 |
| 21 02 15 | Afghanistan | 0,000 | 203,497 | 203,497 |
| 21 03 01 01 | Medelhavsområdet — Mänskliga rättigheter och rörlighet | 205,355 | 211,087 | 5,731 |
| 21 03 01 02 | Medelhavsländerna — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling | 680,400 | 687,811 | 7,411 |
| 21 03 01 03 | Medelhavsområdet — Förtroendeskapande åtgärder, säkerhet samt förebyggande och medling av konflikter | 75,950 | 80,199 | 4,249 |
| 21 03 01 04 | Stöd till fredsprocessen samt ekonomiskt stöd till Palestina och till Förenta nationernas hjälporganisation för palestinska flyktingar | 250,000 | 300,000 | 50,000 |
| 21 03 02 01 | Det östliga partnerskapet — Mänskliga rättigheter och rörlighet | 240,841 | 247,067 | 6,226 |
| 21 03 02 02 | Det östliga partnerskapet — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling | 335,900 | 339,853 | 3,953 |
| 21 03 02 03 | Det östliga partnerskapet — Förtroendeskapande åtgärder, säkerhet samt förebyggande och medling av konflikter | 11,800 | 12,966 | 1,166 |
| 21 03 03 03 | Stöd till övrigt multilateralt samarbete i grannskapsområdet | 163,277 | 163,771 | 0,494 |
| 21 04 01 | Främja respekten för och iakttagandet av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna samt stöd till demokratiska reformer | 127,841 | 132,782 | 4,941 |
| 21 05 01 | Globala och regionövergripande hot mot säkerheten (stabilitetsinstrument) | 81,514 | 82,255 | 0,741 |
| 21 08 02 | Samordning och upplysning i frågor som rör utveckling | 11,700 | 13,331 | 1,631 |
| 22 02 01 | Stöd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Montenegro, Serbien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | | | |
| 22 02 01 01 | Stöd till politiska reformer och gradvis anpassning till samt antagande, genomförande och kontroll av efterlevnaden av gemenskapens regelverk | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 01 02 | Stöd till ekonomisk, social och territoriell utveckling | 248,565 | 249,800 | 1,235 |
| 22 02 03 | Stöd till Turkiet | | | |
| 22 02 03 01 | Stöd till politiska reformer och gradvis anpassning till samt antagande, genomförande och kontroll av efterlevnaden av gemenskapens regelverk | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 02 03 02 | Stöd till ekonomisk, social och territoriell utveckling | 292,938 | 294,173 | 1,235 |
| 22 03 01 | Finansiellt stöd för att stimulera den ekonomiska utvecklingen inom den turkcypriotiska befolkningsgruppen | 30,000 | 31,482 | 1,482 |
| 23 02 01 | Tillhandahållande av snabbt, verksamt och behovsbaserat humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd | 859,529 | 874,529 | 15,000 |
| Totalt | | | 131,755 |

I miljoner EUR

Budgetpost

Namn

Ökningar/minskningar av åtagandebemyndiganden

BF 2014

Budget 2014

Skillnad

01 03 02

Makroekonomiskt stöd

76,257

60,000

-16,257

19 02 01

Hantering av kriser och begynnande kriser (stabilitetsinstrument)

201,867

204,337

2,470

19 02 02

Stöd till konfliktförebyggande, krisberedskap och fredsbevarande åtgärder (stabilitetsinstrument)

22,000

22,494

0,494

19 05 01

Samarbete med tredjeländer för att gynna och främja Europeiska unionens intressen och gemensamma intressen

100,511

106,109

5,598

21 02 01 01

Latinamerika — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling

205,735

0,000

- 205,735

21 02 01 02

Latinamerika — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna

48,259

0,000

-48,259

21 02 02 01

Asien — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling

581,964

0,000

- 581,964

21 02 02 02

Asien — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna

154,699

0,000

- 154,699

21 02 03 01

Centralasien — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling

65,240

0,000

-65,240

21 02 03 02

Centralasien — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna

4,911

0,000

-4,911

21 02 04 01

Mellanöstern — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling

37,305

0,000

-37,305

21 02 04 02

Mellanöstern — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna

13,107

0,000

-13,107

21 02 05 01

Sydafrika — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling

22,768

0,000

-22,768

21 02 05 02

Sydafrika — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna

2,530

0,000

-2,530

21 02 06 01

Hela Afrika — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling

85,210

0,000

-85,210

21 02 06 02

Hela Afrika — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna

9,468

0,000

-9,468

21 02 07 01

Globala allmänna nyttigheter — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling

620,988

0,000

- 620,988

21 02 07 02

Globala allmänna nyttigheter — Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna

19,036

0,000

-19,036

21 02 07 03

Miljö och klimatförändringar

0,000

163,094

163,094

21 02 07 04

Hållbar energi

0,000

82,852

82,852

21 02 07 05

Mänsklig utveckling

0,000

163,094

163,094

21 02 07 06

Tryggad livsmedelsförsörjning och hållbart jordbruk

0,000

197,018

197,018

21 02 07 07

Migration och asyl

0,000

46,319

46,319

21 02 08 01

Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter— Fattigdomsminskning och hållbar utveckling

183,452

0,000

- 183,452

21 02 08 02

Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter— Demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för de mänskliga rättigheterna

61,151

0,000

-61,151

21 02 08 03

Det civila samhällets roll för utvecklingen

0,000

212,399

212,399

21 02 08 04

Lokala myndigheters roll i utvecklingspolitiken

0,000

36,366

36,366

21 02 09

Mellanöstern

0,000

51,182

51,182

21 02 10

Centralasien

0,000

71,571

71,571

21 02 11

Hela Afrika

0,000

97,577

97,577

21 02 12

Latinamerika

0,000

259,304

259,304

21 02 13

Sydafrika

0,000

25,978

25,978

21 02 14

Asien

0,000

537,057

537,057

21 02 15

Afghanistan

0,000

203,497

203,497

21 03 01 01

Medelhavsområdet — Mänskliga rättigheter och rörlighet

205,355

211,087

5,731

21 03 01 02

Medelhavsländerna — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling

680,400

687,811

7,411

21 03 01 03

Medelhavsområdet — Förtroendeskapande åtgärder, säkerhet samt förebyggande och medling av konflikter

75,950

80,199

4,249

21 03 01 04

Stöd till fredsprocessen samt ekonomiskt stöd till Palestina och till Förenta nationernas hjälporganisation för palestinska flyktingar

250,000

300,000

50,000

21 03 02 01

Det östliga partnerskapet — Mänskliga rättigheter och rörlighet

240,841

247,067

6,226

21 03 02 02

Det östliga partnerskapet — Fattigdomsminskning och hållbar utveckling

335,900

339,853

3,953

21 03 02 03

Det östliga partnerskapet — Förtroendeskapande åtgärder, säkerhet samt förebyggande och medling av konflikter

11,800

12,966

1,166

21 03 03 03

Stöd till övrigt multilateralt samarbete i grannskapsområdet

163,277

163,771

0,494

21 04 01

Främja respekten för och iakttagandet av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna samt stöd till demokratiska reformer

127,841

132,782

4,941

21 05 01

Globala och regionövergripande hot mot säkerheten (stabilitetsinstrument)

81,514

82,255

0,741

21 08 02

Samordning och upplysning i frågor som rör utveckling

11,700

13,331

1,631

22 02 01

Stöd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kosovo, Montenegro, Serbien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

22 02 01 01

Stöd till politiska reformer och gradvis anpassning till samt antagande, genomförande och kontroll av efterlevnaden av gemenskapens regelverk

248,565

249,800

1,235

22 02 01 02

Stöd till ekonomisk, social och territoriell utveckling

248,565

249,800

1,235

22 02 03

Stöd till Turkiet

22 02 03 01

Stöd till politiska reformer och gradvis anpassning till samt antagande, genomförande och kontroll av efterlevnaden av gemenskapens regelverk

292,938

294,173

1,235

22 02 03 02

Stöd till ekonomisk, social och territoriell utveckling

292,938

294,173

1,235

22 03 01

Finansiellt stöd för att stimulera den ekonomiska utvecklingen inom den turkcypriotiska befolkningsgruppen

30,000

31,482

1,482

23 02 01

Tillhandahållande av snabbt, verksamt och behovsbaserat humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd

859,529

874,529

15,000

Totalt

131,755

Som en följd av detta och efter att ha tagit hänsyn till pilotprojekt och förberedande åtgärder, uppgår marginalen under utgiftstaket för rubrik 4 till 10,0 miljoner EUR.

Rubrik 5

När det gäller tjänsterna på tjänsteförteckningen för de olika avsnitten, har den nivå som föreslagits av kommissionen i budgetförslaget, såsom det ändrats genom ändringsskrivelse nr 2/2014 godkänts, med undantag av Europaparlamentet, för vilket dess eget förslag har godkänts.

Åtagandebemyndigandena är fastställda på den nivå som kommissionen föreslagit i budgetförslaget, såsom det ändrats genom ändringsskrivelse 2/2014, med följande undantag:

| — | De belopp som motsvarar de eventuella effekterna av 2011 och 2012 års lönejusteringar, som i detta skede inte ingår i budgeten för varje avsnitt, i väntan på domstolens beslut. Förlikningskommittén samtycker till det gemensamma uttalandet i del 3.5. |
| --- | --- |

—

De belopp som motsvarar de eventuella effekterna av 2011 och 2012 års lönejusteringar, som i detta skede inte ingår i budgeten för varje avsnitt, i väntan på domstolens beslut. Förlikningskommittén samtycker till det gemensamma uttalandet i del 3.5.

| — | När det gäller anslagen till övriga avsnitt har den nivå som föreslås av Europaparlamentet godkänts, med följande undantag:






  — | För revisionsrätten (avsnitt V) har det schablonavdrag som föreslås av rådet godkänts. |
| --- | --- | --- |

—

När det gäller anslagen till övriga avsnitt har den nivå som föreslås av Europaparlamentet godkänts, med följande undantag:

—

För revisionsrätten (avsnitt V) har det schablonavdrag som föreslås av rådet godkänts.

| — | För domstolen (avsnitt IV), utom den minskning på 0,6 miljoner EUR som föreslagits av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

För domstolen (avsnitt IV), utom den minskning på 0,6 miljoner EUR som föreslagits av Europaparlamentet.

| — | För Europeiska utrikestjänsten (avsnitt X), utom överföringen av EU:s särskilda representanter som föreslagits av Europaparlamentet. Förlikningskommittén samtycker till det gemensamma uttalandet i del 3.6. |
| --- | --- |

—

För Europeiska utrikestjänsten (avsnitt X), utom överföringen av EU:s särskilda representanter som föreslagits av Europaparlamentet. Förlikningskommittén samtycker till det gemensamma uttalandet i del 3.6.

| — | Tre nya budgetposter (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) har dessutom införts i kommissionens budget (avsnitt III), med motsvarande anslagsnivå som föreslagits av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

Tre nya budgetposter (30 01 16 01, 30 01 16 02, 30 01 16 03) har dessutom införts i kommissionens budget (avsnitt III), med motsvarande anslagsnivå som föreslagits av Europaparlamentet.

Som en följd av detta och efter att ha tagit hänsyn till pilotprojekt och förberedande åtgärder, uppgår marginalen under utgiftstaket för rubrik 5 till 316,8 miljoner EUR.

Inrättande av AST/SC-tjänstegruppen

Tjänsteförteckningarna för samtliga EU-institutioner och EU-organ kommer att ändras till följd av inrättandet i tjänsteföreskrifterna av den nya AST/SC-tjänstegruppen, enligt förslaget i ändringsskrivelse nr 2/2014.

Rubrik 6

Åtagandebemyndigandena är fastställda på den nivå som föreslagits av kommissionen i budgetförslaget.

1.4.   Särskilda instrument

Åtagandebemyndigandena för reserven för katastrofbistånd och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är fastställda på den nivå som föreslagits av kommissionen i budgetförslaget.

1.5.   Betalningsbemyndiganden

Den totala nivån för betalningsbemyndigandena i 2014 års budget har fastställts till 135 504 613 000 EUR.

Rådets ståndpunkt till budgetförslaget används som utgångspunkt för följande fördelning under 2014 av betalningsbemyndigandena över budgetposterna:

| 1. | För det första beaktas den överenskomna nivån på åtagandebemyndigandena för icke differentierade utgifter, för vilka nivån på betalningsbemyndigandena per definition motsvarar åtagandebemyndigandena. |
| --- | --- |

1.

För det första beaktas den överenskomna nivån på åtagandebemyndigandena för icke differentierade utgifter, för vilka nivån på betalningsbemyndigandena per definition motsvarar åtagandebemyndigandena.

| 2. | Analogt gäller detsamma för decentraliserade byråer, för vilka EU-bidraget i betalningsbemyndiganden är fastställt på den nivå som föreslås i del 1.2 ovan. |
| --- | --- |

2.

Analogt gäller detsamma för decentraliserade byråer, för vilka EU-bidraget i betalningsbemyndiganden är fastställt på den nivå som föreslås i del 1.2 ovan.

| 3. | Betalningsbemyndigandena för alla nya pilotprojekt och förberedande åtgärder har fastställts till 50 % av de motsvarande åtagandena, eller till den nivå som föreslagits av parlamentet om den är lägre. Vid en förlängning av befintliga pilotprojekt och förberedande åtgärder är betalningsnivån den som fastställts i budgetförslaget plus 50 % av motsvarande nya åtaganden, eller den nivå som föreslagits av parlamentet om den är lägre. |
| --- | --- |

3.

Betalningsbemyndigandena för alla nya pilotprojekt och förberedande åtgärder har fastställts till 50 % av de motsvarande åtagandena, eller till den nivå som föreslagits av parlamentet om den är lägre. Vid en förlängning av befintliga pilotprojekt och förberedande åtgärder är betalningsnivån den som fastställts i budgetförslaget plus 50 % av motsvarande nya åtaganden, eller den nivå som föreslagits av parlamentet om den är lägre.

| 4. | Följande specifika belopp för betalningsbemyndigandena har godkänts:






  a. | Nivån för betalningsbemyndigandena för EU:s solidaritetsfond har för 2014 fastställts till 150 miljoner EUR. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande specifika belopp för betalningsbemyndigandena har godkänts:

a.

Nivån för betalningsbemyndigandena för EU:s solidaritetsfond har för 2014 fastställts till 150 miljoner EUR.

| b. | Nivån för betalningsbemyndigandena för de gemensamma teknikinitiativen har fastställts på den nivå som föreslås i ändringsskrivelse nr 1/2014, medan nivån för betalningsbemyndigandena för internationella fiskeavtal har fastställts på den nivå som föreslås i ändringsskrivelse nr 2/2014. |
| --- | --- |

b.

Nivån för betalningsbemyndigandena för de gemensamma teknikinitiativen har fastställts på den nivå som föreslås i ändringsskrivelse nr 1/2014, medan nivån för betalningsbemyndigandena för internationella fiskeavtal har fastställts på den nivå som föreslås i ändringsskrivelse nr 2/2014.

| c. | Nivån på betalningsbemyndigandena för ”Stöd till fredsprocessen samt ekonomiskt stöd till Palestina och till Förenta nationernas hjälporganisation för palestinska flyktingar” har fastställts till 200 miljoner EUR. |
| --- | --- |

c.

Nivån på betalningsbemyndigandena för ”Stöd till fredsprocessen samt ekonomiskt stöd till Palestina och till Förenta nationernas hjälporganisation för palestinska flyktingar” har fastställts till 200 miljoner EUR.

| d. | Nivån på betalningsbemyndigandena för ”Makroregionala strategier 2014–2020” har fastställts till 50 % av den nivå på åtagandebemyndigandena som fastställs under rubrik 1b i del 1.3 ovan. |
| --- | --- |

d.

Nivån på betalningsbemyndigandena för ”Makroregionala strategier 2014–2020” har fastställts till 50 % av den nivå på åtagandebemyndigandena som fastställs under rubrik 1b i del 1.3 ovan.

| e. | Nivån på betalningsbemyndigandena för särskilda årliga evenemang har fastställts på den åtagandenivå som fastställs under rubrik 1a i del 1.3 ovan. |
| --- | --- |

e.

Nivån på betalningsbemyndigandena för särskilda årliga evenemang har fastställts på den åtagandenivå som fastställs under rubrik 1a i del 1.3 ovan.

| 5. | Den nivå på betalningsbemyndigandena som fastställs i punkterna 2 till 4 har en nettoeffekt på 285 miljoner EUR jämfört med rådets ståndpunkt till budgetförslaget för de berörda utgiftsposterna. Med beaktande av skillnaderna mellan den övergripande nivån på betalningsbemyndigandena på 135 504 613 000 EUR och rådets ståndpunkt till budgetförslaget, möjliggör det återstående beloppet på 215 miljoner EUR en ökning av betalningsbemyndigandena i alla budgetposter med differentierade anslag för vilka inga särskilda bestämmelser har fastställts i punkterna 2 till 4 ovan, i proportion till skillnaden mellan kommissionens budgetförslag och rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Den nivå på betalningsbemyndigandena som fastställs i punkterna 2 till 4 har en nettoeffekt på 285 miljoner EUR jämfört med rådets ståndpunkt till budgetförslaget för de berörda utgiftsposterna. Med beaktande av skillnaderna mellan den övergripande nivån på betalningsbemyndigandena på 135 504 613 000 EUR och rådets ståndpunkt till budgetförslaget, möjliggör det återstående beloppet på 215 miljoner EUR en ökning av betalningsbemyndigandena i alla budgetposter med differentierade anslag för vilka inga särskilda bestämmelser har fastställts i punkterna 2 till 4 ovan, i proportion till skillnaden mellan kommissionens budgetförslag och rådets ståndpunkt.

Som en del i en övergripande kompromiss samtycker förlikningskommittén till det gemensamma uttalandet om betalningsbemyndiganden i del 3.1 nedan.

Rådet noterar Europaparlamentets och kommissionens gemensamma uttalande om betalningsbemyndiganden i del 3.2 nedan.

1.6.   Budgetanmärkningar

Alla ändringar som gjorts av Europaparlamentets eller rådet av budgetanmärkningarna godkänns med de ändringar som anges i bilaga 1. Det är underförstått att de inte kan ändra eller utvidga tillämpningsområdet för en befintlig rättslig grund eller inkräkta på institutionernas administrativa självständighet, och att åtgärderna kan täckas med tillgängliga resurser.

1.7.   Nya budgetposter

Om inget annat anges i de gemensamma slutsatser som godkänts av förlikningskommittén eller som budgetmyndighetens båda grenar har enats om vid deras respektive behandlingar, ska den kontoplan som kommissionen föreslår i sitt budgetförslag och i sina ändringsskrivelser nr 1/2014 och nr 2/2014 förbli oförändrad, med undantag av pilotprojekt och förberedande åtgärder.

De gemensamt överenskomna ändringarna av kontoplanen gäller följande budgetposter:

| Budgetpost | Namn |
| --- | --- |
| 04 03 01 05 | Informations- och utbildningsåtgärder för arbetstagarorganisationer |
| 04 03 01 06 | Information till, samråd med och medverkan av representanter i företag |
| 04 03 01 08 | Relationer mellan arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen |
| 15 02 01 | Främja kvalitet och samarbete inom utbildning och ungdomsfrågor i Europa, dess relevans för arbetsmarknaden och ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv |
| 15 02 01 01 | Utbildning och yrkesbildning |
| 15 02 01 02 | Ungdomsfrågor |
| 15 02 10 | Särskilda årliga evenemang |
| 21 02 07 03 | Miljö och klimatförändringar |
| 21 02 07 04 | Hållbar energi |
| 21 02 07 05 | Mänsklig utveckling |
| 21 02 07 06 | Tryggad livsmedelsförsörjning och hållbart jordbruk |
| 21 02 07 07 | Migration och asyl |
| 21 02 08 03 | Det civila samhällets roll för utvecklingen |
| 21 02 08 04 | Lokala myndigheters roll i utvecklingspolitiken |
| 21 02 09 | Mellanöstern |
| 21 02 10 | Centralasien |
| 21 02 11 | Hela Afrika |
| 21 02 12 | Latinamerika |
| 21 02 13 | Sydafrika |
| 21 02 14 | Asien |
| 21 02 15 | Afghanistan |
| 30 01 16 01 | Avgångspensioner till tidigare ledamöter av Europaparlamentet |
| 30 01 16 02 | Invalidpensioner till tidigare ledamöter av Europaparlamentet |
| 30 01 16 03 | Efterlevandepensioner till tidigare ledamöter av Europaparlamentet |

Budgetpost

Namn

04 03 01 05

Informations- och utbildningsåtgärder för arbetstagarorganisationer

04 03 01 06

Information till, samråd med och medverkan av representanter i företag

04 03 01 08

Relationer mellan arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen

15 02 01

Främja kvalitet och samarbete inom utbildning och ungdomsfrågor i Europa, dess relevans för arbetsmarknaden och ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv

15 02 01 01

Utbildning och yrkesbildning

15 02 01 02

Ungdomsfrågor

15 02 10

Särskilda årliga evenemang

21 02 07 03

Miljö och klimatförändringar

21 02 07 04

Hållbar energi

21 02 07 05

Mänsklig utveckling

21 02 07 06

Tryggad livsmedelsförsörjning och hållbart jordbruk

21 02 07 07

Migration och asyl

21 02 08 03

Det civila samhällets roll för utvecklingen

21 02 08 04

Lokala myndigheters roll i utvecklingspolitiken

21 02 09

Mellanöstern

21 02 10

Centralasien

21 02 11

Hela Afrika

21 02 12

Latinamerika

21 02 13

Sydafrika

21 02 14

Asien

21 02 15

Afghanistan

30 01 16 01

Avgångspensioner till tidigare ledamöter av Europaparlamentet

30 01 16 02

Invalidpensioner till tidigare ledamöter av Europaparlamentet

30 01 16 03

Efterlevandepensioner till tidigare ledamöter av Europaparlamentet

Budgetanmärkningarna för de nya budgetposterna för den sociala dialogen, enligt kommissionens förslag, ingår i bilagan.

1.8.   Reserver

Den reserv på 2 miljoner EUR som införs av Europaparlamentet under budgetpost 01 02 01 ”Samordning, tillsyn och kommunikation om den ekonomiska och monetära unionen samt euron” godkänns.

1.9.   Inkomster

Inkomstsidan i budgeten godkänns enligt kommissionens förslag i budgetförslaget, såsom det ändrats genom ändringsskrivelse nr 2/2014 och justerats till den nivå på betalningsbemyndigandena som förlikningskommittén kommit överens om.

2.   Budget 2013

Förslaget till ändringsbudget nr 8/2013 godkänns med de belopp som föreslås av rådet.

Förslaget till ändringsbudget nr 9/2013 godkänns enligt rådets förslag, med följande ändringar:

| 1. | En ökning på 200 miljoner EUR för att tillgodose de utestående betalningsbehoven under 2013 på området för forskning godkänns för följande budgetposter:








  I miljoner EUR |
| --- | --- |
| Budgetpost | Namn | Ökning av betalningsbemyndigandena 2013 |
| 06 06 02 03 | Gemensamma företaget Sesar | 12,458  miljoner |
| 08 02 02 | Samarbete – Hälsa – Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel | 17,981  miljoner |
| 08 04 01 | Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik | 19,936  miljoner |
| 08 06 01 | Samarbete – Miljö (inbegripet klimatförändring) | 2,804  miljoner |
| 08 10 01 | Idéer | 41,884  miljoner |
| 08 19 01 | Kapacitet – Stöd till sammanhållen utveckling av forskningspolitiken | 0,406  miljoner |
| 09 04 01 01 | Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete) | 40,813  miljoner |
| 10 03 01 | Gemensamma forskningscentrets nukleära verksamhet | 0,406  miljoner |
| 15 07 77 | Människor | 63,313  miljoner |
| Totalt | 200 miljoner |

1.

En ökning på 200 miljoner EUR för att tillgodose de utestående betalningsbehoven under 2013 på området för forskning godkänns för följande budgetposter:

I miljoner EUR

Budgetpost

Namn

Ökning av betalningsbemyndigandena 2013

06 06 02 03

Gemensamma företaget Sesar

12,458  miljoner

08 02 02

Samarbete – Hälsa – Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel

17,981  miljoner

08 04 01

Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

19,936  miljoner

08 06 01

Samarbete – Miljö (inbegripet klimatförändring)

2,804  miljoner

08 10 01

Idéer

41,884  miljoner

08 19 01

Kapacitet – Stöd till sammanhållen utveckling av forskningspolitiken

0,406  miljoner

09 04 01 01

Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete)

40,813  miljoner

10 03 01

Gemensamma forskningscentrets nukleära verksamhet

0,406  miljoner

15 07 77

Människor

63,313  miljoner

Totalt

200 miljoner

| 2. | En omfördelning av betalningsbemyndiganden för ett totalt belopp på 50 miljoner EUR under 2013 godkänns från följande budgetposter:










  I miljoner EUR |
| --- | --- |
| Budgetpost | Namn | Omfördelning av betalningsbemyndiganden |
| Budget 2013 | DAB 9/2013 | Skillnad |
| 01 03 02 | Makroekonomiskt stöd | | | 10,000 |
| 04 05 01 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | | | 13,116 |
| 08 01 04 31 | Genomförandeorganet för forskning (REA) | | | 3,915 |
| 08 01 05 01 | Utgifter för forskningspersonal | | | 7,230 |
| 08 01 05 03 | Andra administrativa utgifter för forskning | | | 15,739 |
| Totalt | | | 50,000 |

2.

En omfördelning av betalningsbemyndiganden för ett totalt belopp på 50 miljoner EUR under 2013 godkänns från följande budgetposter:

I miljoner EUR

Budgetpost

Namn

Omfördelning av betalningsbemyndiganden

Budget 2013

DAB 9/2013

Skillnad

01 03 02

Makroekonomiskt stöd

10,000

04 05 01

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

13,116

08 01 04 31

Genomförandeorganet för forskning (REA)

3,915

08 01 05 01

Utgifter för forskningspersonal

7,230

08 01 05 03

Andra administrativa utgifter för forskning

15,739

Totalt

50,000

Omfördelningen av betalningsbemyndigandena för administrativa utgifter för forskning (kapitel 08 01) under 2013 gäller icke differentierade utgifter, vilket leder till en motsvarande minskning av åtagandebemyndigandena (-26,9 miljoner EUR) för de sista tre posterna i tabellen ovan.

Ett belopp på 250 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden för EU:s solidaritetsfond har inkluderats i 2013 års budget, medan ett belopp på 150 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden för EU:s solidaritetsfond har inkluderats i 2014 års budget.

3.   Uttalanden

3.1.   Gemensamt uttalande om betalningsbemyndiganden

Europaparlamentet, rådet och kommissionen påminner om sitt gemensamma ansvar enligt artikel 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, dvs. att ”Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska se till att det finns finansiella medel tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje man”.

Mot bakgrund av genomförandet påminner Europaparlamentet och rådet om att det är nödvändigt att säkerställa en ordnad utveckling av betalningarna i syfte att undvika att utestående åtaganden överförs till 2015 års budget på ett onormalt sätt. De kommer i detta avseende att vid behov utnyttja de olika flexibilitetsmekanismerna i förordningen om den fleråriga budgetramen, bland annat i artikel 13 i denna.

Europaparlamentet och rådet har enats om att fastställa nivån på betalningsbemyndigandena för 2014 till 135 504 613 000 EUR. De uppmanar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder på grundval av bestämmelserna i förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen och i budgetförordningen, för att leva upp till det ansvar den tilldelas genom fördraget och att, framför allt, efter att ha undersökt utrymmet för omfördelning av de berörda anslagen och då särskilt ta hänsyn till eventuellt förväntat underutnyttjande av anslag (artikel 41.2 i budgetförordningen), begära extra betalningsbemyndiganden i en ändringsbudget om de anslag som införts i 2014 års budget inte är tillräckliga för att täcka utgifterna.

Europaparlamentet och rådet kommer så snart som möjligt att ta ställning till ett eventuellt förslag till ändringsbudget i syfte att undvika varje underskott i betalningsbemyndiganden. Dessutom åtar sig Europaparlamentet och rådet att snabbt behandla eventuella överföringar av betalningsbemyndiganden, inbegripet mellan rubriker i budgetramen, så att betalningsbemyndiganden som införts i budgeten ska kunna användas på bästa möjliga sätt och anpassas efter faktiskt genomförande och faktiska behov.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen kommer under loppet av året att aktivt följa upp genomförandet av 2014 års budget, särskilt under rubrik 1b (ekonomisk, social och territoriell sammanhållning) och landsbygdsutveckling under rubrik 2 (hållbar tillväxt: naturresurser). Detta kommer att göras i form av särskilda interinstitutionella möten, i enlighet med punkt 36 i bilagan till det interinstitutionella avtalet, för att utvärdera genomförandet av betalningarna och reviderade prognoser.

3.2.   Europaparlamentets och kommissionens uttalande om betalningsbemyndiganden

Europaparlamentet och kommissionen påminner om behovet av särskild och maximal flexibilitet i den fleråriga budgetramen 2014–2020. Ändringar av de föreslagna rättsliga grunderna som godkänts av lagstiftningsmyndigheten kommer att leda till ökat tryck på betalningstaken i den fleråriga budgetramen 2014–2020. I samband med slutförandet av lagstiftningspaketet för sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020 och med beaktande av de möjliga effekterna av initiativet för små och medelstora företag, utfärdade kommissionen en förklaring om verkningarna av den överenskommelse som nåtts om resultatreserven och förfinansieringsbeloppen på betalningsbehoven. Medan de övergripande verkningarna av dessa ändringar för de extra betalningsbemyndigandena i den fleråriga budgetramen 2014–2020 förväntas vara begränsade, förklarade kommissionen att de årliga variationerna i de globala betalningsnivåerna skulle hanteras med hjälp av den globala betalningsmarginalen. Vid behov kan kommissionen också utnyttja flexibilitetsinstrumentet och den marginal för oförutsedda utgifter som man enats om i förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen.

Kommissionen tänker därför föreslå korrigerande åtgärder mot bakgrund av genomförandet, och då utnyttja, i den mån det behövs, de instrument som erbjuds i den nya fleråriga budgetramen. Under loppet av 2014 kan kommissionen särskilt komma att behöva föreslå utnyttjandet av marginalen för oförutsedda utgifter, i enlighet med artikel 13 i förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen.

3.3.   Rådets uttalande om betalningsbemyndiganden

Rådet påminner om att de särskilda instrumenten endast kan utnyttjas för att hantera verkligt oförutsedda omständigheter.

Det påminner vidare om att marginalen för oförutsedda utgifter inte får leda till att de totala taken för åtagande- och betalningsbemyndigandena överskrids.

I fråga om andra särskilda instrument, påminner rådet om att det i artikel 3.2 i förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen anges att åtagandebemyndiganden kan införas i budgeten utöver taken för de berörda rubrikerna.

3.4.   Gemensamt uttalande om decentraliserade byråer

Europaparlamentet, rådet och kommissionen påminner om vikten av att gradvis minska personalstyrkan inom EU:s institutioner, organ och byråer med 5 % under 5 år, i enlighet med punkt 23 i förslaget till det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning.

Europaparlamentet och rådet förpliktigar sig till att gradvis genomföra ovannämnda minskning på 5 % av personalstyrkan under perioden 2013–2017, men insisterar samtidigt på att byråerna måste kunna fungera på ett korrekt sätt så att de kan utföra de uppgifter de tilldelats av lagstiftningsmyndigheten. De anser i detta avseende att ytterligare åtgärder, däribland strukturella åtgärder, kan komma att krävas för att genomföra denna minskning inom de decentraliserade byråerna. Kommissionen vill i detta sammanhang fortsätta sin undersökning av möjligheterna att slå samman och/eller lägga ned vissa av de befintliga byråerna, och/eller av andra sätt att uppnå synergieffekter.

Till följd av det arbete som utfördes av den interinstitutionella arbetsgruppen och som resulterade i den gemensamma strategin för decentraliserade byråer, som antogs i juli 2012, enades Europaparlamentet, rådet och kommissionen om att det behövdes en mer ingående och permanent granskning av utvecklingen av de decentraliserade byråerna för att säkerställa en samstämd strategi. Utan följder för deras respektive befogenheter, enades de om att inrätta en särskild interinstitutionell arbetsgrupp, som skulle utforma ett klart och tydligt utvecklingsmönster för byråerna, baserat på objektiva kriterier. Arbetsgruppen skulle framför allt diskutera

| — | utvärderingen av tjänsteförteckningarna för de enskilda byråerna, |
| --- | --- |

—

utvärderingen av tjänsteförteckningarna för de enskilda byråerna,

| — | möjligheter att tillhandahålla nödvändiga anslag och personalresurser för nya uppgifter som tilldelats de enskilda byråerna av lagstiftningsmyndigheten, |
| --- | --- |

—

möjligheter att tillhandahålla nödvändiga anslag och personalresurser för nya uppgifter som tilldelats de enskilda byråerna av lagstiftningsmyndigheten,

| — | behandlingen av byråer som helt eller delvis finansieras genom avgifter, |
| --- | --- |

—

behandlingen av byråer som helt eller delvis finansieras genom avgifter,

| — | byråernas administrativa struktur, finansieringsmodeller och hanteringen av inkomster avsatta för särskilda ändamål, |
| --- | --- |

—

byråernas administrativa struktur, finansieringsmodeller och hanteringen av inkomster avsatta för särskilda ändamål,

| — | en omprövning av behoven, potentiella sammanslagningar/nedläggningar, överföring av uppgifterna till kommissionen. |
| --- | --- |

—

en omprövning av behoven, potentiella sammanslagningar/nedläggningar, överföring av uppgifterna till kommissionen.

Europaparlamentet och rådet kommer i sina överläggningar i egenskap av lagstiftande myndighet och budgetmyndighet att ta vederbörligt hänsyn till det resultat som uppnås av den interinstitutionella arbetsgruppen.

3.5.   Gemensam uttalande om rubrik 5 och lönejusteringen

Europaparlamentet och rådet har enats om att man i väntan på utfallet i de mål som behandlas i Europeiska unionens domstol, inte i detta skede kommer att inkludera anslagen till de föreslagna lönejusteringarna på 1,7 % för 2011 och 1,7 % för 2012 i 2014 års budget.

Om domstolen skulle avgöra målen till förmån för kommissionen, kommer kommissionen att lägga fram ett förslag till ändringsbudget under 2014 för att täcka de föreslagna lönejusteringarna för samtliga avsnitt. Om detta scenario skulle förvekligas, åtar sig Europaparlamentet och rådet att snabbt behandla det berörda förslaget till ändringsbudget.

3.6.   Gemensamt uttalande om EU:s särskilda representanter

Europaparlamentet och rådet har enats om att undersöka möjligheten att överföra anslag till EU:s särskilda representanter från kommissionens budget (avsnitt III) till Europeiska utrikestjänstens budget (avsnitt X) inom ramen för budgetförfarandet 2015.

Bilaga 1 – Ändring av budgetanmärkningar

Med hänvisning till del 1.6 i de gemensamma slutsatserna har, i jämförelse med de budgetanmärkningar som röstats igenom av rådet och parlamentet, följande ändringar godkänts:

Rubrik 1A

| 04 03 01 05 | Informations- och utbildningsåtgärder för arbetstagarorganisationer |
| --- | --- |

04 03 01 05

Informations- och utbildningsåtgärder för arbetstagarorganisationer

Anmärkningar

Detta anslag är avsett att täcka kostnader för informations- och utbildningsåtgärder till förmån för arbetstagarorganisationer, inklusive representanter för arbetstagarorganisationer i kandidatländerna, i samband med genomförandet av unionsåtgärder som rör
  inom ramen för genomförandet av unionens sociala dimension. Åtgärderna bör hjälpa arbetstagarorganisationerna att bidra till att bemöta de övergripande utmaningarna för den europeiska sysselsättnings- och socialpolitiken enligt Europa 2020-strategin och den socialpolitiska dagordningen samt enligt unionens initiativ för att bemöta följderna av den ekonomiska krisen.

Dessutom ska detta anslag stödja två organisationers arbetsprogram, ETUI (European Trade Union Institute) och EZA (European Centre for Workers’ Questions), som har inrättats för att främja kapacitetsuppbyggnad genom utbildning och forskning på EU-nivå, inbegripet kandidatländer, för att öka arbetstagarföreträdarnas delaktighet i beslutsprocessen.

Detta anslag är avsett att täcka framför allt följande:

| — | Stöd till två särskilda fackliga organisationers arbetsprogram, ETUI (European Trade Union Institute) samt EZA (European Centre for Workers’ Questions), som har inrättats för att underlätta kapacitetsuppbyggnad genom utbildning och forskning på EU-nivå, och för att öka arbetstagarföreträdarnas delaktighet i EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

—

Stöd till två särskilda fackliga organisationers arbetsprogram, ETUI (European Trade Union Institute) samt EZA (European Centre for Workers’ Questions), som har inrättats för att underlätta kapacitetsuppbyggnad genom utbildning och forskning på EU-nivå, och för att öka arbetstagarföreträdarnas delaktighet i EU:s beslutsprocess.

| — | Informations- och utbildningsåtgärder till förmån för arbetstagarorganisationer, inklusive organisationer i kandidatländerna, i samband med genomförandet av EU-åtgärder som rör EU:s sociala dimension. |
| --- | --- |

—

Informations- och utbildningsåtgärder till förmån för arbetstagarorganisationer, inklusive organisationer i kandidatländerna, i samband med genomförandet av EU-åtgärder som rör EU:s sociala dimension.

| — | Åtgärder där företrädare för parterna i kandidatländerna deltar, i syfte att främja den sociala dialogen på EU-nivå. Det syftar också till att främja en lika medverkan av kvinnor och män i arbetstagarorganisationernas beslutsfattande organ. |
| --- | --- |

—

Åtgärder där företrädare för parterna i kandidatländerna deltar, i syfte att främja den sociala dialogen på EU-nivå. Det syftar också till att främja en lika medverkan av kvinnor och män i arbetstagarorganisationernas beslutsfattande organ.

Rättslig grund

Uppgifter som följer av de särskilda befogenheter som kommissionen ges enligt artikel 154 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Konvention som ingicks 1959 mellan EKSG:s höga myndighet och Internationella arbetsbyråns (ILO) informationscentrum om säkerhet och hygien på arbetsplatsen.

Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1) och tillhörande särdirektiv.

Rådets direktiv 92/29/EEG av den 31 mars 1992 om minimikrav avseende säkerhet och hälsa för förbättrad medicinsk behandling ombord på fartyg (EGT L 113, 30.4.1992, s. 19).

| 04 03 01 06 | Information till, samråd med och medverkan av representanter i företag |
| --- | --- |

04 03 01 06

Information till, samråd med och medverkan av representanter i företag

Anmärkningar

Detta anslag är avsett att täcka finansieringen av åtgärder för att skapa förutsättningar för att stärka arbetstagarinflytandet i företag genom att främja direktiven 97/74/EG och 2009/38/EG om europeiska företagsråd, direktiv 2001/86/EG och 2003/72/EG om arbetstagarinflytande i Europabolag respektive europeiska kooperativa föreningar, direktiv 2002/14/EG om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen samt artikel 16 i direktiv 2005/56/EG om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar.

Detta anslag ska täcka finansieringen av åtgärder för att stärka samarbetet över nationsgränserna mellan företrädare för arbetstagare och arbetsgivare genom information, samråd och medbestämmande inom företag med verksamhet i flera medlemsstater. Korta kurser för förhandlare och företrädare vid transnationella organ för information, samråd och medbestämmande får finansieras i detta sammanhang. Arbetsmarknadsparter från kandidatländer får delta. Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som ska göra det möjligt för arbetsmarknadens parter att utöva sina rättigheter och skyldigheter avseende arbetstagarnas medbestämmande, särskilt inom europeiska företagsråd och små och medelstora företag, informera dem om transnationella företagsavtal och stärka deras samarbete inom ramen för unionslagstiftningen om medbestämmande.

Dessutom får anslaget användas för att finansiera åtgärder avsedda att utveckla kunnandet om medbestämmande i medlemsstaterna, främja samarbete mellan behöriga myndigheter och berörda parter och vårda relationer med unionens institutioner till stöd för och effektivisering av unionens medbestämmandelagstiftning.

Detta anslag är avsett att täcka framför allt följande:

| — | Åtgärder för att skapa förutsättningar för en social dialog mellan parterna i företag och korrekt arbetstagarinflytande i företag enligt direktiv 2009/38/EG om europeiska företagsråd, direktiven 2001/86/EG och 2003/72/EG om arbetstagarinflytande i europabolag respektive europeiska kooperativa föreningar, direktiv 2002/14/EG om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen, direktiv 98/59/EG om kollektiva uppsägningar samt artikel 16 i direktiv 2005/56/EG om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att skapa förutsättningar för en social dialog mellan parterna i företag och korrekt arbetstagarinflytande i företag enligt direktiv 2009/38/EG om europeiska företagsråd, direktiven 2001/86/EG och 2003/72/EG om arbetstagarinflytande i europabolag respektive europeiska kooperativa föreningar, direktiv 2002/14/EG om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen, direktiv 98/59/EG om kollektiva uppsägningar samt artikel 16 i direktiv 2005/56/EG om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar.

| — | Initiativ för att stärka gränsöverskridande samarbete mellan arbetstagar- och arbetsgivarföreträdare i fråga om information, samråd och delaktighet för anställda på företag som verkar i mer än en medlemsstat samt korta kurser för förhandlare och företrädare i transnationella informations-, samråds- och delaktighetsorgan kan finansieras i detta sammanhang. Arbetsmarknadsparter från kandidatländer får delta. |
| --- | --- |

—

Initiativ för att stärka gränsöverskridande samarbete mellan arbetstagar- och arbetsgivarföreträdare i fråga om information, samråd och delaktighet för anställda på företag som verkar i mer än en medlemsstat samt korta kurser för förhandlare och företrädare i transnationella informations-, samråds- och delaktighetsorgan kan finansieras i detta sammanhang. Arbetsmarknadsparter från kandidatländer får delta.

| — | Åtgärder som ska göra det möjligt för arbetsmarknadens parter att utöva sina rättigheter och skyldigheter avseende arbetstagarnas medbestämmande, särskilt inom europeiska företagsråd, informera dem om transnationella företagsavtal och stärka deras samarbete inom ramen för unionslagstiftningen om medbestämmande. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som ska göra det möjligt för arbetsmarknadens parter att utöva sina rättigheter och skyldigheter avseende arbetstagarnas medbestämmande, särskilt inom europeiska företagsråd, informera dem om transnationella företagsavtal och stärka deras samarbete inom ramen för unionslagstiftningen om medbestämmande.

| — | Åtgärder som främjar utvecklingen av arbetstagarrepresentation i företag. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som främjar utvecklingen av arbetstagarrepresentation i företag.

| — | Innovativa åtgärder som rör medbestämmande i syfte att stödja föregripande av förändringar samt förebyggande och lösning av tvister vid omstruktureringar, sammanslagningar, uppköp och förflyttningar av företag och företagsgrupper som är verksamma i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Innovativa åtgärder som rör medbestämmande i syfte att stödja föregripande av förändringar samt förebyggande och lösning av tvister vid omstruktureringar, sammanslagningar, uppköp och förflyttningar av företag och företagsgrupper som är verksamma i hela unionen.

| — | Åtgärder för att stärka samarbetet mellan arbetsmarknadens parter för att utveckla arbetstagarnas medbestämmande i utformandet av lösningar på den ekonomiska krisens konsekvenser, såsom massuppsägningar, eller för att bemöta behovet av en omställning mot en koldioxidsnål hållbar ekonomi som omfattar alla. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att stärka samarbetet mellan arbetsmarknadens parter för att utveckla arbetstagarnas medbestämmande i utformandet av lösningar på den ekonomiska krisens konsekvenser, såsom massuppsägningar, eller för att bemöta behovet av en omställning mot en koldioxidsnål hållbar ekonomi som omfattar alla.

| — | Gränsöverskridande utbyte av information och god praxis i frågor av betydelse för dialogen mellan parterna på företagsnivå. |
| --- | --- |

—

Gränsöverskridande utbyte av information och god praxis i frågor av betydelse för dialogen mellan parterna på företagsnivå.

Rättslig grund

Uppgifter som följer av de särskilda befogenheter som kommissionen ges direkt genom artiklarna 154 och 155 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Rådets direktiv 97/74/EG av den 15 december 1997 om att utvidga rådets direktiv 94/45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, till att avse Förenade kungariket (EGT L 10, 16.1.1998, s. 22).

Rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (EGT L 294, 10.11.2001, s. 22).

Rådets direktiv 98/59/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar (EGT L 225, 12.8.1998, s. 16).

Rådets direktiv 2001/23/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (EGT L 82, 22.3.2001, s. 16).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (EGT L 80, 23.3.2002, s. 29).

Rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande (EUT L 207, 18.8.2003, s. 25).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (EUT L 310, 25.11.2005, s. 1).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/38/EG av den 6 maj 2009 om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (omarbetning) (EUT L 122, 16.5.2009, s. 28).

Konvention som ingicks 1959 mellan EKSG:s höga myndighet och Internationella arbetsbyråns (ILO) informationscentrum om säkerhet och hygien på arbetsplatsen.

| 04 03 01 08 | Relationer mellan arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen |
| --- | --- |

04 03 01 08

Relationer mellan arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen

Anmärkningar

Målet för denna verksamhet är att stärka den sociala dialogen och främja avtal och andra gemensamma åtgärder från arbetsmarknadens parter på EU-nivå.
  Detta anslag syftar till att finansiera arbetsmarknadsparternas medverkan i den europeiska sysselsättningsstrategin och deras bidrag till
  De åtgärder som finansieras ska hjälpa arbetsmarknadens parter att ta itu med övergripande utmaningar för den europeiska sysselsättnings- och socialpolitiken i strategin Europa 2020, och den socialpolitiska dagordningen
  och inom EU-initiativ för att bemöta den ekonomiska krisens följder och bidra till förbättringar och kunskapsspridning kring institutioner och praxis i fråga om förhållandena mellan arbetsmarknadens parter.
  Anslaget ska täcka finansiering av stöd som främjar utvecklingen av den branschövergripande och branschspecifika sociala dialogen enligt artikel 154 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det ska finansiera samråd, möten, förhandlingar och andra åtgärder för att förverkliga ovan nämnda mål.

Dessutom är detta anslag avsett att täcka stöd till åtgärder som rör relationerna mellan arbetsmarknadens parter, särskilt åtgärder som syftar till kompetensutveckling och utbyte av information av betydelse för unionen.

Detta anslag är även avsett att täcka finansiering av åtgärder som inbegriper företrädare för arbetsmarknadens parter i kandidatländerna i det särskilda syftet att främja social dialog på unionsnivå. Jämställdhetsperspektivet ska beaktas i samband med genomförandet av detta mål, och det syftar därför till att främja kvinnors och mäns lika medverkan i fackföreningarnas och arbetsgivarorganisationernas beslutsfattande organ. De två senare aspekterna har en övergripande karaktär.

Mot bakgrund av dessa mål har följande två delprogram fastställts:

| — | Stöd till den sociala dialogen på europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Stöd till den sociala dialogen på europeisk nivå.

| — | Ökad sakkunskap om arbetsmarknadsrelationer. |
| --- | --- |

—

Ökad sakkunskap om arbetsmarknadsrelationer.

Detta anslag är avsett att täcka framför allt följande:

| — | Studier, samråd, möten med experter, förhandlingar, information och publikationer som direkt kan knytas till förverkligandet av mål eller åtgärder som omfattas av denna budgetpost, samt alla andra utgifter för tekniskt eller administrativt bistånd som inte inbegriper uppgifter för offentlig myndighet och som kommer att läggas ut på entreprenad av kommissionen i form av tillfälliga servicekontrakt. |
| --- | --- |

—

Studier, samråd, möten med experter, förhandlingar, information och publikationer som direkt kan knytas till förverkligandet av mål eller åtgärder som omfattas av denna budgetpost, samt alla andra utgifter för tekniskt eller administrativt bistånd som inte inbegriper uppgifter för offentlig myndighet och som kommer att läggas ut på entreprenad av kommissionen i form av tillfälliga servicekontrakt.

| — | Åtgärder som arbetsmarknadens parter vidtar för att främja den sociala dialogen (bl.a. parternas kapacitet) på branschövergripande nivå och branschnivå. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som arbetsmarknadens parter vidtar för att främja den sociala dialogen (bl.a. parternas kapacitet) på branschövergripande nivå och branschnivå.

| — | Åtgärder för att förbättra kunskaperna om institutioner och praxis i fråga om relationer mellan parterna i hela EU samt spridning av resultaten. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att förbättra kunskaperna om institutioner och praxis i fråga om relationer mellan parterna i hela EU samt spridning av resultaten.

| — | Åtgärder där företrädare för parterna i kandidatländerna deltar, i syfte att främja den sociala dialogen på EU-nivå. Det syftar också till att främja en lika medverkan av kvinnor och män i fackförenings- och arbetsgivarorganisationernas beslutsfattande organ. |
| --- | --- |

—

Åtgärder där företrädare för parterna i kandidatländerna deltar, i syfte att främja den sociala dialogen på EU-nivå. Det syftar också till att främja en lika medverkan av kvinnor och män i fackförenings- och arbetsgivarorganisationernas beslutsfattande organ.

| — | Åtgärder som rör relationerna mellan arbetsmarknadens parter, särskilt åtgärder som syftar till kompetensutveckling och utbyte av information av betydelse för EU. |
| --- | --- |

—

Åtgärder som rör relationerna mellan arbetsmarknadens parter, särskilt åtgärder som syftar till kompetensutveckling och utbyte av information av betydelse för EU.

Rättslig grund

Uppgifter som följer av de särskilda befogenheter som kommissionen ges direkt genom artiklarna 154 och 155 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 15 02 10 | Särskilda årliga evenemang |
| --- | --- |

15 02 10

Särskilda årliga evenemang

Anmärkningar

Anmärkningarna till denna budgetpost är följande:

Följande text ska läggas till:

Detta anslag är avsett att täcka slutförandet av de insatser som fått stöd som särskilda årliga idrottsevenemang.

Särskilt årligt evenemang: Europeiska Move-veckan

Åtaganden: 1 000 000 EUR. Betalningar: 1 000 000 EUR.

Europeiska Move-veckan är ett Europatäckande flaggskeppsevenemang som främjar gräsrotsidrott och fysisk aktivitet och den positiva effekten av detta för EU:s medborgare och samhällen.

Som en del av visionen att 100 miljoner fler européer ska bli aktiva inom idrott och fysisk aktivitet före 2020 utgör Move-veckan 2014 ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt, som involverar lokalsamhällen, idrottsklubbar, arbetsplatser och städer i ett omfattande evenemang för främjande av idrott och fysisk aktivitet. Den är en integrerad del av den europeiska NowWeMove-kampanjen och således ett konkret bidrag till mer fysiskt aktiva och friskare européer.

Minst 300 evenemang från alla 28 medlemsstaterna och minst 150 städer kommer att ingå i Move-veckan 2014, under vilken nya initiativ för idrott och fysisk aktivitet kommer att introduceras och en mängd framgångsrika aktiviteter visas upp.

Särskilt årligt evenemang: Europeiska särskilda olympiska sommarspel i Antwerpen, Belgien, 2014

Åtaganden: 2 000 000 EUR. Betalningar: 2 000 000 EUR.

Detta anslag är avsett att täcka kostnaderna för de insatser som fått stöd som särskilda årliga evenemang. Ett belopp på 2 000 000 EUR anslås för att medfinansiera det fleråriga evenemanget Europas särskilda olympiska sommarspel i Antwerpen i Belgien (13–20 september 2014). Detta anslag kommer även att göra det möjligt för deltagande idrottsutövare från samtliga 28 medlemsstater att träna och förbereda sig inför och delta i tävlingarna i Belgien.

Till detta evenemang kommer 2 000 idrottsutövare och deras delegationer från 58 länder för att tävla i 10 dagar. Mer än 4 000 frivilliga kommer att bidra till att göra detta evenemang med många idrottsgrenar unikt. Vid sidan av idrotten kommer andra evenemang (vetenskaps-, utbildnings- och familjeprogram) att anordnas. Omkring 30 belgiska städer kommer att härbärgera idrottarna och Antwerpen kommer att stå värd för evenemanget. Många särskilda evenemang kommer att anordnas före, under och efter spelen.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/160 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/160

---

P7_TA(2013)0473

Utnyttjande av flexibilitetsmekanismen – finansiering av de cypriotiska strukturfondsprogrammen

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens flexibilitetsmekanismen (COM(2013)0647 – C7-0302/2013 – 2013/2223(BUD))

(2016/C 436/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till budget för budgetåret 2014 (COM(2013)0450), som lades fram den 28 juni 2013, såsom ändrat genom ändringsskrivelse nr 1, som kommissionen lade fram den 18 september 2013 (COM(2013)0644), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till budget för budgetåret 2014 (COM(2013)0450), som lades fram den 28 juni 2013, såsom ändrat genom ändringsskrivelse nr 1, som kommissionen lade fram den 18 september 2013 (COM(2013)0644),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0647 – C7-0302/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0647 – C7-0302/2013),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), i synnerhet artikel 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), i synnerhet artikel 11,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 12,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt som antogs den 23 oktober 2013 om förslaget till den allmänna budgeten för 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt som antogs den 23 oktober 2013 om förslaget till den allmänna budgeten för 2014,

| — | med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast av den 12 november 2013 (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast av den 12 november 2013 (16106/2013 ADD 1-5 – C7-0413/2013),

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0388/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0388/2013), och av följande skäl:

| A. | Efter att alla möjligheter att omfördela anslagen under rubrik 1b har undersökts förefaller det vara nödvändigt att utnyttja flexibilitetsmekanismen för åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

A.

Efter att alla möjligheter att omfördela anslagen under rubrik 1b har undersökts förefaller det vara nödvändigt att utnyttja flexibilitetsmekanismen för åtagandebemyndiganden.

| B. | Kommissionen har föreslagit att flexibilitetsmekanismen ska utnyttjas till att komplettera finansieringen av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014, utöver taket i budgetrubrik 1b, med ett belopp på 78 miljarder EUR för att de cypriotiska strukturfondsprogrammen ska kunna bevilja landet ytterligare anslag från strukturfonderna för år 2014 med ett sammanlagt belopp på 100 000 000 EUR. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen har föreslagit att flexibilitetsmekanismen ska utnyttjas till att komplettera finansieringen av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014, utöver taket i budgetrubrik 1b, med ett belopp på 78 miljarder EUR för att de cypriotiska strukturfondsprogrammen ska kunna bevilja landet ytterligare anslag från strukturfonderna för år 2014 med ett sammanlagt belopp på 100 000 000 EUR.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att trots återhållsamma ökningar av åtagandebemyndigandena för ett begränsat antal budgetposter och åtskilliga minskningar inom andra budgetposter, ger inte 2014 års tak för underrubrik 1b för åtagandebemyndigandena möjlighet till en korrekt finansiering av parlamentets och rådets viktiga och brådskande politiska prioriteringar för unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att trots återhållsamma ökningar av åtagandebemyndigandena för ett begränsat antal budgetposter och åtskilliga minskningar inom andra budgetposter, ger inte 2014 års tak för underrubrik 1b för åtagandebemyndigandena möjlighet till en korrekt finansiering av parlamentets och rådets viktiga och brådskande politiska prioriteringar för unionen.

| 2. | Europaparlamentet samtycker till att flexibilitetsmekanismen utnyttjas för finansiering inom underrubrik 1b av de cypriotiska strukturfondsprogrammen för ett totalbelopp på 89 330 000 EUR i åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet samtycker till att flexibilitetsmekanismen utnyttjas för finansiering inom underrubrik 1b av de cypriotiska strukturfondsprogrammen för ett totalbelopp på 89 330 000 EUR i åtagandebemyndiganden.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att utnyttjandet av denna mekanism, i enlighet med artikel 11 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013, än en gång visar att unionsbudgeten absolut måste bli mer flexibel. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar att utnyttjandet av denna mekanism, i enlighet med artikel 11 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013, än en gång visar att unionsbudgeten absolut måste bli mer flexibel.

| 4. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2014/97/EU.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/162

---

P7_TA(2013)0474

Ändringsbudget nr 9/2013: Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond för Rumänien (torka och skogsbränder 2012) och för Tyskland, Österrike och Tjeckien (översvämningar i maj och juni 2013)

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 9/2013 för budgetåret 2013, avsnitt III – kommissionen (14872/2013 – C7-0388/2013 – 2013/2257(BUD))

(2016/C 436/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1),

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013, slutgiltigt antagen den 12 december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013, slutgiltigt antagen den 12 december 2012 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 9/2013 för budgetåret 2013 som kommissionen antog den 3 oktober 2013 (COM(2013)0691), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 9/2013 för budgetåret 2013 som kommissionen antog den 3 oktober 2013 (COM(2013)0691),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9/2013 som rådet antog den 30 oktober 2013 (14872/2013 – C7-0388/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 9/2013 som rådet antog den 30 oktober 2013 (14872/2013 – C7-0388/2013),

| — | med beaktande av de gemensamma slutsatser som godkändes av förlikningskommittén den 12 november 2013 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma slutsatser som godkändes av förlikningskommittén den 12 november 2013 (4),

| — | med beaktande av artikel 75b i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75b i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0390/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0390/2013), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 9 för 2013 (FÄB nr 9/2013) gäller utnyttjande av EU:s solidaritetsfond (”fonden”) till ett belopp på 400,5 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden, för Rumänien med anledning av torkan och skogsbränderna sommaren 2012, och för Tyskland, Österrike och Tjeckien med anledning av översvämningarna i maj och juni 2013. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 9 för 2013 (FÄB nr 9/2013) gäller utnyttjande av EU:s solidaritetsfond (”fonden”) till ett belopp på 400,5 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden, för Rumänien med anledning av torkan och skogsbränderna sommaren 2012, och för Tyskland, Österrike och Tjeckien med anledning av översvämningarna i maj och juni 2013.

| B. | Syftet med FÄB nr 9/2013 är att formellt införa dessa budgetjusteringar i 2013 års budget. |
| --- | --- |

B.

Syftet med FÄB nr 9/2013 är att formellt införa dessa budgetjusteringar i 2013 års budget.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 9/2013, som lagts fram av kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 9/2013, som lagts fram av kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att inte längre lägga fram sina ståndpunkter enligt artikel 314.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i form av rättsakter (”beslut”), eftersom detta inte är i överensstämmelse med artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, såsom domstolen tolkar den i sin dom av den 17 september 2013 i fallet C-77/11 Europeiska unionens råd mot Europaparlamentet. Europaparlamentet påminner om att en ståndpunkt enligt artikel 314.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är en förberedande rättsakt, som blir giltig från den dag den antas. Europaparlamentet betonar att det kommer att förkasta och ignorera varje klausul som rådet försöker utnyttja för att inom ramen för budgetförfarandet göra sin ståndpunkts giltighet beroende av att parlamentet först godkänner en annan budget, ändringsbudget eller rättsakt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att inte längre lägga fram sina ståndpunkter enligt artikel 314.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i form av rättsakter (”beslut”), eftersom detta inte är i överensstämmelse med artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, såsom domstolen tolkar den i sin dom av den 17 september 2013 i fallet C-77/11 Europeiska unionens råd mot Europaparlamentet. Europaparlamentet påminner om att en ståndpunkt enligt artikel 314.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är en förberedande rättsakt, som blir giltig från den dag den antas. Europaparlamentet betonar att det kommer att förkasta och ignorera varje klausul som rådet försöker utnyttja för att inom ramen för budgetförfarandet göra sin ståndpunkts giltighet beroende av att parlamentet först godkänner en annan budget, ändringsbudget eller rättsakt.

| 3. | Europaparlamentet beklagar rådets ståndpunkt till ändringsbudget nr 9/2013, vilken ändrar kommissionens förslag i syfte att till fullo finansiera utnyttjandet av fonden genom omflyttningar från budgetposter som inte förväntas ha utnyttjats fullt ut i slutet av 2013, vilket kommissionen påpekade i sitt förslag till global överföring för 2013 (DEC 26/2013). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar rådets ståndpunkt till ändringsbudget nr 9/2013, vilken ändrar kommissionens förslag i syfte att till fullo finansiera utnyttjandet av fonden genom omflyttningar från budgetposter som inte förväntas ha utnyttjats fullt ut i slutet av 2013, vilket kommissionen påpekade i sitt förslag till global överföring för 2013 (DEC 26/2013).

| 4. | Europaparlamentet stöder den överenskommelse som nåddes den 12 november 2013 inom ramen för förlikningskommittén om att finansiera utnyttjandet av fonden med upp till 250,5 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden under 2013 genom omfördelningar, och 150 miljoner EUR under 2014 genom nya anslag. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att detta kommer att göra det möjligt att finansiera forskningsbehov som i den globala överföringen fastställdes till 200 miljoner EUR, vilket framför allt kommer att göra det möjligt att ingå ett antal nya forskningsavtal under innevarande år. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder den överenskommelse som nåddes den 12 november 2013 inom ramen för förlikningskommittén om att finansiera utnyttjandet av fonden med upp till 250,5 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden under 2013 genom omfördelningar, och 150 miljoner EUR under 2014 genom nya anslag. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att detta kommer att göra det möjligt att finansiera forskningsbehov som i den globala överföringen fastställdes till 200 miljoner EUR, vilket framför allt kommer att göra det möjligt att ingå ett antal nya forskningsavtal under innevarande år.

| 5. | Europaparlamentet betonar dock att det håller fast sin principiella ståndpunkt att finansieringen av särskilda instrument, såsom fonden, bör införlivas i budgeten utöver taken för den fleråriga budgetramen, och stöder inte rådets ensidiga uttalande om betalningsbemyndiganden som bifogats de gemensamma slutsatserna om 2014 års budget. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar dock att det håller fast sin principiella ståndpunkt att finansieringen av särskilda instrument, såsom fonden, bör införlivas i budgeten utöver taken för den fleråriga budgetramen, och stöder inte rådets ensidiga uttalande om betalningsbemyndiganden som bifogats de gemensamma slutsatserna om 2014 års budget.

| 6. | Europaparlamentet ändrar därför rådets ståndpunkt enligt följande:









  (i miljoner EUR) |
| --- | --- |
| Budgetpost | Beskrivning | Åtagandebemyndiganden | Betalningsbemyndiganden |
| 06 06 02 03 | Gemensamma företaget Sesar | | 12,458 |
| 08 02 02 | Samarbete – Hälsa – Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel | | 17,981 |
| 08 04 01 | Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik | | 19,936 |
| 08 06 01 | Samarbete – Miljö (inbegripet klimatförändring) | | 2,804 |
| 08 10 01 | Idéer | | 41,884 |
| 08 19 01 | Kapacitet – Stöd till sammanhållen utveckling av forskningspolitiken | | 0,406 |
| 09 04 01 01 | Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete) | | 40,813 |
| 10 03 01 | Gemensamma forskningscentrets nukleära verksamhet | | 0,406 |
| 15 07 77 | Människor | | 63,313 |
| 13 06 01 | Europeiska unionens solidaritetsfond – Medlemsstater | | - 150,000 |
| 01 03 02 | Makroekonomiskt stöd | | -10,000 |
| 04 05 01 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | | -13,116 |
| 08 01 04 31 | Genomförandeorganet för forskning (REA) | -3,915 | -3,915 |
| 08 01 05 01 | Utgifter för forskningspersonal | -7,230 | -7,230 |
| 08 01 05 03 | Andra administrativa utgifter för forskning | -15,739 | -15,739 |
| TOTALT | - 26,884 | 0 |

6.

Europaparlamentet ändrar därför rådets ståndpunkt enligt följande:

(i miljoner EUR)

Budgetpost

Beskrivning

Åtagandebemyndiganden

Betalningsbemyndiganden

06 06 02 03

Gemensamma företaget Sesar

12,458

08 02 02

Samarbete – Hälsa – Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel

17,981

08 04 01

Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

19,936

08 06 01

Samarbete – Miljö (inbegripet klimatförändring)

2,804

08 10 01

Idéer

41,884

08 19 01

Kapacitet – Stöd till sammanhållen utveckling av forskningspolitiken

0,406

09 04 01 01

Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete)

40,813

10 03 01

Gemensamma forskningscentrets nukleära verksamhet

0,406

15 07 77

Människor

63,313

13 06 01

Europeiska unionens solidaritetsfond – Medlemsstater

- 150,000

01 03 02

Makroekonomiskt stöd

-10,000

04 05 01

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

-13,116

08 01 04 31

Genomförandeorganet för forskning (REA)

-3,915

-3,915

08 01 05 01

Utgifter för forskningspersonal

-7,230

-7,230

08 01 05 03

Andra administrativa utgifter för forskning

-15,739

-15,739

TOTALT

- 26,884

0

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 66, 8.3.2013.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(4)  Bilaga till P7_TA(2013)0472 av den 20 november 2013.

---

BUDGETBILAGA:

FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 9/2013

UTGIFTER — UTGIFTER

Siffror

| Avdelning | Rubrik | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 01 | Ekonomi och finans | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |
| 02 | Näringsliv | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 | | | 1 157 245 386 | 1 376 115 339 |
| 03 | Konkurrens | 92 219 149 | 92 219 149 | | | 92 219 149 | 92 219 149 |
| 04 | Sysselsättning och socialpolitik | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |
| 05 | Jordbruk och landsbygdens utveckling | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |
| 06 | Transport och rörlighet | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |
| 07 | Miljö och klimatpolitik | 498 383 275 | 404 177 073 | | | 498 383 275 | 404 177 073 |
| 08 | Forskning | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |
| 09 | Kommunikationsnät, innehåll och teknik | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 508 097 196 | | | 391 985
  1 811 221 622 | 391 985
  1 548 909 877 |
| 10 | Direkt forskning | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |
| 11 | Havsfrågor och fiske | 919 262 394 | 763 270 938 | | | 919 262 394 | 763 270 938 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 | | | 115 220 000
  1 034 482 394 | 70 190 000
  833 460 938 |
| 12 | Den inre marknaden | 103 313 472 | 101 938 194 | | | 103 313 472 | 101 938 194 |
| 40 02 41 | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 | | | 3 000 000
  106 313 472 | 3 000 000
  104 938 194 |
| 13 | Regionalpolitik | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |
| 14 | Beskattning och tullunion | 144 620 394 | 127 227 655 | | | 144 620 394 | 127 227 655 |
| 15 | Utbildning och kultur | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |
| 16 | Kommunikation | 265 992 159 | 252 703 941 | | | 265 992 159 | 252 703 941 |
| 17 | Hälsa och konsumentskydd | 634 370 124 | 598 986 674 | | | 634 370 124 | 598 986 674 |
| 18 | Inrikes frågor | 1 227 109 539 | 906 396 228 | | | 1 227 109 539 | 906 396 228 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 | | | 111 280 000
  1 338 389 539 | 66 442 946
  972 839 174 |
| 19 | Yttre förbindelser | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 | | | 5 001 226 243 | 3 292 737 301 |
| 20 | Handel | 107 473 453 | 104 177 332 | | | 107 473 453 | 104 177 332 |
| 21 | Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 | | | 1 571 699 626 | 1 235 408 520 |
| 22 | Utvidgning | 1 091 261 928 | 913 197 071 | | | 1 091 261 928 | 913 197 071 |
| 23 | Humanitärt bistånd | 917 322 828 | 979 489 048 | | | 917 322 828 | 979 489 048 |
| 24 | Bedrägeribekämpning | 75 427 800 | 69 443 664 | | | 75 427 800 | 69 443 664 |
| 40 01 40 | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 | | | 3 929 200
  79 357 000 | 3 929 200
  73 372 864 |
| 25 | Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning | 193 336 661 | 194 086 661 | | | 193 336 661 | 194 086 661 |
| 26 | Kommissionens administration | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 | | | 1 030 021 548 | 1 023 305 407 |
| 27 | Budget | 142 450 570 | 142 450 570 | | | 142 450 570 | 142 450 570 |
| 28 | Revision | 11 879 141 | 11 879 141 | | | 11 879 141 | 11 879 141 |
| 29 | Statistik | 82 071 571 | 114 760 614 | | | 82 071 571 | 114 760 614 |
| 40 01 40, 40 02 41 | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 | | | 51 900 000
  133 971 571 | 7 743 254
  122 503 868 |
| 30 | Pensioner och därmed sammanhängande utgifter | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 | | | 1 399 471 000 | 1 399 471 000 |
| 31 | Språktjänster | 396 815 433 | 396 815 433 | | | 396 815 433 | 396 815 433 |
| 32 | Energi | 738 302 781 | 814 608 051 | | | 738 302 781 | 814 608 051 |
| 33 | Rättsliga frågor | 218 238 524 | 184 498 972 | | | 218 238 524 | 184 498 972 |
| 40 | Reserver | 1 049 836 185 | 231 697 385 | | | 1 049 836 185 | 231 697 385 |
| | Totalt | 148 190 800 171 | 140 923 582 776 | 373 635 089 | | 148 564 435 260 | 140 923 582 776 |
| | Reserverna: 40 01 40, 40 02 41 | 285 721 185 | 151 697 385 | | | 285 721 185 | 151 697 385 |

Avdelning

Rubrik

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

01

Ekonomi och finans

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

02

Näringsliv

1 157 245 386

1 376 115 339

1 157 245 386

1 376 115 339

03

Konkurrens

92 219 149

92 219 149

92 219 149

92 219 149

04

Sysselsättning och socialpolitik

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

05

Jordbruk och landsbygdens utveckling

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

06

Transport och rörlighet

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

07

Miljö och klimatpolitik

498 383 275

404 177 073

498 383 275

404 177 073

08

Forskning

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

09

Kommunikationsnät, innehåll och teknik

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

10

Direkt forskning

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

11

Havsfrågor och fiske

919 262 394

763 270 938

919 262 394

763 270 938

40 01 40, 40 02 41

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

115 220 000

1 034 482 394

70 190 000

833 460 938

12

Den inre marknaden

103 313 472

101 938 194

103 313 472

101 938 194

40 02 41

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

3 000 000

106 313 472

3 000 000

104 938 194

13

Regionalpolitik

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

14

Beskattning och tullunion

144 620 394

127 227 655

144 620 394

127 227 655

15

Utbildning och kultur

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

16

Kommunikation

265 992 159

252 703 941

265 992 159

252 703 941

17

Hälsa och konsumentskydd

634 370 124

598 986 674

634 370 124

598 986 674

18

Inrikes frågor

1 227 109 539

906 396 228

1 227 109 539

906 396 228

40 01 40, 40 02 41

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

111 280 000

1 338 389 539

66 442 946

972 839 174

19

Yttre förbindelser

5 001 226 243

3 292 737 301

5 001 226 243

3 292 737 301

20

Handel

107 473 453

104 177 332

107 473 453

104 177 332

21

Utvecklingssamarbete och förbindelser med AVS-länderna

1 571 699 626

1 235 408 520

1 571 699 626

1 235 408 520

22

Utvidgning

1 091 261 928

913 197 071

1 091 261 928

913 197 071

23

Humanitärt bistånd

917 322 828

979 489 048

917 322 828

979 489 048

24

Bedrägeribekämpning

75 427 800

69 443 664

75 427 800

69 443 664

40 01 40

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

3 929 200

79 357 000

3 929 200

73 372 864

25

Kommissionens politiska samordning och juridiska rådgivning

193 336 661

194 086 661

193 336 661

194 086 661

26

Kommissionens administration

1 030 021 548

1 023 305 407

1 030 021 548

1 023 305 407

27

Budget

142 450 570

142 450 570

142 450 570

142 450 570

28

Revision

11 879 141

11 879 141

11 879 141

11 879 141

29

Statistik

82 071 571

114 760 614

82 071 571

114 760 614

40 01 40, 40 02 41

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

51 900 000

133 971 571

7 743 254

122 503 868

30

Pensioner och därmed sammanhängande utgifter

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

1 399 471 000

31

Språktjänster

396 815 433

396 815 433

396 815 433

396 815 433

32

Energi

738 302 781

814 608 051

738 302 781

814 608 051

33

Rättsliga frågor

218 238 524

184 498 972

218 238 524

184 498 972

40

Reserver

1 049 836 185

231 697 385

1 049 836 185

231 697 385

Totalt

148 190 800 171

140 923 582 776

373 635 089

148 564 435 260

140 923 582 776

Reserverna: 40 01 40, 40 02 41

285 721 185

151 697 385

285 721 185

151 697 385

AVDELNING XX — ADMINISTRATIVA UTGIFTER FÖR POLITIKOMRÅDEN

Siffror

Klassificering efter art

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| XX 01 | Administrativa utgifter för politikområden | | | | |
| XX 01 01 | Utgifter för personal i aktiv tjänst inom olika politikområden | | | | |
| XX 01 01 01 | Utgifter för personal i aktiv tjänst vid institutionen | | | | |
| XX 01 01 01 01 | Löner, bidrag och andra ersättningar | 5 | 1 835 168 000 | | 1 835 168 000 |
| XX 01 01 01 02 | Kostnader och ersättningar vid rekrytering, förflyttningar och vid tjänstens upphörande | 5 | 14 878 000 | | 14 878 000 |
| XX 01 01 01 03 | Lönejusteringar | 5 | 15 496 000 | | 15 496 000 |
| | Delsumma | | 1 865 542 000 | | 1 865 542 000 |
| XX 01 01 02 | Utgifter för personal från kommissionen i aktiv tjänst vid unionens delegationer | | | | |
| XX 01 01 02 01 | Löner, bidrag och andra ersättningar | 5 | 110 428 000 | | 110 428 000 |
| XX 01 01 02 02 | Kostnader och ersättningar vid rekrytering, förflyttningar och vid tjänstens upphörande | 5 | 7 462 000 | | 7 462 000 |
| XX 01 01 02 03 | Anslag för att täcka eventuella lönejusteringar | 5 | 871 000 | | 871 000 |
| | Delsumma | | 118 761 000 | | 118 761 000 |
| | Artikel XX 01 01 — Delsumma | | 1 984 303 000 | | 1 984 303 000 |
| XX 01 02 | Extern personal och andra administrativa utgifter | | | | |
| XX 01 02 01 | Extern personal som är knuten till institutionen | | | | |
| XX 01 02 01 01 | Kontraktsanställd personal | 5 | 66 373 486 | | 66 373 486 |
| XX 01 02 01 02 | Inhyrd personal och tekniskt och administrativt stöd till olika verksamheter | 5 | 23 545 000 | | 23 545 000 |
| XX 01 02 01 03 | Nationella tjänstemän som anställs tillfälligt vid institutionen | 5 | 39 727 000 | | 39 727 000 |
| | Delsumma | | 129 645 486 | | 129 645 486 |
| XX 01 02 02 | Extern personal från kommissionen vid unionens delegationer | | | | |
| XX 01 02 02 01 | Löner till övriga anställda | 5 | 7 619 000 | | 7 619 000 |
| XX 01 02 02 02 | Utbildning av unga experter och nationella experter | 5 | 2 300 000 | | 2 300 000 |
| XX 01 02 02 03 | Kostnader för övriga anställda och betalning för övriga tjänster | 5 | 256 000 | | 256 000 |
| | Delsumma | | 10 175 000 | | 10 175 000 |
| XX 01 02 11 | Andra administrativa utgifter för institutionen | | | | |
| XX 01 02 11 01 | Utgifter för tjänsteresor och representation | 5 | 56 391 000 | | 56 391 000 |
| XX 01 02 11 02 | Kostnader för konferenser och möten | 5 | 27 008 000 | | 27 008 000 |
| XX 01 02 11 03 | Kommittémöten | 5 | 12 863 000 | | 12 863 000 |
| XX 01 02 11 04 | Studier och samråd | 5 | 6 400 000 | | 6 400 000 |
| XX 01 02 11 05 | Informations- och förvaltningssystem | 5 | 26 985 000 | | 26 985 000 |
| XX 01 02 11 06 | Vidareutbildning och kurser i arbetsledning | 5 | 13 500 000 | | 13 500 000 |
| | Delsumma | | 143 147 000 | | 143 147 000 |
| XX 01 02 12 | Övriga förvaltningsutgifter avseende personal från kommissionen vid unionens delegationer | | | | |
| XX 01 02 12 01 | Kostnader för tjänsteresor, konferenser och representation | 5 | 6 328 000 | | 6 328 000 |
| XX 01 02 12 02 | Vidareutbildning för anställda vid delegationerna | 5 | 500 000 | | 500 000 |
| | Delsumma | | 6 828 000 | | 6 828 000 |
| | Artikel XX 01 02 — Delsumma | | 289 795 486 | | 289 795 486 |
| XX 01 03 | Utgifter för utrustning och tjänster kopplade till informations- och kommunikationsteknik, samt byggnader | | | | |
| XX 01 03 01 | Utgifter för utrustning och tjänster kopplade till informations- och kommunikationsteknik inom kommissionen | | | | |
| XX 01 03 01 03 | Infomations- och kommunikationsteknik – utrustning | 5 | 54 525 000 | | 54 525 000 |
| XX 01 03 01 04 | Infomations- och kommunikationsteknik – tjänster | 5 | 63 545 000 | | 63 545 000 |
| | Delsumma | | 118 070 000 | | 118 070 000 |
| XX 01 03 02 | Lokaler och övriga förvaltningsutgifter avseende personal från kommissionen vid unionens delegationer | | | | |
| XX 01 03 02 01 | Förvärv, hyra och därmed sammanhängande utgifter | 5 | 46 908 000 | | 46 908 000 |
| XX 01 03 02 02 | Utrustning, möbler, materiel och tjänster | 5 | 9 638 000 | | 9 638 000 |
| | Delsumma | | 56 546 000 | | 56 546 000 |
| | Artikel XX 01 03 — Delsumma | | 174 616 000 | | 174 616 000 |
| XX 01 05 | Utgifter för personal i aktiv tjänst (indirekta forskningsåtgärder) | | | | |
| XX 01 05 01 | Löner, bidrag och andra ersättningar för personal i aktiv tjänst (indirekta forskningsåtgärder) | 1.1 | 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |
| XX 01 05 02 | Extern personal (indirekta forskningsåtgärder) | 1.1 | 47 262 000 | | 47 262 000 |
| XX 01 05 03 | Andra administrativa utgifter (indirekta forskningsåtgärder) | 1.1 | 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |
| | Artikel XX 01 05 — Delsumma | | 324 744 000 | -22 969 000 | 301 775 000 |
| | Kapitel XX 01 — Totalt | | 2 773 458 486 | -22 969 000 | 2 750 489 486 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

XX 01

Administrativa utgifter för politikområden

XX 01 01

Utgifter för personal i aktiv tjänst inom olika politikområden

XX 01 01 01

Utgifter för personal i aktiv tjänst vid institutionen

XX 01 01 01 01

Löner, bidrag och andra ersättningar

5

1 835 168 000

1 835 168 000

XX 01 01 01 02

Kostnader och ersättningar vid rekrytering, förflyttningar och vid tjänstens upphörande

5

14 878 000

14 878 000

XX 01 01 01 03

Lönejusteringar

5

15 496 000

15 496 000

Delsumma

1 865 542 000

1 865 542 000

XX 01 01 02

Utgifter för personal från kommissionen i aktiv tjänst vid unionens delegationer

XX 01 01 02 01

Löner, bidrag och andra ersättningar

5

110 428 000

110 428 000

XX 01 01 02 02

Kostnader och ersättningar vid rekrytering, förflyttningar och vid tjänstens upphörande

5

7 462 000

7 462 000

XX 01 01 02 03

Anslag för att täcka eventuella lönejusteringar

5

871 000

871 000

Delsumma

118 761 000

118 761 000

Artikel XX 01 01 — Delsumma

1 984 303 000

1 984 303 000

XX 01 02

Extern personal och andra administrativa utgifter

XX 01 02 01

Extern personal som är knuten till institutionen

XX 01 02 01 01

Kontraktsanställd personal

5

66 373 486

66 373 486

XX 01 02 01 02

Inhyrd personal och tekniskt och administrativt stöd till olika verksamheter

5

23 545 000

23 545 000

XX 01 02 01 03

Nationella tjänstemän som anställs tillfälligt vid institutionen

5

39 727 000

39 727 000

Delsumma

129 645 486

129 645 486

XX 01 02 02

Extern personal från kommissionen vid unionens delegationer

XX 01 02 02 01

Löner till övriga anställda

5

7 619 000

7 619 000

XX 01 02 02 02

Utbildning av unga experter och nationella experter

5

2 300 000

2 300 000

XX 01 02 02 03

Kostnader för övriga anställda och betalning för övriga tjänster

5

256 000

256 000

Delsumma

10 175 000

10 175 000

XX 01 02 11

Andra administrativa utgifter för institutionen

XX 01 02 11 01

Utgifter för tjänsteresor och representation

5

56 391 000

56 391 000

XX 01 02 11 02

Kostnader för konferenser och möten

5

27 008 000

27 008 000

XX 01 02 11 03

Kommittémöten

5

12 863 000

12 863 000

XX 01 02 11 04

Studier och samråd

5

6 400 000

6 400 000

XX 01 02 11 05

Informations- och förvaltningssystem

5

26 985 000

26 985 000

XX 01 02 11 06

Vidareutbildning och kurser i arbetsledning

5

13 500 000

13 500 000

Delsumma

143 147 000

143 147 000

XX 01 02 12

Övriga förvaltningsutgifter avseende personal från kommissionen vid unionens delegationer

XX 01 02 12 01

Kostnader för tjänsteresor, konferenser och representation

5

6 328 000

6 328 000

XX 01 02 12 02

Vidareutbildning för anställda vid delegationerna

5

500 000

500 000

Delsumma

6 828 000

6 828 000

Artikel XX 01 02 — Delsumma

289 795 486

289 795 486

XX 01 03

Utgifter för utrustning och tjänster kopplade till informations- och kommunikationsteknik, samt byggnader

XX 01 03 01

Utgifter för utrustning och tjänster kopplade till informations- och kommunikationsteknik inom kommissionen

XX 01 03 01 03

Infomations- och kommunikationsteknik – utrustning

5

54 525 000

54 525 000

XX 01 03 01 04

Infomations- och kommunikationsteknik – tjänster

5

63 545 000

63 545 000

Delsumma

118 070 000

118 070 000

XX 01 03 02

Lokaler och övriga förvaltningsutgifter avseende personal från kommissionen vid unionens delegationer

XX 01 03 02 01

Förvärv, hyra och därmed sammanhängande utgifter

5

46 908 000

46 908 000

XX 01 03 02 02

Utrustning, möbler, materiel och tjänster

5

9 638 000

9 638 000

Delsumma

56 546 000

56 546 000

Artikel XX 01 03 — Delsumma

174 616 000

174 616 000

XX 01 05

Utgifter för personal i aktiv tjänst (indirekta forskningsåtgärder)

XX 01 05 01

Löner, bidrag och andra ersättningar för personal i aktiv tjänst (indirekta forskningsåtgärder)

1.1

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

XX 01 05 02

Extern personal (indirekta forskningsåtgärder)

1.1

47 262 000

47 262 000

XX 01 05 03

Andra administrativa utgifter (indirekta forskningsåtgärder)

1.1

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Artikel XX 01 05 — Delsumma

324 744 000

-22 969 000

301 775 000

Kapitel XX 01 — Totalt

2 773 458 486

-22 969 000

2 750 489 486

KAPITEL XX 01 — ADMINISTRATIVA UTGIFTER FÖR POLITIKOMRÅDEN

Artikel XX 01 05 — Utgifter för personal i aktiv tjänst (indirekta forskningsåtgärder)

Punkt XX 01 05 01 — Löner, bidrag och andra ersättningar för personal i aktiv tjänst (indirekta forskningsåtgärder)

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| 197 229 000 | -7 230 000 | 189 999 000 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

197 229 000

-7 230 000

189 999 000

Anmärkningar

Följande text är en gemensam anmärkning för alla de politikområden (näringsliv, energi och transport och rörlighet, forskning, informationssamhället och medier, utbildning och kultur samt energi) som ingår i indirekta åtgärder inom sjunde ramprogrammet för forskning.

Detta anslag täcker utgifter för personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna och innehar befattningar som är upptagna på de godkända tjänsteförteckningarna i samband med indirekta åtgärder i de nukleära och icke-nukleära programmen, inbegripet personal som tjänstgör vid unionens delegationer.

Dessa personalkostnader ska fördelas på följande sätt:

| Program | Anslag |
| --- | --- |
| Ramprogrammet nukleär del | 22 840 000 |
| Ramprogrammet icke-nukleär del | 167 159 000 |
| Totalt | 189 999 000 |

Program

Anslag

Ramprogrammet nukleär del

22 840 000

Ramprogrammet icke-nukleär del

167 159 000

Totalt

189 999 000

Eftaländernas bidrag enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 82 och protokoll nr 32, måste läggas till de anslag som tas upp under denna punkt. Dessa belopp – som härrör från Eftaländernas bidrag, vilka tas upp under artikel 6 3 0 i inkomstberäkningen – utgör inkomster som avsätts för särskilda ändamål enligt bestämmelserna i artikel 21.2 e–g i budgetförordningen, och medför avsättning av motsvarande anslag och användning av dessa enligt bilagan ”Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” till denna del i utgiftsberäkningen, som ingår i den allmänna budgeten.

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/970/Euratom av den 18 december 2006 om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 60).

Rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet ”Samarbete” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 86).

Rådets beslut 2006/972/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet ”Idéer” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 243).

Rådets beslut 2006/973/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet ”Människor” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 270).

Rådets beslut 2006/974/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet ”Kapacitet” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 299).

Rådets beslut 2006/976/Euratom av den 19 december 2006 om det särskilda programmet för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007–2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (EUT L 400, 30.12.2006, s. 404).

Rådets beslut 2012/93/Euratom av den 19 december 2011 om ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 25).

Rådets förordning (Euratom) nr 139/2012 av den 19 december 2011 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i Europeiska atomenergigemenskapens ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 1).

Rådets beslut 2012/94/Euratom av den 19 december 2011 om det särskilda program som ska genomföras genom indirekta åtgärder för genomförande av ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 33).

Punkt XX 01 05 03 — Andra administrativa utgifter (indirekta forskningsåtgärder)

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| 80 253 000 | -15 739 000 | 64 514 000 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

80 253 000

-15 739 000

64 514 000

Anmärkningar

Följande text är en gemensam anmärkning för alla de politikområden (näringsliv, energi och transport och rörlighet, forskning, informationssamhället och medier, utbildning och kultur samt energi) som ingår i indirekta åtgärder inom sjunde ramprogrammet för forskning.

Detta anslag är avsett att täcka övriga administrativa kostnader i samband med hela förvaltningen av forskning som bedrivs inom ramen för indirekta åtgärder i de nukleära och icke-nukleära programmen, inbegripet andra administrativa utgifter för personal som tjänstgör vid unionens delegationer.

Dessa personalkostnader ska fördelas på följande sätt:

| Program | Anslag |
| --- | --- |
| Ramprogrammet nukleär del | 10 984 000 |
| Ramprogrammet icke-nukleär del | 53 530 000 |
| Totalt | 64 514 000 |

Program

Anslag

Ramprogrammet nukleär del

10 984 000

Ramprogrammet icke-nukleär del

53 530 000

Totalt

64 514 000

Eftaländernas bidrag enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 82 och protokoll nr 32, måste läggas till de anslag som tas upp under denna punkt. Dessa belopp – som härrör från Eftaländernas bidrag, vilka tas upp under artikel 6 3 0 i inkomstberäkningen – utgör inkomster som avsätts för särskilda ändamål enligt bestämmelserna i artikel 21.2 e–g i budgetförordningen, och medför avsättning av motsvarande anslag och användning av dessa enligt bilagan ”Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” till denna del i utgiftsberäkningen, som ingår i den allmänna budgeten.

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/970/Euratom av den 18 december 2006 om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 60).

Rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet ”Samarbete” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 86).

Rådets beslut 2006/972/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet ”Idéer” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 243).

Rådets beslut 2006/973/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet ”Människor” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 270).

Rådets beslut 2006/974/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet ”Kapacitet” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 299).

Rådets beslut 2006/976/Euratom av den 19 december 2006 om det särskilda programmet för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007–2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (EUT L 400, 30.12.2006, s. 404).

Rådets beslut 2012/93/Euratom av den 19 december 2011 om ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 25).

Rådets förordning (Euratom) nr 139/2012 av den 19 december 2011 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i Europeiska atomenergigemenskapens ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 1).

Rådets beslut 2012/94/Euratom av den 19 december 2011 om det särskilda program som ska genomföras genom indirekta åtgärder för genomförande av ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 33).

AVDELNING 01 — EKONOMI OCH FINANS

Siffror

| Avdelning Kapitel | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 01 01 | Administrativa utgifter för politikområdet ekonomi och finans | 5 | 82 524 796 | 82 524 796 | | | 82 524 796 | 82 524 796 |
| 01 02 | Ekonomiska och monetära unionen | | 13 000 000 | 12 953 676 | | | 13 000 000 | 12 953 676 |
| 01 03 | Internationella ekonomiska och finansiella frågor | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| 01 04 | Finansiella transaktioner och instrument | | 365 610 000 | 276 532 610 | | | 365 610 000 | 276 532 610 |
| | Avdelning 01 — Totalt | | 555 684 796 | 428 350 972 | | -10 000 000 | 555 684 796 | 418 350 972 |

Avdelning Kapitel

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

01 01

Administrativa utgifter för politikområdet ekonomi och finans

5

82 524 796

82 524 796

82 524 796

82 524 796

01 02

Ekonomiska och monetära unionen

13 000 000

12 953 676

13 000 000

12 953 676

01 03

Internationella ekonomiska och finansiella frågor

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

01 04

Finansiella transaktioner och instrument

365 610 000

276 532 610

365 610 000

276 532 610

Avdelning 01 — Totalt

555 684 796

428 350 972

-10 000 000

555 684 796

418 350 972

KAPITEL 01 03 — INTERNATIONELLA EKONOMISKA OCH FINANSIELLA FRÅGOR

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 01 03 | Internationella ekonomiska och finansiella frågor | | | | | | | |
| 01 03 01 | Kapitalplacering i internationella finansinstitut | | | | | | | |
| 01 03 01 01 | Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling – Tillhandahållande av de inbetalda andelarna av det tecknade kapitalet | 4 | — | — | | | — | — |
| 01 03 01 02 | Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling — Infordringsbar del av det tecknade kapitalet | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Artikel 01 03 01 — Delsumma | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 01 03 02 | Makroekonomiskt stöd | 4 | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |
| | Kapitel 01 03 — Totalt | | 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

01 03

Internationella ekonomiska och finansiella frågor

01 03 01

Kapitalplacering i internationella finansinstitut

01 03 01 01

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling – Tillhandahållande av de inbetalda andelarna av det tecknade kapitalet

4

—

—

—

—

01 03 01 02

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling — Infordringsbar del av det tecknade kapitalet

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Artikel 01 03 01 — Delsumma

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

01 03 02

Makroekonomiskt stöd

4

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Kapitel 01 03 — Totalt

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Artikel 01 03 02 — Makroekonomiskt stöd

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 94 550 000 | 56 339 890 | | -10 000 000 | 94 550 000 | 46 339 890 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

94 550 000

56 339 890

-10 000 000

94 550 000

46 339 890

Anmärkningar

Detta exceptionella stöd syftar till att lindra de problem med finanserna som vissa tredjeländer får i samband med makroekonomiska svårigheter som yttrar sig i underskott i betalningsbalansen och/eller allvarliga obalanser i budgeten.

Stödet är direkt avhängigt av att mottagarländerna vidtar åtgärder för makroekonomisk stabilisering och strukturanpassning. Unionens åtgärder ska i regel komplettera Internationella valutafondens åtgärder och samordnas med övriga bilaterala givare.

Kommissionen ska informera budgetmyndigheten två gånger per år om den makroekonomiska situationen i de mottagande länderna samt årligen lägga fram en utförlig rapport om genomförandet av detta stöd.

Detta anslag ska också användas för att täcka finansiering av återuppbyggnadsarbetet i Georgien i de områden som drabbades av konflikten med Ryssland. Syftet med åtgärderna ska i första hand vara att skapa stabilitet på det makroekonomiska planet i landet. Beslut om den totala finansiella tilldelningen för stödet fattades 2008 vid en internationell givarkonferens.

Rättslig grund

Rådets beslut 2006/880/EG av den 30 november 2006 om exceptionellt ekonomiskt stöd från gemenskapen till Kosovo (EUT L 339, 6.12.2006, s. 36).

Rådets beslut 2007/860/EG av den 10 december 2007 om gemenskapens makroekonomiska stöd till Libanon (EUT L 337, 21.12.2007, s. 111).

Rådets beslut 2009/889/EG av den 30 november 2009 om makroekonomiskt stöd till Georgien (EUT L 320, 5.12.2009, s. 1).

Rådets beslut 2009/890/EG av den 30 november 2009 om makroekonomiskt stöd till Armenien (EUT L 320, 5.12.2009, s. 3).

Europaparlamentets och rådets beslut 938/2010/EU av den 20 oktober 2010 om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (EUT L 277, 21.10.2010, s. 1).

AVDELNING 04 — SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK

Siffror

| Avdelning Kapitel | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 04 01 | Administrativa utgifter för politikområdet sysselsättning och socialpolitik | | 94 756 546 | 94 756 546 | | | 94 756 546 | 94 756 546 |
| 04 02 | Europeiska socialfonden | 1 | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 | | | 11 804 862 310 | 13 358 557 851 |
| 04 03 | Arbeta i Europa – Social dialog och rörlighet | 1 | 79 097 000 | 58 354 054 | | | 79 097 000 | 58 354 054 |
| 04 04 | Sysselsättning, social solidaritet och jämställdhet | 1 | 122 286 000 | 108 376 020 | | | 122 286 000 | 108 376 020 |
| 04 05 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| 04 06 | Instrumentet för stöd inför anslutningen – Utveckling av mänskliga resurser | 4 | 113 157 077 | 65 152 574 | | | 113 157 077 | 65 152 574 |
| | Avdelning 04 — Totalt | | 12 214 158 933 | 13 743 651 206 | | -13 116 000 | 12 214 158 933 | 13 730 535 206 |

Avdelning Kapitel

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

04 01

Administrativa utgifter för politikområdet sysselsättning och socialpolitik

94 756 546

94 756 546

94 756 546

94 756 546

04 02

Europeiska socialfonden

1

11 804 862 310

13 358 557 851

11 804 862 310

13 358 557 851

04 03

Arbeta i Europa – Social dialog och rörlighet

1

79 097 000

58 354 054

79 097 000

58 354 054

04 04

Sysselsättning, social solidaritet och jämställdhet

1

122 286 000

108 376 020

122 286 000

108 376 020

04 05

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

04 06

Instrumentet för stöd inför anslutningen – Utveckling av mänskliga resurser

4

113 157 077

65 152 574

113 157 077

65 152 574

Avdelning 04 — Totalt

12 214 158 933

13 743 651 206

-13 116 000

12 214 158 933

13 730 535 206

KAPITEL 04 05 — EUROPEISKA FONDEN FÖR JUSTERING FÖR GLOBALISERINGSEFFEKTER

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 04 05 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | | | | | | | |
| 04 05 01 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 1.1 | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |
| | Kapitel 04 05 — Totalt | | p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

04 05

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

04 05 01

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

1.1

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Kapitel 04 05 — Totalt

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Artikel 04 05 01 — Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| p.m. | 58 454 161 | | -13 116 000 | p.m. | 45 338 161 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

p.m.

58 454 161

-13 116 000

p.m.

45 338 161

Anmärkningar

Detta anslag är avsett att täcka Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, så att unionen ska kunna ge tillfälligt och riktat stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln på grund av globaliseringen, om denna arbetslöshet har betydande negativa konsekvenser för den regionala eller lokala ekonomin. För ansökningar som lämnas in före den 31 december 2011 får det också användas för stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa som ett direkt resultat av den globala ekonomiska krisen.

Högst 500 000 000 EUR per år ska kunna utbetalas ur fonden.

Syftet med denna reserv är i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 att ge ytterligare tillfälligt stöd till arbetstagare som drabbats till följd av genomgripande strukturförändringar i världshandeln och att hjälpa dem att finna ett nytt arbete.

Fondens insatser bör komplettera Europeiska socialfondens verksamhet. Det får inte förekomma någon dubbel finansiering från dessa instrument.

Villkoren för att föra in anslag i denna reserv och för att ta ut medel från fonden anges i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 och i artikel 12 i förordning (EG) nr 1927/2006.

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EUT L 406, 30.12.2006, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 546/2009 av den 18 juni 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EUT L 167, 29.6.2009, s. 26).

Referensrättsakter

Interinstitutionellt avtal av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (EUT C 139, 14.6.2006, s. 1).

AVDELNING 05 — JORDBRUK OCH LANDSBYGDENS UTVECKLING

Siffror

| Avdelning Kapitel | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 05 01 | Administrativa utgifter för politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling | | 133 234 504 | 133 234 504 | | | 133 234 504 | 133 234 504 |
| 05 02 | Interventioner på jordbruksområdet | 2 | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 | | | 2 773 440 000 | 2 772 526 798 |
| 05 03 | Direktstöd | 2 | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 | | | 40 931 900 000 | 40 931 900 000 |
| 05 04 | Landsbygdens utveckling | 2 | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 | | | 14 804 955 797 | 13 022 586 520 |
| 05 05 | Föranslutningsåtgärder inom jordbruk och landsbygdsutveckling | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| 05 06 | Internationella aspekter av politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling | 4 | 6 629 000 | 5 069 602 | | | 6 629 000 | 5 069 602 |
| 05 07 | Revision av jordbruksutgifter | 2 | -84 900 000 | -84 900 000 | | | -84 900 000 | -84 900 000 |
| 05 08 | Strategiska frågor och samordning av politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling | 2 | 27 307 342 | 33 470 205 | | | 27 307 342 | 33 470 205 |
| | Avdelning 05 — Totalt | | 58 851 894 643 | 56 895 357 629 | | -32 331 335 | 58 851 894 643 | 56 863 026 294 |

Avdelning Kapitel

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

05 01

Administrativa utgifter för politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling

133 234 504

133 234 504

133 234 504

133 234 504

05 02

Interventioner på jordbruksområdet

2

2 773 440 000

2 772 526 798

2 773 440 000

2 772 526 798

05 03

Direktstöd

2

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

40 931 900 000

05 04

Landsbygdens utveckling

2

14 804 955 797

13 022 586 520

14 804 955 797

13 022 586 520

05 05

Föranslutningsåtgärder inom jordbruk och landsbygdsutveckling

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

05 06

Internationella aspekter av politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling

4

6 629 000

5 069 602

6 629 000

5 069 602

05 07

Revision av jordbruksutgifter

2

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

-84 900 000

05 08

Strategiska frågor och samordning av politikområdet jordbruk och landsbygdens utveckling

2

27 307 342

33 470 205

27 307 342

33 470 205

Avdelning 05 — Totalt

58 851 894 643

56 895 357 629

-32 331 335

58 851 894 643

56 863 026 294

KAPITEL 05 05 — FÖRANSLUTNINGSÅTGÄRDER INOM JORDBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLING

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 05 05 | Föranslutningsåtgärder inom jordbruk och landsbygdsutveckling | | | | | | | |
| 05 05 01 | Särskilt anslutningsprogram för jordbruk och landsbygdsutveckling (Sapard) – Slutförande av tidigare åtgärder | | | | | | | |
| 05 05 01 01 | Sapard-instrumentet inför anslutningen – Slutförande av programmet (2000–2006) | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 01 02 | Sapard-instrumentet inför anslutningen – Slutförande av föranslutningsstöd till åtta ansökarländer | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Artikel 05 05 01 — Delsumma | | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 05 05 02 | Instrument för föranslutningsstöd för landsbygdsutveckling (Ipard) | 4 | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |
| | Kapitel 05 05 — Totalt | | 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

05 05

Föranslutningsåtgärder inom jordbruk och landsbygdsutveckling

05 05 01

Särskilt anslutningsprogram för jordbruk och landsbygdsutveckling (Sapard) – Slutförande av tidigare åtgärder

05 05 01 01

Sapard-instrumentet inför anslutningen – Slutförande av programmet (2000–2006)

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 01 02

Sapard-instrumentet inför anslutningen – Slutförande av föranslutningsstöd till åtta ansökarländer

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Artikel 05 05 01 — Delsumma

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

05 05 02

Instrument för föranslutningsstöd för landsbygdsutveckling (Ipard)

4

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Kapitel 05 05 — Totalt

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Artikel 05 05 02 — Instrument för föranslutningsstöd för landsbygdsutveckling (Ipard)

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 259 328 000 | 81 470 000 | | -32 331 335 | 259 328 000 | 49 138 665 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

259 328 000

81 470 000

-32 331 335

259 328 000

49 138 665

Anmärkningar

Detta anslag är avsett att täcka unionens stöd till de kandidatländer som omfattas av instrumentet inför anslutningen och som i allt större grad anpassat sig till unionens normer och politik, inklusive unionens regelverk om så är lämpligt, och som siktar på medlemskap. Landsbygdsutvecklingen ska ge stöd till länder i deras förberedelser för genomförandet och förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken, åtgärder för att rätta sig efter unionens strukturer och unionsfinansierade landsbygdsutvecklingsprogram efter anslutningen.

Rättslig grund

Rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (EUT L 210, 31.7.2006, s. 82).

AVDELNING 06 — TRANSPORT OCH RÖRLIGHET

Siffror

| Avdelning Kapitel | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 06 01 | Administrativa utgifter inom politikområdet transport och rörlighet | | 68 011 011 | 68 011 011 | | | 68 011 011 | 68 011 011 |
| 06 02 | Inlands-, luft- och sjötransport | 1 | 201 808 724 | 151 320 581 | | | 201 808 724 | 151 320 581 |
| 06 03 | Transeuropeiska nät | 1 | 1 410 000 000 | 721 545 956 | | | 1 410 000 000 | 721 545 956 |
| 06 06 | Forskning om transport | 1 | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |
| | Avdelning 06 — Totalt | | 1 740 800 530 | 983 961 494 | | 12 457 557 | 1 740 800 530 | 996 419 051 |

Avdelning Kapitel

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

06 01

Administrativa utgifter inom politikområdet transport och rörlighet

68 011 011

68 011 011

68 011 011

68 011 011

06 02

Inlands-, luft- och sjötransport

1

201 808 724

151 320 581

201 808 724

151 320 581

06 03

Transeuropeiska nät

1

1 410 000 000

721 545 956

1 410 000 000

721 545 956

06 06

Forskning om transport

1

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Avdelning 06 — Totalt

1 740 800 530

983 961 494

12 457 557

1 740 800 530

996 419 051

KAPITEL 06 06 — FORSKNING OM TRANSPORT

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 06 06 | Forskning om transport | | | | | | | |
| 06 06 02 | Forskning om transport (inklusive flygteknik) | | | | | | | |
| 06 06 02 01 | Forskning om transport (inklusive flygteknik) | 1.1 | p.m. | 10 542 392 | | | p.m. | 10 542 392 |
| 06 06 02 02 | Forskning om transport (inbegripet flygteknik) – Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas | 1.1 | 2 656 000 | 2 305 982 | | | 2 656 000 | 2 305 982 |
| 06 06 02 03 | Det gemensamma Sesar-företaget | 1.1 | 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |
| | Artikel 06 06 02 — Delsumma | | 60 980 795 | 42 500 948 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 54 958 505 |
| 06 06 04 | Anslag som härrör från bidrag från tredje part (utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) till forskning och teknisk utveckling | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 06 06 05 | Slutförande av tidigare program | | | | | | | |
| 06 06 05 01 | Slutförande av program (från före 2003) | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 06 06 05 02 | Slutförande av Europeiska gemenskapens sjätte ramprogram (2003–2006) | 1.1 | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Artikel 06 06 05 — Delsumma | | — | 582 998 | | | — | 582 998 |
| | Kapitel 06 06 — Totalt | | 60 980 795 | 43 083 946 | | 12 457 557 | 60 980 795 | 55 541 503 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

06 06

Forskning om transport

06 06 02

Forskning om transport (inklusive flygteknik)

06 06 02 01

Forskning om transport (inklusive flygteknik)

1.1

p.m.

10 542 392

p.m.

10 542 392

06 06 02 02

Forskning om transport (inbegripet flygteknik) – Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas

1.1

2 656 000

2 305 982

2 656 000

2 305 982

06 06 02 03

Det gemensamma Sesar-företaget

1.1

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Artikel 06 06 02 — Delsumma

60 980 795

42 500 948

12 457 557

60 980 795

54 958 505

06 06 04

Anslag som härrör från bidrag från tredje part (utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) till forskning och teknisk utveckling

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

06 06 05

Slutförande av tidigare program

06 06 05 01

Slutförande av program (från före 2003)

1.1

—

p.m.

—

p.m.

06 06 05 02

Slutförande av Europeiska gemenskapens sjätte ramprogram (2003–2006)

1.1

—

582 998

—

582 998

Artikel 06 06 05 — Delsumma

—

582 998

—

582 998

Kapitel 06 06 — Totalt

60 980 795

43 083 946

12 457 557

60 980 795

55 541 503

Anmärkningar

Dessa anmärkningar gäller samtliga budgetposter i detta kapitel.

Dessa anslag kommer att användas till Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration, vilket omfattar perioden 2007–2013.

Det kommer att genomföras i linje med de allmänna målen i artikel 179 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för att bidra till inrättandet av ett kunskapssamhälle grundat på det europeiska området för forskningsverksamhet. Det ska främja transnationellt samarbete på alla nivåer inom unionen, öka den europeiska forskningens dynamik, kreativitet och spetskompetens till kunskapens framkant, stärka de kvantitativa och kvalitativa aspekterna av mänskliga resurser inom europeisk forskning och teknik samt höja kapaciteten för forskning och innovation i hela Europa och se till att den utnyttjas på bästa möjliga sätt.

Anslagen ska också täcka följande: kostnader för möten, konferenser, workshoppar och seminarier på hög vetenskaplig eller teknisk nivå som är av europeiskt intresse och som kommissionen arrangerar; finansiering av analyser och utvärderingar på hög vetenskaplig eller teknisk nivå som genomförs på unionens uppdrag för att utforska nya forskningsområden som lämpar sig för unionsinsatser, särskilt inom ramen för det europeiska området för forskningsverksamhet; och åtgärder för uppföljning eller spridning av programmens resultat, även beträffande åtgärder som genomförs inom ramen för föregående ramprogram.

De ska även täcka administrativa utgifter, bland annat följande: utgifter för fast anställd och tillfällig personal, utgifter för information och publikationer, administrativa och tekniska funktioner och vissa andra utgifter för intern infrastruktur som berör uppnåendet av de mål som fastställts för den åtgärd i vilka de ingår, inbegripet åtgärder och initiativ som behövs för förberedelse och övervakning av unionens strategi för forskning och teknisk utveckling.

För vissa åtgärder inom det europeiska samarbetet inom vetenskaplig och teknisk forskning har man planerat ett deltagande från tredjeländer eller från institut i tredjeländer. Detta eventuella ekonomiska bidrag kommer att föras upp under punkterna 6 0 1 3 och 6 0 1 5 i inkomstberäkningen och kan leda till att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21 i budgetförordningen.

Intäkter från länder som deltar i det europeiska samarbetet inom vetenskaplig och teknisk forskning kommer att föras upp i punkt 6 0 1 6 i inkomstberäkningen och kan leda till att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21 i budgetförordningen.

Eventuella inkomster från kandidatländernas eller, i tillämpliga fall, de potentiella kandidatländernas på västra Balkan deltagande i unionsprogram som tas upp under punkt 6 0 3 1 i inkomstberäkningen kan leda till att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21.2 e–g i budgetförordningen.

Eventuella intäkter från bidrag från tredjelands organisationer tas upp under punkt 6 0 3 3 i inkomstberäkningen och kan leda till att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21 i budgetförordningen.

De ytterligare anslagen ska tas upp i artikel 06 06 04.

Artikel 06 06 02 — Forskning om transport (inklusive flygteknik)

Punkt 06 06 02 03 — Det gemensamma Sesar-företaget

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 58 324 795 | 29 652 574 | | 12 457 557 | 58 324 795 | 42 110 131 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

58 324 795

29 652 574

12 457 557

58 324 795

42 110 131

Anmärkningar

Detta anslag är avsett att täcka Sesar-programmets utvecklingsfas för genomförande av den tekniska komponenten av politiken om gemensamt europeiskt luftrum (Sesar), däribland gemensamma Sesar-företagets funktion.

Eftastaternas bidrag enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 82 och protokoll nr 32, måste läggas till de anslag som tas upp i denna punkt. Dessa bidrag från Eftastaterna, som tas upp i artikel 6 3 0 i inkomstberäkningen, utgör inkomster som avsätts för att täcka särskilda utgifter enligt artikel 21.2 e–g i budgetförordningen och medför avsättning av motsvarande anslag och användning av dessa enligt bilagan ”Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” till denna del i utgiftsberäkningen i detta avsnitt, som ingår i den allmänna budgeten.

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (EUT L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 86).

Rådets förordning (EG) nr 219/2007 av den 27 februari 2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (Sesar) (EUT L 64, 2.3.2007, s. 1).

Rådets förordning (EG) nr 1361/2008 av den 16 december 2008 om ändring av förordning (EG) nr 219/2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (Sesar) (EUT L 352, 31.12.2008, s. 12).

AVDELNING 08 — FORSKNING

Siffror

| Avdelning Kapitel | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 08 01 | Administrativa utgifter för politikområdet forskning | | 346 871 798 | 346 871 798 | -26 884 000 | -26 884 000 | 319 987 798 | 319 987 798 |
| 08 02 | Samarbete – Hälsa | 1 | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |
| 08 03 | Samarbete – Livsmedel, jordbruk och fiske samt bioteknik | 1 | 363 076 419 | 323 404 000 | | | 363 076 419 | 323 404 000 |
| 08 04 | Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik | 1 | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |
| 08 05 | Samarbete – Energi | 1 | 218 718 047 | 165 048 655 | | | 218 718 047 | 165 048 655 |
| 08 06 | Samarbete – Miljö (inbegripet klimatförändring) | 1 | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |
| 08 07 | Samarbete – Transport (inbegripet flygteknik) | 1 | 560 200 746 | 444 884 572 | | | 560 200 746 | 444 884 572 |
| 08 08 | Samarbete – Samhällsvetenskap och humaniora | 1 | 112 677 988 | 67 955 934 | | | 112 677 988 | 67 955 934 |
| 08 09 | Samarbete – Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF) | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 08 10 | Idéer | 1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| 08 12 | Kapacitet – Forskningsinfrastruktur | 1 | 74 993 775 | 128 562 844 | | | 74 993 775 | 128 562 844 |
| 08 13 | Kapacitet – Forskning till förmån för små och medelstora företag | 1 | 274 436 455 | 236 286 122 | | | 274 436 455 | 236 286 122 |
| 08 14 | Kapacitet – Kunskapsregioner | 1 | 27 351 639 | 19 269 599 | | | 27 351 639 | 19 269 599 |
| 08 15 | Kapacitet – Forskningspotential | 1 | 74 266 567 | 56 254 471 | | | 74 266 567 | 56 254 471 |
| 08 16 | Kapacitet – Vetenskapen i samhället | 1 | 63 656 771 | 40 164 131 | | | 63 656 771 | 40 164 131 |
| 08 17 | Kapacitet – Internationellt samarbete | 1 | 39 858 805 | 27 329 402 | | | 39 858 805 | 27 329 402 |
| 08 18 | Kapacitet — Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF) | 1 | 50 221 512 | 50 237 726 | | | 50 221 512 | 50 237 726 |
| 08 19 | Kapacitet – Stöd till sammanhållen utveckling av forskningspolitiken | 1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| 08 20 | Euratom – Fusionsenergi | 1 | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |
| 08 21 | Euratom – Kärnklyvning och strålskydd | 1 | 56 086 380 | 54 244 745 | | | 56 086 380 | 54 244 745 |
| 08 22 | Slutförande av tidigare ramprogram och andra verksamheter | 1 | p.m. | 31 815 789 | | | p.m. | 31 815 789 |
| 08 23 | Forskningsprogram under Kol- och stålforskningsfonden | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Avdelning 08 — Totalt | | 6 901 336 033 | 5 231 942 972 | -26 884 000 | - 233 072 948 | 6 874 452 033 | 4 998 870 024 |

Avdelning Kapitel

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

08 01

Administrativa utgifter för politikområdet forskning

346 871 798

346 871 798

-26 884 000

-26 884 000

319 987 798

319 987 798

08 02

Samarbete – Hälsa

1

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

08 03

Samarbete – Livsmedel, jordbruk och fiske samt bioteknik

1

363 076 419

323 404 000

363 076 419

323 404 000

08 04

Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

1

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

08 05

Samarbete – Energi

1

218 718 047

165 048 655

218 718 047

165 048 655

08 06

Samarbete – Miljö (inbegripet klimatförändring)

1

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

08 07

Samarbete – Transport (inbegripet flygteknik)

1

560 200 746

444 884 572

560 200 746

444 884 572

08 08

Samarbete – Samhällsvetenskap och humaniora

1

112 677 988

67 955 934

112 677 988

67 955 934

08 09

Samarbete – Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF)

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

08 10

Idéer

1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

08 12

Kapacitet – Forskningsinfrastruktur

1

74 993 775

128 562 844

74 993 775

128 562 844

08 13

Kapacitet – Forskning till förmån för små och medelstora företag

1

274 436 455

236 286 122

274 436 455

236 286 122

08 14

Kapacitet – Kunskapsregioner

1

27 351 639

19 269 599

27 351 639

19 269 599

08 15

Kapacitet – Forskningspotential

1

74 266 567

56 254 471

74 266 567

56 254 471

08 16

Kapacitet – Vetenskapen i samhället

1

63 656 771

40 164 131

63 656 771

40 164 131

08 17

Kapacitet – Internationellt samarbete

1

39 858 805

27 329 402

39 858 805

27 329 402

08 18

Kapacitet — Finansieringsinstrumentet för riskdelning (RSFF)

1

50 221 512

50 237 726

50 221 512

50 237 726

08 19

Kapacitet – Stöd till sammanhållen utveckling av forskningspolitiken

1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

08 20

Euratom – Fusionsenergi

1

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

08 21

Euratom – Kärnklyvning och strålskydd

1

56 086 380

54 244 745

56 086 380

54 244 745

08 22

Slutförande av tidigare ramprogram och andra verksamheter

1

p.m.

31 815 789

p.m.

31 815 789

08 23

Forskningsprogram under Kol- och stålforskningsfonden

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Avdelning 08 — Totalt

6 901 336 033

5 231 942 972

-26 884 000

- 233 072 948

6 874 452 033

4 998 870 024

Anmärkningar

Dessa anmärkningar gäller samtliga budgetposter inom denna avdelning (med undantag för kapitel 08 22).

Dessa anslag ska utnyttjas enligt bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (EUT L 391, 30.12.2006, s. 1), samt bestämmelserna i rådets förordning (Euratom) nr 1908/2006 av den 19 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i Europeiska atomenergigemenskapens sjunde ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2007–2011) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 1).

För alla anslag i denna avdelning ska den definition av små och medelstora företag som används för horisontella specifika program för små och medelstora företag gälla. Enligt denna definition är stödberättigade små och medelstora företag en juridisk person som uppfyller den definition av små och medelstora företag som fastställs i kommissionens rekommendation 2003/361/EG, men omfattar inte forskningscentrum, forskningsinstitut, organisationer som kontrakteras för forskning eller konsultfirmor. All forskningsverksamhet inom ramen för sjunde ramprogrammet ska bedrivas med beaktande av grundläggande etiska principer (i enlighet med artikel 6.1 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration [2007–2013] [EUT L 412, 30.12.2006, s. 1]). Även kraven angående djurs välbefinnande ska beaktas. Detta inkluderar särskilt de principer som räknas upp i artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Särskild hänsyn ska tas till behovet av att stärka kvinnans ställning och roll inom vetenskap och forskning.

Anslagen under dessa artiklar och punkter ska också täcka följande: kostnader för möten, konferenser, workshoppar och seminarier på hög vetenskaplig eller teknisk nivå som är av europeiskt intresse och som kommissionen arrangerar, finansiering av analyser och utvärderingar på hög vetenskaplig eller teknisk nivå som genomförs på unionens uppdrag för att utforska nya forskningsområden som lämpar sig för unionsinsatser (bland annat inom ramen för det europeiska området för forskningsverksamhet) och åtgärder för uppföljning eller spridning av programmens resultat (även beträffande åtgärder som genomförs inom ramen för föregående ramprogram).

De ska även täcka administrativa utgifter, bland annat följande: utgifter för fast anställd och tillfällig personal, utgifter för information och publikationer, administrativa och tekniska funktioner, samt vissa andra utgifter för intern infrastruktur som berör uppnåendet av de mål som fastställts för den åtgärd i vilka de ingår, inbegripet åtgärder och initiativ som behövs för förberedelse och övervakning av unionens strategi för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

Intäkter från samarbete mellan Europeiska atomenergigemenskapen och Schweiz eller det multilaterala Europeiska fusionssamarbetet kommer att föras upp under punkterna 6 0 1 1 och 6 0 1 2 i inkomstberäkningen och kan föranleda att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21 i budgetförordningen.

För vissa åtgärder inom det europeiska samarbetet inom vetenskaplig och teknisk forskning har man planerat ett deltagande från tredjeländer eller från organisationer i tredjeländer. Detta eventuella ekonomiska bidrag kommer att föras upp under punkterna 6 0 1 3 och 6 0 1 5 i inkomstberäkningen och kan föranleda att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21 i budgetförordningen.

Intäkter från länder som deltar i det europeiska samarbetet inom vetenskaplig och teknisk forskning kommer att föras upp under punkt 6 0 1 6 i inkomstberäkningen och kan föranleda att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21 i budgetförordningen.

Eventuella inkomster som härrör från att kandidatländerna eller länderna på västra Balkan deltar i unionsprogram och som tas upp under punkt 6 0 3 1 i inkomstberäkningen kan föranleda att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21.2 e–g i budgetförordningen.

Eventuella inkomster som härrör från att externa organ deltar i unionsverksamhet som tas upp under punkt 6 0 3 3 i inkomstberäkningen kan föranleda att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21 i budgetförordningen.

De ytterligare anslagen ska tas upp i artikel 08 22 04.

För att kunna uppnå målet på 15 % deltagande av små och medelstora företag i projekt som finansieras genom dessa anslag, såsom fastställts i beslut nr 1982/2006/EG, krävs det mer specifika åtgärder. Projekt som är stödberättigade inom ramen för de specifika programmen för små och medelstora företag kan få stöd inom ramen för de tematiska programmen, om de uppfyller nödvändiga (tematiska) krav.

KAPITEL 08 01 — ADMINISTRATIVA UTGIFTER FÖR POLITIKOMRÅDET FORSKNING

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 08 01 | Administrativa utgifter för politikområdet forskning | | | | |
| 08 01 01 | Utgifter avseende personal i aktiv tjänst inom politikområdet forskning | 5 | 8 879 594 | | 8 879 594 |
| 08 01 02 | Extern personal och andra administrativa utgifter för politikområdet forskning | | | | |
| 08 01 02 01 | Extern personal | 5 | 265 716 | | 265 716 |
| 08 01 02 11 | Andra administrativa utgifter | 5 | 394 554 | | 394 554 |
| | Artikel 08 01 02 — Delsumma | | 660 270 | | 660 270 |
| 08 01 03 | Utgifter avseende utrustning och tjänster för informations- och kommunikationsteknik inom politikområdet forskning | 5 | 561 934 | | 561 934 |
| 08 01 04 | Stödutgifter för åtgärder för politikområdet forskning | | | | |
| 08 01 04 30 | Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet | 1.1 | 39 000 000 | | 39 000 000 |
| 08 01 04 31 | Genomförandeorganet för forskning | 1.1 | 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |
| 08 01 04 40 | Europeiska gemensamma företaget för Iter – Fusionsenergi – Administrativa utgifter | 1.1 | 39 390 000 | | 39 390 000 |
| | Artikel 08 01 04 — Delsumma | | 127 690 000 | -3 915 000 | 123 775 000 |
| 08 01 05 | Stödutgifter för åtgärder inom politikområdet forskning | | | | |
| 08 01 05 01 | Utgifter avseende personal för forskning | 1.1 | 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |
| 08 01 05 02 | Extern personal för forskning | 1.1 | 26 287 000 | | 26 287 000 |
| 08 01 05 03 | Andra administrativa utgifter för forskning | 1.1 | 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |
| | Artikel 08 01 05 — Delsumma | | 209 080 000 | -22 969 000 | 186 111 000 |
| | Kapitel 08 01 — Totalt | | 346 871 798 | -26 884 000 | 319 987 798 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

08 01

Administrativa utgifter för politikområdet forskning

08 01 01

Utgifter avseende personal i aktiv tjänst inom politikområdet forskning

5

8 879 594

8 879 594

08 01 02

Extern personal och andra administrativa utgifter för politikområdet forskning

08 01 02 01

Extern personal

5

265 716

265 716

08 01 02 11

Andra administrativa utgifter

5

394 554

394 554

Artikel 08 01 02 — Delsumma

660 270

660 270

08 01 03

Utgifter avseende utrustning och tjänster för informations- och kommunikationsteknik inom politikområdet forskning

5

561 934

561 934

08 01 04

Stödutgifter för åtgärder för politikområdet forskning

08 01 04 30

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet

1.1

39 000 000

39 000 000

08 01 04 31

Genomförandeorganet för forskning

1.1

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

08 01 04 40

Europeiska gemensamma företaget för Iter – Fusionsenergi – Administrativa utgifter

1.1

39 390 000

39 390 000

Artikel 08 01 04 — Delsumma

127 690 000

-3 915 000

123 775 000

08 01 05

Stödutgifter för åtgärder inom politikområdet forskning

08 01 05 01

Utgifter avseende personal för forskning

1.1

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

08 01 05 02

Extern personal för forskning

1.1

26 287 000

26 287 000

08 01 05 03

Andra administrativa utgifter för forskning

1.1

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

Artikel 08 01 05 — Delsumma

209 080 000

-22 969 000

186 111 000

Kapitel 08 01 — Totalt

346 871 798

-26 884 000

319 987 798

Artikel 08 01 04 — Stödutgifter för åtgärder för politikområdet forskning

Punkt 08 01 04 31 — Genomförandeorganet för forskning

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| 49 300 000 | -3 915 000 | 45 385 000 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

49 300 000

-3 915 000

45 385 000

Anmärkningar

Detta anslag är avsett att täcka de administrationskostnader för genomförandeorganet för forskning som uppkommer med anledning av organets roll i förvaltningen av vissa områden av de särskilda programmen Människor, Kapacitet och Samarbete på forskningsområdet.

Beloppen från Eftaländernas bidrag enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 82 och protokoll nr 32, måste läggas till de anslag som tas upp under denna punkt. Dessa belopp – som härrör från Eftaländernas bidrag, vilka tas upp under artikel 6 3 0 i inkomstberäkningen – utgör inkomster som avsätts för att täcka särskilda utgifter enligt bestämmelserna i artikel 21.2 e–g i budgetförordningen, och medför avsättning av motsvarande anslag och användning av dessa enligt bilagan ”Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” till denna del i utgiftsberäkningen, som ingår i den allmänna budgeten.

Genomförandeorganets tjänsteförteckning återfinns i delen ”Personal” i avsnitt III – Kommissionen (volym 3).

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (EUT L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 86).

Rådets beslut 2006/973/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Människor för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 272).

Rådets beslut 2006/974/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Kapacitet för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 299).

Referensrättsakter

Kommissionens beslut 2008/46/EG av den 14 december 2007 om inrättande av genomförandeorganet för forskning för förvaltningen av vissa områden av de särskilda gemenskapsprogrammen människor, kapaciteter och samarbete på forskningsområdet i enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 (EUT L 11, 15.1.2008, s. 9).

Artikel 08 01 05 — Stödutgifter för åtgärder inom politikområdet forskning

Punkt 08 01 05 01 — Utgifter avseende personal för forskning

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| 127 793 000 | -7 230 000 | 120 563 000 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

127 793 000

-7 230 000

120 563 000

Punkt 08 01 05 03 — Andra administrativa utgifter för forskning

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| 55 000 000 | -15 739 000 | 39 261 000 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

55 000 000

-15 739 000

39 261 000

KAPITEL 08 02 — SAMARBETE – HÄLSA

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 08 02 | Samarbete – Hälsa | | | | | | | |
| 08 02 01 | Samarbete – Hälsa | 1.1 | 799 767 530 | 737 750 113 | | | 799 767 530 | 737 750 113 |
| 08 02 02 | Samarbete – Hälsa – Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel | 1.1 | 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |
| 08 02 03 | Samarbete – Hälsa – Stödutgifter för det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel | 1.1 | 4 240 000 | 4 190 897 | | | 4 240 000 | 4 190 897 |
| | Kapitel 08 02 — Totalt | | 1 011 075 530 | 842 660 918 | | 17 980 852 | 1 011 075 530 | 860 641 770 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

08 02

Samarbete – Hälsa

08 02 01

Samarbete – Hälsa

1.1

799 767 530

737 750 113

799 767 530

737 750 113

08 02 02

Samarbete – Hälsa – Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel

1.1

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

08 02 03

Samarbete – Hälsa – Stödutgifter för det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel

1.1

4 240 000

4 190 897

4 240 000

4 190 897

Kapitel 08 02 — Totalt

1 011 075 530

842 660 918

17 980 852

1 011 075 530

860 641 770

Artikel 08 02 02 — Samarbete – Hälsa – Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 207 068 000 | 100 719 908 | | 17 980 852 | 207 068 000 | 118 700 760 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

207 068 000

100 719 908

17 980 852

207 068 000

118 700 760

Anmärkningar

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel ska bidra till genomförandet av sjunde ramprogrammet och särskilt temaområdet Hälsa i det särskilda programmet Samarbete som genomför sjunde ramprogrammet. Det ska ha som mål att göra utvecklingen av läkemedel ändamålsenligare och effektivare med det långsiktiga målet att läkemedelssektorn ska producera effektivare och säkrare innovativa läkemedel. Det ska särskilt

| — | främja farmaceutisk forskning och utveckling på ett stadium före marknadsföring, i medlemsstaterna och de länder som är associerade till sjunde ramprogrammet, med en samordnad strategi för att undanröja de kapacitetsbrister som uppdagats i processen för utveckling av läkemedel, |
| --- | --- |

—

främja farmaceutisk forskning och utveckling på ett stadium före marknadsföring, i medlemsstaterna och de länder som är associerade till sjunde ramprogrammet, med en samordnad strategi för att undanröja de kapacitetsbrister som uppdagats i processen för utveckling av läkemedel,

| — | stödja genomförandet av de forskningsprioriteringar som anges i forskningsagendan för det gemensamma teknikinitiativet för innovativa läkemedel (forskningsverksamheten), bland annat med hjälp av bidrag efter konkurrensutsatta ansökningsomgångar, |
| --- | --- |

—

stödja genomförandet av de forskningsprioriteringar som anges i forskningsagendan för det gemensamma teknikinitiativet för innovativa läkemedel (forskningsverksamheten), bland annat med hjälp av bidrag efter konkurrensutsatta ansökningsomgångar,

| — | garantera komplementaritet med andra aktiviteter inom det sjunde ramprogrammet, |
| --- | --- |

—

garantera komplementaritet med andra aktiviteter inom det sjunde ramprogrammet,

| — | vara ett offentlig–privat partnerskap med målet att öka forskningsinvesteringen inom den biofarmaceutiska sektorn i medlemsstaterna och de länder som är associerade till sjunde ramprogrammet, genom att lägga ihop resurser och främja samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn, |
| --- | --- |

—

vara ett offentlig–privat partnerskap med målet att öka forskningsinvesteringen inom den biofarmaceutiska sektorn i medlemsstaterna och de länder som är associerade till sjunde ramprogrammet, genom att lägga ihop resurser och främja samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn,

| — | främja små och medelstora företags deltagande i verksamheten i enlighet med målen för sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

—

främja små och medelstora företags deltagande i verksamheten i enlighet med målen för sjunde ramprogrammet.

Beloppen från Eftaländernas bidrag enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 82 och protokoll nr 32, måste läggas till de anslag som tas upp under denna artikel. Dessa belopp – som härrör från Eftaländernas bidrag, vilka tas upp under artikel 6 3 0 i inkomstberäkningen – utgör inkomster som avsätts för att täcka särskilda utgifter enligt bestämmelserna i artikel 21.2 e–g i budgetförordningen, och medför avsättning av motsvarande anslag och användning av dessa enligt bilagan ”Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” till denna del i utgiftsberäkningen, som ingår i den allmänna budgeten.

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 86).

Rådets förordning (EG) nr 73/2008 av den 20 december 2007 om bildande av det gemensamma företaget för genomförande av det gemensamma teknikinitiativet för innovativa läkemedel (EUT L 30, 4.2.2008, s. 38).

KAPITEL 08 04 — SAMARBETE – NANOVETENSKAP, NANOTEKNIK, MATERIAL OCH NY PRODUKTIONSTEKNIK

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 08 04 | Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik | | | | | | | |
| 08 04 01 | Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik | 1.1 | 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |
| 08 04 02 | Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik – Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas | 1.1 | 8 792 000 | 7 107 722 | | | 8 792 000 | 7 107 722 |
| | Kapitel 08 04 — Totalt | | 621 408 062 | 504 625 722 | | 19 936 245 | 621 408 062 | 524 561 967 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

08 04

Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

08 04 01

Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

1.1

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

08 04 02

Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik – Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas

1.1

8 792 000

7 107 722

8 792 000

7 107 722

Kapitel 08 04 — Totalt

621 408 062

504 625 722

19 936 245

621 408 062

524 561 967

Artikel 08 04 01 — Samarbete – Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 612 616 062 | 497 518 000 | | 19 936 245 | 612 616 062 | 517 454 245 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

612 616 062

497 518 000

19 936 245

612 616 062

517 454 245

Anmärkningar

Målet för verksamheten inom detta område är att ge möjlighet att samla den kritiska massa av kapacitet som krävs för att under kommande år utveckla och utnyttja den mest avancerade tekniken för kunskaps- och informationsbaserade produkter, tjänster och produktionsprocesser, bland annat i syfte att öka miljöeffektiviteten och minska utsläppen av farliga ämnen i miljön.

Tillräckliga anslag måste avsättas för nanoforskning som är knuten till bedömning av miljö- och hälsorisker, med tanke på att endast 5–10 % av dagens globala nanoforskning ägnas åt detta område.

Tillräckliga budgetanslag måste avsättas för verksamhet för att främja forskning och framtagande av processer och metoder för resurseffektivitet, inbegripet miljödesign, återanvändbarhet, återvinningsbarhet och forskning om ersättning av farliga ämnen.

Anslagen ska också täcka följande: kostnader för möten, konferenser, workshoppar och seminarier på hög vetenskaplig eller teknisk nivå som är av europeiskt intresse och som kommissionen arrangerar, finansiering av studier, subventioner, uppföljning och utvärdering av särskilda program liksom finansiering av IMS-sekretariatet, analyser och utvärderingar på hög vetenskaplig eller teknisk nivå, och även åtgärder som vidtagits inom tidigare ramprogram.

Beloppen från Eftaländernas bidrag enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 82 och protokoll nr 32, måste läggas till de anslag som tas upp under denna artikel. Dessa belopp – som härrör från Eftaländernas bidrag, vilka tas upp under artikel 6 3 0 i inkomstberäkningen – utgör inkomster som avsätts för att täcka särskilda utgifter enligt bestämmelserna i artikel 21.2 e–g i budgetförordningen, och medför avsättning av motsvarande anslag och användning av dessa enligt bilagan ”Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” till denna del i utgiftsberäkningen, som ingår i den allmänna budgeten.

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (EUT L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 86).

KAPITEL 08 06 — SAMARBETE – MILJÖ (INBEGRIPET KLIMATFÖRÄNDRING)

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 08 06 | Samarbete – Miljö (inbegripet klimatförändring) | | | | | | | |
| 08 06 01 | Samarbete – Miljö (inbegripet klimatförändring) | 1.1 | 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |
| 08 06 02 | Samarbete – Miljö – Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas | 1.1 | 3 951 000 | 2 671 697 | | | 3 951 000 | 2 671 697 |
| | Kapitel 08 06 — Totalt | | 340 570 726 | 283 092 998 | | 2 804 213 | 340 570 726 | 285 897 211 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

08 06

Samarbete – Miljö (inbegripet klimatförändring)

08 06 01

Samarbete – Miljö (inbegripet klimatförändring)

1.1

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

08 06 02

Samarbete – Miljö – Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas

1.1

3 951 000

2 671 697

3 951 000

2 671 697

Kapitel 08 06 — Totalt

340 570 726

283 092 998

2 804 213

340 570 726

285 897 211

Artikel 08 06 01 — Samarbete – Miljö (inbegripet klimatförändring)

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 336 619 726 | 280 421 301 | | 2 804 213 | 336 619 726 | 283 225 514 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

336 619 726

280 421 301

2 804 213

336 619 726

283 225 514

Anmärkningar

Miljöforskning inom sjunde ramprogrammet kommer att genomföras inom temat miljö (inbegripet klimatförändring). Målet är att främja hållbar förvaltning av naturlig och av människan skapad miljö och miljöresurser genom större kunskap om samverkan mellan biosfär, ekosystem och mänskliga verksamheter, och genom utveckling av ny teknik, nya verktyg och nya tjänster för att globala miljöfrågor ska kunna hanteras på ett integrerat sätt. Tonvikten kommer att ligga på prognostisering av förändringar i klimat-, eko-, jord- och oceansystem och på verktyg och teknik för övervakning, förebyggande och begränsning av miljöbelastning och miljörisker, bland annat för människors hälsa och hållbarheten när det gäller naturlig och av människan skapad miljö.

Forskningen inom detta tema kommer att bidra till uppfyllandet av internationella åtaganden och initiativ, såsom det globala systemet för jordobservation. Dessutom kommer den att bidra till att tillgodose de forskningsbehov som följer av gällande och framtida unionslagstiftning och unionspolitik, därmed förbundna tematiska strategier och åtgärdsplaner för miljöteknik och miljö och hälsa. Forskningen kommer också att bidra till teknisk utveckling som kommer att förbättra de europeiska företagens ställning på marknaden, framför allt små och medelstora företag, på områden såsom miljöteknik.

Beloppen från Eftaländernas bidrag enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 82 och protokoll nr 32, måste läggas till de anslag som tas upp under denna artikel. Dessa belopp – som härrör från Eftaländernas bidrag, vilka tas upp under artikel 6 3 0 i inkomstberäkningen – utgör inkomster som avsätts för att täcka särskilda utgifter enligt bestämmelserna i artikel 21.2 e–g i budgetförordningen, och medför avsättning av motsvarande anslag och användning av dessa enligt bilagan ”Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” till denna del i utgiftsberäkningen, som ingår i den allmänna budgeten.

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (EUT L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 86).

KAPITEL 08 10 — IDÉER

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 08 10 | Idéer | | | | | | | |
| 08 10 01 | Idéer | 1.1 | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |
| | Kapitel 08 10 — Totalt | | 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

08 10

Idéer

08 10 01

Idéer

1.1

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Kapitel 08 10 — Totalt

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Artikel 08 10 01 — Idéer

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 1 714 721 109 | 1 026 958 500 | | 41 883 890 | 1 714 721 109 | 1 068 842 390 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

1 714 721 109

1 026 958 500

41 883 890

1 714 721 109

1 068 842 390

Anmärkningar

Det övergripande syftet med de åtgärder som vidtas inom det särskilda programmet Idéer, via skapandet av det europeiska forskningsrådet, är att identifiera de bästa forskarlagen i Europa och stimulera banbrytande forskning genom att finansiera tvärvetenskapliga projekt förknippade med stor risk som utvärderas endast på grundval av ett kvalitetskriterium som bedöms av andra forskare i Europa. Man ska även främja inrättandet av nätverk bland forskarlag i olika länder i syfte att uppmuntra utvecklingen av ett europeiskt forskarsamfund.

Beloppen från Eftaländernas bidrag enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 82 och protokoll nr 32, måste läggas till de anslag som tas upp under denna artikel. Dessa belopp – som härrör från Eftaländernas bidrag, vilka tas upp under artikel 6 3 0 i inkomstberäkningen – utgör inkomster som avsätts för att täcka särskilda utgifter enligt bestämmelserna i artikel 21.2 e–g i budgetförordningen, och medför avsättning av motsvarande anslag och användning av dessa enligt bilagan ”Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” till denna del i utgiftsberäkningen, som ingår i den allmänna budgeten.

Detta anslag är även avsett att täcka de utgifter som hör samman med sådana inkomster som gör det möjligt att avsätta ytterligare anslag från tredje part eller tredjeland (utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) som deltar i projekt inom forskning och teknisk utveckling.

I enlighet med artikel 21 i budgetförordningen kan inkomster som förts upp under punkterna 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 och 6 0 3 3 i inkomstberäkningen leda till att ytterligare anslag ställs till förfogande.

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (EUT L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/972/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Idéer för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 243).

KAPITEL 08 19 — KAPACITET – STÖD TILL SAMMANHÅLLEN UTVECKLING AV FORSKNINGSPOLITIKEN

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 08 19 | Kapacitet – Stöd till sammanhållen utveckling av forskningspolitiken | | | | | | | |
| 08 19 01 | Kapacitet – Stöd till sammanhållen utveckling av forskningspolitiken | 1.1 | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |
| | Kapitel 08 19 — Totalt | | 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

08 19

Kapacitet – Stöd till sammanhållen utveckling av forskningspolitiken

08 19 01

Kapacitet – Stöd till sammanhållen utveckling av forskningspolitiken

1.1

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Kapitel 08 19 — Totalt

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Artikel 08 19 01 — Kapacitet – Stöd till sammanhållen utveckling av forskningspolitiken

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 13 470 414 | 8 912 772 | | 405 852 | 13 470 414 | 9 318 624 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

13 470 414

8 912 772

405 852

13 470 414

9 318 624

Anmärkningar

Ökade investeringar i forskning och utveckling upp till målet på 3 %, och ökad effektivitet, är ytterst prioriterade frågor inom ramen för Europa 2020-strategin. Därför är utvecklingen av ett samstämmigt sortiment av strategier för att driva på de offentliga och privata investeringarna en viktig uppgift för de offentliga myndigheterna. Åtgärderna inom ramen för denna rubrik ska främja utvecklingen av effektiva och samstämmiga forskningsstrategier på regional, nationell och unionsnivå genom tillhandahållande av strukturerad information, indikatorer och analyser, och genom åtgärder för samordning av forskningsstrategier, bland annat tillämpning av den öppna samordningsmetoden på forskningspolitiken.

Beloppen från Eftaländernas bidrag enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 82 och protokoll nr 32, måste läggas till de anslag som tas upp under denna artikel. Dessa belopp – som härrör från Eftaländernas bidrag, vilka tas upp under artikel 6 3 0 i inkomstberäkningen – utgör inkomster som avsätts för att täcka särskilda utgifter enligt bestämmelserna i artikel 21.2 e–g i budgetförordningen, och medför avsättning av motsvarande anslag och användning av dessa enligt bilagan ”Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” till denna del i utgiftsberäkningen, som ingår i den allmänna budgeten.

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (EUT L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/974/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Kapacitet för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 299).

KAPITEL 08 20 — EURATOM – FUSIONSENERGI

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 08 20 | Euratom – Fusionsenergi | | | | | | | |
| 08 20 01 | Euratom – Fusionsenergi | 1.1 | 72 163 290 | 78 549 779 | | | 72 163 290 | 78 549 779 |
| 08 20 02 | Euratom – Europeiska gemensamma företaget för Iter – Fusion for Energy (F4E) | 1.1 | 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |
| | Kapitel 08 20 — Totalt | | 937 673 290 | 573 362 274 | | - 289 200 000 | 937 673 290 | 284 162 274 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

08 20

Euratom – Fusionsenergi

08 20 01

Euratom – Fusionsenergi

1.1

72 163 290

78 549 779

72 163 290

78 549 779

08 20 02

Euratom – Europeiska gemensamma företaget för Iter – Fusion for Energy (F4E)

1.1

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Kapitel 08 20 — Totalt

937 673 290

573 362 274

- 289 200 000

937 673 290

284 162 274

Artikel 08 20 02 — Euratom – Europeiska gemensamma företaget för Iter – Fusion for Energy (F4E)

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 865 510 000 | 494 812 495 | | - 289 200 000 | 865 510 000 | 205 612 495 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

865 510 000

494 812 495

- 289 200 000

865 510 000

205 612 495

Anmärkningar

Kärnfusion erbjuder möjligheter till praktiskt taget obegränsad försörjning med ren (miljövänlig) energi. Iter-projektet är det avgörande nästa steget på vägen mot detta slutmål. Därför har den europeiska organisationen för Iter och utveckling av fusionsenergitekniken upprättats i form av ett gemensamt företag. Detta gemensamma företag för Iter och utveckling av fusionsenergitekniken har till uppgift att

| a) | förmedla Euratoms bidrag till den internationella fusionsenergiorganisationen för Iter, |
| --- | --- |

a)

förmedla Euratoms bidrag till den internationella fusionsenergiorganisationen för Iter,

| b) | förmedla Euratoms bidrag till verksamhet med Japan enligt strategin med bredare inriktning för att snabbt kunna börja utnyttja fusionsenergi, |
| --- | --- |

b)

förmedla Euratoms bidrag till verksamhet med Japan enligt strategin med bredare inriktning för att snabbt kunna börja utnyttja fusionsenergi,

| c) | genomföra ett handlingsprogram för att förbereda bygget av en fusionsreaktor för demonstrationsändamål och andra anläggningar på fusionsområdet, däribland den internationella anläggningen för bestrålning av fusionsmaterial (International Fusion Materials Irradiation Facility – IFMIF). |
| --- | --- |

c)

genomföra ett handlingsprogram för att förbereda bygget av en fusionsreaktor för demonstrationsändamål och andra anläggningar på fusionsområdet, däribland den internationella anläggningen för bestrålning av fusionsmaterial (International Fusion Materials Irradiation Facility – IFMIF).

Rättslig grund

Rådets beslut av den 25 september 2006 om kommissionens ingående av avtalet om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iter-projektet, överenskommelsen om provisorisk tillämpning av avtalet om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iter-projektet samt avtalet om privilegier och immunitet för den internationella fusionsenergiorganisationen för gemensamt genomförande av Iter-projektet.

Kommissionens beslut 2006/943/Euratom av den 17 november 2006 om provisorisk tillämpning av avtalet om upprättandet av en internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iter-projektet samt om tillämpning av avtalet om privilegier och immunitet för den internationella fusionsenergiorganisationen Iter för gemensamt genomförande av Iter-projektet (EUT L 358, 16.12.2006, s. 60).

Rådets beslut 2006/970/Euratom av den 18 december 2006 om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 60).

Rådets förordning (Euratom) nr 1908/2006 av den 19 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i Europeiska atomenergigemenskapens sjunde ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2007–2011) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/976/Euratom av den 19 december 2006 om det särskilda programmet för genomförande av sjunde ramprogrammet (2007–2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (EUT L 400, 30.12.2006, s. 404).

Rådets beslut 2007/198/Euratom av den 27 mars 2007 om inrättande av ett europeiskt gemensamt företag för Iter och utveckling av fusionsenergi samt om beviljande av förmåner till detta företag (EUT L 90, 30.3.2007, s. 58).

Rådets beslut 2012/93/Euratom av den 19 december 2011 om ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 25).

Rådets förordning (Euratom) nr 139/2012 av den 19 december 2011 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i indirekta åtgärder inom Europeiska atomenergigemenskapens ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 1).

Rådets beslut 2012/94/Euratom av den 19 december 2011 om det särskilda program som ska genomföras genom indirekta åtgärder för genomförande av ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 33).

AVDELNING 09 — KOMMUNIKATIONSNÄT, INNEHÅLL OCH TEKNIK

Siffror

| Avdelning Kapitel | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 09 01 | Administrativa utgifter för kommunikationsnät, innehåll och teknik | | 127 323 333 | 127 323 333 | | | 127 323 333 | 127 323 333 |
| 09 02 | rättslig ram för den digitala agendan | | 18 137 969 | 25 484 774 | | | 18 137 969 | 25 484 774 |
| 40 02 41 | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 | | | 391 985
  18 529 954 | 391 985
  25 876 759 |
| 09 03 | Informations- och kommunikationsteknik – utnyttjande | 1 | 144 265 000 | 132 209 900 | | | 144 265 000 | 132 209 900 |
| 09 04 | Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik (IKT) | 1 | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |
| 09 05 | Kapacitet – Forskningsinfrastrukturer | 1 | 37 403 000 | 53 948 802 | | | 37 403 000 | 53 948 802 |
| | Avdelning 09 — Totalt | | 1 810 829 637 | 1 507 705 211 | | 40 812 681 | 1 810 829 637 | 1 548 517 892 |
| | 40 01 40, 40 02 41


  Totalt + reserv | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 508 097 196 | | | 391 985


  1 811 221 622 | 391 985


  1 548 909 877 |

Avdelning Kapitel

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

09 01

Administrativa utgifter för kommunikationsnät, innehåll och teknik

127 323 333

127 323 333

127 323 333

127 323 333

09 02

rättslig ram för den digitala agendan

18 137 969

25 484 774

18 137 969

25 484 774

40 02 41

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

391 985

18 529 954

391 985

25 876 759

09 03

Informations- och kommunikationsteknik – utnyttjande

1

144 265 000

132 209 900

144 265 000

132 209 900

09 04

Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

1

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

09 05

Kapacitet – Forskningsinfrastrukturer

1

37 403 000

53 948 802

37 403 000

53 948 802

Avdelning 09 — Totalt

1 810 829 637

1 507 705 211

40 812 681

1 810 829 637

1 548 517 892

40 01 40, 40 02 41

Totalt + reserv

391 985

1 811 221 622

391 985

1 508 097 196

391 985

1 811 221 622

391 985

1 548 909 877

KAPITEL 09 04 — SAMARBETE – INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIK (IKT)

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 09 04 | Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik (IKT) | | | | | | | |
| 09 04 01 | Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete) | | | | | | | |
| 09 04 01 01 | Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete) | 1.1 | 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |
| 09 04 01 02 | Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – Det gemensamma företaget Artemis | 1.1 | 65 000 000 | 19 016 953 | | | 65 000 000 | 19 016 953 |
| 09 04 01 03 | Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – Stödutgifter för det gemensamma företaget Artemis | 1.1 | 911 793 | 901 234 | | | 911 793 | 901 234 |
| 09 04 01 04 | Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – Det gemensamma företaget Eniac | 1.1 | 110 000 000 | 35 143 790 | | | 110 000 000 | 35 143 790 |
| 09 04 01 05 | Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – Stödutgifter för det gemensamma företaget Eniac | 1.1 | 429 142 | 424 172 | | | 429 142 | 424 172 |
| | Artikel 09 04 01 — Delsumma | | 1 483 700 335 | 1 157 865 792 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 198 678 473 |
| 09 04 02 | Anslag som härrör från bidrag från tredje part (utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) till forskning och teknisk utveckling | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 09 04 03 | Slutförande av Europeiska gemenskapens tidigare ramprogram (före 2007) | 1.1 | — | 10 872 610 | | | — | 10 872 610 |
| | Kapitel 09 04 — Totalt | | 1 483 700 335 | 1 168 738 402 | | 40 812 681 | 1 483 700 335 | 1 209 551 083 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

09 04

Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

09 04 01

Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete)

09 04 01 01

Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete)

1.1

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

09 04 01 02

Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – Det gemensamma företaget Artemis

1.1

65 000 000

19 016 953

65 000 000

19 016 953

09 04 01 03

Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – Stödutgifter för det gemensamma företaget Artemis

1.1

911 793

901 234

911 793

901 234

09 04 01 04

Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – Det gemensamma företaget Eniac

1.1

110 000 000

35 143 790

110 000 000

35 143 790

09 04 01 05

Samarbete – Informations- och kommunikationsteknik – Stödutgifter för det gemensamma företaget Eniac

1.1

429 142

424 172

429 142

424 172

Artikel 09 04 01 — Delsumma

1 483 700 335

1 157 865 792

40 812 681

1 483 700 335

1 198 678 473

09 04 02

Anslag som härrör från bidrag från tredje part (utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) till forskning och teknisk utveckling

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

09 04 03

Slutförande av Europeiska gemenskapens tidigare ramprogram (före 2007)

1.1

—

10 872 610

—

10 872 610

Kapitel 09 04 — Totalt

1 483 700 335

1 168 738 402

40 812 681

1 483 700 335

1 209 551 083

Artikel 09 04 01 — Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete)

Punkt 09 04 01 01 — Stöd till forskningssamarbete på området informations- och kommunikationsteknik (IKT – Samarbete)

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 1 307 359 400 | 1 102 379 643 | | 40 812 681 | 1 307 359 400 | 1 143 192 324 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

1 307 359 400

1 102 379 643

40 812 681

1 307 359 400

1 143 192 324

Anmärkningar

Syftet med Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram om forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) och temat informations- och kommunikationsteknik inom det särskilda programmet Samarbete är att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft och ge Europa möjlighet att kontrollera och forma den framtida IKT-utvecklingen i enlighet med en långsiktig europeisk IKT-strategi, så att de krav samhället och ekonomin ställer kan tillgodoses och så att europeiska standarder bidrar till utformningen av den globala IKT-utvecklingen i stället för att tas över av andra växande globala marknader.

Verksamheten kommer att stärka Europas vetenskapliga och tekniska bas och garantera en ledande ställning inom IKT på global nivå, driva och stimulera innovationer med hjälp av IKT och säkerställa att framstegen inom IKT snabbt omsätts i fördelar för Europas medborgare, företagsvärld, industri och regeringar.

Inom temat IKT prioriteras strategisk forskning kring centrala teknikpelare, garanteras end-to-end-integrering av teknik och erbjuds kunskaper och medel att utveckla ett brett urval innovativa IKT-tillämpningar.

Verksamheten kommer att fungera som hävstång för de industriella och tekniska landvinningarna inom IKT-sektorn och förbättra konkurrenssituationen för viktiga IKT-intensiva sektorer – både genom innovativa IKT-baserade produkter och tjänster med högt värde och genom nya eller förbättrade organisatoriska processer inom företag och förvaltningar. Även andra politikområden inom unionen får stöd genom detta temaområde, i och med att IKT används för att tillgodose efterfrågan från allmänheten och samhället.

Åtgärderna ska omfatta samarbete och utbyte av bästa praxis i syfte att fastställa gemensamma unionsstandarder som är kompatibla med eller fastställer en global standard, nätverksinsatser och initiativ för samordning av nationella program. Detta anslag är också avsett att täcka utgifter för oberoende experter med, där dessa har medverkat i utvärdering av projektförslag och i projektöversyner, utgifter för evenemang, möten, konferenser, arbetsgrupper och seminarier av unionsintresse som organiseras av kommissionen, utgifter för studier, analyser och utvärderingar, utgifter för övervakning och bedömning av de särskilda programmen och av ramprogrammen, samt utgifter för övervakning och spridning av programresultaten, även för föregående ramprogram.

Beloppen från Eftaländernas bidrag enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 82 och protokoll nr 32, måste läggas till de anslag som tas upp under denna punkt. Dessa belopp – som härrör från Eftaländernas bidrag, vilka tas upp under artikel 6 3 0 i inkomstberäkningen – utgör inkomster som avsätts för att täcka särskilda utgifter i enlighet med bestämmelserna i artikel 21.2 e–g i budgetförordningen, och medför avsättning av motsvarande anslag och användning av dessa enligt bilagan ”Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” till denna del i utgiftsberäkningen, som ingår i den allmänna budgeten.

En del av dessa anslag är avsedda för att främja gemensamma ansatser till centrala globala utmaningar, såsom en IKT-strategi som inte bara kan konkurrera med snabbt framväxande IKT-marknader i t.ex. Asien, utan även fastställer standarder för ett globalt beslutsfattande i IKT-frågor som gynnar de europeiska värderingarna. Projektet samlar resurser och främjar utbyte av bästa praxis för att uppmuntra forskning och utveckling på området för forskning, utveckling och innovation i IKT-frågor. Åtgärder ska syfta till att göra det internationella samfundets åtgärder mer effektiva och kommer att komplettera befintliga mekanismer och framgångsrika arbetsrelationer. Anslagen kommer att användas för att finansiera innovativa initiativ mellan europeiska länder och tredjeländer. Sådana initiativ är mer omfattande än vad som är möjligt för ett enskilt land att ta sig an och kommer att gynna både unionen och dess partner i förberedelserna av deras ledande roll när det gäller att fastställa framtidens IKT-standarder. Vid genomförandet av denna åtgärd ska kommissionen garantera en välbalanserad fördelning av stödet. Den ska hjälpa globala aktörer att delta i forskningspartnerskap i syfte att främja innovation på IKT-området.

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (EUT L 391, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 86).

AVDELNING 10 — DIREKT FORSKNING

Siffror

| Avdelning Kapitel | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 10 01 | Administrativa utgifter inom politikområdet direkt forskning | 1 | 350 080 000 | 350 080 000 | | | 350 080 000 | 350 080 000 |
| 10 02 | Direktfinansierad forskning, driftsanslag – Sjunde ramprogrammet (2007–2013) – EU | 1 | 33 089 156 | 30 721 154 | | | 33 089 156 | 30 721 154 |
| 10 03 | Direktfinansierad forskning, driftsanslag — Sjunde ramprogrammet (2007–2011 och 2012–2013) – Euratom | 1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 04 | Slutförande av tidigare ramprogram och annan verksamhet | 1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 10 05 | Kärnkraftsbördan från gemensamma forskningscentrumets tidigare verksamheter inom ramen för Euratomfördraget | 1 | 30 900 000 | 29 204 688 | | | 30 900 000 | 29 204 688 |
| | Avdelning 10 — Totalt | | 424 319 156 | 419 320 143 | | 405 852 | 424 319 156 | 419 725 995 |

Avdelning Kapitel

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

10 01

Administrativa utgifter inom politikområdet direkt forskning

1

350 080 000

350 080 000

350 080 000

350 080 000

10 02

Direktfinansierad forskning, driftsanslag – Sjunde ramprogrammet (2007–2013) – EU

1

33 089 156

30 721 154

33 089 156

30 721 154

10 03

Direktfinansierad forskning, driftsanslag — Sjunde ramprogrammet (2007–2011 och 2012–2013) – Euratom

1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 04

Slutförande av tidigare ramprogram och annan verksamhet

1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

10 05

Kärnkraftsbördan från gemensamma forskningscentrumets tidigare verksamheter inom ramen för Euratomfördraget

1

30 900 000

29 204 688

30 900 000

29 204 688

Avdelning 10 — Totalt

424 319 156

419 320 143

405 852

424 319 156

419 725 995

Anmärkningar

Följande anmärkningar är tillämpliga för alla budgetrubriker inom politikområdet direkt forskning, utom kapitel 10 05.

Anslagen täcker inte endast utgifter för driften och för den personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna utan även andra personalkostnader och utgifter för avtal, infrastruktur, information och publikationer samt andra administrativa utgifter i samband med verksamheten inom forskning och teknisk utveckling, inbegripet fri forskning.

Enligt artikel 21 i budgetförordningen får eventuella inkomster som förs upp under punkterna 6 2 2 4 och 6 2 2 5 i inkomstberäkningen användas som ytterligare anslag.

Olika inkomster får användas som ytterligare anslag för särskilda ändamål under kapitlen 10 02, 10 03 och 10 04 samt artikel 10 01 05.

Eventuella inkomster som härrör från att kandidatländerna eller eventuellt de potentiella kandidatländerna på västra Balkan deltar i unionsprogram som tas upp under punkt 6 0 3 1 i inkomstberäkningen kan leda till att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21.2 e–g i budgetförordningen.

I vissa projekt kan tredjeländer eller organisationer från tredjeländer delta i det europeiska samarbetet om vetenskaplig och teknisk forskning. Eventuella inkomster ska föras upp under punkt 6 0 1 3 inkomstberäkningen, och kan leda till att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21 i budgetförordningen.

Ytterligare anslag kommer att ställas till förfogande under artiklarna 10 02 02 och 10 03 02.

Anslagen under denna avdelning täcker kostnaderna för personal vid finansavdelningen och den administrativa avdelningen på Gemensamma forskningscentrumet samt deras behov av stödanslag (ungefär 15 % av kostnaderna).

KAPITEL 10 03 — DIREKTFINANSIERAD FORSKNING, DRIFTSANSLAG — SJUNDE RAMPROGRAMMET (2007–2011 OCH 2012–2013) – EURATOM

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 10 03 | Direktfinansierad forskning, driftsanslag — Sjunde ramprogrammet (2007–2011 och 2012–2013) – Euratom | | | | | | | |
| 10 03 01 | Gemensamma forskningscentrets nukleära verksamhet | 1.1 | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |
| 10 03 02 | Anslag som kommer från bidrag från tredje part (utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) till forskning och teknisk utveckling | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Kapitel 10 03 — Totalt | | 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

10 03

Direktfinansierad forskning, driftsanslag — Sjunde ramprogrammet (2007–2011 och 2012–2013) – Euratom

10 03 01

Gemensamma forskningscentrets nukleära verksamhet

1.1

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

10 03 02

Anslag som kommer från bidrag från tredje part (utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) till forskning och teknisk utveckling

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Kapitel 10 03 — Totalt

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Artikel 10 03 01 — Gemensamma forskningscentrets nukleära verksamhet

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 10 250 000 | 9 314 301 | | 405 852 | 10 250 000 | 9 720 153 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

10 250 000

9 314 301

405 852

10 250 000

9 720 153

Anmärkningar

Detta anslag är avsett att täcka vetenskapligt och tekniskt stöd samt forskning som Gemensamma forskningscentret bedriver i enlighet med centrets särskilda nukleära program inom följande temaområden:

| — | Hantering av kärnavfall, miljöpåverkan, grundläggande kunskaper och forskning om nedläggning. |
| --- | --- |

—

Hantering av kärnavfall, miljöpåverkan, grundläggande kunskaper och forskning om nedläggning.

| — | Kärnteknisk säkerhet. |
| --- | --- |

—

Kärnteknisk säkerhet.

| — | Fysiskt skydd. |
| --- | --- |

—

Fysiskt skydd.

Anslaget täcker alla aktiviteter som krävs för uppfyllandet av de förpliktelser rörande kärnämneskontroll som följer av Avdelning II kapitel 7 i Euratomfördraget, icke-spridningsavtalet och kommissionens stödprogram för IAEA.

Anslaget ska täcka utgifter som särskilt avser den aktuella forskningen och stödverksamheten (inköp av alla slag samt kontrakt). Detta inkluderar utgifter för vetenskaplig infrastruktur som har direkt samband med projekten.

Det är också avsett att täcka alla slags utgifter för forskning som är knuten till sådan verksamhet enligt denna artikel som kommer att anförtros Gemensamma forskningscentret inom ramen för centrets konkurrensbaserade deltagande i indirekta åtgärder.

I enlighet med artikel 21 och artikel 183.2 i budgetförordningen kan inkomster som förts upp under punkterna 6 2 2 3 och 6 2 2 6 i inkomstberäkningen leda till att ytterligare anslag ställs till förfogande.

Rättslig grund

Rådets beslut 2006/970/Euratom av den 18 december 2006 om sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 60).

Rådets beslut 2006/977/Euratom av den 19 december 2006 om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentrumet för genomförande av sjunde ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2007–2011) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 434).

Rådets förordning (Euratom) nr 1908/2006 av den 19 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i Europeiska atomenergigemenskapens sjunde ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2007–2011) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2012/93/Euratom av den 19 december 2011 om ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 25).

Rådets förordning (Euratom) nr 139/2012 av den 19 december 2011 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i indirekta åtgärder inom Europeiska atomenergigemenskapens ramprogram och för spridning av forskningsresultat (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 1).

Rådets beslut 2012/95/Euratom av den 19 december 2011 om det särskilda program som ska genomföras genom direkta åtgärder av gemensamma forskningscentrumet för genomförande av ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet (2012–2013) (EUT L 47, 18.2.2012, s. 40).

AVDELNING 13 — REGIONALPOLITIK

Siffror

| Avdelning Kapitel | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 13 01 | Administrativa utgifter för politikområdet regionalpolitik | | 88 792 579 | 88 792 579 | | | 88 792 579 | 88 792 579 |
| 13 03 | Europeiska regionala utvecklingsfonden och annan regional verksamhet | 1 | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 | | | 30 639 878 699 | 31 410 089 436 |
| 13 04 | Sammanhållningsfonden | 1 | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 | | | 12 499 800 000 | 11 414 497 449 |
| 13 05 | Föranslutningsverksamhet med anknytning till strukturpolitiken | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |
| 13 06 | Solidaritetsfonden | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| | Avdelning 13 — Totalt | | 43 792 849 672 | 43 417 676 111 | 400 519 089 | 171 531 335 | 44 193 368 761 | 43 589 207 446 |

Avdelning Kapitel

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

13 01

Administrativa utgifter för politikområdet regionalpolitik

88 792 579

88 792 579

88 792 579

88 792 579

13 03

Europeiska regionala utvecklingsfonden och annan regional verksamhet

1

30 639 878 699

31 410 089 436

30 639 878 699

31 410 089 436

13 04

Sammanhållningsfonden

1

12 499 800 000

11 414 497 449

12 499 800 000

11 414 497 449

13 05

Föranslutningsverksamhet med anknytning till strukturpolitiken

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

13 06

Solidaritetsfonden

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Avdelning 13 — Totalt

43 792 849 672

43 417 676 111

400 519 089

171 531 335

44 193 368 761

43 589 207 446

KAPITEL 13 05 — FÖRANSLUTNINGSVERKSAMHET MED ANKNYTNING TILL STRUKTURPOLITIKEN

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 13 05 | Föranslutningsverksamhet med anknytning till strukturpolitiken | | | | | | | |
| 13 05 01 | Instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (Ispa) – Slutförande av tidigare projekt (2000–2006) | | | | | | | |
| 13 05 01 01 | Instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (Ispa) – Slutförande av tidigare projekt (2000–2006) | 4 | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 01 02 | Instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen – Slutförande av stöd inför anslutningen för åtta kandidatländer | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Artikel 13 05 01 — Delsumma | | p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |
| 13 05 02 | Instrumentet för stöd inför anslutningen – Regional utveckling | 4 | 462 000 000 | 172 734 477 | | | 462 000 000 | 172 734 477 |
| 13 05 03 | Instrumentet för stöd inför anslutningen – Gränsöverskridande samarbete | | | | | | | |
| 13 05 03 01 | Gränsöverskridande samarbete – Bidrag från underrubrik 1b | 1.2 | 51 491 401 | 50 000 000 | | | 51 491 401 | 50 000 000 |
| 13 05 03 02 | Gränsöverskridande samarbete och deltagande av kandidatländer och potentiella kandidatländer i strukturfondernas transnationella och interregionala samarbetsprogram – Bidrag från rubrik 4 | 4 | 36 279 051 | 34 675 735 | | | 36 279 051 | 34 675 735 |
| | Artikel 13 05 03 — Delsumma | | 87 770 452 | 84 675 735 | | | 87 770 452 | 84 675 735 |
| | Kapitel 13 05 — Totalt | | 549 770 452 | 489 688 705 | | -78 987 754 | 549 770 452 | 410 700 951 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

13 05

Föranslutningsverksamhet med anknytning till strukturpolitiken

13 05 01

Instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (Ispa) – Slutförande av tidigare projekt (2000–2006)

13 05 01 01

Instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (Ispa) – Slutförande av tidigare projekt (2000–2006)

4

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 01 02

Instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen – Slutförande av stöd inför anslutningen för åtta kandidatländer

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Artikel 13 05 01 — Delsumma

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

13 05 02

Instrumentet för stöd inför anslutningen – Regional utveckling

4

462 000 000

172 734 477

462 000 000

172 734 477

13 05 03

Instrumentet för stöd inför anslutningen – Gränsöverskridande samarbete

13 05 03 01

Gränsöverskridande samarbete – Bidrag från underrubrik 1b

1.2

51 491 401

50 000 000

51 491 401

50 000 000

13 05 03 02

Gränsöverskridande samarbete och deltagande av kandidatländer och potentiella kandidatländer i strukturfondernas transnationella och interregionala samarbetsprogram – Bidrag från rubrik 4

4

36 279 051

34 675 735

36 279 051

34 675 735

Artikel 13 05 03 — Delsumma

87 770 452

84 675 735

87 770 452

84 675 735

Kapitel 13 05 — Totalt

549 770 452

489 688 705

-78 987 754

549 770 452

410 700 951

Artikel 13 05 01 — Instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (Ispa) – Slutförande av tidigare projekt (2000–2006)

Anmärkningar

Stöd genom instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (Ispa) var avsett att hjälpa kandidatländerna i Central- och Östeuropa att ansluta sig till unionen. Stöd genom Ispa beviljades inom miljö och transport för att hjälpa mottagarländerna att följa unionens regelverk härvidlag.

Punkt 13 05 01 01 — Instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (Ispa) – Slutförande av tidigare projekt (2000–2006)

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| p.m. | 232 278 493 | | -78 987 754 | p.m. | 153 290 739 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

p.m.

232 278 493

-78 987 754

p.m.

153 290 739

Anmärkningar

Detta anslag är avsett att täcka dels stödåtgärder inom ramen för Ispa, dels sådant tekniskt stöd som ges utanför kommissionen och som är nödvändigt för att åtgärderna ska kunna genomföras i kandidatländerna i Central- och Östeuropa.

Inga administrativa utgifter, oavsett föremålet för åtgärden, ska beviljas under denna punkt.

Rättslig grund

Rådets förordning (EG) nr 1266/1999 av den 21 juni 1999 om samordning av stödet till kandidatländerna inom ramen för föranslutningsstrategin (EGT L 161, 26.6.1999, s. 68).

Rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999 om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument (EGT L 161, 26.6.1999, s. 73).

Rådets förordning (EG) nr 2257/2004 av den 20 december 2004 om ändring av förordningarna (EEG) nr 3906/89, (EG) nr 1267/1999, (EG) nr 1268/1999 och (EG) nr 2666/2000 för att ta hänsyn till Kroatiens ställning som kandidatland (EUT L 389, 30.12.2004, s. 1).

KAPITEL 13 06 — SOLIDARITETSFONDEN

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 13 06 | Solidaritetsfonden | | | | | | | |
| 13 06 01 | Europeiska unionens solidaritetsfond – Medlemsstater | 3.2 | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |
| 13 06 02 | Europeiska unionens solidaritetsfond – Stater som förhandlar om anslutning | 4 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | Kapitel 13 06 — Totalt | | 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

13 06

Solidaritetsfonden

13 06 01

Europeiska unionens solidaritetsfond – Medlemsstater

3.2

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

13 06 02

Europeiska unionens solidaritetsfond – Stater som förhandlar om anslutning

4

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Kapitel 13 06 — Totalt

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Artikel 13 06 01 — Europeiska unionens solidaritetsfond – Medlemsstater

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 14 607 942 | 14 607 942 | 400 519 089 | 250 519 089 | 415 127 031 | 265 127 031 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

14 607 942

14 607 942

400 519 089

250 519 089

415 127 031

265 127 031

Anmärkningar

Denna artikel är avsedd att täcka anslag som beviljats från unionens solidaritetsfond vid större katastrofer i medlemsstaterna. Stödet ska i första hand tillhandahållas i samband med naturkatastrofer, men stöd kan även ges beroende på hur akut läget är i den berörda medlemsstaten. Det ska fastställas ett sista datum för när det beviljade stödet ska ha utnyttjats och mottagarländerna ska åläggas att bevisa hur de har använt det mottagna stödet. Mottaget bistånd, som sedermera kompenseras genom betalningar från tredje part enligt, till exempel, principen att ”förorenaren betalar” eller som överstiger den slutliga uppskattningen av skadorna, ska återkrävas.

Beslut om tilldelning av anslaget ska fattas i en ändringsbudget vars enda syfte är att mobilisera Europeiska unionens solidaritetsfond.

Rättslig grund

Rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (EGT L 311, 14.11.2002, s. 3).

Referensrättsakter

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning, framlagt av kommissionen den 6 april 2005, om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (COM(2005)0108).

Interinstitutionellt avtal av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (EUT C 139, 14.6.2006, s. 1).

AVDELNING 15 — UTBILDNING OCH KULTUR

Siffror

| Avdelning Kapitel | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 15 01 | Administrativa utgifter för politikområdet Utbildning och kultur | | 123 603 923 | 123 603 923 | | | 123 603 923 | 123 603 923 |
| 15 02 | Livslångt lärande och flerspråkighet | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 | | | 1 417 215 664 | 1 379 114 216 |
| 15 04 | Utveckla kultursamarbetet och det audiovisuella samarbetet i Europa | | 175 715 000 | 159 896 411 | | | 175 715 000 | 159 896 411 |
| 15 05 | Uppmuntra och främja ungdoms- och idrottssamarbete | 3 | 149 539 000 | 130 166 227 | | | 149 539 000 | 130 166 227 |
| 15 07 | Människor – Program för forskares rörlighet | 1 | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |
| | Avdelning 15 — Totalt | | 2 829 575 587 | 2 564 555 677 | | 63 312 858 | 2 829 575 587 | 2 627 868 535 |

Avdelning Kapitel

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

15 01

Administrativa utgifter för politikområdet Utbildning och kultur

123 603 923

123 603 923

123 603 923

123 603 923

15 02

Livslångt lärande och flerspråkighet

1 417 215 664

1 379 114 216

1 417 215 664

1 379 114 216

15 04

Utveckla kultursamarbetet och det audiovisuella samarbetet i Europa

175 715 000

159 896 411

175 715 000

159 896 411

15 05

Uppmuntra och främja ungdoms- och idrottssamarbete

3

149 539 000

130 166 227

149 539 000

130 166 227

15 07

Människor – Program för forskares rörlighet

1

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Avdelning 15 — Totalt

2 829 575 587

2 564 555 677

63 312 858

2 829 575 587

2 627 868 535

KAPITEL 15 07 — MÄNNISKOR – PROGRAM FÖR FORSKARES RÖRLIGHET

Siffror

| Avdelning Kapitel Artikel Punkt | Rubrik | BR | Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 15 07 | Människor – Program för forskares rörlighet | | | | | | | |
| 15 07 77 | Människor | 1.1 | 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |
| 15 07 78 | Anslag som härrör från bidrag från tredje part (utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) till forskning och teknisk utveckling | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 15 07 79 | Pilotprojekt – Kunskapspartnerskap | 1.1 | p.m. | 499 900 | | | p.m. | 499 900 |
| | Kapitel 15 07 — Totalt | | 963 502 000 | 771 774 900 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 835 087 758 |

Avdelning Kapitel Artikel Punkt

Rubrik

BR

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

15 07

Människor – Program för forskares rörlighet

15 07 77

Människor

1.1

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

15 07 78

Anslag som härrör från bidrag från tredje part (utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) till forskning och teknisk utveckling

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

15 07 79

Pilotprojekt – Kunskapspartnerskap

1.1

p.m.

499 900

p.m.

499 900

Kapitel 15 07 — Totalt

963 502 000

771 774 900

63 312 858

963 502 000

835 087 758

Artikel 15 07 77 — Människor

Siffror

| Budget 2013 | Förslag till ändringsbudget nr 9/2013 | Nytt belopp |
| --- | --- | --- |
| Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |
| 963 502 000 | 771 275 000 | | 63 312 858 | 963 502 000 | 834 587 858 |

Budget 2013

Förslag till ändringsbudget nr 9/2013

Nytt belopp

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

Åtaganden

Betalningar

963 502 000

771 275 000

63 312 858

963 502 000

834 587 858

Anmärkningar

Europa måste bli mer attraktivt för forskare i syfte att öka sin kapacitet och sina resultat inom forskning och teknisk utveckling samt konsolidera och ytterligare utveckla det europeiska området för forskningsverksamhet. Mot bakgrund av den ökande internationella konkurrensen behövs en öppen och konkurrenskraftig europeisk arbetsmarknad för forskare med diversifierade och attraktiva karriärutsikter.

Mervärdet av det stöd som ges av det särskilda programmet Människor (som genomförs genom Marie Curie-åtgärder, forskarkvällarna och Euraxess) är att främja forskarnas internationella, tvärvetenskapliga och tvärsektoriella rörlighet som en motor för den europeiska innovationen. Marie Curie-åtgärder främjar även ett starkare samarbete mellan utbildning, forskning och företag från olika länder när det gäller forskares utbildning och karriärutveckling för att bredda deras kunskaper och förbereda dem för framtidens arbetsuppgifter. Marie Curie-åtgärderna främjar ett starkare partnerskap mellan utbildning och näringsliv för att öka kunskapsutbytet och stärka en doktorandutbildning som är anpassad till näringslivets behov. Genom att främja anställningsvillkor som är i linje med den europeiska stadgan och uppförandekoden för forskare bidrar dessa till att göra en forskarkarriär i EU mer attraktivt.

Eftaländernas bidrag enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 82 och protokoll nr 32, måste läggas till de anslag som tas upp i denna artikel. Dessa belopp – som härrör från Eftaländernas bidrag, vilka tas upp under artikel 6 3 0 i inkomstberäkningen – utgör inkomster som avsätts för särskilda ändamål i enlighet med bestämmelserna i artikel 21.2 e–g i budgetförordningen, och medför avsättning av motsvarande anslag och användning av dessa enligt bilagan ”Europeiska ekonomiska samarbetsområdet” till denna del i utgiftsberäkningen, som ingår i den allmänna budgeten.

Detta anslag är även avsett att täcka de utgifter som hör samman med sådana inkomster som gör det möjligt att avsätta ytterligare anslag från tredje part eller tredjeland (utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) som deltar i projekt inom forskning och teknisk utveckling.

Inkomster som förts upp under punkterna 6 0 1 3, 6 0 1 5, 6 0 1 6, 6 0 3 1 och 6 0 3 3 i inkomstberäkningen kan leda till att ytterligare anslag ställs till förfogande i enlighet med artikel 21 i budgetförordningen.

Rättslig grund

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1906/2006 av den 18 december 2006 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande i sjunde ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (2007–2013) (EUT L 391, 30.12.2006, s. 1).

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

Rådets beslut 2006/973/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Människor för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 272).

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/203 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/203

---

P7_TA(2013)0475

Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond – torka och skogsbränder i Rumänien och översvämningar i Tyskland, Österrike och Tjeckien

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (torka och skogsbränder i Rumänien och översvämningar i Tyskland, Österrike och Tjeckien) (COM(2013)0692 – C7-0343/2013 – 2013/2255(BUD))

(2016/C 436/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0692 – C7-0343/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0692 – C7-0343/2013),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande om solidaritetsfonden, som antogs vid medlingssammanträdet den 17 juli 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande om solidaritetsfonden, som antogs vid medlingssammanträdet den 17 juli 2008,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0369/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0369/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2014/95/EU.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/204

---

P7_TA(2013)0476

Utnyttjande av flexibilitetsmekanismen för att komplettera finansieringen i EU:s allmänna budget för 2013 av Europeiska socialfonden i syfte att öka anslagen till Frankrike, Italien och Spanien

Europaparlamentets resolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen (COM(2013)0559 – C7-0235/2013 – 2013/2159(BUD))

(2016/C 436/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som slutgiltigt antogs den 12 december 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 som slutgiltigt antogs den 12 december 2012 (1),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2013 som kommissionen lade fram den 25 juli 2013 (COM(2013)0557), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 7/2013 som kommissionen lade fram den 25 juli 2013 (COM(2013)0557),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 27, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 27,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0559 – C7-0235/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0559 – C7-0235/2013),

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt som antogs den 7 oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt som antogs den 7 oktober 2013,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0370/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0370/2013), och av följande skäl:

| A. | Efter att alla möjligheter att omfördela anslagen under rubrik 1b har undersökts förefaller det vara nödvändigt att utnyttja flexibilitetsmekanismen. |
| --- | --- |

A.

Efter att alla möjligheter att omfördela anslagen under rubrik 1b har undersökts förefaller det vara nödvändigt att utnyttja flexibilitetsmekanismen.

| B. | Kommissionen har föreslagit att utnyttja flexibilitetsmekanismen för att komplettera finansieringen i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 av Europeiska socialfonden (ESF) med ett belopp på 134 049 037 EUR utöver taket för rubrik 1b, i syfte att öka anslagen till Frankrike, Italien och Spanien för 2013 med ett totalt belopp på 150 miljoner EUR. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen har föreslagit att utnyttja flexibilitetsmekanismen för att komplettera finansieringen i Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2013 av Europeiska socialfonden (ESF) med ett belopp på 134 049 037 EUR utöver taket för rubrik 1b, i syfte att öka anslagen till Frankrike, Italien och Spanien för 2013 med ett totalt belopp på 150 miljoner EUR.

| 1. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag att utöka taket för rubrik 1b med ett belopp på 134 049 037 EUR, i syfte att öka anslagen från ESF till Frankrike, Italien och Spanien för 2013 med ett totalt belopp på 150 miljoner EUR, och att i detta syfte utnyttja flexibilitetsmekanismen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag att utöka taket för rubrik 1b med ett belopp på 134 049 037 EUR, i syfte att öka anslagen från ESF till Frankrike, Italien och Spanien för 2013 med ett totalt belopp på 150 miljoner EUR, och att i detta syfte utnyttja flexibilitetsmekanismen.

| 2. | Europaparlamentet samtycker till att flexibilitetsmekanismen utnyttjas för åtagandebemyndiganden för ett belopp på upp till 134 049 037 EUR för finansieringen av de kompletterande anslagen under rubrik 1b. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet samtycker till att flexibilitetsmekanismen utnyttjas för åtagandebemyndiganden för ett belopp på upp till 134 049 037 EUR för finansieringen av de kompletterande anslagen under rubrik 1b.

| 3. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 66, 8.3.2013.

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2014/94/EU.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/206

---

P7_TA(2013)0477

Europeiska satellitnavigeringssystem ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen (COM(2011)0814 – C7-0464/2011 – 2011/0392(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0814), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0814),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0464/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0464/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 28 mars 2012 (1). |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 28 mars 2012 (1).

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, budgetutskottet och utskottet för transport och turism (A7-0321/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, budgetutskottet och utskottet för transport och turism (A7-0321/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 179.

---

P7_TC1-COD(2011)0392

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 876/2002 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1285/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen

om

DEN INTERINSTITUTIONELLA PANELEN FÖR GALILEO (GIP)

| 1. | Med tanke på att de europeiska GNSS-programmen är betydelsefulla, unika och komplexa, att unionen äger de system som programmen lett fram till och att programmen finansieras fullt ut från unionens budget under perioden 2014–2020, inser Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen att det är nödvändigt med ett nära samarbete mellan de tre institutionerna. |
| --- | --- |

1.

Med tanke på att de europeiska GNSS-programmen är betydelsefulla, unika och komplexa, att unionen äger de system som programmen lett fram till och att programmen finansieras fullt ut från unionens budget under perioden 2014–2020, inser Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen att det är nödvändigt med ett nära samarbete mellan de tre institutionerna.

| 2. | En interinstitutionell panel för Galileo (GIP) kommer att uppfylla målet att underlätta för var och en av institutionerna att utöva sina respektive befogenheter. GIP kommer därför att inrättas för att noggrant följa






  a) | hur genomförandet av de europeiska GNSS-programmen fortskrider, särskilt när det gäller genomförandet av upphandling och ingående av kontrakt, i synnerhet med avseende på ESA, |
| --- | --- | --- |

2.

En interinstitutionell panel för Galileo (GIP) kommer att uppfylla målet att underlätta för var och en av institutionerna att utöva sina respektive befogenheter. GIP kommer därför att inrättas för att noggrant följa

a)

hur genomförandet av de europeiska GNSS-programmen fortskrider, särskilt när det gäller genomförandet av upphandling och ingående av kontrakt, i synnerhet med avseende på ESA,

| b) | internationella avtal med tredjeländer, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

b)

internationella avtal med tredjeländer, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| c) | bearbetandet av marknaderna för satellitnavigering, |
| --- | --- |

c)

bearbetandet av marknaderna för satellitnavigering,

| d) | styrningsåtgärdernas verkningsfullhet, och |
| --- | --- |

d)

styrningsåtgärdernas verkningsfullhet, och

| e) | den årliga översynen av arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

e)

den årliga översynen av arbetsprogrammet.

| 3. | I enlighet med gällande bestämmelser kommer GIP att respektera behovet av diskretion, särskilt med tanke på att vissa uppgifter är affärshemligheter och av känslig art. |
| --- | --- |

3.

I enlighet med gällande bestämmelser kommer GIP att respektera behovet av diskretion, särskilt med tanke på att vissa uppgifter är affärshemligheter och av känslig art.

| 4. | Kommissionen kommer att ta hänsyn till synpunkterna från GIP. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen kommer att ta hänsyn till synpunkterna från GIP.

| 5. | GIP kommer att bestå av sju företrädare, varav






  — | tre från rådet, |
| --- | --- | --- |

5.

GIP kommer att bestå av sju företrädare, varav

—

tre från rådet,

| — | tre från Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

tre från Europaparlamentet,

| — | en från kommissionen,
  och kommer att ha regelbundna möten (i princip fyra gånger om året). |
| --- | --- |

—

en från kommissionen,

och kommer att ha regelbundna möten (i princip fyra gånger om året).

| 6. | GIP påverkar inte de fastställda befogenheterna eller de interinstitutionella förbindelserna. |
| --- | --- |

6.

GIP påverkar inte de fastställda befogenheterna eller de interinstitutionella förbindelserna.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/208

---

P7_TA(2013)0478

Makroekonomiskt stöd till Jordanien ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 over förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Hashemitiska konungariket Jordanien (COM(2013)0242 – C7-0119/2013 – 2013/0128(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0242), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0242),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artikel 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0119/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0119/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetutskottet (A7-0335/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och budgetutskottet (A7-0335/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2013)0128

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om makroekonomiskt stöd till Hashemitiska konungariket Jordanien

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut nr1351/2013/EU.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/209

---

P7_TA(2013)0479

Avtal mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om narkotikaprekursorer ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om narkotikaprekursorer (12221/2013 – C7-0308/2013 – 2013/0005(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 436/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12221/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12221/2013),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om narkotikaprekursorer (08178/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Ryska federationen om narkotikaprekursorer (08178/2013),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0308/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0308/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0342/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0342/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ryska federationen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ryska federationen.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/210

---

P7_TA(2013)0480

Tredjestater och organisationer med vilka Europol ingår överenskommelser *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om utkastet till rådets beslut om ändring av beslut 2009/935/RIF med avseende på förteckningen över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser (16229/2012 – C7-0011/2013 – 2013/0801(CNS))

(Samråd)

(2016/C 436/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (16229/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (16229/2012),

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (1), särskilt artikel 26.1 a, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0011/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (1), särskilt artikel 26.1 a, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0011/2013),

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/934/RIF av den 30 november 2009 om antagande av tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med partner, inbegripet för utbyte av personuppgifter och sekretessbelagd information (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/934/RIF av den 30 november 2009 om antagande av tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med partner, inbegripet för utbyte av personuppgifter och sekretessbelagd information (2),

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/935/RIF av den 30 november 2009 om fastställande av förteckningen över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/935/RIF av den 30 november 2009 om fastställande av förteckningen över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser (3),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0351/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0351/2013).

| 1. | Europaparlamentet förkastar rådets utkast till beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förkastar rådets utkast till beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet att inte anta beslutet, eftersom kommissionen nyligen lagt fram ett nytt förslag till Europolförordning (kommissionens förslag till förordning av den 27 mars 2013 om Europeiska unionens organ för samarbete och fortbildning inom brottsbekämpning (Europol) om upphävande av beslut 2009/371/RIF och 2005/681/RIF (COM(2013)0173)), i vilket bestämmelserna om och förfarandet för ingående av överenskommelser med tredjestater och organisationer ändras. Därför ska åtgärderna för att genomföra beslut 2009/371/RIF inte ändras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet att inte anta beslutet, eftersom kommissionen nyligen lagt fram ett nytt förslag till Europolförordning (kommissionens förslag till förordning av den 27 mars 2013 om Europeiska unionens organ för samarbete och fortbildning inom brottsbekämpning (Europol) om upphävande av beslut 2009/371/RIF och 2005/681/RIF (COM(2013)0173)), i vilket bestämmelserna om och förfarandet för ingående av överenskommelser med tredjestater och organisationer ändras. Därför ska åtgärderna för att genomföra beslut 2009/371/RIF inte ändras.

| 3. | I den händelse att utkastet till rådets beslut antas uppmanar Europaparlamentet Europols direktör och styrelse att avstå från att inleda förhandlingar om operativa överenskommelser med länder som finns upptagna i utkastet till beslut eftersom dataskyddsnivån i vissa av länderna i utkastet till beslut är otillräcklig och respekten för den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter inte kan garanteras. Parlamentet betonar att varje utbyte av personuppgifter med tredjeländer eller internationella organisationer måste ske med stränga säkerhetsgarantier vad gäller skyddet av den personliga integriteten och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

3.

I den händelse att utkastet till rådets beslut antas uppmanar Europaparlamentet Europols direktör och styrelse att avstå från att inleda förhandlingar om operativa överenskommelser med länder som finns upptagna i utkastet till beslut eftersom dataskyddsnivån i vissa av länderna i utkastet till beslut är otillräcklig och respekten för den grundläggande rätten till skydd av personuppgifter inte kan garanteras. Parlamentet betonar att varje utbyte av personuppgifter med tredjeländer eller internationella organisationer måste ske med stränga säkerhetsgarantier vad gäller skyddet av den personliga integriteten och de grundläggande rättigheterna.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och Europol. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och Europol.

---

(1)  EUT L 121, 15.5.2009, s. 37.

(2)  EUT L 325, 11.12.2009, s. 6.

(3)  EUT L 325, 11.12.2009, s. 12.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/211

---

P7_TA(2013)0481

Rättslig ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 723/2009 om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (Eric-konsortium) (COM(2012)0682 – C7-0421/2012 – 2012/0321(NLE))

(Samråd)

(2016/C 436/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2012)0682), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2012)0682),

| — | med beaktande av artiklarna 187 och 188 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0421/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 187 och 188 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0421/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0331/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0331/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/212

---

P7_TA(2013)0482

Gemensamma bestämmelser för Europeiska fonder ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2013)0246 – C7-0107/2013 – 2011/0276(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0615) och ändringarna i kommissionens förslag (COM(2012)0496, COM(2013)0146 och COM(2013)0246), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0615) och ändringarna i kommissionens förslag (COM(2012)0496, COM(2013)0146 och COM(2013)0246),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0107/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrandet om att utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilket av italienska deputeradekammaren framlagts med stöd av protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrandet om att utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilket av italienska deputeradekammaren framlagts med stöd av protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012, 12 december 2012 och 22 maj 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012, 12 december 2012 och 22 maj 2013 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttranden av den 3 maj 2012 och 29 november 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttranden av den 3 maj 2012 och 29 november 2012 (2),

| — | med beaktande av revisionsrättens yttranden av den 15 december 2011, 13 december 2012 och 18 juli 2013 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttranden av den 15 december 2011, 13 december 2012 och 18 juli 2013 (3),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för jordbruk och landbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0274/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för jordbruk och landbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0274/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner de gemensamma uttalanden som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner de gemensamma uttalanden som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet tar del av rådets och kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tar del av rådets och kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 30, EUT C 44, 15.2.2013, s. 76 och EUT C 271, 19.9.2013, s. 101.

(2)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 58 och EUT C 17, 19.1.2013, s. 56.

(3)  EUT C 47, 17.2.2012, s. 1, EUT C 13, 16.1.2013, s. 1 och EUT C 267, 17.9.2013, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0276

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1303/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om översynen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 vad gäller omformning av anslag

Europaparlamentet, rådet och kommissionen är överens om att, vid översynen av budgetförordningen för att harmonisera Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 med den fleråriga budgetramen för 2014–2020, införa de bestämmelser som krävs för att kunna bevilja medel från resultatreserven och vad gäller genomförandet av finansieringsinstrument enligt artikel 39 (initiativet för små och medelstora företag) enligt förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna, vad gäller omformning av

| i) | anslag som beviljats för program i förhållande till resultatreserven och som måste återtas till följd av att de prioriterade delmålen för dessa program inte hade uppnåtts, och |
| --- | --- |

i)

anslag som beviljats för program i förhållande till resultatreserven och som måste återtas till följd av att de prioriterade delmålen för dessa program inte hade uppnåtts, och

| ii) | anslag som beviljats för de program som avses i artikel 39.4 b och som måste återtas på grund av att en medlemsstat tvingats avbryta sitt deltagande i finansieringsinstrumentet. |
| --- | --- |

ii)

anslag som beviljats för de program som avses i artikel 39.4 b och som måste återtas på grund av att en medlemsstat tvingats avbryta sitt deltagande i finansieringsinstrumentet.

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om artikel 1

Om det, för att ta hänsyn till EHFF och EJFLU, behöver göras ytterligare motiverade undantag från de gemensamma reglerna åtar sig Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen att möjliggöra sådana undantag genom att med vederbörlig omsorg göra de ändringar som krävs i förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet om att utesluta möjligheten till retroaktivitet vad gäller tillämpningen av artikel 5.3

Europaparlamentet och rådet har kommit överens om följande:

| — | Rörande tillämpningen av artiklarna 14.2, 15.1 c och 26.2 i förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna ska de åtgärder som medlemsstaterna, under förberedelsefasen av en medlemsstats programförfarande, vidtar för att engagera de parter som avses i artikel 5.1 i förberedandet av partnerskapsavtalet och de program som anges i artikel 5.2 omfatta alla praktiska åtgärder som medlemsstaterna vidtar oberoende av tidpunkt, samt åtgärder som de vidtog innan förordningen trädde i kraft och innan den dag då den delegerade akten för en europeisk uppförandekod som ska antas i enlighet med artikel 5.3 i samma förordning trädde i kraft, förutsatt att de mål med partnerskapsprincipen som fastställs i den förordningen uppnås. I detta sammanhang ska medlemsstaterna, i enlighet med sin nationella och regionala behörighet, besluta om innehållet i både det föreslagna partnerskapsavtalet och de föreslagna programförslagen, i enlighet med relevanta bestämmelser i förordningen och de fondspecifika reglerna. |
| --- | --- |

—

Rörande tillämpningen av artiklarna 14.2, 15.1 c och 26.2 i förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna ska de åtgärder som medlemsstaterna, under förberedelsefasen av en medlemsstats programförfarande, vidtar för att engagera de parter som avses i artikel 5.1 i förberedandet av partnerskapsavtalet och de program som anges i artikel 5.2 omfatta alla praktiska åtgärder som medlemsstaterna vidtar oberoende av tidpunkt, samt åtgärder som de vidtog innan förordningen trädde i kraft och innan den dag då den delegerade akten för en europeisk uppförandekod som ska antas i enlighet med artikel 5.3 i samma förordning trädde i kraft, förutsatt att de mål med partnerskapsprincipen som fastställs i den förordningen uppnås. I detta sammanhang ska medlemsstaterna, i enlighet med sin nationella och regionala behörighet, besluta om innehållet i både det föreslagna partnerskapsavtalet och de föreslagna programförslagen, i enlighet med relevanta bestämmelser i förordningen och de fondspecifika reglerna.

| — | Den delegerade akten om en europeisk uppförandekod, som har antagits i enlighet med artikel 5.3 kommer på inga villkor och varken direkt eller indirekt att tillämpas retroaktivt, i synnerhet när det gäller partnerskapsavtalets och programmens godkännandeförfaranden, eftersom det inte är EU:s lagstiftares avsikt att överföra befogenheter till kommissionen som skulle kunna göra det möjligt för den att förkasta eller godkänna partnerskapsavtal och program uteslutande på grund av att den europeiska uppförandekod som har antagits i enlighet med artikel 5.3 inte har uppfyllts. |
| --- | --- |

—

Den delegerade akten om en europeisk uppförandekod, som har antagits i enlighet med artikel 5.3 kommer på inga villkor och varken direkt eller indirekt att tillämpas retroaktivt, i synnerhet när det gäller partnerskapsavtalets och programmens godkännandeförfaranden, eftersom det inte är EU:s lagstiftares avsikt att överföra befogenheter till kommissionen som skulle kunna göra det möjligt för den att förkasta eller godkänna partnerskapsavtal och program uteslutande på grund av att den europeiska uppförandekod som har antagits i enlighet med artikel 5.3 inte har uppfyllts.

| — | Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att snarast möjligt ge dem tillgång till den delegerade akt som ska antas enligt artikel 5.3, dock senast det datum då den politiska överenskommelsen om förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna antas av rådet eller det datum då omröstningen om förslaget till betänkande om förordningen sker i Europaparlamentet, beroende på vilket som infaller först. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att snarast möjligt ge dem tillgång till den delegerade akt som ska antas enligt artikel 5.3, dock senast det datum då den politiska överenskommelsen om förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna antas av rådet eller det datum då omröstningen om förslaget till betänkande om förordningen sker i Europaparlamentet, beroende på vilket som infaller först.

Gemensamt uttalande från rådet och kommissionen till artikel 145.7

Rådet och kommissionen bekräftar att hänvisningen till termen ”tillämplig rätt” vid tillämpningen av artikel 145.7 i fråga om bedömningen av allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemens förmåga att fungera effektivt omfattar tolkningar av denna lagstiftning av antingen domstolen, tribunalen eller kommissionen (inklusive kommissionens tolkningsnoter) som är tillämpliga vid den tidpunkt då de relevanta förvaltningsförklaringarna, årliga kontrollrapporterna och revisionsyttrandena lämnades in till kommissionen.

Uttalande från Europaparlamentet om tillämpningen av artikel 5

Europaparlamentet konstaterar den information som översändes den 19 december 2012 av ordförandeskapet efter överläggningar i Coreper genom vilken medlemsstaterna klargjorde sin avsikt att i det förberedande skedet av programplaneringen i så stor utsträckning som möjligt ta hänsyn till principerna i utkastet till förordning om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna, så som det utkastet var utformat vid tidpunkten för översändandet av den informationen, vad gäller den strategiska programplaneringsdelen, inbegripet andan och innehållet i den princip om partnerskap som fastställs i artikel 5.

Uttalande från kommissionen om artikel 22

| 1. | Kommissionen anser att huvudändamålet med kvalitetsramen är att stimulera faktiskt genomförande av program för att uppnå de planerade resultaten och att åtgärderna i punkterna 6 och 7 bör tillämpas med vederbörlig hänsyn till detta ändamål. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen anser att huvudändamålet med kvalitetsramen är att stimulera faktiskt genomförande av program för att uppnå de planerade resultaten och att åtgärderna i punkterna 6 och 7 bör tillämpas med vederbörlig hänsyn till detta ändamål.

| 2. | I de fall kommissionen helt eller delvis har ställt in mellanliggande betalningar till ett prioriterat område enligt punkt 6 får medlemsstaten fortsätta att begära betalningar för det prioriterade området för att undvika återtagande för programmet enligt artikel 86. |
| --- | --- |

2.

I de fall kommissionen helt eller delvis har ställt in mellanliggande betalningar till ett prioriterat område enligt punkt 6 får medlemsstaten fortsätta att begära betalningar för det prioriterade området för att undvika återtagande för programmet enligt artikel 86.

| 3. | Kommissionen bekräftar att den kommer att tillämpa bestämmelserna i artikel 22.7 så att det inte uppstår någon dubbel förlust av medel vid underprestation i förhållande till mål som är kopplade till underutnyttjande av medel inom ett prioriterat område. Om åtaganden avseende ett program har återtagits till följd av tillämpningen av artiklarna 86–88 med en efterföljande minskning av stödbeloppet för det prioriterade området, eller om det belopp som tilldelats det prioriterade området vid slutet av programperioden inte har utnyttjats fullt ut, ska de berörda målen i kvalitetsramen justeras proportionellt vid tillämpningen av artikel 22.7. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen bekräftar att den kommer att tillämpa bestämmelserna i artikel 22.7 så att det inte uppstår någon dubbel förlust av medel vid underprestation i förhållande till mål som är kopplade till underutnyttjande av medel inom ett prioriterat område. Om åtaganden avseende ett program har återtagits till följd av tillämpningen av artiklarna 86–88 med en efterföljande minskning av stödbeloppet för det prioriterade området, eller om det belopp som tilldelats det prioriterade området vid slutet av programperioden inte har utnyttjats fullt ut, ska de berörda målen i kvalitetsramen justeras proportionellt vid tillämpningen av artikel 22.7.

Uttalande från kommissionen avseende ordförandeskapets kompromisstext om indikatorer

Kommissionen bekräftar att den kommer att färdigställa sina riktlinjer om de gemensamma indikatorerna för Eruf, ESF, Sammanhållningsfonden och det europeiska territoriella samarbetet i samråd med respektive utvärderingsnätverk bestående av nationella experter senast tre månader efter det att förordningarna antagits. Dessa riktlinjer kommer att innehålla definitioner av var och en av de gemensamma indikatorerna samt metoder för insamling och rapportering av data om de gemensamma indikatorerna.

Uttalande från kommissionen om ändring av partnerskapsavtalet och de operativa programmen inom ramen för artikel 23

Kommissionen anser att trots vad som sägs i artikel 23.4 och 23.5 kan den vid behov kommentera förslag till ändring av partnerskapsavtal och operativa program som medlemsstaterna lägger fram i enlighet med artikel 23.4, i synnerhet om ändringarna inte överensstämmer med det förhandssvar som lämnats av dessa medlemsstater i enlighet med artikel 23.3, och under alla omständigheter på grundval av artiklarna 16 och 30. Kommissionen anser att den i artikel 23.3 fastställda tidsfristen på tre månader för att anta beslutet om att godkänna ändringarna till partnerskapsavtalet och de relevanta programmen, börjar löpa från det att förslagen om ändring lagts fram i enlighet med punkt 4, under förutsättning att förslagen tar vederbörlig hänsyn till kommissionens kommentarer.

Kommissionens uttalande om hur överenskommelsen mellan medlagstiftarna om resultatreserven och förhandsfinansieringsnivåerna kommer att påverka betalningstaken

Kommissionen anser att de extra betalningsbemyndiganden som kan krävas under perioden 2014–2020, på grund av ändringar rörande resultatreserven och förhandsfinansieringen, inte blir så omfattande.

Konsekvenserna bör bli hanterbara, samtidigt som man respekterar utkastet till förordning om den fleråriga budgetramen.

De årliga variationerna i betalningsnivån, även de variationer som beror på dessa förändringar, kommer man att klara av genom att använda betalningsmarginalen och de särskilda instrumenten i utkastet till förordning om den fleråriga budgetramen.

Kommissionen kommer att följa utvecklingen noga och lägga fram sin utvärdering i samband med halvtidsöversynen.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/216

---

P7_TA(2013)0483

Europeiska socialfonden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1081/2006 (COM(2011)0607/2 – C7-0327/2011 – 2011/0268(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0607/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0607/2),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 164 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0327/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 164 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0327/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (1) och den 22 maj 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (1) och den 22 maj 2013 (2),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 maj 2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 maj 2012 (3),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för regional utveckling, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0250/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för regional utveckling, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0250/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 82.

(2)  EUT C 271, 19.9.2013, s. 101.

(3)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 127.

---

P7_TC1-COD(2011)0268

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1304/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/217

---

P7_TA(2013)0484

Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet ”investeringar för tillväxt och sysselsättning” ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (COM(2011)0614 – C7-0328/2011 – 2011/0275(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0614),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 178 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0328/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 178 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0328/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 maj 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A7-0268/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A7-0268/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådetsgemensamma uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådetsgemensamma uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 44.

(2)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 114.

---

P7_TC1-COD(2011)0275

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1301/2013.)

---

)BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av artikel 6 i Eruf-förordningen, artikel 15 i ETS-förordningen och artikel 4 i Sammanhållningsfondsförordningen

Europaparlamentet och rådet konstaterar att kommissionens försäkring till EU-lagstiftaren om att de gemensamma utfallsindikatorerna för Eruf-förordningen, ETS-förordningen och Sammanhållningsfondsförordningen ska tas med i en bilaga till varje förordning, är resultatet av en längre förberedande process som inbegriper utvärderingsexperter från både kommissionen och medlemsstaterna och som i princip förväntas förbli stabil.

Uttalande av kommissionen

Kommissionen delar det mål som parlamentet har fört fram, att förenkla förfarandena för statligt stöd avseende driftsstöd till företag i de yttersta randområdena för att kompensera för de extra kostnader som förorsakas av deras särskilda ekonomiska och sociala situation.”

Enligt det förslag till framtida allmän gruppundantagsförordning som kommissionens avdelningar offentliggjorde nyligen (1) ska driftsstöd för att kompensera för vissa extra kostnader som stödmottagare i dessa områden (2) har anses vara förenligt med den inre marknaden, enligt villkoren i den förordningen, och ska således undantas från anmälningsplikten enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget. Kommissionen anser att man utifrån detta kommer att kunna uppnå den eftersträvade förenklingen, och kommer att ta fullständig hänsyn till alla anmärkningar från medlemsstaterna i det pågående samrådsförfarandet inför antagandet av förordningen 2014.

---

(1)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_gber/index_en.html

(2)  Kostnader för transport av varor som produceras i de yttersta randområdena, extra produktions- och driftskostnader utöver transportkostnader.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/219

---

P7_TA(2013)0485

Europeiska regionala utvecklingsfonden och målet ”europeiskt territoriellt samarbete” ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (COM(2011)0611 – C7-0326/2011 – 2011/0273(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0611),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 178 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0326/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 178 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0326/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet och utskottet för transport och turism (A7-0280/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet och utskottet för transport och turism (A7-0280/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma förklaring som finns som bilaga till denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma förklaring som finns som bilaga till denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 49.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 96.

---

P7_TC1-COD(2011)0273

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1299/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av artikel 6 i Eruf-förordningen, artikel 15 i ETS-förordningen och artikel 4 i Sammanhållningsfondsförordningen

Europaparlamentet och rådet konstaterar att kommissionens försäkring till EU-lagstiftaren att de gemensamma utfallsindikatorerna för Eruf-förordningen, ETS-förordningen och Sammanhållningsfondsförordningen ska tas med i en bilaga till varje förordning är resultatet av en längre förberedande process som inbegriper utvärderingsexperter från både kommissionen och medlemsstaterna och som i princip förväntas förbli stabil.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/221 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/221

---

P7_TA(2013)0486

Sammanhållningsfonden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006 (COM(2011)0612 – C7-0325/2011 – 2011/0274(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0612), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0612),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0325/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0325/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 maj 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för transport och turism (A7-0270/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för transport och turism (A7-0270/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma uttalandet som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma uttalandet som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 38.

(2)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0274

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Sammanhållningsfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1084/2006

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1300/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av artikel 6 i Eruf-förordningen, artikel 15 i ETS-förordningen och artikel 4 i Sammanhållningsfondsförordningen

Europaparlamentet och rådet konstaterar att kommissionens försäkring till EU-lagstiftaren att de gemensamma utfallsindikatorerna för Eruf-förordningen, ETS-förordningen och Sammanhållningsfondsförordningen ska tas med i en bilaga till varje förordning är resultatet av en längre förberedande process som inbegriper utvärderingsexperter från både kommissionen och medlemsstaterna och som i princip förväntas förbli stabil

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/223

---

P7_TA(2013)0487

Europeisk gruppering för territoriellt samarbete ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet och genomförandet av sådana grupperingar (COM(2011)0610/2 – C7-0324/2011 – 2011/0272(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0610/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0610/2),

| — | med beaktande av artikel 294.2, artikel 175, 209.1 och artikel 212.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7–0324/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2, artikel 175, 209.1 och artikel 212.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7–0324/2011),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 och artikel 175.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 och artikel 175.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 15 februari 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 15 februari 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A7-0309/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A7-0309/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 53.

(2)  EUT C 113, 18.4.2012, s. 22.

---

P7_TC1-COD(2011)0272

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1302/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande av Europaparlamentet, rådet och kommissionen om information och artikel 4 och 4a i EGTS-förordningen

Europaparlamentet, rådet och kommissionen beslutar att vidta mer samordnade åtgärder för att sprida information mellan och inom institutionerna och medlemsstaterna om EGTS som ett alternativt instrument för territoriellt samarbete på alla politikområden i unionen.

I detta sammanhang uppmanar Europaparlamentet, rådet och kommissionen särskilt medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för samordning och kommunikation mellan nationella myndigheter och mellan myndigheter i olika medlemsstater för att garantera tydlighet, effektivitet och öppenhet i förfarandena för godkännande av nya grupperingar inom de fastställda tidsfristerna.

Gemensamt uttalande av Europaparlamentet, rådet och kommissionen om artikel 1.9 i EGTS-förordningen

Europaparlamentet, rådet och kommissionen beslutar följande: När medlemsstaterna genom tillämpning av artikel 9.2 i i förordning (EU) nr 1082/2006, i dess ändrade lydelse, utvärderar de bestämmelser som enligt förslaget till avtal ska tillämpas för grupperingens personal ska de sträva efter att beakta de olika anställningsformer som grupperingen kan välja mellan, både privaträttsliga och offentligrättsliga.

Om anställningsavtalen för grupperingens personal regleras av privaträttsliga bestämmelser ska medlemsstaterna också beakta relevant unionslagstiftning, t.ex. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 593/2008 av den 17 juni 2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I) samt tillhörande rättspraxis i de medlemsstater som ingår i grupperingen.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen fastslår också att om anställningsavtalen för grupperingens personal regleras av offentligrättsliga bestämmelser ska tillämplig nationell rätt vara den som gäller i den medlemsstat där grupperingens respektive organ är beläget. Offentlig nationell rätt i den medlemsstat där grupperingen har sitt registrerade säte kan dock tillämpas på de personer som redan omfattas av dessa bestämmelser innan de anställs av grupperingen.

Gemensamt uttalande av Europaparlamentet, rådet och kommissionen om Regionkommitténs roll i samband med EGTS-plattformen

Europaparlamentet, rådet och kommissionen erkänner Regionkommitténs viktiga arbete med EGTS-plattformen och uppmuntrar Regionkommittén att fortsätta att följa verksamheten i aktiva och planerade grupperingar, att organisera utbyte av bästa metoder och att kartlägga gemensamma problem.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/225 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/225

---

P7_TA(2013)0488

Jämn könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (COM(2012)0614 – C7-0382/2012 – 2012/0299(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0614),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 157.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0382/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 157.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0382/2012),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den tjeckiska deputeradekammaren, den nederländska senaten, den nederländska andra kammaren, den polska Sejm, den polska senaten, Sveriges riksdag, Förenade kungarikets underhus och Förenade kungarikets överhus som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den tjeckiska deputeradekammaren, den nederländska senaten, den nederländska andra kammaren, den polska Sejm, den polska senaten, Sveriges riksdag, Förenade kungarikets underhus och Förenade kungarikets överhus som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs,

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0340/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0340/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2012)0299

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv .../2013/EU om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 157.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Jämställdhet mellan könen är en av EU:s grundläggande värderingar och huvudsakliga målsättningar enligt artikel 2 och artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget). Enligt artikel 8 i fördraget om europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) ska unionen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem. Artikel 157.3 i EUF-fördraget ger en rättslig grund för att anta unionsåtgärder som syftar till att säkerställa tillämpning av principen om lika möjligheter för och lika behandling av kvinnor och män i arbetslivet. |
| --- | --- |

(1)

Jämställdhet mellan könen är en av EU:s grundläggande värderingar och huvudsakliga målsättningar enligt artikel 2 och artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget). Enligt artikel 8 i fördraget om europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) ska unionen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet mellan dem. Artikel 157.3 i EUF-fördraget ger en rättslig grund för att anta unionsåtgärder som syftar till att säkerställa tillämpning av principen om lika möjligheter för och lika behandling av kvinnor och män i arbetslivet.

| (2) | Principen om positiv särbehandling och dess vikt för att uppnå en faktisk jämställdhet mellan könen erkänns i artikel 157.4 i EUF-fördraget och i artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), som föreskriver att jämställdhet för kvinnor och män ska säkerställas på alla områden och att principen om jämställdhet inte utgör något hinder för att behålla eller besluta om åtgärder som innebär särskilda förmåner för det underrepresenterade könet. |
| --- | --- |

(2)

Principen om positiv särbehandling och dess vikt för att uppnå en faktisk jämställdhet mellan könen erkänns i artikel 157.4 i EUF-fördraget och i artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), som föreskriver att jämställdhet för kvinnor och män ska säkerställas på alla områden och att principen om jämställdhet inte utgör något hinder för att behålla eller besluta om åtgärder som innebär särskilda förmåner för det underrepresenterade könet.

| (2a) | För att jämställdhet ska uppnås på arbetsplatsen måste det finnas en jämställd modell för beslutsfattandet på alla nivåer inom det berörda företaget, samtidigt som åtgärder också måste vidtas för att säkerställa att löneklyftan mellan könen undanröjs eftersom den avsevärt bidrar till feminiseringen av fattigdomen. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(2a)

För att jämställdhet ska uppnås på arbetsplatsen måste det finnas en jämställd modell för beslutsfattandet på alla nivåer inom det berörda företaget, samtidigt som åtgärder också måste vidtas för att säkerställa att löneklyftan mellan könen undanröjs eftersom den avsevärt bidrar till feminiseringen av fattigdomen. [Ändr. 1]

| (3) | Rådets rekommendation 84/635/EEG (3) rekommenderar att medlemsstaterna vidtar åtgärder för positiv särbehandling för att öka kvinnors aktiva deltagande i beslutsfattande organ. I rådets rekommendation 96/694/EG (4) uppmanades medlemsstaterna att uppmuntra den privata sektorn att stärka den kvinnliga närvaron på alla beslutsnivåer, t.ex. genom att anta jämställdhetsprogram och program för positiv särbehandling eller verka inom ramen för sådana program. |
| --- | --- |

(3)

Rådets rekommendation 84/635/EEG (3) rekommenderar att medlemsstaterna vidtar åtgärder för positiv särbehandling för att öka kvinnors aktiva deltagande i beslutsfattande organ. I rådets rekommendation 96/694/EG (4) uppmanades medlemsstaterna att uppmuntra den privata sektorn att stärka den kvinnliga närvaron på alla beslutsnivåer, t.ex. genom att anta jämställdhetsprogram och program för positiv särbehandling eller verka inom ramen för sådana program.

| (4) | På senare år har kommissionen lagt fram flera rapporter om jämställdheten i det ekonomiska beslutsfattandet (5). Kommissionen har uppmanat börsnoterade företag inom unionen att öka antalet kvinnor

  ledamöter av det underrepresenterade könet
  i bolagsstyrelserna med hjälp av självreglering och att göra konkreta frivilliga åtaganden på denna punkt (6). Kommissionen underströk i kvinnostadgan (7) av den 5 mars 2010 att kvinnor fortfarande inte har full tillgång till delad makt och beslutsfattande i det politiska och ekonomiska livet; kommissionen bekräftade sitt åtagande att använda sina befogenheter för en rättvisare representation av kvinnor och män i maktställning. Att skapa en jämnare könsfördelning i det politiska beslutsfattandet angavs som en central åtgärd i kommissionens strategi för jämställdhet 2010–2015 (8). [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(4)

På senare år har kommissionen lagt fram flera rapporter om jämställdheten i det ekonomiska beslutsfattandet (5). Kommissionen har uppmanat börsnoterade företag inom unionen att öka antalet kvinnor

  ledamöter av det underrepresenterade könet
  i bolagsstyrelserna med hjälp av självreglering och att göra konkreta frivilliga åtaganden på denna punkt (6). Kommissionen underströk i kvinnostadgan (7) av den 5 mars 2010 att kvinnor fortfarande inte har full tillgång till delad makt och beslutsfattande i det politiska och ekonomiska livet; kommissionen bekräftade sitt åtagande att använda sina befogenheter för en rättvisare representation av kvinnor och män i maktställning. Att skapa en jämnare könsfördelning i det politiska beslutsfattandet angavs som en central åtgärd i kommissionens strategi för jämställdhet 2010–2015 (8). [Ändr. 2]

| (5) | I den europeiska jämställdhetspakt (2011–2020) som antogs den 7 mars 2011 angav rådet att jämställdhetspolitiken är avgörande för ekonomisk tillväxt, välstånd och konkurrenskraft, och bekräftade sitt engagemang för att minska könsskillnaderna i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt inom tre områden av stor betydelse för jämställdheten, nämligen sysselsättning, utbildning och främjande av social delaktighet, och uppmanade samtidigt till åtgärder för att främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet på alla nivåer och inom alla områden för att i full utsträckning utnyttja alla resurser
  , kunskaper och idéer för att berika mångfalden av mänskliga resurser och förbättra företagens framtidsutsikter
  . [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(5)

I den europeiska jämställdhetspakt (2011–2020) som antogs den 7 mars 2011 angav rådet att jämställdhetspolitiken är avgörande för ekonomisk tillväxt, välstånd och konkurrenskraft, och bekräftade sitt engagemang för att minska könsskillnaderna i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt inom tre områden av stor betydelse för jämställdheten, nämligen sysselsättning, utbildning och främjande av social delaktighet, och uppmanade samtidigt till åtgärder för att främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet på alla nivåer och inom alla områden för att i full utsträckning utnyttja alla resurser
  , kunskaper och idéer för att berika mångfalden av mänskliga resurser och förbättra företagens framtidsutsikter
  . [Ändr. 3]

| (6) | Europaparlamentet uppmanade i sitt betänkande om kvinnor och företagsledarskap av den 6 juli 2011 (9) med kraft företagen att uppnå den kritiska tröskeln 30 % kvinnor bland ledamöterna i styrande organ senast 2015 och 40 % 2020. Europaparlamentet uppmanade kommissionen att, om företagens och medlemsstaternas frivilliga åtgärder är otillräckliga,
  senast 2012
  föreslå
  lagstiftning, bland annat om
  införande av kvoter
  , vilken skulle tillämpas temporärt och fungera som en katalysator för förändring och snabba reformer med syftet att undanröja fortsatt bristande jämställdhet och stereotyper i det ekonomiska beslutsfattandet
  . Europaparlamentet upprepade kravet på lagstiftning i sitt betänkande av den 13 mars 2012 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2011 (10). [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet uppmanade i sitt betänkande om kvinnor och företagsledarskap av den 6 juli 2011 (9) med kraft företagen att uppnå den kritiska tröskeln 30 % kvinnor bland ledamöterna i styrande organ senast 2015 och 40 % 2020. Europaparlamentet uppmanade kommissionen att, om företagens och medlemsstaternas frivilliga åtgärder är otillräckliga,
  senast 2012
  föreslå
  lagstiftning, bland annat om
  införande av kvoter
  , vilken skulle tillämpas temporärt och fungera som en katalysator för förändring och snabba reformer med syftet att undanröja fortsatt bristande jämställdhet och stereotyper i det ekonomiska beslutsfattandet
  . Europaparlamentet upprepade kravet på lagstiftning i sitt betänkande av den 13 mars 2012 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen – 2011 (10). [Ändr. 4]

| (6a) | Unionens institutioner, organ och byråer såsom Europeiska centralbanken bör föregå med gott exempel i fråga om jämställdhet i beslutsfattandet, bland annat genom att fastställa mål för en jämn könsfördelning på samtliga nivåer. Strikta regler för intern och extern rekrytering till samtliga unionens institutioner, organ och byråer bör snarast införas och övervakas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt praxis för rekryteringen till tjänster på högre ledningsnivå. Unionens institutioner, organ och byråer bör samtliga offentliggöra en årsrapport om sina insatser på detta område. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(6a)

Unionens institutioner, organ och byråer såsom Europeiska centralbanken bör föregå med gott exempel i fråga om jämställdhet i beslutsfattandet, bland annat genom att fastställa mål för en jämn könsfördelning på samtliga nivåer. Strikta regler för intern och extern rekrytering till samtliga unionens institutioner, organ och byråer bör snarast införas och övervakas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt praxis för rekryteringen till tjänster på högre ledningsnivå. Unionens institutioner, organ och byråer bör samtliga offentliggöra en årsrapport om sina insatser på detta område. [Ändr. 5]

| (7) | Ett effektivt utnyttjande av humankapitalet är ett av de viktigaste kännetecknen på en konkurrenskraftig ekonomi
  som präglas av utveckling
  och
  tillväxt, och
  är avgörande för att hantera de demografiska utmaningarna i unionen, hävda sig i en globaliserad ekonomi och skapa konkurrensfördelar gentemot tredjeland. Andelen högutbildade och kompetenta kvinnor ökar ständigt, vilket framgår av att 60 % av högskoleexamina tas av kvinnor. Att inte heller fortsättningsvis använda denna kapacitet vid tillsättning av ledande ställningar i det ekonomiska beslutsfattandet

  företagens chefsposter och andra beslutsfattande poster
  skulle innebära ett underutnyttjande av kompetent humankapital. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(7)

Ett effektivt utnyttjande av humankapitalet är ett av de viktigaste kännetecknen på en konkurrenskraftig ekonomi
  som präglas av utveckling
  och
  tillväxt, och
  är avgörande för att hantera de demografiska utmaningarna i unionen, hävda sig i en globaliserad ekonomi och skapa konkurrensfördelar gentemot tredjeland. Andelen högutbildade och kompetenta kvinnor ökar ständigt, vilket framgår av att 60 % av högskoleexamina tas av kvinnor. Att inte heller fortsättningsvis använda denna kapacitet vid tillsättning av ledande ställningar i det ekonomiska beslutsfattandet

  företagens chefsposter och andra beslutsfattande poster
  skulle innebära ett underutnyttjande av kompetent humankapital. [Ändr. 6]

| (7a) | Företag och verksamheter bör överväga att se till att det finns en grupp av kvinnor som står redo att gå in i styrelser och ledningsgrupper och som uppmuntrar, stöder och utvecklar kvinnors kompetens på alla nivåer och genom hela arbetslivet. [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(7a)

Företag och verksamheter bör överväga att se till att det finns en grupp av kvinnor som står redo att gå in i styrelser och ledningsgrupper och som uppmuntrar, stöder och utvecklar kvinnors kompetens på alla nivåer och genom hela arbetslivet. [Ändr. 7]

| (7b) | Medlemsstaterna bör i syfte att främja jämställdheten anta bestämmelser som gör att män och kvinnor kan kombinera arbete och familjeliv, framför allt genom flexibla system och stödmöjligheter för personer med omsorgsansvar. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(7b)

Medlemsstaterna bör i syfte att främja jämställdheten anta bestämmelser som gör att män och kvinnor kan kombinera arbete och familjeliv, framför allt genom flexibla system och stödmöjligheter för personer med omsorgsansvar. [Ändr. 8]

| (7c) | För att jämställdhet ska kunna uppnås i samhället som helhet måste man säkerställa att kvinnor och män har lika möjligheter i akademiska och yrkesmässiga sammanhang och att de delar på ansvaret för familj, barn och hem. Det faktum att kvinnor oftast bär ansvaret de allra flesta familje- och hushållssysslorna kan hindra dem från att nå toppositioner i arbetslivet. Mäns aktiva medverkan och engagemang i familjeansvaret är av avgörande betydelse för balansen mellan arbete och privatliv och för att kvinnor och män ska få lika karriärmöjligheter. Man bör satsa på att motverka stereotypa könsroller, stel och omodern sysselsättningspolitik och bristfälliga föräldraledighetsbestämmelser. Det bör vidtas åtgärder för att göra det möjligt för kvinnor och män att kombinera familjeliv och arbetsliv om de så önskar. Medlemsstaterna bör uppmuntras att garantera välfärdsstrukturer såsom skälig föräldrapenning för såväl kvinnor som män, omfattande tillgång till barnomsorg och möjlighet till delad föräldraledighet. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(7c)

För att jämställdhet ska kunna uppnås i samhället som helhet måste man säkerställa att kvinnor och män har lika möjligheter i akademiska och yrkesmässiga sammanhang och att de delar på ansvaret för familj, barn och hem. Det faktum att kvinnor oftast bär ansvaret de allra flesta familje- och hushållssysslorna kan hindra dem från att nå toppositioner i arbetslivet. Mäns aktiva medverkan och engagemang i familjeansvaret är av avgörande betydelse för balansen mellan arbete och privatliv och för att kvinnor och män ska få lika karriärmöjligheter. Man bör satsa på att motverka stereotypa könsroller, stel och omodern sysselsättningspolitik och bristfälliga föräldraledighetsbestämmelser. Det bör vidtas åtgärder för att göra det möjligt för kvinnor och män att kombinera familjeliv och arbetsliv om de så önskar. Medlemsstaterna bör uppmuntras att garantera välfärdsstrukturer såsom skälig föräldrapenning för såväl kvinnor som män, omfattande tillgång till barnomsorg och möjlighet till delad föräldraledighet. [Ändr. 9]

| (8) | Företagen själva dela

  delar
  uppfattningen att kvinnor i bolagsstyrelserna bidrar till en bättre företagsstyrning, grupprestationer och kvalitet på beslutsfattandet eftersom de bidrar till diversifiering och sammanhållning, ger fler infallsvinklar och
  möjliggör en
  mer
  proaktiv företagsmodell som följaktligen gör det möjligt att fatta mer
  genomarbetade beslut
  , med målet att på ett bättre sätt spegla de verkliga förhållandena i samhället och konsumenternas vardag
  . Många undersökningar visar också på en positiv korrelation mellan en jämn könsfördelning i högre befattningar och företagets ekonomiska resultat och vinst. Fler kvinnor i de börsnoterade företagens bolagsstyrelser i EU kan
  med tanke på dessa företags betydande ekonomiska och sociala ansvar
  därför påverka företagens
  ekonomiska
  resultat i positiv riktning.
  Man bör därför vidta och stärka åtgärder för att uppmuntra karriärutveckling för kvinnor på alla ledningsnivåer. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(8)

Företagen själva dela

  delar
  uppfattningen att kvinnor i bolagsstyrelserna bidrar till en bättre företagsstyrning, grupprestationer och kvalitet på beslutsfattandet eftersom de bidrar till diversifiering och sammanhållning, ger fler infallsvinklar och
  möjliggör en
  mer
  proaktiv företagsmodell som följaktligen gör det möjligt att fatta mer
  genomarbetade beslut
  , med målet att på ett bättre sätt spegla de verkliga förhållandena i samhället och konsumenternas vardag
  . Många undersökningar visar också på en positiv korrelation mellan en jämn könsfördelning i högre befattningar och företagets ekonomiska resultat och vinst. Fler kvinnor i de börsnoterade företagens bolagsstyrelser i EU kan
  med tanke på dessa företags betydande ekonomiska och sociala ansvar
  därför påverka företagens
  ekonomiska
  resultat i positiv riktning.
  Man bör därför vidta och stärka åtgärder för att uppmuntra karriärutveckling för kvinnor på alla ledningsnivåer. [Ändr. 10]

| (8a) | Tillsättningen av kvinnor i bolagsstyrelserna hämmas av ett antal specifika faktorer som kan undanröjas inte bara med hjälp av sanktioner, utan även genom utbildningsåtgärder och incitament för att främja god praxis. För det första är det mycket viktigt att öka handelshögskolornas och universitetens medvetenhet om hur jämställdhet kan stärka företagens konkurrenskraft. Man måste även uppmuntra regelbunden rotation bland styrelseledamöterna och vidta positiva åtgärder för att främja och belöna insatser som stater och företag gör för att på ett mer effektivt sätt genomföra sådana förändringar i de högsta ekonomiska beslutsorganen på unionsnivå. Slutligen är både beskattning och offentlig upphandling lämpliga verktyg för att uppmuntra till en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(8a)

Tillsättningen av kvinnor i bolagsstyrelserna hämmas av ett antal specifika faktorer som kan undanröjas inte bara med hjälp av sanktioner, utan även genom utbildningsåtgärder och incitament för att främja god praxis. För det första är det mycket viktigt att öka handelshögskolornas och universitetens medvetenhet om hur jämställdhet kan stärka företagens konkurrenskraft. Man måste även uppmuntra regelbunden rotation bland styrelseledamöterna och vidta positiva åtgärder för att främja och belöna insatser som stater och företag gör för att på ett mer effektivt sätt genomföra sådana förändringar i de högsta ekonomiska beslutsorganen på unionsnivå. Slutligen är både beskattning och offentlig upphandling lämpliga verktyg för att uppmuntra till en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna. [Ändr. 11]

| (9) | Det finns också tecken på att jämställdhet på arbetsmarknaden förbättrar den ekonomiska tillväxten väsentligt. Fler kvinnor i bolagsstyrelserna i EU:s börsnoterade företag gynnar inte bara de kvinnor som utnämns, utan hjälper också företaget att dra till sig andra kompetenta kvinnor, vilket medför ett ökat antal kvinnor både på chefsposter och bland övriga anställda. Fler kvinnliga styrelseledamöter bidrar

  torde
  därmed
  bidra
  till att avhjälpa ojämlikheter både i fråga om sysselsättningsgraden och lönebilden. Ett gott utnyttjande av kvinnors potential och kompetens skulle ge positiva återverkningar även på de individuella utbildningsnivåerna och den offentliga sektorn. Att kvinnor är underrepresenterade i bolagsstyrelserna i de börsnoterade företagen i unionen innebär missade möjligheter i fråga om en hållbar ekonomisk tillväxt i medlemsstaterna på lång sikt. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(9)

Det finns också tecken på att jämställdhet på arbetsmarknaden förbättrar den ekonomiska tillväxten väsentligt. Fler kvinnor i bolagsstyrelserna i EU:s börsnoterade företag gynnar inte bara de kvinnor som utnämns, utan hjälper också företaget att dra till sig andra kompetenta kvinnor, vilket medför ett ökat antal kvinnor både på chefsposter och bland övriga anställda. Fler kvinnliga styrelseledamöter bidrar

  torde
  därmed
  bidra
  till att avhjälpa ojämlikheter både i fråga om sysselsättningsgraden och lönebilden. Ett gott utnyttjande av kvinnors potential och kompetens skulle ge positiva återverkningar även på de individuella utbildningsnivåerna och den offentliga sektorn. Att kvinnor är underrepresenterade i bolagsstyrelserna i de börsnoterade företagen i unionen innebär missade möjligheter i fråga om en hållbar ekonomisk tillväxt i medlemsstaterna på lång sikt. [Ändr. 12]

| (10) | Kvinnorna utgör

  är
  ännu idag bara en minoritet

  starkt underrepresenterade
  i näringslivets högsta beslutsfattande organ i unionen, trots en befintlig EU-lagstiftning som ska förebygga och motverka könsdiskriminering, rådets rekommendationer som särskilt inriktats på att öka kvinnors deltagande i det ekonomiska beslutsfattandet på EU-nivå och åtgärder för att stimulera självreglering. Den ojämna könsfördelningen är särskilt påtaglig och allvarlig i den privata sektorn, i synnerhet i de börsnoterade företagen
  , men den ojämna könsfördelningen inom vissa av EU:s institutioner, organ och byråer och inom Europeiska centralbanken, är också högst problematisk
  . Kommissionens indikatorer på könsfördelningen i bolagsstyrelserna visar att andelen kvinnor som deltar i beslutsfattandet i ledande ställning i näringslivet fortfarande är mycket låg. I januari 2012 innehades i snitt bara 13,7 % av styrelseposterna i medlemsstaternas största börsnoterade företag av kvinnor. Av de icke verkställande styrelseledamöterna var 15 % kvinnor
  , vilket tydligt visar på ett demokratiskt underskott och på en orättvis och diskriminerande representation av kvinnor, i strid mot unionens principer för lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män inom sysselsättningen
  . [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(10)

Kvinnorna utgör

  är
  ännu idag bara en minoritet

  starkt underrepresenterade
  i näringslivets högsta beslutsfattande organ i unionen, trots en befintlig EU-lagstiftning som ska förebygga och motverka könsdiskriminering, rådets rekommendationer som särskilt inriktats på att öka kvinnors deltagande i det ekonomiska beslutsfattandet på EU-nivå och åtgärder för att stimulera självreglering. Den ojämna könsfördelningen är särskilt påtaglig och allvarlig i den privata sektorn, i synnerhet i de börsnoterade företagen
  , men den ojämna könsfördelningen inom vissa av EU:s institutioner, organ och byråer och inom Europeiska centralbanken, är också högst problematisk
  . Kommissionens indikatorer på könsfördelningen i bolagsstyrelserna visar att andelen kvinnor som deltar i beslutsfattandet i ledande ställning i näringslivet fortfarande är mycket låg. I januari 2012 innehades i snitt bara 13,7 % av styrelseposterna i medlemsstaternas största börsnoterade företag av kvinnor. Av de icke verkställande styrelseledamöterna var 15 % kvinnor
  , vilket tydligt visar på ett demokratiskt underskott och på en orättvis och diskriminerande representation av kvinnor, i strid mot unionens principer för lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män inom sysselsättningen
  . [Ändr. 13]

| (11) | Andelen kvinnor i bolagsstyrelserna förändras mycket långsamt, i snitt har den ökat med endast 0,6 % per år under de senaste åren. Ökningstakten i enskilda medlemsstater har varierat och har lett till kraftigt skilda resultat. Väsentligt större framsteg har gjorts i de medlemsstater
  såsom Frankrike,
  som infört

  har satt 2017 som tidsfrist för uppnåendet av målen i detta direktiv och som på mindre än två år nått målet på 20 % som man fastställt för 2014, eller i länder som Norge, som lyckades nå 40-procentsmålet på tre år. I båda fallen har dessa resultat uppnåtts tack vare
  bindande bestämmelser. Skillnaderna mellan medlemsstaterna kommer troligen att öka, eftersom de enskilda länderna hanterar frågan om kvinnlig representation i bolagsstyrelser på sinsemellan mycket olika sätt. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(11)

Andelen kvinnor i bolagsstyrelserna förändras mycket långsamt, i snitt har den ökat med endast 0,6 % per år under de senaste åren. Ökningstakten i enskilda medlemsstater har varierat och har lett till kraftigt skilda resultat. Väsentligt större framsteg har gjorts i de medlemsstater
  såsom Frankrike,
  som infört

  har satt 2017 som tidsfrist för uppnåendet av målen i detta direktiv och som på mindre än två år nått målet på 20 % som man fastställt för 2014, eller i länder som Norge, som lyckades nå 40-procentsmålet på tre år. I båda fallen har dessa resultat uppnåtts tack vare
  bindande bestämmelser. Skillnaderna mellan medlemsstaterna kommer troligen att öka, eftersom de enskilda länderna hanterar frågan om kvinnlig representation i bolagsstyrelser på sinsemellan mycket olika sätt. [Ändr. 14]

| (11a) | Medlemsstaterna bör i sina strävanden efter en jämn könsfördelning anta strategier för ett sociokulturellt skifte genom att med mångsidiga insatser uppmuntra kvinnors deltagande i ledningshierarkin och införande från arbetsgivarnas sida av proaktiva strategier och åtgärder. Dessa insatser skulle bland annat kunna inbegripa främjande av flexibla arbetstider och uppmuntrande av familjevänliga arbetsplatser som erbjuder barnomsorg. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(11a)

Medlemsstaterna bör i sina strävanden efter en jämn könsfördelning anta strategier för ett sociokulturellt skifte genom att med mångsidiga insatser uppmuntra kvinnors deltagande i ledningshierarkin och införande från arbetsgivarnas sida av proaktiva strategier och åtgärder. Dessa insatser skulle bland annat kunna inbegripa främjande av flexibla arbetstider och uppmuntrande av familjevänliga arbetsplatser som erbjuder barnomsorg. [Ändr. 15]

| (12) | Det splittrade rättsläget eller avsaknaden av nationella bestämmelser om könsfördelningen i bolagsstyrelserna i börsnoterade företag leder inte bara till skillnader i antalet kvinnliga icke verkställande styrelseledamöter och olika takt i jämställdhetsarbetet i medlemsstaterna, utan även till hinder på den inre marknaden i och med att helt olika krav ställs på unionens börsnoterade företags företagsledning. Skillnaderna i de krav som ställs i lag och självreglering avseende sammansättningen på bolagsstyrelser kan ge praktiska problem för börsnoterade företag som är verksamma över gränserna, i synnerhet när de bildar dotterbolag eller i samband med fusioner eller bolagsöverlåtelser, liksom vid rekrytering av styrelseledamöter.
  Detta direktiv bör dock verkställas utan beaktande av de olika sätt på vilka bolagsstyrelser väljer ut icke verkställande de styrelseledamöter som ska tjänstgöra i styrelserna i unionen. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(12)

Det splittrade rättsläget eller avsaknaden av nationella bestämmelser om könsfördelningen i bolagsstyrelserna i börsnoterade företag leder inte bara till skillnader i antalet kvinnliga icke verkställande styrelseledamöter och olika takt i jämställdhetsarbetet i medlemsstaterna, utan även till hinder på den inre marknaden i och med att helt olika krav ställs på unionens börsnoterade företags företagsledning. Skillnaderna i de krav som ställs i lag och självreglering avseende sammansättningen på bolagsstyrelser kan ge praktiska problem för börsnoterade företag som är verksamma över gränserna, i synnerhet när de bildar dotterbolag eller i samband med fusioner eller bolagsöverlåtelser, liksom vid rekrytering av styrelseledamöter.
  Detta direktiv bör dock verkställas utan beaktande av de olika sätt på vilka bolagsstyrelser väljer ut icke verkställande de styrelseledamöter som ska tjänstgöra i styrelserna i unionen. [Ändr. 16]

| (12a) | Inom företagen är könsfördelningen snedare på de högre ledningsnivåerna. Dessutom är det vanligt att de kvinnor som finns i den högre ledningen arbetar inom områden såsom personal och kommunikation, medan manliga chefer oftare är anställda inom företagets övergripande ledning eller linjeorganisation. Eftersom företagens huvudsakliga rekryteringsbas för styrelseposter till stor del består av personer med erfarenhet som högre chefer är det absolut nödvändigt att öka antalet kvinnor som befordras till sådana ledande positioner inom företagen. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(12a)

Inom företagen är könsfördelningen snedare på de högre ledningsnivåerna. Dessutom är det vanligt att de kvinnor som finns i den högre ledningen arbetar inom områden såsom personal och kommunikation, medan manliga chefer oftare är anställda inom företagets övergripande ledning eller linjeorganisation. Eftersom företagens huvudsakliga rekryteringsbas för styrelseposter till stor del består av personer med erfarenhet som högre chefer är det absolut nödvändigt att öka antalet kvinnor som befordras till sådana ledande positioner inom företagen. [Ändr. 17]

| (12b) | En av de främsta förutsättningarna för att möjliggöra att detta direktiv genomförs korrekt är en faktisk tillämpning av kriterier, fastställda på förhand och med full insyn, för urvalet av icke verkställande styrelseledamöter, samt med ett jämlikt beaktande av kandidaternas kompetens, oavsett kön. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(12b)

En av de främsta förutsättningarna för att möjliggöra att detta direktiv genomförs korrekt är en faktisk tillämpning av kriterier, fastställda på förhand och med full insyn, för urvalet av icke verkställande styrelseledamöter, samt med ett jämlikt beaktande av kandidaternas kompetens, oavsett kön. [Ändr. 18]

| (12c) | Mot bakgrund av befolkningens åldrande och den rådande kompetensbristen kan utvecklingsmöjligheterna för unionens ekonomi och återhämtningen inom dess finansstrukturer hämmas om man inte tillvaratar potentialen hos halva unionens befolkning att inneha befattningar i bolagsstyrelser. Om hälften av den tillgängliga kompetensen inte ens tas i beaktande för ledande befattningar kan själva förfarandet för och kvaliteten på utnämningarna hotas, med ett ökat misstroende mot näringslivets maktstrukturer som följd samt ett potentiellt mindre effektivt utnyttjande av det tillgängliga humankapitalet. Ett systematiskt inbegripande av lämpliga kandidater från båda könen är en garanti för att nya styrelseledamöter väljs ut bland de allra bästa kandidaterna, såväl kvinnor som män, och att samhället återspeglas på ett korrekt sätt i företagens beslutsfattande. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(12c)

Mot bakgrund av befolkningens åldrande och den rådande kompetensbristen kan utvecklingsmöjligheterna för unionens ekonomi och återhämtningen inom dess finansstrukturer hämmas om man inte tillvaratar potentialen hos halva unionens befolkning att inneha befattningar i bolagsstyrelser. Om hälften av den tillgängliga kompetensen inte ens tas i beaktande för ledande befattningar kan själva förfarandet för och kvaliteten på utnämningarna hotas, med ett ökat misstroende mot näringslivets maktstrukturer som följd samt ett potentiellt mindre effektivt utnyttjande av det tillgängliga humankapitalet. Ett systematiskt inbegripande av lämpliga kandidater från båda könen är en garanti för att nya styrelseledamöter väljs ut bland de allra bästa kandidaterna, såväl kvinnor som män, och att samhället återspeglas på ett korrekt sätt i företagens beslutsfattande. [Ändr. 19]

| (13) | Dagens bristande öppenhet i fråga om urval och kriterier för bedömningen av meriter vid utnämning av styrelseledamöter innebär ett väsentligt hinder för en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöterna och får negativa konsekvenser såväl för styrelseledamöternas karriär och fria rörlighet som för investerarnas beslut. Den bristande öppenheten hindrar potentiella styrelseledamöter från att söka till styrelser som skulle ha mycket att vinna på deras kompetens, de kan inte heller ifrågasätta könsdiskriminerande urvalsbeslut, vilket i sin tur hindrar den fria rörligheten inom den inre marknaden. Å andra sidan förutsätter olika investeringsstrategier upplysningar även om styrelseledamöternas kunnande och kompetens. Bättre insyn i kriterierna för bedömningen av meriter och urvalet av styrelseledamöter skulle ge investerarna bättre möjligheter att bedöma företagets affärsstrategi och fatta väl underbyggda beslut.
  Det är därför viktigt att förfarandet för utnämning av styrelseledamöter är tydligt och insynsvänligt samt att de kandidaternas enskilda meriter beaktas oberoende av kön. [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(13)

Dagens bristande öppenhet i fråga om urval och kriterier för bedömningen av meriter vid utnämning av styrelseledamöter innebär ett väsentligt hinder för en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöterna och får negativa konsekvenser såväl för styrelseledamöternas karriär och fria rörlighet som för investerarnas beslut. Den bristande öppenheten hindrar potentiella styrelseledamöter från att söka till styrelser som skulle ha mycket att vinna på deras kompetens, de kan inte heller ifrågasätta könsdiskriminerande urvalsbeslut, vilket i sin tur hindrar den fria rörligheten inom den inre marknaden. Å andra sidan förutsätter olika investeringsstrategier upplysningar även om styrelseledamöternas kunnande och kompetens. Bättre insyn i kriterierna för bedömningen av meriter och urvalet av styrelseledamöter skulle ge investerarna bättre möjligheter att bedöma företagets affärsstrategi och fatta väl underbyggda beslut.
  Det är därför viktigt att förfarandet för utnämning av styrelseledamöter är tydligt och insynsvänligt samt att de kandidaternas enskilda meriter beaktas oberoende av kön. [Ändr. 20]

| (14) | Det här direktivet syftar inte till att i detalj harmonisera nationell lagstiftning om urval och kriterier för bedömningen av meriter för styrelseledamöter. Men jämställdheten bland icke verkställande styrelseledamöter kräver att vissa minimikrav ställs på börsnoterade företag med sned könsfördelning så att de rekryterar icke verkställande styrelseledamöter efter

  på grundval av ett insynsvänligt och tydligt definierat urvalsförfarande och
  en objektiv jämförelse av de sökandes meriter med avseende på lämplighet, kompetens och yrkeserfarenhet. Endast insatser

  bindande lagstiftning
  på unionsnivå kan i praktiken bidra till konkurrens på lika villkor inom hela unionen och förebygga praktiska problem i affärslivet. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(14)

Det här direktivet syftar inte till att i detalj harmonisera nationell lagstiftning om urval och kriterier för bedömningen av meriter för styrelseledamöter. Men jämställdheten bland icke verkställande styrelseledamöter kräver att vissa minimikrav ställs på börsnoterade företag med sned könsfördelning så att de rekryterar icke verkställande styrelseledamöter efter

  på grundval av ett insynsvänligt och tydligt definierat urvalsförfarande och
  en objektiv jämförelse av de sökandes meriter med avseende på lämplighet, kompetens och yrkeserfarenhet. Endast insatser

  bindande lagstiftning
  på unionsnivå kan i praktiken bidra till konkurrens på lika villkor inom hela unionen och förebygga praktiska problem i affärslivet. [Ändr. 21]

| (15) | I Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt (11) för alla framhölls att fler kvinnor på arbetsmarknaden är en förutsättning för att kunna öka tillväxten och hantera Europas demografiska utmaningar. Strategin fastställde ett sysselsättningsmål på 75 % för kvinnor och män i åldrarna 20–64 år senast 2020; ett mål som bara kan nås med ett tydligt jämställdhetsåtagande
  , undanröjande av de kvarlevande löneskillnaderna mellan könen
  och förnyade insatser för att undanröja hinder för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden
  , inklusive ”glastaket”
  . Dagens ekonomiska kris har ökat Europas allt större behov av kunskap, kompetens och innovation och behov av att till fullo utnyttja tillgänglig kompetens
  bland både kvinnor och män
  . Fler kvinnor i det ekonomiska beslutsfattandet, i synnerhet i bolagsstyrelserna, väntas få positiva sidoeffekter på den kvinnliga sysselsättningen i de berörda bolagen och hela ekonomin. [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(15)

I Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt (11) för alla framhölls att fler kvinnor på arbetsmarknaden är en förutsättning för att kunna öka tillväxten och hantera Europas demografiska utmaningar. Strategin fastställde ett sysselsättningsmål på 75 % för kvinnor och män i åldrarna 20–64 år senast 2020; ett mål som bara kan nås med ett tydligt jämställdhetsåtagande
  , undanröjande av de kvarlevande löneskillnaderna mellan könen
  och förnyade insatser för att undanröja hinder för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden
  , inklusive ”glastaket”
  . Dagens ekonomiska kris har ökat Europas allt större behov av kunskap, kompetens och innovation och behov av att till fullo utnyttja tillgänglig kompetens
  bland både kvinnor och män
  . Fler kvinnor i det ekonomiska beslutsfattandet, i synnerhet i bolagsstyrelserna, väntas få positiva sidoeffekter på den kvinnliga sysselsättningen i de berörda bolagen och hela ekonomin. [Ändr. 22]

| (15a) | Uppnåendet av dessa mål är av största betydelse för den europeiska ekonomins konkurrenskraft, främjandet av innovation och höjandet av yrkeskompetensen inom bolagsstyrelserna. Unionen har därför utropat jämställdhet på arbetsmarknaden och en stegvis jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna till årtiondets jämställdhetsmål inom EU och kommer att undersöka hur man kan öka medvetenheten om utvecklingen på detta område. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(15a)

Uppnåendet av dessa mål är av största betydelse för den europeiska ekonomins konkurrenskraft, främjandet av innovation och höjandet av yrkeskompetensen inom bolagsstyrelserna. Unionen har därför utropat jämställdhet på arbetsmarknaden och en stegvis jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna till årtiondets jämställdhetsmål inom EU och kommer att undersöka hur man kan öka medvetenheten om utvecklingen på detta område. [Ändr. 23]

| (16) | Därför bör EU försöka öka kvinnornas deltagande i bolagsstyrelserna
  i samtliga medlemsstater
  för att främja den ekonomiska tillväxten
  , uppmuntra till rörlighet på arbetsmarknaden
  och
  stärka
  de europeiska bolagens konkurrenskraft samt för att uppnå faktisk jämställdhet på arbetsmarknaden. Målet kan nås genom minimikrav på positiv särbehandling i form av bindande åtaganden om ett kvantitativt mål för könssammansättningen i de börsnoterade företagens bolagsstyrelser, eftersom de medlemsstater och övriga länder som valt denna eller liknande metoder kommit längst med att avhjälpa underrepresentationen av kvinnor i det ekonomiska beslutsfattandet. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(16)

Därför bör EU försöka öka kvinnornas deltagande i bolagsstyrelserna
  i samtliga medlemsstater
  för att främja den ekonomiska tillväxten
  , uppmuntra till rörlighet på arbetsmarknaden
  och
  stärka
  de europeiska bolagens konkurrenskraft samt för att uppnå faktisk jämställdhet på arbetsmarknaden. Målet kan nås genom minimikrav på positiv särbehandling i form av bindande åtaganden om ett kvantitativt mål för könssammansättningen i de börsnoterade företagens bolagsstyrelser, eftersom de medlemsstater och övriga länder som valt denna eller liknande metoder kommit längst med att avhjälpa underrepresentationen av kvinnor i det ekonomiska beslutsfattandet. [Ändr. 24]

| (16a) | Börsnoterade företag bör ta fram en jämställdhetsstrategi med målsättningen att uppnå en jämnare könsfördelning i hela företaget. Strategin kan inbegripa en beskrivning av de relevanta åtgärder som vidtagits i det aktuella företaget, till exempel utnämning av både en kvinnlig och en manlig kandidat vid rekrytering till nyckelbefattningar, mentorssystem och kärriärvägledning för kvinnor samt personalstrategier som uppmuntrar till mångfaldspräglad rekrytering. Den kan också inbegripa flexibla arbetsförhållanden för samtliga anställda, till exempel stöd till föräldraledighet samt hushållstjänster och barnomsorg. Varje företag kan välja de tillvägagångssätt som är bäst lämpade för dess verksamhet och bör vidta aktiva åtgärder för att öka andelen personer av det underrepresenterade könet i företagsledningen. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(16a)

Börsnoterade företag bör ta fram en jämställdhetsstrategi med målsättningen att uppnå en jämnare könsfördelning i hela företaget. Strategin kan inbegripa en beskrivning av de relevanta åtgärder som vidtagits i det aktuella företaget, till exempel utnämning av både en kvinnlig och en manlig kandidat vid rekrytering till nyckelbefattningar, mentorssystem och kärriärvägledning för kvinnor samt personalstrategier som uppmuntrar till mångfaldspräglad rekrytering. Den kan också inbegripa flexibla arbetsförhållanden för samtliga anställda, till exempel stöd till föräldraledighet samt hushållstjänster och barnomsorg. Varje företag kan välja de tillvägagångssätt som är bäst lämpade för dess verksamhet och bör vidta aktiva åtgärder för att öka andelen personer av det underrepresenterade könet i företagsledningen. [Ändr. 25]

| (17) | Börsnoterade företag har en särskild ekonomisk tyngd, synlighet och påverkan på marknaden. Åtgärderna i detta direktiv bör därför tillämpas på sådana börsnoterade företag som bildats enligt

  har sitt säte i
  en medlemsstats lagstiftning

  medlemsstat
  och vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en eller flera medlemsstater i den mening som avses i artikel 4.1 led 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG. (12) Sådana företag är normbildande för hela ekonomin och deras praxis kommer troligtvis att följas av andra typer av företag. De börsnoterade företagens offentliga karaktär motiverar en högre grad av reglering i allmänhetens intresse.
  [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(17)

Börsnoterade företag har en särskild ekonomisk tyngd, synlighet och påverkan på marknaden. Åtgärderna i detta direktiv bör därför tillämpas på sådana börsnoterade företag som bildats enligt

  har sitt säte i
  en medlemsstats lagstiftning

  medlemsstat
  och vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en eller flera medlemsstater i den mening som avses i artikel 4.1 led 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG. (12) Sådana företag är normbildande för hela ekonomin och deras praxis kommer troligtvis att följas av andra typer av företag. De börsnoterade företagens offentliga karaktär motiverar en högre grad av reglering i allmänhetens intresse.
  [Ändr. 26]

| (18) | Detta direktiv bör inte tillämpas på sådana mikroföretag eller små och medelstora företag som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (13), inte ens om de är börsnoterade.
  Medlemsstaterna bör dock föra en politik som stöder och uppmuntrar små och medelstora företag att avsevärt förbättra könsfördelningen på samtliga ledningsnivåer och i bolagsstyrelserna. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(18)

Detta direktiv bör inte tillämpas på sådana mikroföretag eller små och medelstora företag som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (13), inte ens om de är börsnoterade.
  Medlemsstaterna bör dock föra en politik som stöder och uppmuntrar små och medelstora företag att avsevärt förbättra könsfördelningen på samtliga ledningsnivåer och i bolagsstyrelserna. [Ändr. 27]

| (19) | Det finns olika typer av ledningsstrukturer för börsnoterade företag i medlemsstaterna, men huvuddistinktionen går mellan dualistiska system – dvs. system som separerar styrelsen från tillsynsorganen – och monistiska system som kombinerar förvaltning och tillsyn i en enda styrelse. Det förekommer även system som blandar inslag från båda systemen, eller som ger företagen möjlighet att välja mellan olika modeller. Åtgärderna i detta direktiv bör tillämpas på alla ledningsstrukturer som förekommer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(19)

Det finns olika typer av ledningsstrukturer för börsnoterade företag i medlemsstaterna, men huvuddistinktionen går mellan dualistiska system – dvs. system som separerar styrelsen från tillsynsorganen – och monistiska system som kombinerar förvaltning och tillsyn i en enda styrelse. Det förekommer även system som blandar inslag från båda systemen, eller som ger företagen möjlighet att välja mellan olika modeller. Åtgärderna i detta direktiv bör tillämpas på alla ledningsstrukturer som förekommer i medlemsstaterna.

| (20) | Alla ledningsstrukturer skiljer på verkställande styrelseledamöter, som deltar i företagets dagliga förvaltning, och icke verkställande styrelseledamöter som inte deltar i den dagliga verksamheten men utövar tillsyn. De kvantitativa målen i direktivet bör bara tillämpas på icke verkställande styrelseledamöter, för att få rätt balans mellan behovet av en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna å ena sidan och behovet av så liten inblandning som möjligt i företagets dagliga styrning å den andra. Eftersom de icke verkställande styrelseledamöterna har en tillsynsfunktion är det också lättare att rekrytera kompetenta sökande utanför företaget och i hög grad även utanför branschen, något som är viktigt på de ekonomiska områden där ett visst kön är särskilt sällsynt. |
| --- | --- |

(20)

Alla ledningsstrukturer skiljer på verkställande styrelseledamöter, som deltar i företagets dagliga förvaltning, och icke verkställande styrelseledamöter som inte deltar i den dagliga verksamheten men utövar tillsyn. De kvantitativa målen i direktivet bör bara tillämpas på icke verkställande styrelseledamöter, för att få rätt balans mellan behovet av en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna å ena sidan och behovet av så liten inblandning som möjligt i företagets dagliga styrning å den andra. Eftersom de icke verkställande styrelseledamöterna har en tillsynsfunktion är det också lättare att rekrytera kompetenta sökande utanför företaget och i hög grad även utanför branschen, något som är viktigt på de ekonomiska områden där ett visst kön är särskilt sällsynt.

| (21) | I många medlemsstater får eller måste en viss andel av de icke verkställande styrelseledamöterna utses eller väljas av företagets anställda och/eller fackföreningar i enlighet med nationell lag eller praxis. De kvantitativa målen i direktivet bör tillämpas på alla icke verkställande styrelseledamöter, även personalrepresentanter. Det är dock de berörda

  I detta direktiv bör det tas hänsyn till mångfalden av urvalsförfaranden i
  medlemsstaterna själva som bör fastställa närmare bestämmelser för hur målen ska nås, med tanke på att vissa icke verkställande styrelseledamöter är personalrepresentanter

  och till förfarandenas nationella särdrag
  . [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(21)

I många medlemsstater får eller måste en viss andel av de icke verkställande styrelseledamöterna utses eller väljas av företagets anställda och/eller fackföreningar i enlighet med nationell lag eller praxis. De kvantitativa målen i direktivet bör tillämpas på alla icke verkställande styrelseledamöter, även personalrepresentanter. Det är dock de berörda

  I detta direktiv bör det tas hänsyn till mångfalden av urvalsförfaranden i
  medlemsstaterna själva som bör fastställa närmare bestämmelser för hur målen ska nås, med tanke på att vissa icke verkställande styrelseledamöter är personalrepresentanter

  och till förfarandenas nationella särdrag
  . [Ändr. 28]

| (22) | De börsnoterade företagen i unionen bör åläggas att vidta lämpliga åtgärder för att uppfylla vissa mål avseende könsfördelningen i bolagsstyrelserna.

  sträva efter att uppnå målet att minst 40 % av de icke verkställande styrelseledamöterna ska tillhöra det underrepresenterade könet den 1 januari 2020
  .
  För att uppnå det målet bör
  börsnoterade företag där färre än 40 % av de icke verkställande styrelseledamöterna tillhör det underrepresenterade könet bör

  vara skyldiga att basera förhandsurvals- eller urvalsförfarandet för att
  utse sådana styrelseledamöter efter

  på
  en jämförande analys av de sökandes meriter med hjälp av i förväg fastställda, klara och tydliga, neutralt utformade och otvetydiga kriterier för att uppnå 40 procent senast den 1 januari 2020. Därför fastställs i direktivet en målsättning på att minst 40 procent av de icke verkställande styrelseledamöterna bör tillhöra det underrepresenterade könet senast det datumet. Målet avser i princip endast den övergripande könsfördelningen bland icke verkställande styrelseledamöter och ingriper inte i det konkreta urvalet av enskilda sökande. I synnerhet utesluter målet inga särskilda sökande och ålägger inte heller företagen eller aktieägarna att utse vissa styrelseledamöter. Beslutet om vilka sökande som är lämpligast som styrelseledamöter ligger alltså kvar hos företagen och aktieägarna.
  [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(22)

De börsnoterade företagen i unionen bör åläggas att vidta lämpliga åtgärder för att uppfylla vissa mål avseende könsfördelningen i bolagsstyrelserna.

  sträva efter att uppnå målet att minst 40 % av de icke verkställande styrelseledamöterna ska tillhöra det underrepresenterade könet den 1 januari 2020
  .
  För att uppnå det målet bör
  börsnoterade företag där färre än 40 % av de icke verkställande styrelseledamöterna tillhör det underrepresenterade könet bör

  vara skyldiga att basera förhandsurvals- eller urvalsförfarandet för att
  utse sådana styrelseledamöter efter

  på
  en jämförande analys av de sökandes meriter med hjälp av i förväg fastställda, klara och tydliga, neutralt utformade och otvetydiga kriterier för att uppnå 40 procent senast den 1 januari 2020. Därför fastställs i direktivet en målsättning på att minst 40 procent av de icke verkställande styrelseledamöterna bör tillhöra det underrepresenterade könet senast det datumet. Målet avser i princip endast den övergripande könsfördelningen bland icke verkställande styrelseledamöter och ingriper inte i det konkreta urvalet av enskilda sökande. I synnerhet utesluter målet inga särskilda sökande och ålägger inte heller företagen eller aktieägarna att utse vissa styrelseledamöter. Beslutet om vilka sökande som är lämpligast som styrelseledamöter ligger alltså kvar hos företagen och aktieägarna.
  [Ändr. 29]

| (22a) | 40-procentsmålet avser i princip endast den övergripande könsfördelningen bland icke verkställande styrelseledamöter och påverkar inte det konkreta valet av enskilda styrelseledamöter ur en bred rekryteringsbas av manliga och kvinnliga kandidater. Det utesluter i synnerhet inte några specifika kandidater till styrelseposter och ålägger inte heller företagen eller aktieägarna att utse vissa styrelseledamöter. Beslutet om utnämning av lämpliga styrelseledamöter ligger alltså kvar hos företagen och aktieägarna. [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(22a)

40-procentsmålet avser i princip endast den övergripande könsfördelningen bland icke verkställande styrelseledamöter och påverkar inte det konkreta valet av enskilda styrelseledamöter ur en bred rekryteringsbas av manliga och kvinnliga kandidater. Det utesluter i synnerhet inte några specifika kandidater till styrelseposter och ålägger inte heller företagen eller aktieägarna att utse vissa styrelseledamöter. Beslutet om utnämning av lämpliga styrelseledamöter ligger alltså kvar hos företagen och aktieägarna. [Ändr. 30]

| (22b) | Börsnoterade företag bör överväga att inrätta fortbildnings- och mentorsprogram för det underrepresenterade könet som ett verktyg för att uppnå en jämn könsfördelning i fall då det finns en tydlig brist på endera könet bland de möjliga kandidaterna till styrelseposterna i företaget. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(22b)

Börsnoterade företag bör överväga att inrätta fortbildnings- och mentorsprogram för det underrepresenterade könet som ett verktyg för att uppnå en jämn könsfördelning i fall då det finns en tydlig brist på endera könet bland de möjliga kandidaterna till styrelseposterna i företaget. [Ändr. 31]

| (23) | Medlemsstaterna utövar ett dominerande inflytande över börsnoterade företag som är sådana offentliga företag som avses i artikel 2 b i kommissionens direktiv 2006/111/EG (14). Detta dominerande inflytande ger medlemsstaterna verktyg för att snabbare vidta de nödvändiga förändringarna. I sådana företag bör därför målet att minst 40 % av de icke verkställande styrelseledamöterna ska tillhöra det underrepresenterade könet kunna nås tidigare
  , i överensstämmelse med adekvata mekanismer som ska inrättas av medlemsstaterna i linje med detta direktiv
  . [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna utövar ett dominerande inflytande över börsnoterade företag som är sådana offentliga företag som avses i artikel 2 b i kommissionens direktiv 2006/111/EG (14). Detta dominerande inflytande ger medlemsstaterna verktyg för att snabbare vidta de nödvändiga förändringarna. I sådana företag bör därför målet att minst 40 % av de icke verkställande styrelseledamöterna ska tillhöra det underrepresenterade könet kunna nås tidigare
  , i överensstämmelse med adekvata mekanismer som ska inrättas av medlemsstaterna i linje med detta direktiv
  . [Ändr. 32]

| (23a) | Offentliga företag bör på grund av sin karaktär tjäna som en modell för den privata sektorn, oavsett om de är börsnoterade eller inte. Därför bör kommissionen bedöma situationen i medlemsstaterna och avgöra huruvida offentliga företag som inte skulle omfattas av definitionen av små och medelstora företag kan inbegripas i detta direktivs räckvidd någon gång i framtiden. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(23a)

Offentliga företag bör på grund av sin karaktär tjäna som en modell för den privata sektorn, oavsett om de är börsnoterade eller inte. Därför bör kommissionen bedöma situationen i medlemsstaterna och avgöra huruvida offentliga företag som inte skulle omfattas av definitionen av små och medelstora företag kan inbegripas i detta direktivs räckvidd någon gång i framtiden. [Ändr. 33]

| (23b) | Kommissionen bör samla in och analysera uppgifter och siffror om könsfördelningen i icke börsnoterade stora företag som också har stor betydelse för ekonomin. Därefter bör man göra en konsekvensbedömning för att få en överblick över situationen i dessa företag i medlemsstaterna och för att bedöma huruvida det behövs åtgärder på unionsnivå för att dessa företag ska kunna inbegripas i detta direktivs tillämpningsområde vid en senare tidpunkt. Samtidigt bör kommissionen redogöra för de tillgängliga alternativen i detta sammanhang, eftersom det på grund av specifika nationella omständigheter kan behövas särskilda föranstaltningar för dessa företag. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(23b)

Kommissionen bör samla in och analysera uppgifter och siffror om könsfördelningen i icke börsnoterade stora företag som också har stor betydelse för ekonomin. Därefter bör man göra en konsekvensbedömning för att få en överblick över situationen i dessa företag i medlemsstaterna och för att bedöma huruvida det behövs åtgärder på unionsnivå för att dessa företag ska kunna inbegripas i detta direktivs tillämpningsområde vid en senare tidpunkt. Samtidigt bör kommissionen redogöra för de tillgängliga alternativen i detta sammanhang, eftersom det på grund av specifika nationella omständigheter kan behövas särskilda föranstaltningar för dessa företag. [Ändr. 34]

| (24) | Hur många

  I fall då det finns endast tre
  icke verkställande styrelseledamöter som krävs för att fullgöra målsättningarna bör preciseras närmare, eftersom det i de flesta bolagsstyrelser är matematisk möjligt endast

  i styrelsen är det matematiskt omöjligt
  att lägga sig över eller strax under 40 %
  för båda könen
  . Därför bör det exakta antal styrelseledamöter som krävs för att uppnå målet ligga så nära 40 procent som möjligt. För att undvika diskriminering av det ursprungligen överrepresenterade könet bör de börsnoterade företagen inte åläggas att utse minst hälften av de icke verkställande styrelseledamöterna från det underrepresenterade könet.

  . I dessa fall bör
  det underrepresenterade könet bör alltså exempelvis

  därför
  inneha minst en styrelsepost i styrelser med tre eller fyra icke verkställande styrelseledamöter., minst två styrelseposter i styrelser med fem eller sex icke verkställande styrelseledamöter, och minst tre styrelseposter i styrelser med sju eller åtta icke verkställande styrelseledamöter.
  [Ändr. 35] |
| --- | --- |

(24)

Hur många

  I fall då det finns endast tre
  icke verkställande styrelseledamöter som krävs för att fullgöra målsättningarna bör preciseras närmare, eftersom det i de flesta bolagsstyrelser är matematisk möjligt endast

  i styrelsen är det matematiskt omöjligt
  att lägga sig över eller strax under 40 %
  för båda könen
  . Därför bör det exakta antal styrelseledamöter som krävs för att uppnå målet ligga så nära 40 procent som möjligt. För att undvika diskriminering av det ursprungligen överrepresenterade könet bör de börsnoterade företagen inte åläggas att utse minst hälften av de icke verkställande styrelseledamöterna från det underrepresenterade könet.

  . I dessa fall bör
  det underrepresenterade könet bör alltså exempelvis

  därför
  inneha minst en styrelsepost i styrelser med tre eller fyra icke verkställande styrelseledamöter., minst två styrelseposter i styrelser med fem eller sex icke verkställande styrelseledamöter, och minst tre styrelseposter i styrelser med sju eller åtta icke verkställande styrelseledamöter.
  [Ändr. 35]

| (25) | I rättspraxis (15) från Europeiska unionens domstol om positiv särbehandling och dess förenlighet med förbudet mot diskriminering på grundval av kön (en princip som nu även stadfästs i artikel 21 i stadgan) har domstolen godtagit att man i vissa fall vid anställning och befordran ger företräde åt det underrepresenterade könet, om sökande av det underrepresenterade könet har likvärdiga meriter vad avser lämplighet, kvalifikationer och yrkesskicklighet, och företrädet inte ges automatiskt och ovillkorligen utan kan frångås om det på grund av omständigheter som sammanhänger med en annan sökandes person finns övervägande skäl att istället välja denne, samt att man gör en objektiv bedömning av alla kriterier som avser enskilda sökande. |
| --- | --- |

(25)

I rättspraxis (15) från Europeiska unionens domstol om positiv särbehandling och dess förenlighet med förbudet mot diskriminering på grundval av kön (en princip som nu även stadfästs i artikel 21 i stadgan) har domstolen godtagit att man i vissa fall vid anställning och befordran ger företräde åt det underrepresenterade könet, om sökande av det underrepresenterade könet har likvärdiga meriter vad avser lämplighet, kvalifikationer och yrkesskicklighet, och företrädet inte ges automatiskt och ovillkorligen utan kan frångås om det på grund av omständigheter som sammanhänger med en annan sökandes person finns övervägande skäl att istället välja denne, samt att man gör en objektiv bedömning av alla kriterier som avser enskilda sökande.

| (26) | I enlighet med denna rättspraxis bör medlemsstaterna se till att de mest kompetenta sökande rekryteras som icke verkställande styrelseledamöter efter en jämförande analys av alla sökandes meriter mot i förväg fastställda tydliga, neutrala och otvetydiga urvalskriterier. Några exempel på urvalskriterier som företagen skulle kunna använda är till exempel erfarenhet av arbetsledning eller tillsyn,
  internationell erfarenhet, kompetens inom flera områden och
  relevanta kunskaper om exempelvis ekonomi, revision eller personalförvaltning, ledarskaps- eller kommunikationsförmåga samt förmåga till nätverkande. När de sökande är lika meriterade bör sökande av det underrepresenterade könet få företräde, om de är lämpade, kompetenta, har yrkeserfarenhet och om en objektiv bedömning av alla enskilda sökandes meriter inte ger utslag för sökande av motsatt kön. [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(26)

I enlighet med denna rättspraxis bör medlemsstaterna se till att de mest kompetenta sökande rekryteras som icke verkställande styrelseledamöter efter en jämförande analys av alla sökandes meriter mot i förväg fastställda tydliga, neutrala och otvetydiga urvalskriterier. Några exempel på urvalskriterier som företagen skulle kunna använda är till exempel erfarenhet av arbetsledning eller tillsyn,
  internationell erfarenhet, kompetens inom flera områden och
  relevanta kunskaper om exempelvis ekonomi, revision eller personalförvaltning, ledarskaps- eller kommunikationsförmåga samt förmåga till nätverkande. När de sökande är lika meriterade bör sökande av det underrepresenterade könet få företräde, om de är lämpade, kompetenta, har yrkeserfarenhet och om en objektiv bedömning av alla enskilda sökandes meriter inte ger utslag för sökande av motsatt kön. [Ändr. 36]

| (27) | Metoderna för rekrytering
  , urval
  och utnämning av styrelseledamöter varierar från en medlemsstat till en annan och från ett företag till ett annat. Det kan till exempel gå till så att en utnämningskommitté gör ett förhandsurval av vissa sökande, som därefter presenteras vid bolagsstämman, eller så att enskilda aktieägare direkt utser styrelseledamöterna eller så att bolagsstämman röstar fram vissa sökande eller en förteckning över sökande.
  I detta direktiv respekteras mångfalden av urvalsförfaranden – även om de alla måste baseras på öppenhet och meriter – samtidigt som det vidhålls att målet att öka andelen personer av det underrepresenterade könet i styrelserna måste uppnås.
  De krav som ställs på urvalet bör uppfyllas i ett lämpligt stadium av urvalsprocessen, i enlighet med nationell lagstiftning och de börsnoterade företagens bolagsordningar. På denna punkt fastställer

  medger
  direktivet bara en minimiharmonisering för urvalsförfarandena, med tillämpning av de krav som ställs i domstolens rättspraxis,

  olika typer av urvalsförfaranden
  för att uppnå en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna i de börsnoterade företagen.
  Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte på något otillbörligt sätt den dagliga verksamheten eftersom företagen behåller friheten att välja ut kandidater på grundval av deras kvalifikationer eller andra objektiva relevanta kriterier. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(27)

Metoderna för rekrytering
  , urval
  och utnämning av styrelseledamöter varierar från en medlemsstat till en annan och från ett företag till ett annat. Det kan till exempel gå till så att en utnämningskommitté gör ett förhandsurval av vissa sökande, som därefter presenteras vid bolagsstämman, eller så att enskilda aktieägare direkt utser styrelseledamöterna eller så att bolagsstämman röstar fram vissa sökande eller en förteckning över sökande.
  I detta direktiv respekteras mångfalden av urvalsförfaranden – även om de alla måste baseras på öppenhet och meriter – samtidigt som det vidhålls att målet att öka andelen personer av det underrepresenterade könet i styrelserna måste uppnås.
  De krav som ställs på urvalet bör uppfyllas i ett lämpligt stadium av urvalsprocessen, i enlighet med nationell lagstiftning och de börsnoterade företagens bolagsordningar. På denna punkt fastställer

  medger
  direktivet bara en minimiharmonisering för urvalsförfarandena, med tillämpning av de krav som ställs i domstolens rättspraxis,

  olika typer av urvalsförfaranden
  för att uppnå en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna i de börsnoterade företagen.
  Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte på något otillbörligt sätt den dagliga verksamheten eftersom företagen behåller friheten att välja ut kandidater på grundval av deras kvalifikationer eller andra objektiva relevanta kriterier. [Ändr. 37]

| (27a) | I fall då förhandsurvalet av kandidater baseras på val- eller röstningsförfaranden, till exempel sådana i vilka arbetstagarna eller deras representanter deltar, bör varje skede av förfarandet vara ordnat så att det bidrar till uppnåendet av målet om en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelsen som helhet, samtidigt som man säkerställer att könet på styrelseledamöter som väljs genom sådana förfaranden inte på något sätt är förutbestämt. [Ändr. 38] |
| --- | --- |

(27a)

I fall då förhandsurvalet av kandidater baseras på val- eller röstningsförfaranden, till exempel sådana i vilka arbetstagarna eller deras representanter deltar, bör varje skede av förfarandet vara ordnat så att det bidrar till uppnåendet av målet om en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelsen som helhet, samtidigt som man säkerställer att könet på styrelseledamöter som väljs genom sådana förfaranden inte på något sätt är förutbestämt. [Ändr. 38]

| (28) | Syftet med direktivet är att förbättra könssammansättningen i de börsnoterade företagens styrelser och därmed bidra till likabehandling av män och kvinnor, som är en grundläggande rättighet inom Europeiska unionen. De börsnoterade företagen bör därför åläggas att på begäran av en avvisad sökande redogöra inte bara för vilka kriterier som använts vid urvalet, utan också för hur den objektiva jämförelsen mellan dessa kriterier gått till och i lämpliga fall vilka omständigheter som gett utslag för en sökande som inte tillhör det underrepresenterade könet. Dessa begränsningar av den rätt till personlig integritet vid behandlingen av personuppgifter som stadfästs i artiklarna 7 och 8 i stadgan, och de börsnoterade företagens skyldighet att på begäran från avvisade sökande tillhandahålla dessa upplysningar, är nödvändiga och förenliga med proportionalitetsprincipen, eftersom de eftersträvar mål av allmänt intresse. De är därmed förenliga med de krav som ställs på sådana inskränkningar i artikel 52.1 i stadgan och i rättspraxis från Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

(28)

Syftet med direktivet är att förbättra könssammansättningen i de börsnoterade företagens styrelser och därmed bidra till likabehandling av män och kvinnor, som är en grundläggande rättighet inom Europeiska unionen. De börsnoterade företagen bör därför åläggas att på begäran av en avvisad sökande redogöra inte bara för vilka kriterier som använts vid urvalet, utan också för hur den objektiva jämförelsen mellan dessa kriterier gått till och i lämpliga fall vilka omständigheter som gett utslag för en sökande som inte tillhör det underrepresenterade könet. Dessa begränsningar av den rätt till personlig integritet vid behandlingen av personuppgifter som stadfästs i artiklarna 7 och 8 i stadgan, och de börsnoterade företagens skyldighet att på begäran från avvisade sökande tillhandahålla dessa upplysningar, är nödvändiga och förenliga med proportionalitetsprincipen, eftersom de eftersträvar mål av allmänt intresse. De är därmed förenliga med de krav som ställs på sådana inskränkningar i artikel 52.1 i stadgan och i rättspraxis från Europeiska unionens domstol.

| (29) | Om en sökande av det underrepresenterade könet kan göra troligt att hon eller han var lika meriterad som en sökande av motsatt kön som valts ut, bör det börsnoterade företaget åläggas att bevisa att urvalet skett på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(29)

Om en sökande av det underrepresenterade könet kan göra troligt att hon eller han var lika meriterad som en sökande av motsatt kön som valts ut, bör det börsnoterade företaget åläggas att bevisa att urvalet skett på ett korrekt sätt.

| (30) | Medlemsstaterna bör föreskriva effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för åsidosättande av skyldigheterna enligt

  kraven på ett öppet och insynsvänligt förfarande i enlighet med
  detta direktiv som

  , vilka
  bland annat kan omfatta straffavgifter,
  uteslutning från offentliga upphandlingar, partiell utestängning från tilldelning av medel från unionens strukturfonder och
  ogiltigförklaring eller upphävande av en utnämning eller val till icke verkställande styrelseledamot som skett i strid med de nationella bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 4.1.
  Medlemsstaterna bör ha möjlighet att utöver den icke uttömmande listan över sanktioner i detta direktiv lägga till bland annat tvångsavveckling av det aktuella företaget, efter beslut av en behörig rättslig instans och med fullt beaktande av gällande rättssäkerhetsgarantier, i fall av allvarliga och upprepade överträdelser. [Ändr. 39] |
| --- | --- |

(30)

Medlemsstaterna bör föreskriva effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för åsidosättande av skyldigheterna enligt

  kraven på ett öppet och insynsvänligt förfarande i enlighet med
  detta direktiv som

  , vilka
  bland annat kan omfatta straffavgifter,
  uteslutning från offentliga upphandlingar, partiell utestängning från tilldelning av medel från unionens strukturfonder och
  ogiltigförklaring eller upphävande av en utnämning eller val till icke verkställande styrelseledamot som skett i strid med de nationella bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 4.1.
  Medlemsstaterna bör ha möjlighet att utöver den icke uttömmande listan över sanktioner i detta direktiv lägga till bland annat tvångsavveckling av det aktuella företaget, efter beslut av en behörig rättslig instans och med fullt beaktande av gällande rättssäkerhetsgarantier, i fall av allvarliga och upprepade överträdelser. [Ändr. 39]

| (31) | Eftersom personalens könssammansättning direkt påverkar rekryteringsunderlaget från det underrepresenterade könet, får medlemsstaterna fastställa att företag där under 10 procent av personalstyrkan tillhör det underrepresenterade könet inte behöver uppfylla målen i direktivet.
  [Ändr. 40] |
| --- | --- |

(31)

Eftersom personalens könssammansättning direkt påverkar rekryteringsunderlaget från det underrepresenterade könet, får medlemsstaterna fastställa att företag där under 10 procent av personalstyrkan tillhör det underrepresenterade könet inte behöver uppfylla målen i direktivet.
  [Ändr. 40]

| (32) | Eftersom de börsnoterade företagen bör eftersträva att öka det underrepresenterade könets deltagande i beslutsfattande ställningar, får medlemsstaterna fastställa att målsättningarna i direktivet ska anses uppfyllda om det börsnoterade företaget kan påvisa att minst en tredjedel av alla styrelseledamöter, oavsett om de är verkställande eller icke verkställande, tillhör det underrepresenterade könet.
  Sådana företag bör dock ändå vara skyldiga att fortsätta att i sina årsberättelser och på sina webbplatser redogöra för könsfördelningen bland sina verkställande och icke verkställande styrelseledamöter samt för företagets policy på detta område, i enlighet med artikel 5 i detta direktiv. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(32)

Eftersom de börsnoterade företagen bör eftersträva att öka det underrepresenterade könets deltagande i beslutsfattande ställningar, får medlemsstaterna fastställa att målsättningarna i direktivet ska anses uppfyllda om det börsnoterade företaget kan påvisa att minst en tredjedel av alla styrelseledamöter, oavsett om de är verkställande eller icke verkställande, tillhör det underrepresenterade könet.
  Sådana företag bör dock ändå vara skyldiga att fortsätta att i sina årsberättelser och på sina webbplatser redogöra för könsfördelningen bland sina verkställande och icke verkställande styrelseledamöter samt för företagets policy på detta område, i enlighet med artikel 5 i detta direktiv. [Ändr. 41]

| (33) | Utöver målsättningarna för icke verkställande styrelseledamöter bör de börsnoterade företagen, i syfte att förbättra könsfördelningen även bland styrelseledamöter som deltar i den dagliga verksamheten, åläggas att göra egna åtaganden för könsfördelningen bland de verkställande styrelseledamöterna, som ska uppfyllas senast den 1 januari 2020. Dessa åtaganden bör syfta till konkreta framsteg med könsfördelningen i det enskilda företaget, jämfört med dagens situation. |
| --- | --- |

(33)

Utöver målsättningarna för icke verkställande styrelseledamöter bör de börsnoterade företagen, i syfte att förbättra könsfördelningen även bland styrelseledamöter som deltar i den dagliga verksamheten, åläggas att göra egna åtaganden för könsfördelningen bland de verkställande styrelseledamöterna, som ska uppfyllas senast den 1 januari 2020. Dessa åtaganden bör syfta till konkreta framsteg med könsfördelningen i det enskilda företaget, jämfört med dagens situation.

| (34) | Medlemsstaterna bör kräva att de börsnoterade företagen varje år ska översända upplysningar om könsfördelningen i bolagsstyrelsen och om hur de uppfyllt målen i direktivet, till de behöriga nationella myndigheterna, så att de kan bedöma de enskilda företagens framsteg. Dessa uppgifter bör
  ingå i företagets årsrapport och
  offentliggöras
  på ett lämpligt och lättillgängligt sätt på dess webbplats,
  och om företaget inte uppfyllt målen bör det åläggas att lämna en
  uttömmande
  beskrivning av vilka
  konkreta
  åtgärder som hittills vidtagits och vilka framtida åtgärder företaget kommer att vidta för att uppnå målen.
  Vidare bör företag som inte uppnått målet eller inte fullgjort sina åtaganden lämna en förklaring till detta samt beskriva vilka konkreta åtgärder som hittills vidtagits och vilka framtida åtgärder företaget kommer att vidta för att uppnå det målet och fullgöra åtagandena. [Ändr. 42] |
| --- | --- |

(34)

Medlemsstaterna bör kräva att de börsnoterade företagen varje år ska översända upplysningar om könsfördelningen i bolagsstyrelsen och om hur de uppfyllt målen i direktivet, till de behöriga nationella myndigheterna, så att de kan bedöma de enskilda företagens framsteg. Dessa uppgifter bör
  ingå i företagets årsrapport och
  offentliggöras
  på ett lämpligt och lättillgängligt sätt på dess webbplats,
  och om företaget inte uppfyllt målen bör det åläggas att lämna en
  uttömmande
  beskrivning av vilka
  konkreta
  åtgärder som hittills vidtagits och vilka framtida åtgärder företaget kommer att vidta för att uppnå målen.
  Vidare bör företag som inte uppnått målet eller inte fullgjort sina åtaganden lämna en förklaring till detta samt beskriva vilka konkreta åtgärder som hittills vidtagits och vilka framtida åtgärder företaget kommer att vidta för att uppnå det målet och fullgöra åtagandena. [Ändr. 42]

| (35) | Medlemsstaterna kan redan ha vidtagit åtgärder för en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser innan detta direktiv trädde i kraft. Dessa medlemsstater bör ha möjlighet att tillämpa de egna åtgärderna istället för de formella krav som ställs på utnämningar, om de kan påvisa att de egna åtgärderna är lika effektiva för att uppnå målet att minst 40 % av de icke verkställande styrelseledamöterna i börsnoterade företag ska tillhöra det underrepresenterade könet senast den 1 januari 2020 eller senast den 1 januari 2018 i börsnoterade offentliga företag. |
| --- | --- |

(35)

Medlemsstaterna kan redan ha vidtagit åtgärder för en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser innan detta direktiv trädde i kraft. Dessa medlemsstater bör ha möjlighet att tillämpa de egna åtgärderna istället för de formella krav som ställs på utnämningar, om de kan påvisa att de egna åtgärderna är lika effektiva för att uppnå målet att minst 40 % av de icke verkställande styrelseledamöterna i börsnoterade företag ska tillhöra det underrepresenterade könet senast den 1 januari 2020 eller senast den 1 januari 2018 i börsnoterade offentliga företag.

| (36) | Detta direktiv är förenligt med de grundläggande rättigheterna och följer de principer som stadfästs bland annat i stadgan. Direktivet bidrar i synnerhet till jämställdheten mellan kvinnor och män (artikel 23 i stadgan) och till rätten till fritt yrkesval och rätten att arbeta (artikel 15 i stadgan). Direktivet eftersträvar full respekt för rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47 i stadgan). Inskränkningarna i näringsfriheten (artikel 16 i stadgan) och i egendomsrätten (artikel 17.1 i stadgan) bevarar kärnan i dessa fri- och rättigheter samt är både nödvändiga och proportionella. De eftersträvar mål av allmänt intresse och behovet av att skydda andras fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

(36)

Detta direktiv är förenligt med de grundläggande rättigheterna och följer de principer som stadfästs bland annat i stadgan. Direktivet bidrar i synnerhet till jämställdheten mellan kvinnor och män (artikel 23 i stadgan) och till rätten till fritt yrkesval och rätten att arbeta (artikel 15 i stadgan). Direktivet eftersträvar full respekt för rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47 i stadgan). Inskränkningarna i näringsfriheten (artikel 16 i stadgan) och i egendomsrätten (artikel 17.1 i stadgan) bevarar kärnan i dessa fri- och rättigheter samt är både nödvändiga och proportionella. De eftersträvar mål av allmänt intresse och behovet av att skydda andras fri- och rättigheter.

| (37) | Vissa medlemsstater har antagit bestämmelser eller uppmuntrat självreglering med blandade resultat, men de flesta medlemsstater har varken vidtagit några åtgärder eller uppgivit att de är villiga att agera på ett sätt som skulle ge tillräckliga förbättringar. Prognoser utifrån en omfattande analys av alla tillgängliga uppgifter om tidigare och aktuella tendenser och ländernas avsikter visar att medlemsstaterna inte kommer att nå en jämn könsfördelning bland de icke verkställande styrelseledamöterna inom en förutsebar framtid, om de agerar på egen hand. Med tanke på detta och de ökande skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om andelen män och kvinnor i bolagsstyrelserna, kan könsfördelningen i de börsnoterade företagen inom unionen bara förbättras genom gemensamma åtgärder, och möjligheterna till jämställdhet,
  undanröjande av löneklyftan mellan kvinnor och män samt ökad
  konkurrenskraft och tillväxt kan bättre uppnås genom gemensamma åtgärder på EU-nivå snarare än genom nationella initiativ av varierande omfattning, ambitionsgrad och effektivitet. Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. [Ändr. 43] |
| --- | --- |

(37)

Vissa medlemsstater har antagit bestämmelser eller uppmuntrat självreglering med blandade resultat, men de flesta medlemsstater har varken vidtagit några åtgärder eller uppgivit att de är villiga att agera på ett sätt som skulle ge tillräckliga förbättringar. Prognoser utifrån en omfattande analys av alla tillgängliga uppgifter om tidigare och aktuella tendenser och ländernas avsikter visar att medlemsstaterna inte kommer att nå en jämn könsfördelning bland de icke verkställande styrelseledamöterna inom en förutsebar framtid, om de agerar på egen hand. Med tanke på detta och de ökande skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om andelen män och kvinnor i bolagsstyrelserna, kan könsfördelningen i de börsnoterade företagen inom unionen bara förbättras genom gemensamma åtgärder, och möjligheterna till jämställdhet,
  undanröjande av löneklyftan mellan kvinnor och män samt ökad
  konkurrenskraft och tillväxt kan bättre uppnås genom gemensamma åtgärder på EU-nivå snarare än genom nationella initiativ av varierande omfattning, ambitionsgrad och effektivitet. Eftersom målen för detta direktiv inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. [Ändr. 43]

| (38) | I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel begränsas detta direktiv till gemensamma målsättningar och principer och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. Medlemsstaterna har tillräcklig handlingsfrihet att själva bestämma hur målsättningarna i direktivet bäst kan uppnås med hänsyn till landets situation, i synnerhet regler och praxis för rekrytering till styrelseposter. Direktivet hindrar inte företagen från att utse den mest meriterade sökande till styrelseposterna och det fastställer en flexibel ram och ger alla börsnoterade företag
  en
  tillräckligt lång anpassningsperiod. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel begränsas detta direktiv till gemensamma målsättningar och principer och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. Medlemsstaterna har tillräcklig handlingsfrihet att själva bestämma hur målsättningarna i direktivet bäst kan uppnås med hänsyn till landets situation, i synnerhet regler och praxis för rekrytering till styrelseposter. Direktivet hindrar inte företagen från att utse den mest meriterade sökande till styrelseposterna och det fastställer en flexibel ram och ger alla börsnoterade företag
  en
  tillräckligt lång anpassningsperiod. [Ändr. 44]

| (39) | I enlighet med proportionalitetsprincipen är

  bör
  de mål som de börsnoterade företagen ska uppnå
  vara
  tidsbegränsade och kan upphävas så snart

  bör gälla enbart tills
  hållbara framsteg gjorts med könsfördelningen i bolagsstyrelserna. Därför bör kommissionen regelbundet se över tillämpningen av direktivet och rapportera om detta till Europaparlamentet och rådet. Direktivet

  Detta direktiv
  kommer att upphöra att gälla den 31 december 2028. Kommissionen bör vid översynen bedöma om

  huruvida
  direktivets tillämpningsperiod bör förlängas efter detta datum.
  Medlemsstaterna bör samarbeta med arbetsmarknadens parter och det civila samhället för att på ett effektivt sätt informera dem om direktivets innebörd, införlivande och genomförande. Informationskampanjer skulle på ett avsevärt sätt bidra till att göra icke börsnoterade företag mer medvetna om denna fråga och uppmuntra dem att vidta förebyggande åtgärder för att uppnå en jämn könsfördelning. Medlemsstaterna bör uppmuntras att utbyta erfarenheter och bästa praxis i fråga om införlivandet och genomförandet av detta direktiv. [Ändr. 45] |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med proportionalitetsprincipen är

  bör
  de mål som de börsnoterade företagen ska uppnå
  vara
  tidsbegränsade och kan upphävas så snart

  bör gälla enbart tills
  hållbara framsteg gjorts med könsfördelningen i bolagsstyrelserna. Därför bör kommissionen regelbundet se över tillämpningen av direktivet och rapportera om detta till Europaparlamentet och rådet. Direktivet

  Detta direktiv
  kommer att upphöra att gälla den 31 december 2028. Kommissionen bör vid översynen bedöma om

  huruvida
  direktivets tillämpningsperiod bör förlängas efter detta datum.
  Medlemsstaterna bör samarbeta med arbetsmarknadens parter och det civila samhället för att på ett effektivt sätt informera dem om direktivets innebörd, införlivande och genomförande. Informationskampanjer skulle på ett avsevärt sätt bidra till att göra icke börsnoterade företag mer medvetna om denna fråga och uppmuntra dem att vidta förebyggande åtgärder för att uppnå en jämn könsfördelning. Medlemsstaterna bör uppmuntras att utbyta erfarenheter och bästa praxis i fråga om införlivandet och genomförandet av detta direktiv. [Ändr. 45]

| (40) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (16) har medlemsstaterna åtagit sig att i motiverade fall låta anmälan om genomförandeåtgärder åtföljas av ett eller flera förklarande dokument om förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i nationella instrument för införlivande. När det gäller detta direktiv anser lagstiftaren det vara motiverat att sådana dokument översänds. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (16) har medlemsstaterna åtagit sig att i motiverade fall låta anmälan om genomförandeåtgärder åtföljas av ett eller flera förklarande dokument om förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i nationella instrument för införlivande. När det gäller detta direktiv anser lagstiftaren det vara motiverat att sådana dokument översänds.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Detta direktiv fastställer åtgärder som ska åstadkomma en jämnare fördelning mellan män och kvinnor bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag genom
  effektiva
  insatser för att påskynda en jämnare könsfördelning och samtidigt ge företagen tillräckligt med tid för att vidta de åtgärder som behövs. [Ändr. 46]

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| (1) | börsnoterat bolag: bolag som bildats enligt en medlemsstats lagstiftning som
  har sitt säte i en medlemsstat och
  och vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en eller flera medlemsstater i den mening som avses i artikel 4.1 led 14 i direktiv 2004/39/EG. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

(1)

börsnoterat bolag: bolag som bildats enligt en medlemsstats lagstiftning som
  har sitt säte i en medlemsstat och
  och vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en eller flera medlemsstater i den mening som avses i artikel 4.1 led 14 i direktiv 2004/39/EG. [Ändr. 47]

| (2) | bolagsledning: företagets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan. |
| --- | --- |

(2)

bolagsledning: företagets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan.

| (3) | styrelseledamot: ledamot av bolagsstyrelsen, även personalrepresentanter. |
| --- | --- |

(3)

styrelseledamot: ledamot av bolagsstyrelsen, även personalrepresentanter.

| (4) | verkställande styrelseledamot: varje ledamot i monistiska system som deltar i den dagliga förvaltningen av företaget och varje ledamot av ledningsorganet i dualistiska system. |
| --- | --- |

(4)

verkställande styrelseledamot: varje ledamot i monistiska system som deltar i den dagliga förvaltningen av företaget och varje ledamot av ledningsorganet i dualistiska system.

| (5) | icke verkställande styrelseledamot: varje ledamot i monistiska system som inte är verkställande styrelseledamot och varje ledamot av tillsynsorgan i dualistiska system. |
| --- | --- |

(5)

icke verkställande styrelseledamot: varje ledamot i monistiska system som inte är verkställande styrelseledamot och varje ledamot av tillsynsorgan i dualistiska system.

| (6) | monistiskt system: system som kombinerar förvaltning och tillsyn i en enda styrelse. |
| --- | --- |

(6)

monistiskt system: system som kombinerar förvaltning och tillsyn i en enda styrelse.

| (7) | dualistiska system: system där den verkställande funktionen och tillsynsfunktionen i företaget utförs av separata organ. |
| --- | --- |

(7)

dualistiska system: system där den verkställande funktionen och tillsynsfunktionen i företaget utförs av separata organ.

| (8) | små och medelstora företag: företag med högst 250 anställda och en årsomsättning på högst 50 miljoner euro eller ett balansvärde på högst 43 miljoner euro, eller motsvarande belopp i den valuta som används i medlemsstater som inte är anslutna till euroområdet om företaget är bildat enligt lagen i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(8)

små och medelstora företag: företag med högst 250 anställda och en årsomsättning på högst 50 miljoner euro eller ett balansvärde på högst 43 miljoner euro, eller motsvarande belopp i den valuta som används i medlemsstater som inte är anslutna till euroområdet om företaget är bildat enligt lagen i den medlemsstaten.

| (9) | offentligt företag: företag över vilket de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt kan utöva ett dominerande inflytande till följd av ägarskap, finansiell medverkan eller gällande regler. Ett dominerande inflytande ska anses föreligga när de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt






  — | äger mer än hälften av företagets tecknade kapital, eller |
| --- | --- | --- |

(9)

offentligt företag: företag över vilket de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt kan utöva ett dominerande inflytande till följd av ägarskap, finansiell medverkan eller gällande regler. Ett dominerande inflytande ska anses föreligga när de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt

—

äger mer än hälften av företagets tecknade kapital, eller

| — | förfogar över mer än hälften av de rösträttigheter som är knutna till andelarna i företaget, eller |
| --- | --- |

—

förfogar över mer än hälften av de rösträttigheter som är knutna till andelarna i företaget, eller

| — | kan tillsätta mer än hälften av ledamöterna i företagets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan. |
| --- | --- |

—

kan tillsätta mer än hälften av ledamöterna i företagets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan.

Artikel 3

Undantag för små och medelstora företag

Detta direktiv är inte tillämpligt på små och medelstora företag.

Artikel 4

Målsättningar för icke verkställande styrelseledamöter

1.   Medlemsstaterna ska se till att börsnoterade företag där färre än 40 % av de icke verkställande styrelseledamöterna tillhör det underrepresenterade könet utnämner sådana styrelseledamöter

  anpassar sina rekryteringsförfaranden, däribland utlysningen av vakanta poster, förfarandena för förhandsurval, urval och utnämning, på ett sådant sätt att de effektivt bidrar till att uppnå 40-procentsmålet senast den 1 januari 2020, eller, i offentliga företag, senast den 1 januari 2018. Medlemsstaterna ska i synnerhet se till att företagen väljer ut de mest kvalificerade kandidaterna till styrelseposter från en rekryteringsbas med jämn könsfördelning och
  efter en jämförande analys av de sökandes meriter

  analys av de sökandes meriter
  med hjälp av i förväg fastställda, klara och tydliga, neutralt utformade
  , icke-diskriminerande
  och otvetydiga kriterier för att uppnå 40 procent senast den 1 januari 2020, eller senast den 1 januari 2018 i börsnoterade offentliga företag.
  I fall då ett valförfarande används ska företagen se till att listan över kandidater som är kvar i slutomgången innehåller både kvinnor och män, samtidigt som man säkerställer att den valda styrelseledamotens kön inte på något sätt är förutbestämt.

För att uppnå 40-procentsmålet och i enlighet med artikel 23.2 i stadgan ska medlemsstaterna säkerställa att varje skede i förfarandet för rekrytering, urval eller utnämnande av icke verkställande styrelseledamöter är ordnat så att kandidater av det underrepresenterade könet ges företräde om den aktuella personen är lika meriterad som en kandidat av det andra könet med avseende på lämplighet, meriter och yrkesprestationer, om inte en objektiv bedömning av alla enskilda kriterier visar att kandidaten av det motsatta könet är bättre lämpad. [Ändr. 48]

2.   Antalet icke verkställande styrelseledamöter som krävs för att uppnå målet i punkt 1 ska vara så många som krävs för att proportionellt ligga så nära det som utgör
  minst
  40 % som möjligt, men högst 49 procent.

  Om det finns endast tre icke verkställande styrelseledamöter i styrelsen ska det räcka med en av tre. [Ändr. 49]

3.   För att uppnå målet i punkt 1 ska medlemsstaterna vid urvalet av icke verkställande styrelseledamöter se till att sökande av det underrepresenterade könet ges företräde om de är lika meriterade som sökande av motsatt kön med avseende på lämplighet, kompetens och yrkeserfarenhet om inte en objektiv bedömning av alla enskilda sökandes meriter ger utslag för sökande av motsatt kön.
  [Ändr. 50]

4.   Medlemsstaterna ska se till att börsnoterade företag på

  är skyldiga att till
  en avvisad sökandes begäran redogör

  sökande redogöra
  för
  åtminstone antalet sökande i urvalsgruppen samt deras kön, samtidigt som deras anonymitet skyddas i enlighet med unionens regler om skydd av personuppgifter, samt för
  de kriterier som använts vid urvalet
  eller utnämningen
  , den objektiva jämförelsen mellan dessa kriterier och i lämpliga fall vilka omständigheter som gett utslag för en sökande av motsatt kön. [Ändr. 51]

5.   Medlemsstaterna ska i enlighet med sina nationella rättssystem vidta nödvändiga åtgärder för att ålägga de börsnoterade företagen att bevisa att bestämmelsen i punkt 3

  1
  inte överträtts om en sökande av det underrepresenterade könet som avvisats kan göra troligt

  anser sig ha lidit skada på grund av att bestämmelsen i punkt 1 inte har tillämpats i hans eller hennes fall och vid en domstol eller en annan behörig myndighet lägger fram fakta som ger vid handen
  att hon eller han var lika meriterad som den sökande av motsatt kön som har valts ut.

Denna punkt ska inte förhindra att medlemsstaterna inför bevisregler som är mer fördelaktiga för käranden. [Ändr. 52]

6.   Medlemsstaterna får fastställa att börsnoterade företag där under 10 procent av personalstyrkan tillhör det underrepresenterade könet inte ska omfattas av målet i punkt 1.
  [Ändr. 53]

6a.
     
  Om det urvalsförfarande som avses i punkt 1 sker i form av en omröstning bland aktieägarna eller de anställda ska företagen se till de röstande får all nödvändig information om bestämmelserna i detta direktiv, inbegripet om de sanktioner som företaget riskerar om det inte fullgör sina skyldigheter. [Ändr. 54]

7.   Medlemsstaterna får fastställa att målet i punkt 1 ska anses uppfyllt om det börsnoterade företaget kan påvisa att minst en tredjedel av alla styrelseledamöter, oavsett om de är verkställande eller icke verkställande styrelseledamöter, tillhör det underrepresenterade könet.

Artikel 5

Företagens ytterligare åtgärder och rapportering

1.   Medlemsstaterna ska se till att de börsnoterade företagen gör individuella åtaganden för en jämn könsfördelning bland verkställande styrelseledamöter, som ska ha uppnåtts senast den 1 januari 2020, eller den 1 i januari 2018 när det gäller börsnoterade företag som är offentliga företag.

2.   Medlemsstaterna ska kräva att de börsnoterade företagen, med början [två år efter det att direktivet antagits], årligen rapporterar till de behöriga nationella myndigheterna om könsfördelningen i bolagsstyrelsen avseende icke verkställande och verkställande styrelseledamöter och om vilka åtgärder som vidtagits med hänsyn till målen i artikel 4.1 och i punkt 1 i denna artikel, och att de ska offentliggöra dessa upplysningar på ett lämpligt och lättillgängligt sätt på sin webbplats
  och i sin årsrapport
  . [Ändr. 55]

3.   Om ett börsnoterat företag inte uppfyller målsättningarna i artikel 4.1 eller sina egna åtaganden enligt artikel 5.1, ska de upplysningar som avses i artikel 5.2 även omfatta

  det avge en förklaring om
  skälen till att målen eller åtagandena inte uppfyllts och en
  omfattande
  beskrivning av vilka åtgärder bolaget

  företaget
  hittills vidtagit eller kommer att vidta för att uppfylla målen eller åtagandena.
  Denna förklaring ska ingå bland de uppgifter som avses i punkt 2. [Ändr. 56]

4.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att det eller de organ som utsetts i enlighet med artikel 20 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (17) även har behörighet att behandla frågor som rör främjande, analys, övervakning och stöd för en jämn könsfördelning i bolagsstyrelserna för börsnoterade företag.
  Medlemsstaterna ska i detta syfte samarbeta effektivt med arbetsmarknadens parter och det civila samhället. [Ändr. 57]

Artikel 6

Sanktioner

1.   Medlemsstaterna ska bestämma vilka sanktioner som ska tillämpas på överträdelser av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv

  krav på ett öppet
  och
  insynsvänligt förfarande som anges i artikel 4.1
  och vidta alla åtgärder som behövs för deras genomförande. [Ändr. 58]

2.   Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande och kan bland annat

  ska åtminstone
  avse följande: [Ändr. 59]

| a) | Straffavgifter. |
| --- | --- |

a)

Straffavgifter.

| (aa) | Uteslutning från offentliga upphandlingar. [Ändr. 60] |
| --- | --- |

(aa)

Uteslutning från offentliga upphandlingar. [Ändr. 60]

| (ab) | Partiell utestängning från tilldelning av medel från unionens strukturfonder. [Ändr. 61] |
| --- | --- |

(ab)

Partiell utestängning från tilldelning av medel från unionens strukturfonder. [Ändr. 61]

| b) | en förklaring av en rättslig myndighet om ogiltighet eller upphävande avseende en utnämning eller ett val till icke verkställande styrelseledamot som skett i strid med de nationella bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 4.1. |
| --- | --- |

b)

en förklaring av en rättslig myndighet om ogiltighet eller upphävande avseende en utnämning eller ett val till icke verkställande styrelseledamot som skett i strid med de nationella bestämmelser som antagits i enlighet med artikel 4.1.

Artikel 7

Minimikrav

Medlemsstaterna får införa eller behålla bestämmelser som är mer fördelaktiga än direktivets bestämmelser för en jämnare fördelning av män och kvinnor i bolag som bildats enligt landets nationella lagstiftning, förutsatt att dessa bestämmelser inte skapar oberättigad
  könsdiskriminering eller annan form av
  diskriminering eller inverkar menligt på den inre marknadens funktion. [Ändr. 62]

Artikel 8

Genomförande

1.   Medlemsstaterna ska senast [två år efter antagandet] anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska omedelbart underrätta kommissionen om detta.

2.   När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

3.   Utan att det hindrar tillämpningen av artikel 4.6 och 4.7 får medlemsstater som innan detta direktiv trädde i kraft redan hade vidtagit åtgärder för en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag uppskjuta tillämpningen av de formella krav som fastställs i artikel 4.1, 4.3, 4.4 och 4.5, om de kan påvisa att de egna åtgärderna ger det underrepresenterade könet tillträde till minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot i börsnoterade företag senast den 1 januari 2020 eller, i börsnoterade offentliga företag, senast den 1 januari 2018.

Den berörda medlemsstaten ska informera kommissionen om detta.
  Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om sådana meddelanden. Uppskjutandet ska återkallas automatiskt om det inte har uppnåtts tillräckligt goda resultat i fråga om målet i detta direktiv, vilket ska anses vara fallet om andelen av det underrepresenterade könet är mindre än 30 % 2017, eller, för offentliga företag, 2015. [Ändr. 63]

4.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 9

Översyn

1.   Medlemsstaterna ska överlämna en rapport om genomförandet av detta direktiv till kommissionen senast den 1 januari 2017 och därefter vartannat år. Dessa rapporter ska bland annat innehålla uttömmande upplysningar om de åtgärder som vidtagits för att nå målen i artikel 4.1, uppgifter i enlighet med artikel 5.2 och upplysningar om det börsnoterade företagets egna åtaganden i enlighet med artikel 5.1.

1a.
     
  Kommissionen ska senast den 1 juli 2017 lägga fram en utvärderingsrapport om fullgörandet av de krav på börsnoterade företag som avses i artiklarna 4.1, 5.1 och 5.2, på grundval av de rapporter som medlemsstaterna lämnat i enlighet med punkt 1. Dessutom ska kommissionens rapport innehålla uppgifter om könsfördelningen på styrelsenivå och ledningsnivå i icke börsnoterade företag som ligger över tröskelvärdet för små och medelstora företag enligt definitionen i artikel 2. [Ändr. 64]

1b.
     
  Kommissionen ska lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om hur samtliga EU-institutioner, organ och byråer tillämpar principerna i detta direktiv och införlivar dem i reglerna för sin interna personalpolitik. I detta syfte ska samtliga EU-institutioner, organ och byråer senast den 31 december 2018, och därefter årligen, lägga fram en rapport för kommissionen med statistik över könsfördelningen och uppnådda resultat. Kommissionen ska genast offentliggöra dessa rapporter på sin webbplats. I lämpliga fall ska kommissionens rapport åtföljas av ett lagstiftningsförslag om att utöka direktivets tillämpningsområde till samtliga EU-institutioner, organ och byråer . [Ändr. 65]

2.   Medlemsstater som enligt artikel 8.3 uppskjutit tillämpningen av de formella krav på utnämning som fastställs i artikel 4.1, 4.3, 4.4 och 4.5 ska de rapporter som avses i punkt 1 inbegripa information som visar på de konkreta resultaten av de nationella åtgärder som avses i artikel 8.3. Kommissionen ska därefter utarbeta en särskild rapport och utreda om åtgärderna faktiskt gett det underrepresenterade könet tillträde till minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot senast den 1 januari 2018 i börsnoterade offentliga företag och i börsnoterade företag som inte är offentliga företag senast den 1 januari 2020. Den första av dessa rapporter ska utarbetas av kommissionen till den 1 juli 2017 och påföljande rapporter ska utarbetas inom sex månader från det att de nationella rapporter som avses i punkt 1 inkommit.

De berörda medlemsstaterna ska ålägga börsnoterade företag som med tillämpning av de nationella åtgärder som avses i artikel 8.3 inte utnämnt eller valt det underrepresenterade könet till minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot senast den 1 januari 2018 i offentliga företag eller senast den 1 januari 2020 i övriga företag att senast detta datum istället börja tillämpa de formella krav på utnämning som ställs i artikel 4.1, 4.3, 4.4 och 4.5.

3.   Kommissionen ska se över tillämpningen av detta direktiv och rapportera till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2021 samt därefter vartannat år. Kommissionen ska särskilt bedöma huruvida målen i detta direktiv har uppnåtts.

4.   I rapporten ska kommissionen bedöma om direktivets tillämpningsperiod bör förlängas utöver det datum som anges i artikel 10.2 eller om direktivet bör ändras med tanke på hur könsfördelningen utvecklats i de börsnoterade företagens bolagsstyrelser och i de olika beslutnivåerna i ekonomin samt om utvecklingen är tillräckligt hållbar.
  Kommissionen ska även undersöka huruvida detta direktivs tillämpningsområde ska utökas till att omfatta icke börsnoterade företag som inte täcks in av definitionen av små och medelstora företag, icke börsnoterade större företag och verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag. [Ändr. 66]

Artikel 10

Ikraftträdande och upphörande

1.   Detta direktiv träder i kraft den [tjugonde] dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Det upphör att gälla den 31 december 2028.

Artikel 11

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 133, 9.5.2013, s. 68.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 november 2013.

2

(3)  Rådets rekommendation 84/635/EEG av den 13 december 1984 om främjande av positiv särbehandling av kvinnor (EGT L 331, 19.12.1984, s. 34).

3

(4)  Rådets rekommendation 96/694/EG av 2 december 1996 om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen (EGT L 319, 10.12.1996, s. 11).

4

(5)  Kommissionens rapport More women in senior positions (2010), arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 1 mars 2011The gender balance in business leadership (SEK(2011) 246 slutlig), rapporten Women in economic decision-making in the EU av den 5 mars 2012 och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 16 april 2012Progress on equality between women and men in 2011 (SWD(2012) 85 slutlig).

5

More women in senior positions

The gender balance in business leadership

Women in economic decision-making in the EU

Progress on equality between women and men in 2011

(6)  'Women on the Board Pledge for Europe', IP/11/242.

6

(7)  KOM(2010)0078 slutlig.

7

(8)  KOM(2010)0491 slutlig.

8

(9)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 134.

9

(10)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 1.

10

(11)  KOM(2010)2020 slutlig.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1).

12

(13)  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

13

(14)  Kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (EUT L 318, 17.11.2006, s. 17).

14

(15)  Mål C-450/93, Kalanke (1995 REG I-3051), mål C-409/95, Marschall (1997 REG I-6363), mål C-158/97, Badeck (2000 ECRI I-1875), mål C-407/98, Abrahamsson (2000 ECR I-5539).

15

I-1875),

(16)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 23).

17

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/241

---

P7_TA(2013)0489

Faktablad för investeringsprodukter ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 20 november 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om faktablad för investeringsprodukter (COM(2012)0352 – C7-0179/2012 – 2012/0169(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/44)

[Ändring nr 1]

EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRINGAR (*1)

av kommissionens förslag

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om faktablad för investeringsprodukter

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (2),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | Icke-professionella investerare erbjuds allt fler typer av investeringsprodukter när de överväger att göra en investering. Dessa produkter
  kan
  erbjuda särskilda investeringslösningar för icke-professionella investerares behov, men de är ofta komplexa och svårbegripliga. Den information investerare i dag får om sådana investeringsprodukter är inte samordnad och hjälper ofta inte icke-professionella investerare att jämföra olika produkter eller att
  förstå
  deras särdrag,
  och den bidrar inte heller till sådana investerares finansiella skolning.
  Följaktligen har icke-professionella investerare ofta gjort investeringar med risker och kostnader som de inte insåg hela vidden av, och har då ibland åsamkats oförutsedda förluster. |
| --- | --- |

(1)

Icke-professionella investerare erbjuds allt fler typer av investeringsprodukter när de överväger att göra en investering. Dessa produkter
  kan
  erbjuda särskilda investeringslösningar för icke-professionella investerares behov, men de är ofta komplexa och svårbegripliga. Den information investerare i dag får om sådana investeringsprodukter är inte samordnad och hjälper ofta inte icke-professionella investerare att jämföra olika produkter eller att
  förstå
  deras särdrag,
  och den bidrar inte heller till sådana investerares finansiella skolning.
  Följaktligen har icke-professionella investerare ofta gjort investeringar med risker och kostnader som de inte insåg hela vidden av, och har då ibland åsamkats oförutsedda förluster.

| (2) | En viktig åtgärd för att skydda investerare är att förbättra bestämmelser om transparens när det gäller investeringsprodukter som erbjuds icke-professionella investerare,
  särskilt i finanskrisens efterdyningar.
  Det är också en förutsättning för att återuppbygga icke-professionella investerares förtroende för finansmarknaden. På unionsnivå har de första stegen redan tagits i denna riktning: Det är också en förutsättning för att återuppbygga icke-professionella investerares förtroende för finansmarknaden. På unionsnivå har de första stegen redan tagits i denna riktning: genom utvecklandet av den ordning med basfakta för investerare som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (UCITS-fonder). |
| --- | --- |

(2)

En viktig åtgärd för att skydda investerare är att förbättra bestämmelser om transparens när det gäller investeringsprodukter som erbjuds icke-professionella investerare,
  särskilt i finanskrisens efterdyningar.
  Det är också en förutsättning för att återuppbygga icke-professionella investerares förtroende för finansmarknaden. På unionsnivå har de första stegen redan tagits i denna riktning: Det är också en förutsättning för att återuppbygga icke-professionella investerares förtroende för finansmarknaden. På unionsnivå har de första stegen redan tagits i denna riktning: genom utvecklandet av den ordning med basfakta för investerare som inrättades genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG av den 13 juli 2009 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (UCITS-fonder).

| (3) | Olika regler som avviker från varandra beroende på vilken bransch som erbjuder investeringsprodukterna samt de nationella bestämmelserna på området skapar ojämlika konkurrensvillkor för de olika produkterna och distributionskanalerna samt fler hinder för en inre marknad för finansiella tjänster och produkter. Medlemsstaterna har redan vidtagit skiljaktiga och icke samordnade insatser för att åtgärda brister i investerarskyddet och denna utveckling skulle sannolikt fortsätta. Olika förhållningssätt till information om investeringsprodukter hindrar utvecklingen av likvärdiga konkurrensvillkor mellan olika utvecklare av investeringsprodukter och dem som säljer dessa produkter, vilket snedvrider konkurrensen. Detta skulle också göra att investerarskyddet inte blir enhetligt i unionen. Sådana skillnader utgör ett hinder för upprättandet av den inre marknaden och dess smidiga funktion. Rättslig grund är därför artikel 114 i EUF-fördraget, som den konsekvent tolkats i Europeiska unionens domstols rättspraxis. |
| --- | --- |

(3)

Olika regler som avviker från varandra beroende på vilken bransch som erbjuder investeringsprodukterna samt de nationella bestämmelserna på området skapar ojämlika konkurrensvillkor för de olika produkterna och distributionskanalerna samt fler hinder för en inre marknad för finansiella tjänster och produkter. Medlemsstaterna har redan vidtagit skiljaktiga och icke samordnade insatser för att åtgärda brister i investerarskyddet och denna utveckling skulle sannolikt fortsätta. Olika förhållningssätt till information om investeringsprodukter hindrar utvecklingen av likvärdiga konkurrensvillkor mellan olika utvecklare av investeringsprodukter och dem som säljer dessa produkter, vilket snedvrider konkurrensen. Detta skulle också göra att investerarskyddet inte blir enhetligt i unionen. Sådana skillnader utgör ett hinder för upprättandet av den inre marknaden och dess smidiga funktion. Rättslig grund är därför artikel 114 i EUF-fördraget, som den konsekvent tolkats i Europeiska unionens domstols rättspraxis.

| (4) | För att förhindra avvikelser är det nödvändigt att på unionsnivå införa enhetliga bestämmelser om transparens som gäller för alla aktörer på marknaden för investeringsprodukter
  och att minska kostnader och osäkerhetsmoment för produkttillhandahållare och
  produktdistributörer. För att kunna harmonisera faktablads utformning och innehåll krävs det en förordning som säkerställer att det för dessa dokument införs en gemensam standard på ett sådant enhetligt sätt. En förordnings direkt tillämpliga regler bör säkerställa att alla aktörer på marknaden för investeringsprodukter omfattas av samma krav. Detta torde säkerställa enhetlig information, genom att förhindra olikartade nationella krav vid införlivandet av ett direktiv. En förordning är också lämplig för att se till att alla som säljer investeringsprodukter omfattas av enhetliga krav, när faktablad tillhandahålls till icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

(4)

För att förhindra avvikelser är det nödvändigt att på unionsnivå införa enhetliga bestämmelser om transparens som gäller för alla aktörer på marknaden för investeringsprodukter
  och att minska kostnader och osäkerhetsmoment för produkttillhandahållare och
  produktdistributörer. För att kunna harmonisera faktablads utformning och innehåll krävs det en förordning som säkerställer att det för dessa dokument införs en gemensam standard på ett sådant enhetligt sätt. En förordnings direkt tillämpliga regler bör säkerställa att alla aktörer på marknaden för investeringsprodukter omfattas av samma krav. Detta torde säkerställa enhetlig information, genom att förhindra olikartade nationella krav vid införlivandet av ett direktiv. En förordning är också lämplig för att se till att alla som säljer investeringsprodukter omfattas av enhetliga krav, när faktablad tillhandahålls till icke-professionella investerare.

| (5) | Att förbättra informationen om investeringsprodukter är viktigt för att återvinna icke-professionella investerares förtroende för finansmarknaderna, men det är lika viktigt att effektivt reglera försäljningsmetoderna för dessa produkter. Denna förordning kompletterar distributionsåtgärder
  (inbegripet investeringsrådgivning, investerarskyddsåtgärder och andra försäljningstjänster)
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (4). Den kompletterar också åtgärder om distributionen av försäkringsprodukter i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG (5). |
| --- | --- |

(5)

Att förbättra informationen om investeringsprodukter är viktigt för att återvinna icke-professionella investerares förtroende för finansmarknaderna, men det är lika viktigt att effektivt reglera försäljningsmetoderna för dessa produkter. Denna förordning kompletterar distributionsåtgärder
  (inbegripet investeringsrådgivning, investerarskyddsåtgärder och andra försäljningstjänster)
  i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (4). Den kompletterar också åtgärder om distributionen av försäkringsprodukter i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG (5).

| (6) | Denna förordning bör tillämpas på samtliga produkter
  och underliggande investeringar
   – oberoende av form och konstruktion – som finanssektorn utvecklar för att ge icke-professionella investerare investeringsmöjligheter, där den avkastning som erbjuds investeraren påverkas av hur en eller flera tillgångars värde eller referensvärden utvecklas. I detta bör ingå investeringsprodukter som investeringsfonder
  och
  livförsäkringar
  och underliggande investeringar till sådana investeringsfonder och livförsäkringar
  samt produkter till icke-professionella investerare,
  inbegripet tillgångar som innehas direkt, såsom statsobligationer och aktier som erbjuds till allmänheten eller är upptagna till handel på en reglerad marknad som är belägen eller drivs inom en medlemsstat. Paketerade strukturerade produkter
  för icke-professionella investerare inträder mellan investeraren och marknaderna genom en process, där tillgångar ”förpackas” eller läggs ihop för att skapa andra exponeringar, åstadkomma andra produktegenskaper eller kostnadsstrukturer än vid ett direkt innehav. Sådana ”förpackningar” kan göra det möjligt för icke-professionella investerare att använda investeringsstrategier som annars skulle vara omöjliga eller opraktiska. De kan dock också kräva att ytterligare information tillhandahålls, särskilt för att möjliggöra jämförelser mellan olika sätt att förpacka investeringar, och
  för att säkerställa att icke-professionella investerare kan förstå de viktigaste egenskaperna och riskerna hos investeringsprodukter för icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

(6)

Denna förordning bör tillämpas på samtliga produkter
  och underliggande investeringar
   – oberoende av form och konstruktion – som finanssektorn utvecklar för att ge icke-professionella investerare investeringsmöjligheter, där den avkastning som erbjuds investeraren påverkas av hur en eller flera tillgångars värde eller referensvärden utvecklas. I detta bör ingå investeringsprodukter som investeringsfonder
  och
  livförsäkringar
  och underliggande investeringar till sådana investeringsfonder och livförsäkringar
  samt produkter till icke-professionella investerare,
  inbegripet tillgångar som innehas direkt, såsom statsobligationer och aktier som erbjuds till allmänheten eller är upptagna till handel på en reglerad marknad som är belägen eller drivs inom en medlemsstat. Paketerade strukturerade produkter
  för icke-professionella investerare inträder mellan investeraren och marknaderna genom en process, där tillgångar ”förpackas” eller läggs ihop för att skapa andra exponeringar, åstadkomma andra produktegenskaper eller kostnadsstrukturer än vid ett direkt innehav. Sådana ”förpackningar” kan göra det möjligt för icke-professionella investerare att använda investeringsstrategier som annars skulle vara omöjliga eller opraktiska. De kan dock också kräva att ytterligare information tillhandahålls, särskilt för att möjliggöra jämförelser mellan olika sätt att förpacka investeringar, och
  för att säkerställa att icke-professionella investerare kan förstå de viktigaste egenskaperna och riskerna hos investeringsprodukter för icke-professionella investerare.

| (6a) | Denna förordning bör också tillämpas på aktier eller andelar i specialföretag och holdingbolag som en utvecklare av investeringsprodukter kan skapa i syfte att kringgå denna förordning. |
| --- | --- |

(6a)

Denna förordning bör också tillämpas på aktier eller andelar i specialföretag och holdingbolag som en utvecklare av investeringsprodukter kan skapa i syfte att kringgå denna förordning.

| (6b) | Paketerade investeringsprodukter bör innebära klara fördelar för icke-professionella investerare, såsom att sprida investeringsriskerna till många olika ekonomiska sektorer eller många underliggande tillgångar. Paketeringstekniker kan dock även användas för att skapa egenskaper hos investeringsprodukter som syftar till att vilseleda konsumenterna när de fattar sina investeringsbeslut. Vissa produkter med ”lockpriser” spelar på icke-professionella investerares typiska beteendemönster, i detta fall deras benägenhet att välja en attraktiv avkastning på en gång. Användningen av produktnamn som tyder på större säkerhet än vad som egentligen är möjligt spelar på konsumenternas beteendemönster på ett jämförbart sätt och riktar här in sig på deras riskaversion. Sådana paketeringstekniker skapar således en fara att investeraren kommer att fokusera hårt på omedelbara finansiella fördelar utan att helt och hållet inse de därmed förknippade framtida riskerna. Denna förordning bör syfta till att undvika paketeringsegenskaper som utnyttjar skevheter i investerarnas beslutsfattande, i syfte att främja transparens och en bättre förståelse för de risker som är förknippade med investeringsprodukter för icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

(6b)

Paketerade investeringsprodukter bör innebära klara fördelar för icke-professionella investerare, såsom att sprida investeringsriskerna till många olika ekonomiska sektorer eller många underliggande tillgångar. Paketeringstekniker kan dock även användas för att skapa egenskaper hos investeringsprodukter som syftar till att vilseleda konsumenterna när de fattar sina investeringsbeslut. Vissa produkter med ”lockpriser” spelar på icke-professionella investerares typiska beteendemönster, i detta fall deras benägenhet att välja en attraktiv avkastning på en gång. Användningen av produktnamn som tyder på större säkerhet än vad som egentligen är möjligt spelar på konsumenternas beteendemönster på ett jämförbart sätt och riktar här in sig på deras riskaversion. Sådana paketeringstekniker skapar således en fara att investeraren kommer att fokusera hårt på omedelbara finansiella fördelar utan att helt och hållet inse de därmed förknippade framtida riskerna. Denna förordning bör syfta till att undvika paketeringsegenskaper som utnyttjar skevheter i investerarnas beslutsfattande, i syfte att främja transparens och en bättre förståelse för de risker som är förknippade med investeringsprodukter för icke-professionella investerare.

| (7) | Förordningens tillämpningsområde bör ▌inte omfatta försäkringsprodukter utan investeringsmöjligheter ▌. Eftersom tyngdpunkten i denna förordning ligger på att förbättra jämförbarheten och begripligheten hos information om investeringsprodukter som saluförs till icke-professionella investerare, bör denna förordning inte omfatta tjänstepensionssystem och enskilda pensionsprodukter, förutsatt att det enligt nationell lagstiftning krävs ett finansiellt bidrag från arbetsgivaren och att
  arbetsgivaren eller
  arbetstagaren inte kan välja vem som tillhandahåller pensionsprodukten Investeringsfonder för institutionella investerare omfattas heller inte av denna förordning, eftersom de inte saluförs till icke-professionella investerare. Emellertid bör investeringsprodukter för att spara till en privat pension omfattas, eftersom de ofta konkurrerar med andra produkter som förordningen omfattar och som distribueras på samma sätt till icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

(7)

Förordningens tillämpningsområde bör ▌inte omfatta försäkringsprodukter utan investeringsmöjligheter ▌. Eftersom tyngdpunkten i denna förordning ligger på att förbättra jämförbarheten och begripligheten hos information om investeringsprodukter som saluförs till icke-professionella investerare, bör denna förordning inte omfatta tjänstepensionssystem och enskilda pensionsprodukter, förutsatt att det enligt nationell lagstiftning krävs ett finansiellt bidrag från arbetsgivaren och att
  arbetsgivaren eller
  arbetstagaren inte kan välja vem som tillhandahåller pensionsprodukten Investeringsfonder för institutionella investerare omfattas heller inte av denna förordning, eftersom de inte saluförs till icke-professionella investerare. Emellertid bör investeringsprodukter för att spara till en privat pension omfattas, eftersom de ofta konkurrerar med andra produkter som förordningen omfattar och som distribueras på samma sätt till icke-professionella investerare.

| (8) | För att klargöra sambandet mellan skyldigheterna enligt denna förordning och de som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG (6) och direktiv 2009/138/EG (7), måste det anges att dessa direktiv
  kompletterar
  denna förordning.
  I synnerhet bör faktabladet innehålla sammanfattningen med den nyckelinformation som avses i artikel 5.2 i direktiv 2003/71/EG till följd av översynen av denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

För att klargöra sambandet mellan skyldigheterna enligt denna förordning och de som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG (6) och direktiv 2009/138/EG (7), måste det anges att dessa direktiv
  kompletterar
  denna förordning.
  I synnerhet bör faktabladet innehålla sammanfattningen med den nyckelinformation som avses i artikel 5.2 i direktiv 2003/71/EG till följd av översynen av denna förordning.

| (8a) | Utvecklare av investeringsprodukter bör se till att den investeringsprodukt som de strukturerar är förenlig med profilen hos de icke-professionella investerare de vänder sig till. De bör därför inrätta en produktgodkännandeprocess för att i förväg säkerställa att deras investeringsprodukter inte exponerar icke-professionella investerare mot underliggande tillgångar vars risk- och avkastningsprofil inte är lätt att begripa. |
| --- | --- |

(8a)

Utvecklare av investeringsprodukter bör se till att den investeringsprodukt som de strukturerar är förenlig med profilen hos de icke-professionella investerare de vänder sig till. De bör därför inrätta en produktgodkännandeprocess för att i förväg säkerställa att deras investeringsprodukter inte exponerar icke-professionella investerare mot underliggande tillgångar vars risk- och avkastningsprofil inte är lätt att begripa.

| (8b) | De behöriga myndigheterna och de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA-myndigheterna) bör på begäran tillhandahållas all den information som krävs för att kontrollera innehållet i faktabladet, bedöma efterlevnaden av denna förordning och säkerställa skyddet av kunder och investerare på de finansiella marknaderna. Befogenheterna för Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) bör konsekvent anpassas till befogenheterna för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) enligt Europaparlamentets och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument och upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG. |
| --- | --- |

(8b)

De behöriga myndigheterna och de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA-myndigheterna) bör på begäran tillhandahållas all den information som krävs för att kontrollera innehållet i faktabladet, bedöma efterlevnaden av denna förordning och säkerställa skyddet av kunder och investerare på de finansiella marknaderna. Befogenheterna för Europeiska bankmyndigheten (EBA) och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) bör konsekvent anpassas till befogenheterna för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) enligt Europaparlamentets och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument och upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG.

| (9) | Utvecklare av investeringsprodukter – som fondförvaltare, försäkringsbolag, emittenter av värdepapper, kreditinstitut eller värdepappersföretag – bör utarbeta faktabladet för investeringsprodukter de utvecklar, eftersom de känner till produkten bäst och ansvarar för den.
  Utvecklare av investeringsprodukter bör se till att faktabladet är tillgängligt för de personer som säljer investeringsprodukten.
  Faktabladet bör tas fram av utvecklaren av investeringsprodukten
  och bilagan (inbegripet avgifter) bör tas fram av personen som säljer investeringsprodukten
  innan produkterna kan säljas till icke-professionella investerare. Om emellertid en produkt inte säljs till icke-professionella investerare, behövs inget faktablad. Om vidare en utvecklare av investeringsprodukter inte kan ta fram ett faktablad, får detta delegeras till andra.
  Om upprättandet av faktabladet helt eller delvis delegeras till en tredje part bör produktutvecklaren även i fortsättningen ha det generella ansvaret för upprättandet av och innehållet i detta faktablad.
  För att säkerställa omfattande spridning och tillgång till faktablad, bör denna förordning möjliggöra att utvecklaren av investeringsprodukten offentliggör dem på en valfri webbplats. |
| --- | --- |

(9)

Utvecklare av investeringsprodukter – som fondförvaltare, försäkringsbolag, emittenter av värdepapper, kreditinstitut eller värdepappersföretag – bör utarbeta faktabladet för investeringsprodukter de utvecklar, eftersom de känner till produkten bäst och ansvarar för den.
  Utvecklare av investeringsprodukter bör se till att faktabladet är tillgängligt för de personer som säljer investeringsprodukten.
  Faktabladet bör tas fram av utvecklaren av investeringsprodukten
  och bilagan (inbegripet avgifter) bör tas fram av personen som säljer investeringsprodukten
  innan produkterna kan säljas till icke-professionella investerare. Om emellertid en produkt inte säljs till icke-professionella investerare, behövs inget faktablad. Om vidare en utvecklare av investeringsprodukter inte kan ta fram ett faktablad, får detta delegeras till andra.
  Om upprättandet av faktabladet helt eller delvis delegeras till en tredje part bör produktutvecklaren även i fortsättningen ha det generella ansvaret för upprättandet av och innehållet i detta faktablad.
  För att säkerställa omfattande spridning och tillgång till faktablad, bör denna förordning möjliggöra att utvecklaren av investeringsprodukten offentliggör dem på en valfri webbplats.

| (10) | För att tillgodose icke-professionella investerares behov måste det tillses att information om investeringsprodukter är korrekt, opartisk, klar och inte vilseleder dessa investerare. Denna förordning bör därför fastställa gemensamma standarder för upprättandet av faktablad, för att trygga att de är begripliga för icke-professionella investerare. Eftersom många icke-professionella investerare har svårt att förstå finansiell fackterminologi, bör särskild uppmärksamhet ägnas åt dokumentets ordval och uttryckssätt. Regler bör också fastställas om det språk de bör avfattas på.
  Beräkningarna av de kostnader som kan uppstå bör också förklaras på ett begripligt sätt.
  Dessutom bör icke-professionella investerare kunna förstå själva faktabladet, utan att hänvisas till annan information.
  Detta bör dock inte hindra att det i faktabladet finns korshänvisningar till andra dokument som innehåller mer information av intresse för vissa icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

(10)

För att tillgodose icke-professionella investerares behov måste det tillses att information om investeringsprodukter är korrekt, opartisk, klar och inte vilseleder dessa investerare. Denna förordning bör därför fastställa gemensamma standarder för upprättandet av faktablad, för att trygga att de är begripliga för icke-professionella investerare. Eftersom många icke-professionella investerare har svårt att förstå finansiell fackterminologi, bör särskild uppmärksamhet ägnas åt dokumentets ordval och uttryckssätt. Regler bör också fastställas om det språk de bör avfattas på.
  Beräkningarna av de kostnader som kan uppstå bör också förklaras på ett begripligt sätt.
  Dessutom bör icke-professionella investerare kunna förstå själva faktabladet, utan att hänvisas till annan information.
  Detta bör dock inte hindra att det i faktabladet finns korshänvisningar till andra dokument som innehåller mer information av intresse för vissa icke-professionella investerare.

| (11) | Icke-professionella investerare bör förses med den information som krävs för att de ska kunna fatta välgrundade investeringsbeslut och jämföra olika investeringsprodukter, men det finns en risk att de inte kommer att använda informationen om den inte är kort och koncis. Därför bör faktabladet ▌innehålla bara basfakta, bland annat om produktens natur och huvuddrag, inklusive huruvida investeraren kan förlora kapital, kostnader,
  riskavkastningsprofil, i form av en sammanfattande indikator, för produkten och dess underliggande investeringar
  samt relevant information om tidigare resultat samt viss annan särskild information som kan behövas för att förstå enskilda produkttypers egenskaper, inklusive de som avser pensionssparande.
  Kommissionen bör överväga möjligheten för det europeiska offentliga kreditvärderingsinstitut som nämns i parlamentets ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut

   (8),
  att tillhandahålla basfakta om riskprofilen för statsobligationer som europeiska medlemsstater utfärdar. |
| --- | --- |

(11)

Icke-professionella investerare bör förses med den information som krävs för att de ska kunna fatta välgrundade investeringsbeslut och jämföra olika investeringsprodukter, men det finns en risk att de inte kommer att använda informationen om den inte är kort och koncis. Därför bör faktabladet ▌innehålla bara basfakta, bland annat om produktens natur och huvuddrag, inklusive huruvida investeraren kan förlora kapital, kostnader,
  riskavkastningsprofil, i form av en sammanfattande indikator, för produkten och dess underliggande investeringar
  samt relevant information om tidigare resultat samt viss annan särskild information som kan behövas för att förstå enskilda produkttypers egenskaper, inklusive de som avser pensionssparande.
  Kommissionen bör överväga möjligheten för det europeiska offentliga kreditvärderingsinstitut som nämns i parlamentets ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 16 januari 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut

   (8),
  att tillhandahålla basfakta om riskprofilen för statsobligationer som europeiska medlemsstater utfärdar.

| (11a) | Investerare bör få en klar uppfattning om de kostnader och avgifter som kommer att belastas investeringen, inte bara vid transaktionstidpunkten utan under hela investeringsperioden. Avgifterna bör redovisas dels såsom ”ränta på ränta”-beräkning så att deras totala kumulativa effekt framgår dels i reda pengar. Avgifter för rådgivning bör beräknas på ett enklare sätt så att investeraren lättare kan förstå vad det faktiskt kommer att kosta. |
| --- | --- |

(11a)

Investerare bör få en klar uppfattning om de kostnader och avgifter som kommer att belastas investeringen, inte bara vid transaktionstidpunkten utan under hela investeringsperioden. Avgifterna bör redovisas dels såsom ”ränta på ränta”-beräkning så att deras totala kumulativa effekt framgår dels i reda pengar. Avgifter för rådgivning bör beräknas på ett enklare sätt så att investeraren lättare kan förstå vad det faktiskt kommer att kosta.

| (11b) | EBA, Eiopa och Esma bör utveckla ett internetbaserat fondanalysverktyg så att investerarna kan beräkna slutvärdet av sina investeringar efter det att avgifter och kostnader beaktats. |
| --- | --- |

(11b)

EBA, Eiopa och Esma bör utveckla ett internetbaserat fondanalysverktyg så att investerarna kan beräkna slutvärdet av sina investeringar efter det att avgifter och kostnader beaktats.

| (12) | Faktabladet bör utformas så att icke-professionella investerare kan jämföra olika investeringsprodukter, eftersom konsumenters beteende och förmåga gör att informationens format, presentation och innehåll måste
  utformas och formuleras
  noggrant för att maximera
  engagemanget för faktabladet och på så sätt bidra till den finansiella skolningen och
  förståelsen och användningen av informationen. I alla dokument bör dessa element och deras rubriker ha samma ordningsföljd. Dessutom bör för olika produkter faktabladets uppgifter och dessas presentation harmoniseras ytterligare genom delegerade akter, som beaktar tillgänglig och pågående forskning om konsumentbeteenden, inklusive tester av hur ändamålsenliga olika sätt att presentera information är för konsumenterna. Dessutom bör icke-professionella investerare vid vissa investeringsprodukter ha möjlighet att välja mellan flera underliggande investeringar och
  investeringsprodukterna kan ha kostnader och avgifter som beror på kundernas personliga karakteristika, såsom deras ålder eller det belopp de väljer att investera.
  Dessa produkter bör beaktas när formatet tas fram. |
| --- | --- |

(12)

Faktabladet bör utformas så att icke-professionella investerare kan jämföra olika investeringsprodukter, eftersom konsumenters beteende och förmåga gör att informationens format, presentation och innehåll måste
  utformas och formuleras
  noggrant för att maximera
  engagemanget för faktabladet och på så sätt bidra till den finansiella skolningen och
  förståelsen och användningen av informationen. I alla dokument bör dessa element och deras rubriker ha samma ordningsföljd. Dessutom bör för olika produkter faktabladets uppgifter och dessas presentation harmoniseras ytterligare genom delegerade akter, som beaktar tillgänglig och pågående forskning om konsumentbeteenden, inklusive tester av hur ändamålsenliga olika sätt att presentera information är för konsumenterna. Dessutom bör icke-professionella investerare vid vissa investeringsprodukter ha möjlighet att välja mellan flera underliggande investeringar och
  investeringsprodukterna kan ha kostnader och avgifter som beror på kundernas personliga karakteristika, såsom deras ålder eller det belopp de väljer att investera.
  Dessa produkter bör beaktas när formatet tas fram.

| (12a) | En komplexitetsmärkning för sådana komplexa produkter som förefaller vara olämpliga för icke-professionella investerare bör finnas överst på faktabladet. Denna ytterligare transparensnivå kommer att hjälpa konsumenterna att fatta välgrundade beslut om den risknivå de tar och bidra till att vilseledande försäljning undviks. |
| --- | --- |

(12a)

En komplexitetsmärkning för sådana komplexa produkter som förefaller vara olämpliga för icke-professionella investerare bör finnas överst på faktabladet. Denna ytterligare transparensnivå kommer att hjälpa konsumenterna att fatta välgrundade beslut om den risknivå de tar och bidra till att vilseledande försäljning undviks.

| (13) | Allt fler icke-professionella investerare strävar inte bara efter ekonomisk vinning vid sina investeringsbeslut. Ofta har de också andra, sociala eller miljömässiga syften. Dessutom kan information om andra aspekter på investeringar än finansiella vara viktiga för dem som vill göra hållbara, långsiktiga investeringar. Emellertid kan det vara svårt att jämföra eller hitta uppgifter som utvecklaren av investeringsprodukter söker om sociala resultat, miljö- eller styrningsresultat. Därför är det önskvärt att ytterligare harmonisera de närmare uppgifterna om huruvida sociala frågor, miljö- eller styrningsfrågor har beaktats och i så fall hur. |
| --- | --- |

(13)

Allt fler icke-professionella investerare strävar inte bara efter ekonomisk vinning vid sina investeringsbeslut. Ofta har de också andra, sociala eller miljömässiga syften. Dessutom kan information om andra aspekter på investeringar än finansiella vara viktiga för dem som vill göra hållbara, långsiktiga investeringar. Emellertid kan det vara svårt att jämföra eller hitta uppgifter som utvecklaren av investeringsprodukter söker om sociala resultat, miljö- eller styrningsresultat. Därför är det önskvärt att ytterligare harmonisera de närmare uppgifterna om huruvida sociala frågor, miljö- eller styrningsfrågor har beaktats och i så fall hur.

| (14) | Faktablad bör vara klart urskiljbart och
  separerat
  från allt marknadsföringsmaterial. Dess betydelse får inte försvagas av sådana dokument.
  Den icke-professionella investeraren bör bekräfta mottagandet av faktabladet. |
| --- | --- |

(14)

Faktablad bör vara klart urskiljbart och
  separerat
  från allt marknadsföringsmaterial. Dess betydelse får inte försvagas av sådana dokument.
  Den icke-professionella investeraren bör bekräfta mottagandet av faktabladet.

| (15) | För att trygga att faktablad innehåller tillförlitlig information, bör denna förordning kräva att utvecklare av investeringsprodukter
  och personer som säljer investeringsprodukter
  håller faktablad uppdaterade.
  Den enhet som erbjuder eller säljer produkten med faktabladet bör också hålla informationen till icke-professionella investerare uppdaterad.
  Därför är det nödvändigt att det i en delegerad akt som antas av kommissionen anges närmare bestämmelser om villkor och frekvens för översyn av informationen i faktabladet
  och dess bilaga. Faktabladet och alla dess uppdateringar bör lämnas till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

(15)

För att trygga att faktablad innehåller tillförlitlig information, bör denna förordning kräva att utvecklare av investeringsprodukter
  och personer som säljer investeringsprodukter
  håller faktablad uppdaterade.
  Den enhet som erbjuder eller säljer produkten med faktabladet bör också hålla informationen till icke-professionella investerare uppdaterad.
  Därför är det nödvändigt att det i en delegerad akt som antas av kommissionen anges närmare bestämmelser om villkor och frekvens för översyn av informationen i faktabladet
  och dess bilaga. Faktabladet och alla dess uppdateringar bör lämnas till den behöriga myndigheten.

| (16) | Faktablad ligger till grund för icke-professionella investerares investeringsbeslut. Av detta skäl har utvecklare av investeringsprodukter
  och personer som säljer investeringsprodukter
  ett stort ansvar mot icke-professionella investerare genom att se till att de iakttar denna förordning. Viktigt är därför att se till att icke-professionella investerare som förlitat sig på ett faktablad vid sitt investeringsbeslut har effektiv rätt till rättslig prövning. Det bör också säkerställas att alla icke-professionella investerare i unionen har samma rätt att söka ersättning för skador de kan åsamkas, till följd av att utvecklare av investeringsprodukter inte iakttagit kraven i denna förordning. Således bör ansvarsförhållandena för utvecklare av investeringsprodukter harmoniseras.
  Dessutom bör ett harmoniserat tillvägagångssätt för påföljder införas för att säkerställa enhetlighet.
  Det bör i förordningen föreskrivas att en icke-professionell investerare ska kunna ställa produktutvecklaren till svars för en överträdelse av förordningen, om en förlust orsakats av användningen av ett faktablad som var
  vilseledande, felaktigt eller oförenligt med prospektet, eller om inget prospekt framtagits, reglerna och villkoren för produkten. |
| --- | --- |

(16)

Faktablad ligger till grund för icke-professionella investerares investeringsbeslut. Av detta skäl har utvecklare av investeringsprodukter
  och personer som säljer investeringsprodukter
  ett stort ansvar mot icke-professionella investerare genom att se till att de iakttar denna förordning. Viktigt är därför att se till att icke-professionella investerare som förlitat sig på ett faktablad vid sitt investeringsbeslut har effektiv rätt till rättslig prövning. Det bör också säkerställas att alla icke-professionella investerare i unionen har samma rätt att söka ersättning för skador de kan åsamkas, till följd av att utvecklare av investeringsprodukter inte iakttagit kraven i denna förordning. Således bör ansvarsförhållandena för utvecklare av investeringsprodukter harmoniseras.
  Dessutom bör ett harmoniserat tillvägagångssätt för påföljder införas för att säkerställa enhetlighet.
  Det bör i förordningen föreskrivas att en icke-professionell investerare ska kunna ställa produktutvecklaren till svars för en överträdelse av förordningen, om en förlust orsakats av användningen av ett faktablad som var
  vilseledande, felaktigt eller oförenligt med prospektet, eller om inget prospekt framtagits, reglerna och villkoren för produkten.

| (17) | Eftersom icke-professionella investerare saknar insikt i de interna förfarandena hos utvecklare av investeringsprodukter,
  bör bevisbördan inte ligga på den icke-professionella investeraren. Den icke-professionella investeraren bör ange skälen till att han eller hon anser att
  faktabladet
  inte uppfyller kraven
  i denna förordning.
  Det bör därefter åligga produktutvecklaren att svara på detta klagomål. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom icke-professionella investerare saknar insikt i de interna förfarandena hos utvecklare av investeringsprodukter,
  bör bevisbördan inte ligga på den icke-professionella investeraren. Den icke-professionella investeraren bör ange skälen till att han eller hon anser att
  faktabladet
  inte uppfyller kraven
  i denna förordning.
  Det bör därefter åligga produktutvecklaren att svara på detta klagomål.

| (18) | Det civilrättsliga ansvaret för en utvecklare av investeringsprodukter
  som inte omfattas av denna förordning
  bör regleras av tillämplig nationell lagstiftning som är avhängig av bestämmelser i internationell privaträtt. Vilken domstol som är behörig att avgöra en icke-professionell investerares rättsanspråk som gäller civilrättsligt ansvar bör avgöras av relevanta internationella privaträttsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

(18)

Det civilrättsliga ansvaret för en utvecklare av investeringsprodukter
  som inte omfattas av denna förordning
  bör regleras av tillämplig nationell lagstiftning som är avhängig av bestämmelser i internationell privaträtt. Vilken domstol som är behörig att avgöra en icke-professionell investerares rättsanspråk som gäller civilrättsligt ansvar bör avgöras av relevanta internationella privaträttsliga bestämmelser.

| (19) | För att icke-professionella investerare ska kunna fatta ett välgrundat investeringsbeslut, bör personer som säljer investeringsprodukter åläggas att tillhandahålla faktabladet i god tid innan transaktioner avtalas.
  Investerarna bör tillhandahålla en underskrift, personligen eller i elektroniskt format, för att visa att de har mottagit faktabladet.
  Detta krav bör tillämpas ▌oavsett var eller hur transaktionen sker. Med
  rådgivare eller
  säljare menas distributörer men även utvecklarna av investeringsprodukterna, om dessa väljer att
  ge råd om eller sälja
  produkten direkt till icke-professionella investerare.
  Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG

   (9)

  . Då det är möjligt bör investerarna ges en ångerfrist under vilken de kan besluta att annullera transaktionen. |
| --- | --- |

(19)

För att icke-professionella investerare ska kunna fatta ett välgrundat investeringsbeslut, bör personer som säljer investeringsprodukter åläggas att tillhandahålla faktabladet i god tid innan transaktioner avtalas.
  Investerarna bör tillhandahålla en underskrift, personligen eller i elektroniskt format, för att visa att de har mottagit faktabladet.
  Detta krav bör tillämpas ▌oavsett var eller hur transaktionen sker. Med
  rådgivare eller
  säljare menas distributörer men även utvecklarna av investeringsprodukterna, om dessa väljer att
  ge råd om eller sälja
  produkten direkt till icke-professionella investerare.
  Denna förordning bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG

   (9)

  . Då det är möjligt bör investerarna ges en ångerfrist under vilken de kan besluta att annullera transaktionen.

| (20) | Enhetliga regler bör fastställas som ger säljaren av investeringsprodukten viss valmöjlighet beträffande genom vilket medium icke-professionella investerare ska tillhandahållas faktabladet, så att även elektronisk kommunikation tillåts om detta passar transaktionens omständigheter. Emellertid bör icke-professionella investerare ha rätt att få det i pappersform. Faktablad bör alltid vara gratis, för att tillgodose konsumenternas intresse av att få tillgång till information. |
| --- | --- |

(20)

Enhetliga regler bör fastställas som ger säljaren av investeringsprodukten viss valmöjlighet beträffande genom vilket medium icke-professionella investerare ska tillhandahållas faktabladet, så att även elektronisk kommunikation tillåts om detta passar transaktionens omständigheter. Emellertid bör icke-professionella investerare ha rätt att få det i pappersform. Faktablad bör alltid vara gratis, för att tillgodose konsumenternas intresse av att få tillgång till information.

| (21) | För att trygga icke-professionella investerares förtroende för investeringsprodukter
  och för de finansiella marknaderna i stort
  , bör det fastställas krav på lämpliga interna förfaranden som säkerställer att icke-professionella investerare efter klagomål får meningsfulla svar från utvecklaren av investeringsprodukten. |
| --- | --- |

(21)

För att trygga icke-professionella investerares förtroende för investeringsprodukter
  och för de finansiella marknaderna i stort
  , bör det fastställas krav på lämpliga interna förfaranden som säkerställer att icke-professionella investerare efter klagomål får meningsfulla svar från utvecklaren av investeringsprodukten.

| (21a) | Även om det är avgörande att förbättra informationen om investeringsprodukter för att återskapa icke-professionella investerares förtroende för de finansiella marknaderna är produktutformningsregler lika viktiga för att säkerställa ett effektivt skydd av icke-professionella investerare. Bristfällig rådgivning från finansiella rådgivare, skevheter i beslutsfattandet och beläggen för att finansiellt beteende huvudsakligen beror på psykologiska faktorer skapar problem som behöver lösas genom minskad komplexitet när det gäller paketering av investeringsprodukter. |
| --- | --- |

(21a)

Även om det är avgörande att förbättra informationen om investeringsprodukter för att återskapa icke-professionella investerares förtroende för de finansiella marknaderna är produktutformningsregler lika viktiga för att säkerställa ett effektivt skydd av icke-professionella investerare. Bristfällig rådgivning från finansiella rådgivare, skevheter i beslutsfattandet och beläggen för att finansiellt beteende huvudsakligen beror på psykologiska faktorer skapar problem som behöver lösas genom minskad komplexitet när det gäller paketering av investeringsprodukter.

| (22) | Alternativa tvistlösningsförfaranden möjliggör snabbare och mindre kostsamma regleringar av tvister än i domstol och minskar belastningen på domstolsväsendet. Av detta skäl bör utvecklare och säljare av investeringsprodukter åläggas att delta i sådana förfaranden som icke-professionella investerare inleder om rättigheterna och skyldigheterna enligt denna förordning, fast omfattas av skydd i enlighet med principen om effektivt rättsligt skydd. Alternativa tvistlösningsförfaranden bör i synnerhet inte inkräkta på de berörda parternas rätt att väcka talan i domstol.
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU bör tillämpas på tvister enligt denna förordning

   (10). |
| --- | --- |

(22)

Alternativa tvistlösningsförfaranden möjliggör snabbare och mindre kostsamma regleringar av tvister än i domstol och minskar belastningen på domstolsväsendet. Av detta skäl bör utvecklare och säljare av investeringsprodukter åläggas att delta i sådana förfaranden som icke-professionella investerare inleder om rättigheterna och skyldigheterna enligt denna förordning, fast omfattas av skydd i enlighet med principen om effektivt rättsligt skydd. Alternativa tvistlösningsförfaranden bör i synnerhet inte inkräkta på de berörda parternas rätt att väcka talan i domstol.
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU bör tillämpas på tvister enligt denna förordning

   (10).

| (23) | Då faktablad om investeringsprodukter bör tas fram av enheter inom finansmarknadernas bank-, försäkrings-, värdepappers- och fondsektorer, är det mycket viktigt att säkerställa ett smidigt samarbete mellan de olika myndigheter som har tillsyn över utvecklare av investeringsprodukter, så att de har ett gemensamt förhållningssätt till tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(23)

Då faktablad om investeringsprodukter bör tas fram av enheter inom finansmarknadernas bank-, försäkrings-, värdepappers- och fondsektorer, är det mycket viktigt att säkerställa ett smidigt samarbete mellan de olika myndigheter som har tillsyn över utvecklare av investeringsprodukter, så att de har ett gemensamt förhållningssätt till tillämpningen av denna förordning.

| (23a) | De ökade befogenheter och behörigheter som unionens och nationella tillsynsmyndigheter tilldelas bör underlättas genom tillräckliga personalresurser och lämpliga finansiella medel. |
| --- | --- |

(23a)

De ökade befogenheter och behörigheter som unionens och nationella tillsynsmyndigheter tilldelas bör underlättas genom tillräckliga personalresurser och lämpliga finansiella medel.

| (24) | Det är viktigt att medlemsstaterna ser till att överträdelser av förordningen blir föremål för lämpliga administrativa sanktioner och åtgärder, i linje med kommissionens meddelande från december 2010 om att förstärka sanktionssystemen i den finansiella tjänstesektorn och för att säkerställa att kraven i denna förordning efterlevs. ▌Sanktioner och åtgärder bör ▌offentliggöras för att se till att sanktioner har en avskräckande effekt och stärker skyddet av investerare genom att varna dem för investeringsprodukter som saluförs i strid med denna förordning. |
| --- | --- |

(24)

Det är viktigt att medlemsstaterna ser till att överträdelser av förordningen blir föremål för lämpliga administrativa sanktioner och åtgärder, i linje med kommissionens meddelande från december 2010 om att förstärka sanktionssystemen i den finansiella tjänstesektorn och för att säkerställa att kraven i denna förordning efterlevs. ▌Sanktioner och åtgärder bör ▌offentliggöras för att se till att sanktioner har en avskräckande effekt och stärker skyddet av investerare genom att varna dem för investeringsprodukter som saluförs i strid med denna förordning.

| (25) | För att uppfylla denna förordnings mål bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen, när det gäller specificeringen av presentationen av och formatet för faktablad. Detsamma gäller dessas innehåll, närmare krav på när de ska tillhandahållas samt deras ändring och översyn. Särskilt viktigt är att kommissionen under sitt förberedelsearbete genomför lämpliga samråd och
  konsumenttester
  . Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt, i god tid och på rätt sätt till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(25)

För att uppfylla denna förordnings mål bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen, när det gäller specificeringen av presentationen av och formatet för faktablad. Detsamma gäller dessas innehåll, närmare krav på när de ska tillhandahållas samt deras ändring och översyn. Särskilt viktigt är att kommissionen under sitt förberedelsearbete genomför lämpliga samråd och
  konsumenttester
  . Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt, i god tid och på rätt sätt till Europaparlamentet och rådet.

| (26) | Kommissionen bör anta förslag till tekniska tillsynsstandarder som Esma, EBA och Eiopa utarbetat i enlighet med artikel 8 om metoden för presentation av risker och avkastning och för kostnadsberäkning
  samt miljökriterier, sociala kriterier och styrningskriterier.
  Den bör göra detta genom delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget och i enlighet med artiklarna 10–14 i Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010, 1094/2010 respektive 1095/2010 (11). |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen bör anta förslag till tekniska tillsynsstandarder som Esma, EBA och Eiopa utarbetat i enlighet med artikel 8 om metoden för presentation av risker och avkastning och för kostnadsberäkning
  samt miljökriterier, sociala kriterier och styrningskriterier.
  Den bör göra detta genom delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget och i enlighet med artiklarna 10–14 i Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010, 1094/2010 respektive 1095/2010 (11).

| (27) | När medlemsstaterna behandlar personuppgifter i enlighet med denna förordning och under de behöriga myndigheternas tillsyn, gäller Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. När ESA-myndigheterna behandlar personuppgifter i enlighet med denna förordning och under den Europeiska datatillsynsmannen tillsyn, gäller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter. Behandling av personuppgifter inom denna förordnings ramar, som de behöriga myndigheternas utbyte eller överföring av personuppgifter, bör följa direktiv 95/46/EG. ESA-myndigheternas utbyte eller överföring av information bör följa förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

(27)

När medlemsstaterna behandlar personuppgifter i enlighet med denna förordning och under de behöriga myndigheternas tillsyn, gäller Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. När ESA-myndigheterna behandlar personuppgifter i enlighet med denna förordning och under den Europeiska datatillsynsmannen tillsyn, gäller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter. Behandling av personuppgifter inom denna förordnings ramar, som de behöriga myndigheternas utbyte eller överföring av personuppgifter, bör följa direktiv 95/46/EG. ESA-myndigheternas utbyte eller överföring av information bör följa förordning (EG) nr 45/2001.

| (28) | Eftersom UCITS-fonder utgör investeringsprodukter i den mening som avses i denna förordning, innebär de nyligen föreskrivna kraven på basfakta för investerare enligt direktiv 2009/65/EG att det skulle vara proportionerligt att medge UCITS-fonder en övergångsperiod på fem år från denna förordnings ikraftträdande då de inte skulle omfattas av denna. Efter denna period skulle de omfattas av denna förordning, om inte denna övergångsperiod förlängs.
  Samma undantag bör också gälla fonder som inte är UCITS-fonder om de redan är ålagda att i enlighet med nationell lagstiftning upprätta basfaktadokument med det format och innehåll som definieras i artiklarna 78–81 i direktiv 2009/65/EG. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom UCITS-fonder utgör investeringsprodukter i den mening som avses i denna förordning, innebär de nyligen föreskrivna kraven på basfakta för investerare enligt direktiv 2009/65/EG att det skulle vara proportionerligt att medge UCITS-fonder en övergångsperiod på fem år från denna förordnings ikraftträdande då de inte skulle omfattas av denna. Efter denna period skulle de omfattas av denna förordning, om inte denna övergångsperiod förlängs.
  Samma undantag bör också gälla fonder som inte är UCITS-fonder om de redan är ålagda att i enlighet med nationell lagstiftning upprätta basfaktadokument med det format och innehåll som definieras i artiklarna 78–81 i direktiv 2009/65/EG.

| (29) | En översyn av förordningen bör göras fyra år efter det att den har trätt i kraft, för att ta hänsyn till utvecklingen på marknaden, som tillkomsten av nya typer av investeringsprodukter samt utvecklingen på andra områden inom EU-lagstiftningen och medlemsstaternas erfarenheter. Vid översynen bör det utvärderas om införda åtgärder har förbättrat de genomsnittliga icke-professionella investerarnas
  skydd
  och förståelse av investeringsprodukter,
  deras finansiella skolning
  och produkternas jämförbarhet ökat. Det bör också övervägas om den övergångsperiod som gäller för UCITS-fonder bör förlängas, eller om andra alternativ för behandlingen av fondföretag kan övervägas. På grundval av översynen bör kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, i förekommande fall åtföljd av lagförslag. |
| --- | --- |

(29)

En översyn av förordningen bör göras fyra år efter det att den har trätt i kraft, för att ta hänsyn till utvecklingen på marknaden, som tillkomsten av nya typer av investeringsprodukter samt utvecklingen på andra områden inom EU-lagstiftningen och medlemsstaternas erfarenheter. Vid översynen bör det utvärderas om införda åtgärder har förbättrat de genomsnittliga icke-professionella investerarnas
  skydd
  och förståelse av investeringsprodukter,
  deras finansiella skolning
  och produkternas jämförbarhet ökat. Det bör också övervägas om den övergångsperiod som gäller för UCITS-fonder bör förlängas, eller om andra alternativ för behandlingen av fondföretag kan övervägas. På grundval av översynen bör kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, i förekommande fall åtföljd av lagförslag.

| (30) | För att ge utvecklare och säljare av investeringsprodukter tillräckligt med tid att förbereda den praktiska tillämpningen av kraven i denna förordning, bör dessa krav inte bli tillämpliga förrän två år efter det att förordningen har trätt i kraft.
  Denna förordning bör inte gälla transaktioner som ägt rum i det förflutna. |
| --- | --- |

(30)

För att ge utvecklare och säljare av investeringsprodukter tillräckligt med tid att förbereda den praktiska tillämpningen av kraven i denna förordning, bör dessa krav inte bli tillämpliga förrän två år efter det att förordningen har trätt i kraft.
  Denna förordning bör inte gälla transaktioner som ägt rum i det förflutna.

| (31) | I denna förordning respekteras de grundläggande rättigheter och iakttas de principer som särskilt erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(31)

I denna förordning respekteras de grundläggande rättigheter och iakttas de principer som särskilt erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (32) | Målet för denna förordning är att förstärka skyddet av icke-professionella investerare och förbättra deras förtroende för investeringsprodukter, och hantera identifierade svagheter, även när de produkterna säljs över gränserna. Detta kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna om de agerar oberoende av varandra, ▌ och därför, för att dess effekter bättre kan uppnås på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med den subsidiaritetsprincip som föreskrivs i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(32)

Målet för denna förordning är att förstärka skyddet av icke-professionella investerare och förbättra deras förtroende för investeringsprodukter, och hantera identifierade svagheter, även när de produkterna säljs över gränserna. Detta kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna om de agerar oberoende av varandra, ▌ och därför, för att dess effekter bättre kan uppnås på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med den subsidiaritetsprincip som föreskrivs i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

I denna förordning föreskrivs enhetliga regler om formatet för och innehållet i det faktablad som
  uteslutande
  ska tas fram av utvecklare av investeringsprodukter
  och dess bilaga som i förekommande fall ska tas fram av personer som säljer investeringsprodukter, om den information som säljare av investeringsprodukter ska tillhandahålla icke-professionella investerare enligt [MiFID] och Europaparlamentets och rådets direktiv om försäkringsförmedling [IMD]
  samt enhetliga regler om tillhandahållande
  av dessa dokument
  till icke-professionella investerare.
  Förordningens syfte är att se till att icke-professionella investerare kan förstå och jämföra de viktigaste egenskaperna och riskerna hos investeringsprodukter. Förordningen fördelar också ansvaret för faktabladet till utvecklaren av investeringsprodukter och ansvaret för bilagan till personer som säljer investeringsprodukter.

Artikel 2

Denna förordning ska tillämpas på utveckling och försäljning av investeringsprodukter.

Den ska dock inte tillämpas på följande produkter:

| a) | Försäkringsprodukter som inte erbjuder ett återköpsvärde ▌. |
| --- | --- |

a)

Försäkringsprodukter som inte erbjuder ett återköpsvärde ▌.

| b) | Inlåning
  i annan form än strukturerade insättningar enligt definitionen i artikel 4 i [MiFID]. |
| --- | --- |

b)

Inlåning
  i annan form än strukturerade insättningar enligt definitionen i artikel 4 i [MiFID].

| c) | Värdepapper som avses i artikel 1.2 b–g och i–j i direktiv 2003/71/EG. |
| --- | --- |

c)

Värdepapper som avses i artikel 1.2 b–g och i–j i direktiv 2003/71/EG.

| d) | Andra värdepapper som inte innefattar ett derivat,
  med undantag för företagsobligationer och instrument som emitteras av specialföretag
  . |
| --- | --- |

d)

Andra värdepapper som inte innefattar ett derivat,
  med undantag för företagsobligationer och instrument som emitteras av specialföretag
  .

| e) | Officiellt erkända
  tjänstepensionssystem
  och enskilda pensionsprodukter för vilka ett finansiellt bidrag från arbetsgivaren krävs enligt nationell lagstiftning och där arbetstagaren inte kan välja tillhandahållare. |
| --- | --- |

e)

Officiellt erkända
  tjänstepensionssystem
  och enskilda pensionsprodukter för vilka ett finansiellt bidrag från arbetsgivaren krävs enligt nationell lagstiftning och där arbetstagaren inte kan välja tillhandahållare.

| f) | Officiellt erkända sociala trygghetssystem som regleras i nationell lag eller unionslagen. |
| --- | --- |

f)

Officiellt erkända sociala trygghetssystem som regleras i nationell lag eller unionslagen.

Artikel 3

1.   Om de utvecklare av investeringsprodukter som omfattas av denna förordning även omfattas av direktiv 2003/71/EG ska både förordningen och det direktivet
  med undantag för artikel 4.2 h v
  vara tillämpliga.

2.   Om de utvecklare av investeringsprodukter som omfattas av denna förordning även omfattas av direktiv 2009/138/EG, ska både förordningen och det direktivet vara tillämpliga.

Artikel 4

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | investeringsprodukt:
  en produkt genom vilken en person kan göra en finansiell investering, oberoende av rättslig form och av huruvida det belopp som ska återbetalas är fast eller rörligt, inbegripet då investeringsprodukten anskaffas genom direktinnehav av finansiella instrument, specialföretag eller holdingbolag. |
| --- | --- |

a)

investeringsprodukt:
  en produkt genom vilken en person kan göra en finansiell investering, oberoende av rättslig form och av huruvida det belopp som ska återbetalas är fast eller rörligt, inbegripet då investeringsprodukten anskaffas genom direktinnehav av finansiella instrument, specialföretag eller holdingbolag.

| b) | utvecklare av investeringsprodukter:






  i) | Alla fysiska eller juridiska personer som
  ursprungligen
  utvecklar en investeringsprodukt. |
| --- | --- | --- |

b)

utvecklare av investeringsprodukter:

i)

Alla fysiska eller juridiska personer som
  ursprungligen
  utvecklar en investeringsprodukt.

| ii) | Alla fysiska eller juridiska personer som i en befintlig investeringsprodukt ändrar dess risk- och avkastningsprofil eller kostnaderna vid en investering i investeringsprodukten. |
| --- | --- |

ii)

Alla fysiska eller juridiska personer som i en befintlig investeringsprodukt ändrar dess risk- och avkastningsprofil eller kostnaderna vid en investering i investeringsprodukten.

| iia) | Emittenten av överlåtbara värdepapper som erbjuds allmänheten eller är upptagna till handel på en reglerad marknad enligt bestämmelserna i direktiv 2003/71/EG och som innehas direkt av investerarna. |
| --- | --- |

iia)

Emittenten av överlåtbara värdepapper som erbjuds allmänheten eller är upptagna till handel på en reglerad marknad enligt bestämmelserna i direktiv 2003/71/EG och som innehas direkt av investerarna.

| ba) | person som säljer investeringsprodukter: en person som ger råd om, marknadsför, distribuerar eller säljer investeringsprodukter till icke-professionella investerare, en distributör eller en person som fungerar som förmedlare för en icke-professionell investerares investering. |
| --- | --- |

ba)

person som säljer investeringsprodukter: en person som ger råd om, marknadsför, distribuerar eller säljer investeringsprodukter till icke-professionella investerare, en distributör eller en person som fungerar som förmedlare för en icke-professionell investerares investering.

| c) | icke-professionella investerare:






  i) | icke-professionella kunder enligt ▌[hänvisning till MiFID/MiFIR] |
| --- | --- | --- |

c)

icke-professionella investerare:

i)

icke-professionella kunder enligt ▌[hänvisning till MiFID/MiFIR]

| ii) | Kunder som inte är professionella kunder enligt definitionen i [bilaga I i IMD] [...]. |
| --- | --- |

ii)

Kunder som inte är professionella kunder enligt definitionen i [bilaga I i IMD] [...].

| d) | pensionsprodukter: produkter som enligt nationell lagstiftning som främsta syfte har att ge de
  icke-professionella
  investerarna en inkomst vid pensionering och berättigar
  de icke-professionella
  investerarna till vissa förmåner. |
| --- | --- |

d)

pensionsprodukter: produkter som enligt nationell lagstiftning som främsta syfte har att ge de
  icke-professionella
  investerarna en inkomst vid pensionering och berättigar
  de icke-professionella
  investerarna till vissa förmåner.

| e) | varaktigt medium: varaktigt medium enligt definitionen i artikel 2 m i direktiv 2009/65/EG. |
| --- | --- |

e)

varaktigt medium: varaktigt medium enligt definitionen i artikel 2 m i direktiv 2009/65/EG.

| f) | behöriga myndigheter: de nationella myndigheter i medlemsstaterna som har laglig befogenhet att övervaka utvecklare av investeringsprodukter eller personer som säljer en investeringsprodukt till icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

f)

behöriga myndigheter: de nationella myndigheter i medlemsstaterna som har laglig befogenhet att övervaka utvecklare av investeringsprodukter eller personer som säljer en investeringsprodukt till icke-professionella investerare.

KAPITEL II

FAKTABLAD

AVSNITT 1

UPPRÄTTANDE AV FAKTABLAD

Artikel 5

En utvecklare av investeringsprodukter ska upprätta ett faktablad i enlighet med de krav som föreskrivs i denna förordning
  och
  för varje investering som utvecklas och ska publicera faktabladet,
  i förekommande fall tillsammans med prospektet, på sin webbplats samt på en central webbplats som den berörda ESA-myndigheten och den berörda nationella tillsynsmyndigheten ska inrätta,
  innan produkten får
  distribueras på marknaden
  och säljas till icke-professionella investerare

Faktabladet ska vid behov förses med en bilaga. Personen som säljer investeringsprodukten ska komplettera faktabladet genom att upprätta en bilaga till detta. Faktabladet och dess bilaga ska också finnas tillgängligt i pappersform.

Utvecklaren av investeringsprodukter ska vara ansvarig för innehållet i faktabladet och personen som säljer investeringsprodukter ska vara ansvarig för bilagan och för att överlämna faktabladet till den icke-professionella investeraren.

Artikel 5a

Produktgodkännandeprocess

1.
     
  En utvecklare av investeringsprodukter ska se till att lämpliga förfaranden och riktlinjer säkerställer att man under utvecklingen av investeringsprodukten tar välavvägd hänsyn till intressena hos icke-professionella investerare, kunder och förmånstagare till sådana investeringsprodukter och att den finansiella produkten bevisligen är resultatet av en sådan välavvägd hänsyn till dessa intressen.

2.
     
  Innan ett faktablad upprättas i enlighet med artikel 5 ska produktutvecklaren bedöma huruvida investeringsprodukten är förenlig med den icke-professionella investerarens intressen genom att inleda en dokumenterad produktgodkännandeprocess.

3.
     
  Produktgodkännandeprocessen ska säkerställa att varje investeringsprodukt uppfyller behoven hos en identifierad konsumentgrupp och att produktutvecklaren har gjort en bedömning av alla sannolika risker som är relevanta för behoven hos den identifierade konsumentgruppen. En sådan bedömning ska inbegripa ett stresstest av investeringsprodukten.

4.
     
  Produktgodkännandeprocessen ska säkerställa att investeringsprodukter som redan finns tillgängliga på marknaden ses över regelbundet så att produkterna även fortsättningsvis är förenlig med den identifierade konsumentgruppens intressen.

5.
     
  Produktgodkännandeprocessen ska ses över årligen. Utvecklaren av investeringsprodukter ska vid alla tidpunkter kunna tillhandahålla den behöriga myndigheten i fråga en aktualiserad och detaljerad beskrivning av arten på och närmare uppgifter om produktgodkännandeprocessen.

AVSNITT II

FAKTABLADETS FORM OCH INNEHÅLL

Artikel 6

1.   Faktabladet ska vara korrekt, opartiskt, klart och ej vilseledande.
  Det ska inte innehålla någon produktreklam, något marknadsföringsmaterial, några personliga ställningstaganden eller rekommendationer att investera.

2.   Det ska vara ett fristående dokument, klart åtskilt
  men inte sämre än
  marknadsföringsmaterial.
  Det får innehålla korshänvisningar till andra dokument såsom ett prospekt om det hänvisas till information som kompletterar den information som enligt denna förordning måste ingå i faktabladet. Det får inte innehålla korshänvisningar till marknadsföringsmaterial.

2a.
     
  När en investeringsprodukt ger de icke-professionella investerarna valmöjligheter när det gäller investeringsvillkor, val av förmåner eller betalningsbelopp eller erbjuder en rad underliggande investeringar som de kan välja mellan, eller där delar av faktabladsinformationen kan variera och bero på olika faktorer som är specifika för en enskild icke-professionell investerare, får den information som krävs i artikel 8.2 framställas i allmänna termer eller som typexempel. När denna situation uppstår ska faktabladet klart och tydligt ange i vilka dokument mer specifik information finns att tillgå.

2b.
     
  Faktabladet ska klart och tydligt specificera var och hur man kan erhålla ytterligare information om den föreslagna investeringen, bland annat var och hur ett prospekt kan erhållas. Ett prospekt ska tillhandahållas på begäran och utan kostnad vid alla tidpunkter och på det språk på vilket sådan information lämnas till icke-professionella investerare.

3.   Faktabladet ska upprättas som ett kort dokument
  som är skrivet på ett koncist sätt och inte är längre än två dubbelsidiga A4-sidor och som har en bilaga som främjar jämförbarhet och som är

| a) | presenterat och utformat så att det är lättläst, med tillräckligt stora tecken, |
| --- | --- |

a)

presenterat och utformat så att det är lättläst, med tillräckligt stora tecken,

| aa) | inriktat på de basfakta som investerare behöver, |
| --- | --- |

aa)

inriktat på de basfakta som investerare behöver,

| b) | klart formulerat och skrivet på ett
  lättbegripligt
  språk som underlättar
  förståelsen av informationen,
  särskilt
  för den icke-professionella investeraren till vilken produkten vänder sig till
  , på ett språk som är klart, koncist och begripligt.
  ▌ |
| --- | --- |

b)

klart formulerat och skrivet på ett
  lättbegripligt
  språk som underlättar
  förståelsen av informationen,
  särskilt
  för den icke-professionella investeraren till vilken produkten vänder sig till
  , på ett språk som är klart, koncist och begripligt.

▌

4.   Om färger används, får de inte minska informationens begriplighet om faktabladet skulle tryckas eller kopieras i svartvitt.

5.   Om utvecklaren av investeringsprodukter använder sitt eller sin koncerns firmamärke eller logotyp i faktabladet, får detta inte avleda den icke-professionella investeraren från handlingens uppgifter eller fördunkla texten.

Artikel 7

Faktabladet ska vara avfattat på
  de
  officiella
  språken
  , eller
  på
  ett av de officiella språk som används
  i den del av
  medlemsstaten där produkten
  distribueras
  , eller på ett
  annat
  språk som godtas av de behöriga myndigheterna i den medlemsstaten, eller ska översättas till något av dessa språk om det har avfattats på ett annat språk.

Artikel 7a

När det gäller faktabladet för ett försäkringsavtal har försäkringsföretaget endast förpliktelser enligt denna förordning gentemot försäkringstagaren och inte gentemot förmånstagaren eller den försäkrade.

Artikel 8

1.   Titeln ”Faktablad” ska återges tydligt överst på första sidan i faktabladet.
  Faktabladet, förutom dess bilaga, ska framställas av en enda part. Den produktutvecklare som ansvarar för upprättandet av faktabladet ska namnges i faktabladet och det ska tydligt anges att produktutvecklaren är ansvarig för dess innehåll. Bilagan ska på liknande sätt upprättas av säljaren och ska innehålla namnet på denna person eller enhet och klart och tydligt förklara att det är denna person eller enhet som ansvarar för innehållet i bilagan.

Informationen i faktabladet ska presenteras i den följd som anges nedan.

En förklaring ska följa direkt under titeln. Denna ska ha följande lydelse:

”Du funderar på att köpa en investeringsprodukt.

Detta faktablad innehåller basfakta
  som ska hjälpa dig att förstå de egenskaper, risker, kostnader och möjliga vinster och förluster som är förknippade med produkten. I bilagan till faktabladet anges de avgifter som betalas till säljaren av produkten.

Lagen kräver
  att detta dokument
  tillhandahålls
  . Det är inte något marknadsföringsmaterial och det följer ett standardformat så att jämförelser kan göras.”

2.   Faktabladet ska innehålla följande uppgifter:

| a) | ▌Namnet på investeringsprodukten och vem som är utvecklaren av investeringsprodukten
  samt vem som bär det juridiska ansvaret för dokumentet (namn och adress). |
| --- | --- |

a)

▌Namnet på investeringsprodukten och vem som är utvecklaren av investeringsprodukten
  samt vem som bär det juridiska ansvaret för dokumentet (namn och adress).

samt vem som bär det juridiska ansvaret för dokumentet (namn och adress).

| b) | I ett avsnitt med rubriken ”Vad gäller investeringen?”: investeringsproduktens natur och huvuddrag, inklusive






  i) | typen av investeringsprodukt, |
| --- | --- | --- |

b)

I ett avsnitt med rubriken ”Vad gäller investeringen?”: investeringsproduktens natur och huvuddrag, inklusive

i)

typen av investeringsprodukt,

| ii) | dess syften och hur de ska uppnås, |
| --- | --- |

ii)

dess syften och hur de ska uppnås,

| iia) | information om vilken konsumentgrupp produkten är avsedd för, inbegripet en beskrivning i enkla ordalag om de typer av investerare som produkten är avsedd för i fråga om riskbenägenhet, investeringshorisont och kunskaper i finansiella frågor, baserat på den produktgodkännandeprocess som utvecklaren genomgått vid struktureringen av investeringsprodukten, |
| --- | --- |

iia)

iia)

information om vilken konsumentgrupp produkten är avsedd för, inbegripet en beskrivning i enkla ordalag om de typer av investerare som produkten är avsedd för i fråga om riskbenägenhet, investeringshorisont och kunskaper i finansiella frågor, baserat på den produktgodkännandeprocess som utvecklaren genomgått vid struktureringen av investeringsprodukten,

information om vilken konsumentgrupp produkten är avsedd för, inbegripet en beskrivning i enkla ordalag om de typer av investerare som produkten är avsedd för i fråga om riskbenägenhet, investeringshorisont och kunskaper i finansiella frågor, baserat på den produktgodkännandeprocess som utvecklaren genomgått vid struktureringen av investeringsprodukten,

| iii) | en
  uppgift
  om huruvida investeringsprodukten
  syftar till
  specifika miljöresultat, sociala resultat eller styrningsresultat,
  inbegripet, men inte begränsat till, en minskning av koldioxidavtrycket, hur detta mäts och huruvida produkten är en investering med koppling till produktion av varor och tjänster, i motsats till rena transaktioner på finansmarknaderna eller ett syntetiskt index, |
| --- | --- |

iii)

en
  uppgift
  om huruvida investeringsprodukten
  syftar till
  specifika miljöresultat, sociala resultat eller styrningsresultat,
  inbegripet, men inte begränsat till, en minskning av koldioxidavtrycket, hur detta mäts och huruvida produkten är en investering med koppling till produktion av varor och tjänster, i motsats till rena transaktioner på finansmarknaderna eller ett syntetiskt index,

uppgift

syftar till

inbegripet, men inte begränsat till, en minskning av koldioxidavtrycket, hur detta mäts och huruvida produkten är en investering med koppling till produktion av varor och tjänster, i motsats till rena transaktioner på finansmarknaderna eller ett syntetiskt index,

| (iiia) | fördelningen av den underliggande tillgångsportföljen per ekonomisk sektor som finansieras direkt eller indirekt, |
| --- | --- |

(iiia)

(iiia)

fördelningen av den underliggande tillgångsportföljen per ekonomisk sektor som finansieras direkt eller indirekt,

fördelningen av den underliggande tillgångsportföljen per ekonomisk sektor som finansieras direkt eller indirekt,

▌

| c) | I ett avsnitt med rubriken
  ”Vilka beslut måste jag fatta?”: information om de olika beslut som en icke-professionell investerare måste fatta, till exempel fondval, tidsperiod och premiestorlek, inbegripet vilka andra förmåner eller faktorer som utlöser förmåner som finns.


  ▌ |
| --- | --- |

c)

I ett avsnitt med rubriken
  ”Vilka beslut måste jag fatta?”: information om de olika beslut som en icke-professionell investerare måste fatta, till exempel fondval, tidsperiod och premiestorlek, inbegripet vilka andra förmåner eller faktorer som utlöser förmåner som finns.

”Vilka beslut måste jag fatta?”: information om de olika beslut som en icke-professionell investerare måste fatta, till exempel fondval, tidsperiod och premiestorlek, inbegripet vilka andra förmåner eller faktorer som utlöser förmåner som finns.

▌

| d) | I ett avsnitt med rubriken ”Vilka är riskerna och vad kan jag få
  i gengäld
  ?” med beaktande av den marknadsutveckling som investeringsprodukten är inriktad på:








  i) | Risk- och avkastningsprofilen för investeringsprodukten, inbegripet en sammanfattande indikator med en klar och lättbegriplig illustration av investeringsproduktens risk- och avkastningsprofil. |
| --- | --- | --- |

d)

I ett avsnitt med rubriken ”Vilka är riskerna och vad kan jag få
  i gengäld
  ?” med beaktande av den marknadsutveckling som investeringsprodukten är inriktad på:

i gengäld

i)

i)

Risk- och avkastningsprofilen för investeringsprodukten, inbegripet en sammanfattande indikator med en klar och lättbegriplig illustration av investeringsproduktens risk- och avkastningsprofil.

Risk- och avkastningsprofilen för investeringsprodukten, inbegripet en sammanfattande indikator med en klar och lättbegriplig illustration av investeringsproduktens risk- och avkastningsprofil.

| ii) | Indikativa scenarier för framtida nettoresultat, tillsammans med en beskrivande förklaring av produktens huvudsakliga risker, så att profilen sätts in i ett sammanhang. Beskrivningen av riskerna bör vara tydlig och lätt att förstå. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Indikativa scenarier för framtida nettoresultat, tillsammans med en beskrivande förklaring av produktens huvudsakliga risker, så att profilen sätts in i ett sammanhang. Beskrivningen av riskerna bör vara tydlig och lätt att förstå.

Indikativa scenarier för framtida nettoresultat, tillsammans med en beskrivande förklaring av produktens huvudsakliga risker, så att profilen sätts in i ett sammanhang. Beskrivningen av riskerna bör vara tydlig och lätt att förstå.

| iii) | För pensionsprodukter, i ett avsnitt med rubriken ”Vad kan jag få när jag pensioneras?”: beräkningar av möjliga framtida utfall, klart uppdelat på olika scenarier för utvecklingen, inbegripet ett ”värsta fall”-scenario. |
| --- | --- |

iii)

iii)

För pensionsprodukter, i ett avsnitt med rubriken ”Vad kan jag få när jag pensioneras?”: beräkningar av möjliga framtida utfall, klart uppdelat på olika scenarier för utvecklingen, inbegripet ett ”värsta fall”-scenario.

För pensionsprodukter, i ett avsnitt med rubriken ”Vad kan jag få när jag pensioneras?”: beräkningar av möjliga framtida utfall, klart uppdelat på olika scenarier för utvecklingen, inbegripet ett ”värsta fall”-scenario.

Den berörda ESA-myndigheten ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn som fastställer exakta definitioner av en begränsad uppsättning riskkategorier och mallarna för illustrationen av den sammanfattande indikatorn.

Myndigheten ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen senast den ...

Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i andra stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1095/2010.

| e) | I ett avsnitt med rubriken
  ”Vad kan hända med min investering? Finns det några skyddsmekanismer och vad kostar de?”: ett klart besked om
  huruvida
  en förlust av kapitalet är möjlig.










  i) | Garantier och/eller kapitalskydd som erbjuds, samt eventuella begränsningar av dessa, det sammanlagda beloppet tillsammans med uppgift om vem det är som påtar sig ett sådant ansvar. |
| --- | --- | --- |

e)

I ett avsnitt med rubriken
  ”Vad kan hända med min investering? Finns det några skyddsmekanismer och vad kostar de?”: ett klart besked om
  huruvida
  en förlust av kapitalet är möjlig.

”Vad kan hända med min investering? Finns det några skyddsmekanismer och vad kostar de?”: ett klart besked om

en förlust av kapitalet är möjlig.

i)

i)

Garantier och/eller kapitalskydd som erbjuds, samt eventuella begränsningar av dessa, det sammanlagda beloppet tillsammans med uppgift om vem det är som påtar sig ett sådant ansvar.

Garantier och/eller kapitalskydd som erbjuds, samt eventuella begränsningar av dessa, det sammanlagda beloppet tillsammans med uppgift om vem det är som påtar sig ett sådant ansvar.

| ii) | Om investeringsprodukten omfattas av en kompensations- eller garantiordning och i så fall vilken ordning, namnet på garantigivaren och vilka risker som täcks av ordningen och vilka risker som inte gör det. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Om investeringsprodukten omfattas av en kompensations- eller garantiordning och i så fall vilken ordning, namnet på garantigivaren och vilka risker som täcks av ordningen och vilka risker som inte gör det.

Om investeringsprodukten omfattas av en kompensations- eller garantiordning och i så fall vilken ordning, namnet på garantigivaren och vilka risker som täcks av ordningen och vilka risker som inte gör det.

| iii) | I ett underavsnitt med rubriken ”Skyddas jag av en försäkring?”: ett klart besked om huruvida investeringsprodukten innehåller en försäkring och i så fall information om vad denna försäkring täcker. |
| --- | --- |

iii)

iii)

I ett underavsnitt med rubriken ”Skyddas jag av en försäkring?”: ett klart besked om huruvida investeringsprodukten innehåller en försäkring och i så fall information om vad denna försäkring täcker.

I ett underavsnitt med rubriken ”Skyddas jag av en försäkring?”: ett klart besked om huruvida investeringsprodukten innehåller en försäkring och i så fall information om vad denna försäkring täcker.

| iv) | Andra skyddsåtgärder såsom förvaringsinstitut, inbegripet vilka de berörda parterna är och vilken funktion de har, om detta är relevant. |
| --- | --- |

iv)

iv)

Andra skyddsåtgärder såsom förvaringsinstitut, inbegripet vilka de berörda parterna är och vilken funktion de har, om detta är relevant.

Andra skyddsåtgärder såsom förvaringsinstitut, inbegripet vilka de berörda parterna är och vilken funktion de har, om detta är relevant.

| ea) | I ett underavsnitt med rubriken ”Vad händer om utvecklaren av investeringsprodukten eller säljaren inte kan fullgöra sina skyldigheter?”: en kortfattad beskrivning av den maximala förlusten för den icke-professionella investeraren och en uppgift om huruvida förlusten kan återvinnas genom en kompensations- eller garantiordning för icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

ea)

ea)

I ett underavsnitt med rubriken ”Vad händer om utvecklaren av investeringsprodukten eller säljaren inte kan fullgöra sina skyldigheter?”: en kortfattad beskrivning av den maximala förlusten för den icke-professionella investeraren och en uppgift om huruvida förlusten kan återvinnas genom en kompensations- eller garantiordning för icke-professionella investerare.

I ett underavsnitt med rubriken ”Vad händer om utvecklaren av investeringsprodukten eller säljaren inte kan fullgöra sina skyldigheter?”: en kortfattad beskrivning av den maximala förlusten för den icke-professionella investeraren och en uppgift om huruvida förlusten kan återvinnas genom en kompensations- eller garantiordning för icke-professionella investerare.

| eb) | I ett avsnitt med rubriken ”Vad händer om/när jag dör?”: information om vad som händer med de pengar som finns i produkten/fonden och om eventuella extraersättningar vid dödsfall. |
| --- | --- |

eb)

eb)

I ett avsnitt med rubriken ”Vad händer om/när jag dör?”: information om vad som händer med de pengar som finns i produkten/fonden och om eventuella extraersättningar vid dödsfall.

I ett avsnitt med rubriken ”Vad händer om/när jag dör?”: information om vad som händer med de pengar som finns i produkten/fonden och om eventuella extraersättningar vid dödsfall.

| f) | I ett avsnitt med rubriken ”Vilka är kostnaderna?”: investeringsproduktens
  totala
  kostnader, som ska omfatta investerarens
  alla
  direkta och indirekta kostnader, inbegripet sammanfattande indikatorer på dessa kostnader,
  bland annat










  i) | den icke-professionelle investerarens inträdes- och utträdesavgifter samt villkor och flexibilitet när det gäller premiebetalningar, med en klar åtskillnad vad som utvecklaren av investeringsprodukten ansvarar för och vad respektive person som säljer investeringsprodukten ansvarar för, inbegripet sammanfattande indikatorer av de kostnaderna, |
| --- | --- | --- |

f)

I ett avsnitt med rubriken ”Vilka är kostnaderna?”: investeringsproduktens
  totala
  kostnader, som ska omfatta investerarens
  alla
  direkta och indirekta kostnader, inbegripet sammanfattande indikatorer på dessa kostnader,
  bland annat

totala

alla

bland annat

i)

i)

den icke-professionelle investerarens inträdes- och utträdesavgifter samt villkor och flexibilitet när det gäller premiebetalningar, med en klar åtskillnad vad som utvecklaren av investeringsprodukten ansvarar för och vad respektive person som säljer investeringsprodukten ansvarar för, inbegripet sammanfattande indikatorer av de kostnaderna,

den icke-professionelle investerarens inträdes- och utträdesavgifter samt villkor och flexibilitet när det gäller premiebetalningar, med en klar åtskillnad vad som utvecklaren av investeringsprodukten ansvarar för och vad respektive person som säljer investeringsprodukten ansvarar för, inbegripet sammanfattande indikatorer av de kostnaderna,

| ii) | alla årliga avgifter och andra betalningar som dras från produkten över en viss period, inbegripet rörliga avgifter (såsom transaktionskostnader och börsskatter), som inte kan inkluderas i kostnadsberäkningen. |
| --- | --- |

ii)

ii)

alla årliga avgifter och andra betalningar som dras från produkten över en viss period, inbegripet rörliga avgifter (såsom transaktionskostnader och börsskatter), som inte kan inkluderas i kostnadsberäkningen.

alla årliga avgifter och andra betalningar som dras från produkten över en viss period, inbegripet rörliga avgifter (såsom transaktionskostnader och börsskatter), som inte kan inkluderas i kostnadsberäkningen.

Kostnaderna och avdragen ska anges på ett sätt som visar deras totala kumulativa effekt på investeringen över representativa investeringsperioder. För jämförelse bör de totala kostnaderna uttryckas i pengar och i procent, så att effekterna av de totala kostnaderna på investeringen framgår.

Om investeringsprodukten har ett tak för möjlig avkastning som minskar nettoavkastningen för den icke-professionella investeraren på grund av att utvecklaren får all vinst över taket, ska detta tydligt anges.

Information ska lämnas om hur man får tillgång till den berörda ESA-myndighetens oberoende internetbaserade fondkalkylator.

▌

| h) | I ett avsnitt med rubriken ”Kan jag ta ut pengar?”:










  i) | Möjligheten till en ångerfrist för investeringsprodukten. |
| --- | --- | --- |

h)

I ett avsnitt med rubriken ”Kan jag ta ut pengar?”:

I ett avsnitt med rubriken ”Kan jag ta ut pengar?”:

i)

i)

Möjligheten till en ångerfrist för investeringsprodukten.

Möjligheten till en ångerfrist för investeringsprodukten.

| ii) | Uppgift om den kortaste innehavstid som rekommenderas eller är obligatorisk. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Uppgift om den kortaste innehavstid som rekommenderas eller är obligatorisk.

Uppgift om den kortaste innehavstid som rekommenderas eller är obligatorisk.

| iii) | Möjligheterna och villkoren för en neddragning av investeringen före löptidens slut, med beaktande av investeringsproduktens risk- och avkastningsprofil samt den marknadsutveckling den är inriktad på. |
| --- | --- |

iii)

iii)

Möjligheterna och villkoren för en neddragning av investeringen före löptidens slut, med beaktande av investeringsproduktens risk- och avkastningsprofil samt den marknadsutveckling den är inriktad på.

Möjligheterna och villkoren för en neddragning av investeringen före löptidens slut, med beaktande av investeringsproduktens risk- och avkastningsprofil samt den marknadsutveckling den är inriktad på.

| iv) | Information om de möjliga konsekvenserna av att omsätta produkten i pengar före utgången av löptiden eller den rekommenderade innehavstiden. |
| --- | --- |

iv)

iv)

Information om de möjliga konsekvenserna av att omsätta produkten i pengar före utgången av löptiden eller den rekommenderade innehavstiden.

Information om de möjliga konsekvenserna av att omsätta produkten i pengar före utgången av löptiden eller den rekommenderade innehavstiden.

| v) | En uppgift om den underliggande tillgångsportföljens genomsnittliga investeringshorisont, baserad på den genomsnittliga omsättningen av de värdepapper som innehas för handel och den genomsnittliga löptiden för räntebärande värdepapper som innehas till förfallodagen. |
| --- | --- |

v)

v)

En uppgift om den underliggande tillgångsportföljens genomsnittliga investeringshorisont, baserad på den genomsnittliga omsättningen av de värdepapper som innehas för handel och den genomsnittliga löptiden för räntebärande värdepapper som innehas till förfallodagen.

En uppgift om den underliggande tillgångsportföljens genomsnittliga investeringshorisont, baserad på den genomsnittliga omsättningen av de värdepapper som innehas för handel och den genomsnittliga löptiden för räntebärande värdepapper som innehas till förfallodagen.

| ha) | I ett avsnitt med rubriken ”Hur får jag information om hur det går för min produkt?”: en utfästelse om att utvecklaren på ett transparent sätt kommer att informera kunden genom ett årligt dokument om investeringsproduktens resultat. I detta dokument ska investeringsproduktens konstaterade avkastning under föregående år redovisas. Vidare ska denna avkastning jämföras med en annan investeringsprodukt med jämförbar riskprofil. Om konsumenten äger flera investeringsprodukter från en viss produktutvecklare vilka omfattas av denna förordning, ska ovannämnda offentliggörande och jämförelse tillämpas på hela portföljen. Alla kostnader som påverkar investeringsproduktens avkastning ska också offentliggöras. |
| --- | --- |

ha)

ha)

I ett avsnitt med rubriken ”Hur får jag information om hur det går för min produkt?”: en utfästelse om att utvecklaren på ett transparent sätt kommer att informera kunden genom ett årligt dokument om investeringsproduktens resultat. I detta dokument ska investeringsproduktens konstaterade avkastning under föregående år redovisas. Vidare ska denna avkastning jämföras med en annan investeringsprodukt med jämförbar riskprofil. Om konsumenten äger flera investeringsprodukter från en viss produktutvecklare vilka omfattas av denna förordning, ska ovannämnda offentliggörande och jämförelse tillämpas på hela portföljen. Alla kostnader som påverkar investeringsproduktens avkastning ska också offentliggöras.

I ett avsnitt med rubriken ”Hur får jag information om hur det går för min produkt?”: en utfästelse om att utvecklaren på ett transparent sätt kommer att informera kunden genom ett årligt dokument om investeringsproduktens resultat. I detta dokument ska investeringsproduktens konstaterade avkastning under föregående år redovisas. Vidare ska denna avkastning jämföras med en annan investeringsprodukt med jämförbar riskprofil. Om konsumenten äger flera investeringsprodukter från en viss produktutvecklare vilka omfattas av denna förordning, ska ovannämnda offentliggörande och jämförelse tillämpas på hela portföljen. Alla kostnader som påverkar investeringsproduktens avkastning ska också offentliggöras.

| hb) | I ett avsnitt med rubriken ”Hur kan jag klaga?”: information om hur och till vem en kund kan framföra klagomål på produkten och administrationen av den. |
| --- | --- |

hb)

hb)

I ett avsnitt med rubriken ”Hur kan jag klaga?”: information om hur och till vem en kund kan framföra klagomål på produkten och administrationen av den.

I ett avsnitt med rubriken ”Hur kan jag klaga?”: information om hur och till vem en kund kan framföra klagomål på produkten och administrationen av den.

| hc) | I ett avsnitt med rubriken ”Vilka andra rättsliga dokument hör till denna produkt?”: en kort beskrivning av dokumentationen (i förekommande fall ett prospekt) som inte får omfatta marknadsföringsmaterial. |
| --- | --- |

hc)

hc)

I ett avsnitt med rubriken ”Vilka andra rättsliga dokument hör till denna produkt?”: en kort beskrivning av dokumentationen (i förekommande fall ett prospekt) som inte får omfatta marknadsföringsmaterial.

I ett avsnitt med rubriken ”Vilka andra rättsliga dokument hör till denna produkt?”: en kort beskrivning av dokumentationen (i förekommande fall ett prospekt) som inte får omfatta marknadsföringsmaterial.

| hd) | I ett avsnitt i slutet av dokumentet med en ny rubrik ”Information om produkten” där man i förekommande fall anger produktens










  i) | ISIN-kod (international securities identification number). |
| --- | --- | --- |

hd)

hd)

I ett avsnitt i slutet av dokumentet med en ny rubrik ”Information om produkten” där man i förekommande fall anger produktens

I ett avsnitt i slutet av dokumentet med en ny rubrik ”Information om produkten” där man i förekommande fall anger produktens

i)

i)

ISIN-kod (international securities identification number).

ISIN-kod (international securities identification number).

| ii) | ISA-kod (international standards on auditing). |
| --- | --- |

ii)

ii)

ISA-kod (international standards on auditing).

ISA-kod (international standards on auditing).

| iii) | räntesats. |
| --- | --- |

iii)

iii)

räntesats.

räntesats.

| iv) | börs som är förknippad med produkten. |
| --- | --- |

iv)

iv)

börs som är förknippad med produkten.

börs som är förknippad med produkten.

| v) | valuta. |
| --- | --- |

v)

v)

valuta.

valuta.

| vi) | emissionsdag. |
| --- | --- |

vi)

vi)

emissionsdag.

emissionsdag.

| (he) | Namnet på och kontaktuppgifterna till den behöriga myndighet som utövar tillsyn över produkten. |
| --- | --- |

(he)

(he)

Namnet på och kontaktuppgifterna till den behöriga myndighet som utövar tillsyn över produkten.

Namnet på och kontaktuppgifterna till den behöriga myndighet som utövar tillsyn över produkten.

| (hf) | I ett avsnitt med rubriken ”Försäkringsförmåner”: uppgift om huruvida investeringsprodukten erbjuder försäkringsförmåner, och om så är fallet, närmare uppgifter om dessa i enlighet med direktiv 2009/138/EG, med undantag för artikel 8.2. Om avtalet ger möjlighet att välja mellan flera fondförsäkringsandelar (unit linked) ska det också innehålla en sammanfattande tabell där dessa fondförsäkringsandelar klassificeras i tre kategorier i förhållande till deras risknivå.



  Med beaktande av direktiv 2009/138/EG och i överensstämmelse med artikel 8 i denna förordning ska Eiopa ha befogenhet att fastställa









  i) | försäkringsavtalets huvudegenskaper, |
| --- | --- | --- |

(hf)

(hf)

I ett avsnitt med rubriken ”Försäkringsförmåner”: uppgift om huruvida investeringsprodukten erbjuder försäkringsförmåner, och om så är fallet, närmare uppgifter om dessa i enlighet med direktiv 2009/138/EG, med undantag för artikel 8.2. Om avtalet ger möjlighet att välja mellan flera fondförsäkringsandelar (unit linked) ska det också innehålla en sammanfattande tabell där dessa fondförsäkringsandelar klassificeras i tre kategorier i förhållande till deras risknivå.

I ett avsnitt med rubriken ”Försäkringsförmåner”: uppgift om huruvida investeringsprodukten erbjuder försäkringsförmåner, och om så är fallet, närmare uppgifter om dessa i enlighet med direktiv 2009/138/EG, med undantag för artikel 8.2. Om avtalet ger möjlighet att välja mellan flera fondförsäkringsandelar (unit linked) ska det också innehålla en sammanfattande tabell där dessa fondförsäkringsandelar klassificeras i tre kategorier i förhållande till deras risknivå.

Med beaktande av direktiv 2009/138/EG och i överensstämmelse med artikel 8 i denna förordning ska Eiopa ha befogenhet att fastställa

i)

i)

försäkringsavtalets huvudegenskaper,

försäkringsavtalets huvudegenskaper,

| ii) | den specifika försäkringshandlingens exakta form, |
| --- | --- |

ii)

ii)

den specifika försäkringshandlingens exakta form,

den specifika försäkringshandlingens exakta form,

| iii) | innehållet i den specifika försäkringshandlingen, däribland de valmöjligheter för tillgångsfördelningen som erbjuds den icke-professionella investeraren, |
| --- | --- |

iii)

iii)

innehållet i den specifika försäkringshandlingen, däribland de valmöjligheter för tillgångsfördelningen som erbjuds den icke-professionella investeraren,

innehållet i den specifika försäkringshandlingen, däribland de valmöjligheter för tillgångsfördelningen som erbjuds den icke-professionella investeraren,

| iv) | reglerna för klassificering av andelarna i tre kategorier. |
| --- | --- |

iv)

iv)

reglerna för klassificering av andelarna i tre kategorier.

reglerna för klassificering av andelarna i tre kategorier.

Utvecklaren av investeringsprodukten ska lämna ett faktablad för varje underliggande investering för försäkringsavtal som omfattas av denna förordning. De underliggande investeringarna omfattar beräkningsenheterna och/eller tillgångar i annan valuta om detta är relevant samt den risknivåkategori som gäller för var och en av dem.

3.   
  Bilagan till faktabladet ska innehålla namnet på den person som säljer investeringsprodukten och i förekommande fall också

Bilagan till faktabladet ska innehålla namnet på den person som säljer investeringsprodukten och i förekommande fall också

| a) | innehålla en uppgift om att den nationella skattelagstiftningen i investerarens hemmedlemsstat i hög grad kan inverka på den förväntade och faktiska avkastningen på investeringen, |
| --- | --- |

a)

a)

innehålla en uppgift om att den nationella skattelagstiftningen i investerarens hemmedlemsstat i hög grad kan inverka på den förväntade och faktiska avkastningen på investeringen,

innehålla en uppgift om att den nationella skattelagstiftningen i investerarens hemmedlemsstat i hög grad kan inverka på den förväntade och faktiska avkastningen på investeringen,

| b) | specificera de kostnader som är förknippade med investeringsprodukten när denne är förmedlaren, inbegripet provisioner, retrocessioner och andra förmåner som är förknippade med transaktionen och som betalas av utvecklaren eller tredje part, i enlighet med direktiv 2004/39/EG och direktiv 2002/39/EG

   (12). |
| --- | --- |

b)

b)

specificera de kostnader som är förknippade med investeringsprodukten när denne är förmedlaren, inbegripet provisioner, retrocessioner och andra förmåner som är förknippade med transaktionen och som betalas av utvecklaren eller tredje part, i enlighet med direktiv 2004/39/EG och direktiv 2002/39/EG

   (12).

specificera de kostnader som är förknippade med investeringsprodukten när denne är förmedlaren, inbegripet provisioner, retrocessioner och andra förmåner som är förknippade med transaktionen och som betalas av utvecklaren eller tredje part, i enlighet med direktiv 2004/39/EG och direktiv 2002/39/EG

12

3a.
     
  Den berörda ESA-myndigheten ska utveckla en oberoende internetbaserad fondkalkylator som ska finnas på dess webbplats. Fondkalkylatorn ska göra det möjligt för investerare att beräkna avkastningen av en föreslagen investeringsprodukt genom att ange investeringens förväntade löptid, investeringsbeloppet och den förväntade underliggande avkastningen på investeringen i procent i syfte att fastställa investeringens slutvärde efter kostnader.

3a.

Den berörda ESA-myndigheten ska utveckla en oberoende internetbaserad fondkalkylator som ska finnas på dess webbplats. Fondkalkylatorn ska göra det möjligt för investerare att beräkna avkastningen av en föreslagen investeringsprodukt genom att ange investeringens förväntade löptid, investeringsbeloppet och den förväntade underliggande avkastningen på investeringen i procent i syfte att fastställa investeringens slutvärde efter kostnader.

Fondkalkylatorn ska i sina beräkningar inkludera de kostnader och avgifter som tas ut av de olika utvecklarna av investeringsprodukter för alla fonder som säljs till allmänheten, tillsammans med alla ytterligare kostnader eller avgifter som tas ut av förmedlare eller andra aktörer i investeringskedjan och som inte redan inkluderats av produktutvecklaren.

Fondkalkylatorn ska i sina beräkningar inkludera de kostnader och avgifter som tas ut av de olika utvecklarna av investeringsprodukter för alla fonder som säljs till allmänheten, tillsammans med alla ytterligare kostnader eller avgifter som tas ut av förmedlare eller andra aktörer i investeringskedjan och som inte redan inkluderats av produktutvecklaren.

Utvecklare av investeringsprodukter och personer som rekommenderar eller säljer investeringsprodukter ska vara skyldiga att kvartalsvis lämna relevanta uppgifter till berörd ESA-myndighet, inom en maximal tidsfrist på 60 dagar.

Utvecklare av investeringsprodukter och personer som rekommenderar eller säljer investeringsprodukter ska vara skyldiga att kvartalsvis lämna relevanta uppgifter till berörd ESA-myndighet, inom en maximal tidsfrist på 60 dagar.

Den berörda ESA-myndigheten ska ges de resurser som behövs för att utföra detta arbete. Den ska när så är nödvändigt ha ett nära samarbete med de övriga ESA-myndigheterna.

Den berörda ESA-myndigheten ska ges de resurser som behövs för att utföra detta arbete. Den ska när så är nödvändigt ha ett nära samarbete med de övriga ESA-myndigheterna.

4.   Den information som avses i punkt 2 ska presenteras i ett gemensamt format, inklusive gemensamma rubriker och med den standardiserade ordning som anges i punkt 2, för att möjliggöra en jämförelse med andra investeringsprodukters faktablad
  och
  ha en tydlig gemensam symbol för att skilja det från andra dokument.

och

5.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23 som anger närmare uppgifter om presentationen av och innehållet i var och en av de uppgifter som avses i punkt 2,
  inbegripet effekterna av att införa riskindikatorer
  , och i punkt 3 a, presentationen av och närmare uppgifter i annan information som produktutvecklaren
  och personen som säljer investeringsprodukter
  kan införa i faktabladet enligt punkt 3, samt närmare uppgifter om det gemensamma format och den gemensamma symbol som avses i punkt 4. Kommissionen ska ta hänsyn till skillnaderna mellan investeringsprodukter och icke-professionella investerares förmåga, liksom investeringsprodukters egenskaper som gör det möjligt för icke-professionella investerare att välja mellan olika underliggande investeringar eller andra alternativ som produkten erbjuder, inklusive om detta val kan göras vid olika tidpunkter eller ändras i framtiden.

inbegripet effekterna av att införa riskindikatorer

och personen som säljer investeringsprodukter

Kommissionen ska också ges befogenhet att anta delegerade akter med riktlinjer för utvecklingen av en unionsmärkning för sociala och miljörelaterade investeringsprodukter. Dessa kriterier bör stödja en långsiktig finansiering av ekonomin och främja en hållbar miljömässig och social utveckling i finansiella investeringar och främja inrättandet av en unionsmärkning för hållbara investeringar. Kommissionen ska också ges befogenhet att anta delegerade akter för att fastställa standarderna för dessa miljöangivelser om möjliga miljörisker.

Kommissionen ska också ges befogenhet att anta delegerade akter med riktlinjer för utvecklingen av en unionsmärkning för sociala och miljörelaterade investeringsprodukter. Dessa kriterier bör stödja en långsiktig finansiering av ekonomin och främja en hållbar miljömässig och social utveckling i finansiella investeringar och främja inrättandet av en unionsmärkning för hållbara investeringar. Kommissionen ska också ges befogenhet att anta delegerade akter för att fastställa standarderna för dessa miljöangivelser om möjliga miljörisker.

Innan de delegerade akter som anges i denna punkt antas ska kommissionen genomföra konsumenttester för att välja de lämpligaste åtgärderna för icke-professionella investerare. Kommissionen ska i nära samarbete med de tre ESA-myndigheterna utarbeta mallar för faktablad som beaktar skillnaderna mellan investeringsprodukter.

Innan de delegerade akter som anges i denna punkt antas ska kommissionen genomföra konsumenttester för att välja de lämpligaste åtgärderna för icke-professionella investerare. Kommissionen ska i nära samarbete med de tre ESA-myndigheterna utarbeta mallar för faktablad som beaktar skillnaderna mellan investeringsprodukter.

6.   ▌ EBA, ▌ Eiopa och ▌ Esma ska utarbeta förslag till tillsynsstandarder för fastställande av följande:

| a) | Metoden bakom presentationen av de
  risk- och avkastningsprofiler
  som avses i punkt 2 e i denna artikel. |
| --- | --- |

a)

Metoden bakom presentationen av de
  risk- och avkastningsprofiler
  som avses i punkt 2 e i denna artikel.

risk- och avkastningsprofiler

| b) | Den kostnadsberäkning,
  inbegripet specificeringen av sammanfattande indikatorer
  , som avses i punkt 2 f i denna artikel. |
| --- | --- |

b)

Den kostnadsberäkning,
  inbegripet specificeringen av sammanfattande indikatorer
  , som avses i punkt 2 f i denna artikel.

inbegripet specificeringen av sammanfattande indikatorer

| ba) | Principerna som används för miljöresultat, sociala resultat eller styrningsresultat enligt punkt 2b iii. |
| --- | --- |

ba)

ba)

Principerna som används för miljöresultat, sociala resultat eller styrningsresultat enligt punkt 2b iii.

Principerna som används för miljöresultat, sociala resultat eller styrningsresultat enligt punkt 2b iii.

| bb) | jämförd med var och en av frågorna i denna artikel, en förteckning över de produkter de gäller. |
| --- | --- |

bb)

bb)

jämförd med var och en av frågorna i denna artikel, en förteckning över de produkter de gäller.

jämförd med var och en av frågorna i denna artikel, en förteckning över de produkter de gäller.

I förslaget till tekniska tillsynsstandarder ska de olika typerna av investeringsprodukter beaktas
  liksom det arbete som redan utförts enligt [MiFID], [IMD], direktiv 2003/71/EG, direktiv 2009/138/EG och direktiv 2009/65/EG där ett dokument med basfakta införs för fondföretag (UCITS-fonder).

liksom det arbete som redan utförts enligt [MiFID], [IMD], direktiv 2003/71/EG, direktiv 2009/138/EG och direktiv 2009/65/EG där ett dokument med basfakta införs för fondföretag (UCITS-fonder).

ESA-myndigheterna ska överlämna sina förslag till tekniska tillsynsstandarder till kommissionen senast [...].

Befogenhet ska ges till kommissionen att anta de tekniska tillsynsstandarder
  som avses i första stycket
  i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010, artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1094/2010 och artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1095/2010.

som avses i första stycket

Artikel 8a

Artikel 8a

Komplexitetsmärkning

Komplexitetsmärkning

1.
     
  Investeringsprodukter som exponeras för en eller flera av de risker som beskrivs i punkt 2 ska överst på första sidan i faktabladet ha följande förklaring i tydlig skrift:

1.

Investeringsprodukter som exponeras för en eller flera av de risker som beskrivs i punkt 2 ska överst på första sidan i faktabladet ha följande förklaring i tydlig skrift:

”Komplexitetsmärkning: Denna produkt anses vara mycket komplex och kanske inte är lämplig för alla investerare”.

2.
     
  Investeringsprodukten ska inte anses vara riktad till icke-professionella investerare om ett eller flera av följande villkor uppfylls:

2.

Investeringsprodukten ska inte anses vara riktad till icke-professionella investerare om ett eller flera av följande villkor uppfylls:

| a) | Risk- och avkastningsprofilen eller kostnaderna presenteras på ett alltför invecklat sätt. |
| --- | --- |

a)

a)

Risk- och avkastningsprofilen eller kostnaderna presenteras på ett alltför invecklat sätt.

Risk- och avkastningsprofilen eller kostnaderna presenteras på ett alltför invecklat sätt.

| b) | Produkten investerar i underliggande tillgångar som icke-professionella investerare vanligtvis inte investerar i. |
| --- | --- |

b)

b)

Produkten investerar i underliggande tillgångar som icke-professionella investerare vanligtvis inte investerar i.

Produkten investerar i underliggande tillgångar som icke-professionella investerare vanligtvis inte investerar i.

| c) | Risk- och avkastningsprofilen är avhängig av att två eller flera händelser kopplade till minst två olika tillgångskategorier inträffar samtidigt. |
| --- | --- |

c)

c)

Risk- och avkastningsprofilen är avhängig av att två eller flera händelser kopplade till minst två olika tillgångskategorier inträffar samtidigt.

Risk- och avkastningsprofilen är avhängig av att två eller flera händelser kopplade till minst två olika tillgångskategorier inträffar samtidigt.

| d) | Ett antal olika mekanismer används för att beräkna den slutliga avkastningen på investeringen vilket skapar större risk för missförstånd för den icke-professionella investeraren. |
| --- | --- |

d)

d)

Ett antal olika mekanismer används för att beräkna den slutliga avkastningen på investeringen vilket skapar större risk för missförstånd för den icke-professionella investeraren.

Ett antal olika mekanismer används för att beräkna den slutliga avkastningen på investeringen vilket skapar större risk för missförstånd för den icke-professionella investeraren.

| e) | Avkastningen på investeringen inbegriper paketeringsegenskaper som utnyttjar investerarnas typiska beteendemönster, till exempel genom att erbjuda fasta ”lockräntor” som följs av en mycket högre rörlig ränta som är kopplad till vissa villkor eller en iterativ formel. |
| --- | --- |

e)

e)

Avkastningen på investeringen inbegriper paketeringsegenskaper som utnyttjar investerarnas typiska beteendemönster, till exempel genom att erbjuda fasta ”lockräntor” som följs av en mycket högre rörlig ränta som är kopplad till vissa villkor eller en iterativ formel.

Avkastningen på investeringen inbegriper paketeringsegenskaper som utnyttjar investerarnas typiska beteendemönster, till exempel genom att erbjuda fasta ”lockräntor” som följs av en mycket högre rörlig ränta som är kopplad till vissa villkor eller en iterativ formel.

| f) | Den finansiella produktens globala exponering, baserad på dess månadsvisa Value-at-Risk-värde beräknat inom ett 99-procentigt konfidensintervall vid tidpunkten för handeln, överskrider 20 %. |
| --- | --- |

f)

f)

Den finansiella produktens globala exponering, baserad på dess månadsvisa Value-at-Risk-värde beräknat inom ett 99-procentigt konfidensintervall vid tidpunkten för handeln, överskrider 20 %.

Den finansiella produktens globala exponering, baserad på dess månadsvisa Value-at-Risk-värde beräknat inom ett 99-procentigt konfidensintervall vid tidpunkten för handeln, överskrider 20 %.

3.
     
  ESA-myndigheterna ska utarbeta riktlinjer om villkoren som avses i punkt 2.

3.

ESA-myndigheterna ska utarbeta riktlinjer om villkoren som avses i punkt 2.

ESA-myndigheterna ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder till kommissionen senast ...
  *
  [6 månader efter det att denna förordning har offentliggjorts i EUT].

ESA-myndigheterna ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder till kommissionen senast ...

[6 månader efter det att denna förordning har offentliggjorts i EUT].

Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010.

Artikel 9

Artikel 9

Marknadskommunikation
  för
  investeringsprodukten får inte innehålla några uppgifter som strider mot informationen i faktabladet eller minskar dess betydelse. I marknadsföringskommunikationen ska det anges att det finns ett faktablad
  publicerat på den behöriga myndighetens officiella webbplats tillsammans med direktlänken. Ett pappersexemplar kan skickas kostnadsfritt på begäran ställd till utvecklaren eller de personer som säljer investeringsprodukterna.

för

publicerat på den behöriga myndighetens officiella webbplats tillsammans med direktlänken. Ett pappersexemplar kan skickas kostnadsfritt på begäran ställd till utvecklaren eller de personer som säljer investeringsprodukterna.

Artikel 10

Artikel 10

1.   Utvecklaren av investeringsprodukten ska regelbundet se över informationen i faktabladet och
  ska
  ändra det om översynen visar att
  väsentliga
  ändringar måste göras
  enligt artikel 8, särskilt om väsentliga ändringar har gjorts av produkten och i synnerhet när det gäller riskbedömning eller värdeskapande i investeringsförvaltningen och relevanta risker i investeringsförvaltningen, och ska snabbt göra den ändrade versionen tillgänglig. En sådan översyn ska omfatta användningen av de standarder som fastställs i faktabladet för investeringsprodukten och som visar att ändringar måste göras. Detta ska uttryckas på ett tydligt, koncist och begripligt sätt i den beskrivande delen av årsrapporten och ska inkludera en sann och rättvisande sammanfattning av investeringstillgångarnas resultat, det totalbelopp som ansamlats, kostnaderna, förvaltningsstrategierna för investeringarna, värdeskapande i investeringsförvaltningen och utvecklingen av relevanta risker i investeringsförvaltningen, inbegripet användningen av de standarder som fastställs i faktabladet för investeringsprodukten.

ska

väsentliga

enligt artikel 8, särskilt om väsentliga ändringar har gjorts av produkten och i synnerhet när det gäller riskbedömning eller värdeskapande i investeringsförvaltningen och relevanta risker i investeringsförvaltningen, och ska snabbt göra den ändrade versionen tillgänglig. En sådan översyn ska omfatta användningen av de standarder som fastställs i faktabladet för investeringsprodukten och som visar att ändringar måste göras. Detta ska uttryckas på ett tydligt, koncist och begripligt sätt i den beskrivande delen av årsrapporten och ska inkludera en sann och rättvisande sammanfattning av investeringstillgångarnas resultat, det totalbelopp som ansamlats, kostnaderna, förvaltningsstrategierna för investeringarna, värdeskapande i investeringsförvaltningen och utvecklingen av relevanta risker i investeringsförvaltningen, inbegripet användningen av de standarder som fastställs i faktabladet för investeringsprodukten.

2.   Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 23 med närmare föreskrifter för översynen av den information som lämnas i faktabladet och revideringen av faktabladet,
  med beaktande av investeringsproduktens art
  , när det gäller följande:

med beaktande av investeringsproduktens art

| a) | Villkor och frekvens för översynen av faktabladets information. |
| --- | --- |

a)

Villkor och frekvens för översynen av faktabladets information.

| b) | På vilka villkor informationen i faktabladet måste ändras, och på vilka villkor det är obligatoriskt eller frivilligt att på nytt offentliggöra
  och distribuera
  det ändrade faktabladet. |
| --- | --- |

b)

På vilka villkor informationen i faktabladet måste ändras, och på vilka villkor det är obligatoriskt eller frivilligt att på nytt offentliggöra
  och distribuera
  det ändrade faktabladet.

och distribuera

| c) | På vilka särskilda villkor informationen i faktabladet måste ses över eller faktabladet måste ändras om en investeringsprodukt inte fortlöpande tillhandahålls icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

c)

På vilka särskilda villkor informationen i faktabladet måste ses över eller faktabladet måste ändras om en investeringsprodukt inte fortlöpande tillhandahålls icke-professionella investerare.

| d) | Under vilka omständigheter avseende själva produkten eller marknadsvillkoren icke-professionella investerare ska informeras om ett ändrat faktablad för en investeringsprodukt som de har köpt. |
| --- | --- |

d)

Under vilka omständigheter avseende själva produkten eller marknadsvillkoren icke-professionella investerare ska informeras om ett ändrat faktablad för en investeringsprodukt som de har köpt.

Artikel 11

Artikel 11

1.   
  Faktabladet utgör informationsunderlag inför ingående av avtal. Det ska därför vara opartiskt, tydligt och icke vilseledande. Faktabladet ska tillhandahålla basfakta och ska vara förenligt med de bindande avtalshandlingarna, med de relevanta delarna i handlingarna om erbjudandet och med reglerna och villkoren för investeringsprodukten.
  Om en utvecklare av en investeringsprodukt har upprättat ett faktablad som inte uppfyller kraven
  i denna förordning
  och som en icke-professionell investerare har förlitat sig på vid sitt investeringsbeslut, kan den icke-professionella investeraren kräva ersättning av utvecklaren av investeringsprodukten för de förluster som denne har åsamkats till följd av användningen av faktabladet och
  kan i förekommande fall begära att få lämna tillbaka investeringsprodukten och få ersättning för förluster
  .
  Om en person som säljer investeringsprodukter har upprättat en bilaga till ett faktablad som inte uppfyller kraven i denna förordning och som en icke-professionell investerare har förlitat sig på vid sitt investeringsbeslut, kan den icke-professionella investeraren kräva ersättning av personen som säljer investeringsprodukter för de förluster som denne har åsamkats till följd av användningen av bilagan och kan i förekommande fall begära att få lämna tillbaka investeringsprodukten och få ersättning för förluster.

Faktabladet utgör informationsunderlag inför ingående av avtal. Det ska därför vara opartiskt, tydligt och icke vilseledande. Faktabladet ska tillhandahålla basfakta och ska vara förenligt med de bindande avtalshandlingarna, med de relevanta delarna i handlingarna om erbjudandet och med reglerna och villkoren för investeringsprodukten.

i denna förordning

kan i förekommande fall begära att få lämna tillbaka investeringsprodukten och få ersättning för förluster

Om en person som säljer investeringsprodukter har upprättat en bilaga till ett faktablad som inte uppfyller kraven i denna förordning och som en icke-professionell investerare har förlitat sig på vid sitt investeringsbeslut, kan den icke-professionella investeraren kräva ersättning av personen som säljer investeringsprodukter för de förluster som denne har åsamkats till följd av användningen av bilagan och kan i förekommande fall begära att få lämna tillbaka investeringsprodukten och få ersättning för förluster.

2.   Om en icke-professionell investerare styrker att en förlust uppkommit och att
  viss specificerad
  information i faktabladet
  var vilseledande
  , ska utvecklaren av investeringsprodukten
  eller personen som säljer investeringsprodukter
  bevisa att faktabladet har upprättats i enlighet med artiklarna 6, 7 och 8 i denna förordning.
  Utvecklaren av investeringsprodukten kan i sådana fall ställas till civilrättsligt ansvar på grund av faktabladet, inbegripet översättningar av det.

viss specificerad

var vilseledande

eller personen som säljer investeringsprodukter

Utvecklaren av investeringsprodukten kan i sådana fall ställas till civilrättsligt ansvar på grund av faktabladet, inbegripet översättningar av det.

3.   
  Produktutvecklaren ska ställas till civilrättsligt ansvar om en investerare åsamkas förluster efter att ha förlitat sig på ett faktablad som inte uppfyllde kraven i punkterna 1 eller 2 ovan. Sådant civilrättsligt ansvar får inte begränsas eller upphävas genom avtalsklausuler eller genom godkännande av den behöriga myndigheten.

Produktutvecklaren ska ställas till civilrättsligt ansvar om en investerare åsamkas förluster efter att ha förlitat sig på ett faktablad som inte uppfyllde kraven i punkterna 1 eller 2 ovan. Sådant civilrättsligt ansvar får inte begränsas eller upphävas genom avtalsklausuler eller genom godkännande av den behöriga myndigheten.

AVDELNING III

AVDELNING III

TILLHANDAHÅLLANDE AV FAKTABLADET

TILLHANDAHÅLLANDE AV FAKTABLADET

Artikel 12

Artikel 12

1.   En person som säljer en investeringsprodukt till icke-professionella investerare ska tillhandahålla dem faktabladet,
  som skyndsamt har upprättats av utvecklaren av investeringsprodukten och
  i god tid innan
  ett åtagande ingåtts avseende investeringsprodukten
  .
  När en investering rekommenderas till en kund ska faktabladet tillhandahållas skyndsamt.

som skyndsamt har upprättats av utvecklaren av investeringsprodukten och

ett åtagande ingåtts avseende investeringsprodukten

När en investering rekommenderas till en kund ska faktabladet tillhandahållas skyndsamt.

1a.
     
  Ett skriftligt förhandsbesked från utvecklaren av investeringsprodukter krävs för att distribuera faktabladet till icke-professionella investerare. Ett sådant tillstånd kan lämnas av utvecklaren av investeringsprodukten på obestämd tid, under en begränsad tidsperiod eller på vissa villkor. Om ett specificerat villkor inte uppfylls ska tillståndet inte längre anses ha beviljats vid tillämpningen av denna punkt.

1a.

Ett skriftligt förhandsbesked från utvecklaren av investeringsprodukter krävs för att distribuera faktabladet till icke-professionella investerare. Ett sådant tillstånd kan lämnas av utvecklaren av investeringsprodukten på obestämd tid, under en begränsad tidsperiod eller på vissa villkor. Om ett specificerat villkor inte uppfylls ska tillståndet inte längre anses ha beviljats vid tillämpningen av denna punkt.

1b
  .   
  Icke-professionella investerare ska bekräfta, skriftligen eller på elektronisk väg, att de har mottagit faktabladet.

1b

Icke-professionella investerare ska bekräfta, skriftligen eller på elektronisk väg, att de har mottagit faktabladet.

2.   Genom undantag från punkt 1,
  och med förbehåll för artikel 13.5, ska
  en person som säljer en investeringsprodukt meddela den icke professionella investeraren
  den officiella webbplatsen
  där faktabladet
  kan hittas
  innan transaktionen genomförs, om

och med förbehåll för artikel 13.5, ska

den officiella webbplatsen

kan hittas

| a) | den icke-professionella investeraren väljer att genomföra transaktionen med hjälp av teknik för distanskommunikation, |
| --- | --- |

a)

den icke-professionella investeraren väljer att genomföra transaktionen med hjälp av teknik för distanskommunikation,

| b) | tillhandahållandet av faktabladet i enlighet med punkt 1 inte är möjligt, ▌ |
| --- | --- |

b)

tillhandahållandet av faktabladet i enlighet med punkt 1 inte är möjligt, ▌

| ba) | den icke professionella investeraren begär att få erhålla faktabladet omedelbart efter det att transaktionen genomförts i stället för att skjuta upp transaktionen för att få faktabladet på förhand;
  personen som säljer eller ger råd om investeringsprodukten får dock inte erbjuda denna möjlighet förrän den icke-professionella investeraren begär det, |
| --- | --- |

ba)

ba)

den icke professionella investeraren begär att få erhålla faktabladet omedelbart efter det att transaktionen genomförts i stället för att skjuta upp transaktionen för att få faktabladet på förhand;
  personen som säljer eller ger råd om investeringsprodukten får dock inte erbjuda denna möjlighet förrän den icke-professionella investeraren begär det,

personen som säljer eller ger råd om investeringsprodukten får dock inte erbjuda denna möjlighet förrän den icke-professionella investeraren begär det,

| c) | ▌den person som säljer investeringsprodukten har informerat den icke-professionella investeraren om detta. |
| --- | --- |

c)

▌den person som säljer investeringsprodukten har informerat den icke-professionella investeraren om detta.

3.   Om på varandra följande transaktioner avseende samma investeringsprodukt genomförs för en
  icke-professionell
  investerares räkning enligt anvisningar som denne givit till den person som säljer investeringsprodukten före den första transaktionen, ska skyldigheten att tillhandahålla ett faktablad enligt punkt 1 gälla endast den första transaktionen,
  såvida faktabladet inte har uppdaterats sedan den första transaktionen eller en ny årsrapport finns tillgänglig.

icke-professionell

såvida faktabladet inte har uppdaterats sedan den första transaktionen eller en ny årsrapport finns tillgänglig.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 23 om

| a) | villkoren för fullgörandet av kravet att tillhandahålla faktabladet i god tid enligt punkt 1, |
| --- | --- |

a)

villkoren för fullgörandet av kravet att tillhandahålla faktabladet i god tid enligt punkt 1,

| b) | metoden och tidsfristen för tillhandahållandet av faktabladet enligt punkt 2. |
| --- | --- |

b)

metoden och tidsfristen för tillhandahållandet av faktabladet enligt punkt 2.

Artikel 13

Artikel 13

1.   Den person som säljer en investeringsprodukt ska tillhandahålla faktabladet innan ett bindande och kostnadsfritt avtal ingås med en icke-professionell investerare.
  Ett pappersexemplar ska lämnas
  kostnadsfritt
  när investeringen rekommenderas eller förmedlingstjänsten tillhandahålls personligen.

Ett pappersexemplar ska lämnas

när investeringen rekommenderas eller förmedlingstjänsten tillhandahålls personligen.

2.   Den person som
  ger råd om eller
  säljer en investeringsprodukt eller
  fungerar som förmedlare vid försäljningen
  ska tillhandahålla faktabladet till den icke-professionella investeraren på något av följande medier,
  som rent konkret måste vara tillgängliga för denne:

ger råd om eller

fungerar som förmedlare vid försäljningen

som rent konkret måste vara tillgängliga för denne:

| a) | På papper. |
| --- | --- |

a)

På papper.

| b) | Med hjälp av annat varaktigt medium än papper, om villkoren i punkt 4 är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Med hjälp av annat varaktigt medium än papper, om villkoren i punkt 4 är uppfyllda.

| c) | På en webbplats, om villkoren i punkt 5 är uppfyllda. |
| --- | --- |

c)

På en webbplats, om villkoren i punkt 5 är uppfyllda.

3.   Om faktabladet tillhandahålls på annat varaktigt medium än papper eller på en webbplats, ska på begäran ett pappersexemplar kostnadsfritt tillhandahållas icke-professionella investerare.

4.   Faktabladet får tillhandahållas på annat varaktigt medium än papper, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det varaktiga mediet är lämpligt att använda i samband med den affär som genomförs mellan den person som
  ger råd om eller
  säljer en investeringsprodukt,
  eller fungerar som förmedlare vid dess försäljning,
  och den icke-professionella investeraren, och |
| --- | --- |

a)

Det varaktiga mediet är lämpligt att använda i samband med den affär som genomförs mellan den person som
  ger råd om eller
  säljer en investeringsprodukt,
  eller fungerar som förmedlare vid dess försäljning,
  och den icke-professionella investeraren, och

ger råd om eller

eller fungerar som förmedlare vid dess försäljning,

| b) | den icke-professionella investeraren har fått möjlighet att välja mellan att få informationen på papper eller på det varaktiga mediet, och har valt det senare mediet. |
| --- | --- |

b)

den icke-professionella investeraren har fått möjlighet att välja mellan att få informationen på papper eller på det varaktiga mediet, och har valt det senare mediet.

5.   Faktabladet får tillhandahållas på en webbplats, om faktabladet är personligt riktat till den icke-professionella investeraren eller om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det är lämpligt att tillhandahålla faktabladet på en webbplats i samband med den affär som genomförs mellan den person som
  ger råd om eller
  säljer en investeringsprodukt,
  eller fungerar som förmedlare vid dess försäljning,
  och den icke-professionella investeraren. |
| --- | --- |

a)

Det är lämpligt att tillhandahålla faktabladet på en webbplats i samband med den affär som genomförs mellan den person som
  ger råd om eller
  säljer en investeringsprodukt,
  eller fungerar som förmedlare vid dess försäljning,
  och den icke-professionella investeraren.

ger råd om eller

eller fungerar som förmedlare vid dess försäljning,

| b) | Den icke-professionella investeraren har samtyckt till att faktabladet tillhandahålls på en webbplats. |
| --- | --- |

b)

Den icke-professionella investeraren har samtyckt till att faktabladet tillhandahålls på en webbplats.

| c) | Den icke-professionella investeraren har underrättats elektroniskt om webbadressen och var på webbplatsen faktabladet finns tillgängligt. |
| --- | --- |

c)

Den icke-professionella investeraren har underrättats elektroniskt om webbadressen och var på webbplatsen faktabladet finns tillgängligt.

| d) | Om faktabladet har ändrats i enlighet med artikel 10, ska
  den senaste versionen
  också
  lämnas
  till den icke-professionella investeraren.
  På den icke-professionella investerarens begäran ska också tidigare versioner lämnas. |
| --- | --- |

d)

Om faktabladet har ändrats i enlighet med artikel 10, ska
  den senaste versionen
  också
  lämnas
  till den icke-professionella investeraren.
  På den icke-professionella investerarens begäran ska också tidigare versioner lämnas.

den senaste versionen

lämnas

På den icke-professionella investerarens begäran ska också tidigare versioner lämnas.

| e) | Det garanteras att faktabladet finns tillgängligt på webbplatsen under en så lång tidsperiod som den icke-professionella investeraren rimligtvis kan behöva ta del av det. |
| --- | --- |

e)

Det garanteras att faktabladet finns tillgängligt på webbplatsen under en så lång tidsperiod som den icke-professionella investeraren rimligtvis kan behöva ta del av det.

6.   Vid tillämpningen av punkterna 4 och 5 ska tillhandahållande av information på annat varaktigt medium än papper eller på en webbplats anses vara lämpligt i samband med den affär som genomförs mellan den person som säljer en investeringsprodukt och den icke-professionella investeraren, om det finns bevis för att den icke-professionella investeraren har regelbunden tillgång till Internet. Om den icke-professionella investeraren har lämnat en e-postadress för att genomföra affären ska detta anses som ett sådant bevis.

KAPITEL IIa

KAPITEL IIa

PRODUKTINTERVENTION

PRODUKTINTERVENTION

Artikel 13a

Artikel 13a

ESA-myndigheternas interventionsbefogenheter

ESA-myndigheternas interventionsbefogenheter

1.
     
  I enlighet med artikel 9.2 i förordning (EU) nr 1093/2010, i förordning (EU) nr 1094/2010 eller i förordning (EU) nr 1095/2010 ska ESA-myndigheterna övervaka investeringsprodukter eller finansiella instrument som marknadsförs, distribueras eller säljs i unionen. ESA-myndigheterna får i samarbete med de behöriga myndigheterna undersöka nya investeringsprodukter eller finansiella instrument innan de marknadsförs, distribueras eller säljs i unionen.

1.

I enlighet med artikel 9.2 i förordning (EU) nr 1093/2010, i förordning (EU) nr 1094/2010 eller i förordning (EU) nr 1095/2010 ska ESA-myndigheterna övervaka investeringsprodukter eller finansiella instrument som marknadsförs, distribueras eller säljs i unionen. ESA-myndigheterna får i samarbete med de behöriga myndigheterna undersöka nya investeringsprodukter eller finansiella instrument innan de marknadsförs, distribueras eller säljs i unionen.

2.
     
  I enlighet med artikel 9.5 i förordning (EU) nr 1093/2010, i förordning (EU) nr 1094/2010 eller i förordning (EU) nr 1095/2010 får en ESA-myndighet, när den på rimliga grunder kan fastställa att villkoren i punkterna 3 och 4 i denna artikel är uppfyllda, tillfälligt förbjuda eller begränsa marknadsföring, distribution eller försäljning av investeringsprodukter eller finansiella instrument i unionen.

2.

I enlighet med artikel 9.5 i förordning (EU) nr 1093/2010, i förordning (EU) nr 1094/2010 eller i förordning (EU) nr 1095/2010 får en ESA-myndighet, när den på rimliga grunder kan fastställa att villkoren i punkterna 3 och 4 i denna artikel är uppfyllda, tillfälligt förbjuda eller begränsa marknadsföring, distribution eller försäljning av investeringsprodukter eller finansiella instrument i unionen.

ESA-myndigheterna får specificera under vilka omständigheter ett förbud eller en begränsning ska gälla eller när undantag kan beviljas.

ESA-myndigheterna får specificera under vilka omständigheter ett förbud eller en begränsning ska gälla eller när undantag kan beviljas.

3.
     
  En ESA-myndighet ska fatta beslut enligt punkt 2 endast om samtliga följande villkor är uppfyllda:

3.

En ESA-myndighet ska fatta beslut enligt punkt 2 endast om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den föreslagna åtgärden utgör ett svar på ett allvarligt hot mot skyddet av icke-professionella investerare eller mot finansmarknadernas korrekta funktion och integritet eller mot stabiliteten i hela eller delar av unionens finansiella system. |
| --- | --- |

a)

a)

Den föreslagna åtgärden utgör ett svar på ett allvarligt hot mot skyddet av icke-professionella investerare eller mot finansmarknadernas korrekta funktion och integritet eller mot stabiliteten i hela eller delar av unionens finansiella system.

Den föreslagna åtgärden utgör ett svar på ett allvarligt hot mot skyddet av icke-professionella investerare eller mot finansmarknadernas korrekta funktion och integritet eller mot stabiliteten i hela eller delar av unionens finansiella system.

| b) | De regler som enligt unionslagstiftningen är tillämpliga på den berörda investeringsprodukten, det berörda finansiella instrumentet eller den berörda finansiella verksamheten avvärjer inte hotet. |
| --- | --- |

b)

b)

De regler som enligt unionslagstiftningen är tillämpliga på den berörda investeringsprodukten, det berörda finansiella instrumentet eller den berörda finansiella verksamheten avvärjer inte hotet.

De regler som enligt unionslagstiftningen är tillämpliga på den berörda investeringsprodukten, det berörda finansiella instrumentet eller den berörda finansiella verksamheten avvärjer inte hotet.

| c) | En behörig myndighet eller flera behöriga myndigheter har inte vidtagit åtgärder för att avvärja hotet eller de åtgärder som vidtagits för att avvärja hotet är inte lämpliga. |
| --- | --- |

c)

c)

En behörig myndighet eller flera behöriga myndigheter har inte vidtagit åtgärder för att avvärja hotet eller de åtgärder som vidtagits för att avvärja hotet är inte lämpliga.

En behörig myndighet eller flera behöriga myndigheter har inte vidtagit åtgärder för att avvärja hotet eller de åtgärder som vidtagits för att avvärja hotet är inte lämpliga.

När villkoren i första stycket har uppfyllts kan en ESA-myndighet införa det förbud eller den begränsning som anges i punkt 2.

När villkoren i första stycket har uppfyllts kan en ESA-myndighet införa det förbud eller den begränsning som anges i punkt 2.

4.
     
  När en ESA-myndighet vidtar åtgärder enligt denna artikel ska hänsyn tas till den utsträckning i vilken åtgärden

4.

När en ESA-myndighet vidtar åtgärder enligt denna artikel ska hänsyn tas till den utsträckning i vilken åtgärden

| a) | inte får negativa effekter för finansmarknadernas effektivitet eller inte får effekter för icke-professionella investerare som inte står i proportion till åtgärdens fördelar, och inte heller |
| --- | --- |

a)

a)

inte får negativa effekter för finansmarknadernas effektivitet eller inte får effekter för icke-professionella investerare som inte står i proportion till åtgärdens fördelar, och inte heller

inte får negativa effekter för finansmarknadernas effektivitet eller inte får effekter för icke-professionella investerare som inte står i proportion till åtgärdens fördelar, och inte heller

| b) | framkallar risk för regleringsarbitrage.



  Om en eller flera behöriga myndigheter har vidtagit en åtgärd enligt artikel 13b får en ESA-myndighet vidta någon av de åtgärder som avses i punkt 2 utan att utfärda det yttrande som föreskrivs i artikel 13c. |
| --- | --- |

b)

b)

framkallar risk för regleringsarbitrage.

framkallar risk för regleringsarbitrage.

Om en eller flera behöriga myndigheter har vidtagit en åtgärd enligt artikel 13b får en ESA-myndighet vidta någon av de åtgärder som avses i punkt 2 utan att utfärda det yttrande som föreskrivs i artikel 13c.

5.
     
  Innan beslut fattas om att vidta åtgärder enligt denna artikel ska en ESA-myndighet underrätta de behöriga myndigheterna om den åtgärd som föreslås.

5.

Innan beslut fattas om att vidta åtgärder enligt denna artikel ska en ESA-myndighet underrätta de behöriga myndigheterna om den åtgärd som föreslås.

6.
     
  Innan den fattar ett beslut enligt punkt 2 ska en ESA-myndighet meddela sin avsikt att förbjuda eller begränsa en investeringsprodukt eller ett finansiellt instrument, såvida inte vissa förändringar görs av investeringsproduktens eller det finansiella instrumentets egenskaper inom en fastställd tidsram.

6.

Innan den fattar ett beslut enligt punkt 2 ska en ESA-myndighet meddela sin avsikt att förbjuda eller begränsa en investeringsprodukt eller ett finansiellt instrument, såvida inte vissa förändringar görs av investeringsproduktens eller det finansiella instrumentets egenskaper inom en fastställd tidsram.

7.
     
  Varje ESA-myndighet ska på sin webbplats offentliggöra ett tillkännagivande av varje beslut om att vidta åtgärder enligt denna artikel. Tillkännagivandet ska innehålla uppgifter om förbudet eller begränsningen och ange den tidpunkt efter offentliggörandet av tillkännagivandet då åtgärden kommer att träda i kraft. Ett förbud eller en begränsning ska endast tillämpas i samband med åtgärder som vidtagits efter det att bestämmelserna börjat gälla.

7.

Varje ESA-myndighet ska på sin webbplats offentliggöra ett tillkännagivande av varje beslut om att vidta åtgärder enligt denna artikel. Tillkännagivandet ska innehålla uppgifter om förbudet eller begränsningen och ange den tidpunkt efter offentliggörandet av tillkännagivandet då åtgärden kommer att träda i kraft. Ett förbud eller en begränsning ska endast tillämpas i samband med åtgärder som vidtagits efter det att bestämmelserna börjat gälla.

8.
     
  ESA-myndigheten i fråga ska ompröva ett förbud eller en begränsning enligt punkt 2 med lämpliga intervall och minst var tredje månad. Om förbudet eller begränsningen inte förnyas efter denna tremånadersperiod upphör förbudet eller begränsningen att gälla.

8.

ESA-myndigheten i fråga ska ompröva ett förbud eller en begränsning enligt punkt 2 med lämpliga intervall och minst var tredje månad. Om förbudet eller begränsningen inte förnyas efter denna tremånadersperiod upphör förbudet eller begränsningen att gälla.

9.
     
  En åtgärd som en ESA-myndighet antar enligt denna artikel ska ha företräde framför tidigare åtgärder som vidtagits av en behörig myndighet.

9.

En åtgärd som en ESA-myndighet antar enligt denna artikel ska ha företräde framför tidigare åtgärder som vidtagits av en behörig myndighet.

10.
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 23 som specificerar de kriterier och faktorer som ESA-myndigheterna ska beakta vid fastställandet av när sådana hot mot skyddet av icke-professionella investerare eller mot finansmarknadernas korrekta funktion och integritet eller mot stabiliteten i hela eller delar av unionens finansiella system som avses i punkt 3 a uppstår. Dessa delegerade akter ska garantera att ESA-myndigheterna vid behov kan agera i förebyggande syfte och inte tvingas vänta tills investeringsprodukten eller det finansiella instrumentet har marknadsförts, distribuerats eller sålts, eller typen av verksamhet eller praxis har genomförts för att vidta åtgärder.

10.

Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 23 som specificerar de kriterier och faktorer som ESA-myndigheterna ska beakta vid fastställandet av när sådana hot mot skyddet av icke-professionella investerare eller mot finansmarknadernas korrekta funktion och integritet eller mot stabiliteten i hela eller delar av unionens finansiella system som avses i punkt 3 a uppstår. Dessa delegerade akter ska garantera att ESA-myndigheterna vid behov kan agera i förebyggande syfte och inte tvingas vänta tills investeringsprodukten eller det finansiella instrumentet har marknadsförts, distribuerats eller sålts, eller typen av verksamhet eller praxis har genomförts för att vidta åtgärder.

Artikel 13b

Artikel 13b

Produktintervention från behöriga myndigheters sida

Produktintervention från behöriga myndigheters sida

1.
     
  Utvecklare av en investeringsprodukt ska lämna faktabladet för sin investeringsprodukt till den behöriga myndighet som reglerar den produkten i den medlemsstat där den marknadsförs, distribueras eller säljs.

1.

Utvecklare av en investeringsprodukt ska lämna faktabladet för sin investeringsprodukt till den behöriga myndighet som reglerar den produkten i den medlemsstat där den marknadsförs, distribueras eller säljs.

2.
     
  Utvecklare av en investeringsprodukt ska lämna uppdateringar av faktabladet, som speglar väsentliga ändringar enligt ESA-myndighetens definition till den behöriga myndighet som reglerar den produkten i den medlemsstat där den marknadsförs, distribueras eller säljs.

2.

Utvecklare av en investeringsprodukt ska lämna uppdateringar av faktabladet, som speglar väsentliga ändringar enligt ESA-myndighetens definition till den behöriga myndighet som reglerar den produkten i den medlemsstat där den marknadsförs, distribueras eller säljs.

3.
     
  Den behöriga myndigheten får se till att faktabladets innehåll är förenligt med bestämmelserna i kapitel II i denna förordning innan investeringsprodukten marknadsförs, distribueras eller säljs.

3.

Den behöriga myndigheten får se till att faktabladets innehåll är förenligt med bestämmelserna i kapitel II i denna förordning innan investeringsprodukten marknadsförs, distribueras eller säljs.

4.
     
  Den behöriga myndigheten får undersöka nya investeringsprodukter eller finansiella instrument innan de marknadsförs, distribueras eller säljs i eller från medlemsstaten.

4.

Den behöriga myndigheten får undersöka nya investeringsprodukter eller finansiella instrument innan de marknadsförs, distribueras eller säljs i eller från medlemsstaten.

5.
     
  En behörig myndighet får i eller från den medlemsstaten förbjuda eller begränsa

5.

En behörig myndighet får i eller från den medlemsstaten förbjuda eller begränsa

| a) | marknadsföringen, distributionen eller försäljningen av investeringsprodukter eller finansiella instrument, |
| --- | --- |

a)

a)

marknadsföringen, distributionen eller försäljningen av investeringsprodukter eller finansiella instrument,

marknadsföringen, distributionen eller försäljningen av investeringsprodukter eller finansiella instrument,

| b) | en viss typ av finansiell verksamhet eller praxis. |
| --- | --- |

b)

b)

en viss typ av finansiell verksamhet eller praxis.

en viss typ av finansiell verksamhet eller praxis.

6.
     
  En behörig myndighet får vidta den åtgärd som avses i punkt 6 om den på rimliga grunder kan fastställa att

6.

En behörig myndighet får vidta den åtgärd som avses i punkt 6 om den på rimliga grunder kan fastställa att

| a) | en investeringsprodukt, ett finansiellt instrument eller en finansiell verksamhet eller praxis ger upphov till betydande betänkligheter angående investerarskyddet eller innebär ett allvarligt hot mot finansmarknadernas korrekta funktion och integritet eller mot stabiliteten i hela eller delar av det finansiella systemet inom en eller flera medlemsstater, inklusive genom marknadsföring, distribution, ersättning eller incitament i anslutning till investeringsprodukterna eller de finansiella instrumenten, |
| --- | --- |

a)

a)

en investeringsprodukt, ett finansiellt instrument eller en finansiell verksamhet eller praxis ger upphov till betydande betänkligheter angående investerarskyddet eller innebär ett allvarligt hot mot finansmarknadernas korrekta funktion och integritet eller mot stabiliteten i hela eller delar av det finansiella systemet inom en eller flera medlemsstater, inklusive genom marknadsföring, distribution, ersättning eller incitament i anslutning till investeringsprodukterna eller de finansiella instrumenten,

en investeringsprodukt, ett finansiellt instrument eller en finansiell verksamhet eller praxis ger upphov till betydande betänkligheter angående investerarskyddet eller innebär ett allvarligt hot mot finansmarknadernas korrekta funktion och integritet eller mot stabiliteten i hela eller delar av det finansiella systemet inom en eller flera medlemsstater, inklusive genom marknadsföring, distribution, ersättning eller incitament i anslutning till investeringsprodukterna eller de finansiella instrumenten,

| b) | en derivatprodukt inverkar negativt på prisbildningsmekanismen på den underliggande marknaden, |
| --- | --- |

b)

b)

en derivatprodukt inverkar negativt på prisbildningsmekanismen på den underliggande marknaden,

en derivatprodukt inverkar negativt på prisbildningsmekanismen på den underliggande marknaden,

| c) | de existerande regler som enligt unionslagstiftningen är tillämpliga på investeringsprodukten, det finansiella instrumentet eller den berörda finansiella verksamheten eller praxisen inte i tillräckligt hög grad avvärjer de risker som avses i led a och frågan inte på ett bättre sätt kan lösas genom förbättrad övervakning eller kontroll av efterlevnaden av existerande krav, |
| --- | --- |

c)

c)

de existerande regler som enligt unionslagstiftningen är tillämpliga på investeringsprodukten, det finansiella instrumentet eller den berörda finansiella verksamheten eller praxisen inte i tillräckligt hög grad avvärjer de risker som avses i led a och frågan inte på ett bättre sätt kan lösas genom förbättrad övervakning eller kontroll av efterlevnaden av existerande krav,

de existerande regler som enligt unionslagstiftningen är tillämpliga på investeringsprodukten, det finansiella instrumentet eller den berörda finansiella verksamheten eller praxisen inte i tillräckligt hög grad avvärjer de risker som avses i led a och frågan inte på ett bättre sätt kan lösas genom förbättrad övervakning eller kontroll av efterlevnaden av existerande krav,

| d) | åtgärden är proportionerlig med hänsyn till de identifierade riskernas natur, de berörda icke-professionella investerarnas eller marknadsaktörernas sofistikeringsgrad och åtgärdens sannolika effekter för de investerare och marknadsaktörer som kan inneha, använda eller dra nytta av det finansiella instrumentet eller den finansiella verksamheten, |
| --- | --- |

d)

d)

åtgärden är proportionerlig med hänsyn till de identifierade riskernas natur, de berörda icke-professionella investerarnas eller marknadsaktörernas sofistikeringsgrad och åtgärdens sannolika effekter för de investerare och marknadsaktörer som kan inneha, använda eller dra nytta av det finansiella instrumentet eller den finansiella verksamheten,

åtgärden är proportionerlig med hänsyn till de identifierade riskernas natur, de berörda icke-professionella investerarnas eller marknadsaktörernas sofistikeringsgrad och åtgärdens sannolika effekter för de investerare och marknadsaktörer som kan inneha, använda eller dra nytta av det finansiella instrumentet eller den finansiella verksamheten,

| e) | den behöriga myndigheten har på ett tillfredsställande sätt samrått med de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater för vilka åtgärden kan få betydande konsekvenser, och |
| --- | --- |

e)

e)

den behöriga myndigheten har på ett tillfredsställande sätt samrått med de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater för vilka åtgärden kan få betydande konsekvenser, och

den behöriga myndigheten har på ett tillfredsställande sätt samrått med de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater för vilka åtgärden kan få betydande konsekvenser, och

| f) | åtgärden inte har någon diskriminerande verkan på tjänster och verksamhet som tillhandahålls från en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

f)

f)

åtgärden inte har någon diskriminerande verkan på tjänster och verksamhet som tillhandahålls från en annan medlemsstat.

åtgärden inte har någon diskriminerande verkan på tjänster och verksamhet som tillhandahålls från en annan medlemsstat.

När villkoren i första stycket har uppfyllts kan den behöriga myndigheten införa ett förbud eller en begränsning för en investeringsprodukt eller ett finansiellt instrument som marknadsförts, distribuerats eller sålts till kunder i eller från den medlemsstaten.

När villkoren i första stycket har uppfyllts kan den behöriga myndigheten införa ett förbud eller en begränsning för en investeringsprodukt eller ett finansiellt instrument som marknadsförts, distribuerats eller sålts till kunder i eller från den medlemsstaten.

Ett förbud eller en begränsning får tillämpas under omständigheter eller omfattas av undantag som anges av den behöriga myndigheten.

Ett förbud eller en begränsning får tillämpas under omständigheter eller omfattas av undantag som anges av den behöriga myndigheten.

7.
     
  Innan den behöriga myndigheten inför ett förbud eller en begränsning enligt punkt 5 ska myndigheten meddela sin avsikt att förbjuda eller begränsa en investeringsprodukt eller ett finansiellt instrument om inte vissa förändringar görs av investeringsproduktens eller det finansiella instrumentets egenskaper inom en fastställd tidsram.

7.

Innan den behöriga myndigheten inför ett förbud eller en begränsning enligt punkt 5 ska myndigheten meddela sin avsikt att förbjuda eller begränsa en investeringsprodukt eller ett finansiellt instrument om inte vissa förändringar görs av investeringsproduktens eller det finansiella instrumentets egenskaper inom en fastställd tidsram.

8.
     
  Den behöriga myndigheten ska inte införa ett förbud eller en begränsning enligt denna artikel om den inte minst en månad innan åtgärden vidtas skriftligen, eller genom ett annat medium som myndigheterna har kommit överens om, har tillhandahållit alla övriga berörda behöriga myndigheter och ESA-myndigheterna följande:

8.

Den behöriga myndigheten ska inte införa ett förbud eller en begränsning enligt denna artikel om den inte minst en månad innan åtgärden vidtas skriftligen, eller genom ett annat medium som myndigheterna har kommit överens om, har tillhandahållit alla övriga berörda behöriga myndigheter och ESA-myndigheterna följande:

| a) | Uppgift om det finansiella instrument eller den finansiella verksamhet eller praxis som den föreslagna åtgärden avser. |
| --- | --- |

a)

a)

Uppgift om det finansiella instrument eller den finansiella verksamhet eller praxis som den föreslagna åtgärden avser.

Uppgift om det finansiella instrument eller den finansiella verksamhet eller praxis som den föreslagna åtgärden avser.

| b) | Exakta uppgifter om det föreslagna förbudets eller den föreslagna begränsningens natur och uppgift om när förbudet eller begränsningen planeras börja gälla. |
| --- | --- |

b)

b)

Exakta uppgifter om det föreslagna förbudets eller den föreslagna begränsningens natur och uppgift om när förbudet eller begränsningen planeras börja gälla.

Exakta uppgifter om det föreslagna förbudets eller den föreslagna begränsningens natur och uppgift om när förbudet eller begränsningen planeras börja gälla.

| c) | De underlag som ligger till grund för beslutet och genom vilka det kan fastställas att samtliga villkor i punkt 6 är uppfyllda. |
| --- | --- |

c)

c)

De underlag som ligger till grund för beslutet och genom vilka det kan fastställas att samtliga villkor i punkt 6 är uppfyllda.

De underlag som ligger till grund för beslutet och genom vilka det kan fastställas att samtliga villkor i punkt 6 är uppfyllda.

9.
     
  När den tid som behövs för det samråd som avses i punkt 3 e och den frist på en månad som föreskrivs i punkt 8 kan orsaka oåterkallelig skada för konsumenterna, får den behöriga myndigheten vidta tillfälliga åtgärder enligt denna artikel under högst tre månader. I sådana fall ska den behöriga myndigheten omedelbart informera alla övriga myndigheter och ESA-myndigheterna om den vidtagna åtgärden.

9.

När den tid som behövs för det samråd som avses i punkt 3 e och den frist på en månad som föreskrivs i punkt 8 kan orsaka oåterkallelig skada för konsumenterna, får den behöriga myndigheten vidta tillfälliga åtgärder enligt denna artikel under högst tre månader. I sådana fall ska den behöriga myndigheten omedelbart informera alla övriga myndigheter och ESA-myndigheterna om den vidtagna åtgärden.

10.
     
  Den behöriga myndigheten ska på sin webbplats offentliggöra ett tillkännagivande av varje beslut om att införa ett förbud eller en begränsning enligt punkt 5. Tillkännagivandet ska innehålla uppgift om förbudet eller begränsningen, den tidpunkt efter offentliggörandet av tillkännagivandet från och med vilken åtgärderna kommer att börja gälla och de underlag med stöd av vilka det kan fastställas att samtliga villkor i punkt 6 är uppfyllda. Förbudet eller begränsningen ska endast tillämpas i samband med åtgärder som vidtas efter offentliggörandet av tillkännagivandet.

10.

Den behöriga myndigheten ska på sin webbplats offentliggöra ett tillkännagivande av varje beslut om att införa ett förbud eller en begränsning enligt punkt 5. Tillkännagivandet ska innehålla uppgift om förbudet eller begränsningen, den tidpunkt efter offentliggörandet av tillkännagivandet från och med vilken åtgärderna kommer att börja gälla och de underlag med stöd av vilka det kan fastställas att samtliga villkor i punkt 6 är uppfyllda. Förbudet eller begränsningen ska endast tillämpas i samband med åtgärder som vidtas efter offentliggörandet av tillkännagivandet.

11.
     
  Den behöriga myndigheten ska återkalla förbudet eller begränsningen om villkoren i punkt 6 inte längre är tillämpliga.

11.

Den behöriga myndigheten ska återkalla förbudet eller begränsningen om villkoren i punkt 6 inte längre är tillämpliga.

12.
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 23 som specificerar de kriterier och faktorer som behöriga myndigheter ska beakta vid fastställandet av när sådana hot mot investerarskyddet eller mot finansmarknadernas korrekta funktion och integritet eller mot stabiliteten i hela eller delar av unionens finansiella system som avses i punkt 3 a uppstår.

12.

Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 23 som specificerar de kriterier och faktorer som behöriga myndigheter ska beakta vid fastställandet av när sådana hot mot investerarskyddet eller mot finansmarknadernas korrekta funktion och integritet eller mot stabiliteten i hela eller delar av unionens finansiella system som avses i punkt 3 a uppstår.

Artikel 13c

Artikel 13c

Samordning av ESA-myndigheternas roll

Samordning av ESA-myndigheternas roll

1.
     
  Varje ESA-myndighet ska ha en stödjande och samordnande roll i samband med åtgärder som vidtas av behöriga myndigheter i enlighet med artikel 13b. Varje ESA-myndighet ska i synnerhet säkerställa att åtgärder som vidtas av en behörig myndighet är berättigade och proportionerliga, och att de behöriga myndigheterna i tillämpliga fall följer en enhetlig strategi.

1.

Varje ESA-myndighet ska ha en stödjande och samordnande roll i samband med åtgärder som vidtas av behöriga myndigheter i enlighet med artikel 13b. Varje ESA-myndighet ska i synnerhet säkerställa att åtgärder som vidtas av en behörig myndighet är berättigade och proportionerliga, och att de behöriga myndigheterna i tillämpliga fall följer en enhetlig strategi.

2.
     
  Efter att ha mottagit en underrättelse enligt artikel 13b om en åtgärd som ska införas med stöd av den artikeln, ska en ESA-myndighet anta ett yttrande om huruvida den anser att förbudet eller begränsningen är berättigad och proportionell. Om ESA-myndigheten anser att det krävs att andra behöriga myndigheter vidtar åtgärder för att avvärja risken ska den även ange detta i sitt yttrande. Yttrandet ska offentliggöras på ESA-myndighetens webbplats.

2.

Efter att ha mottagit en underrättelse enligt artikel 13b om en åtgärd som ska införas med stöd av den artikeln, ska en ESA-myndighet anta ett yttrande om huruvida den anser att förbudet eller begränsningen är berättigad och proportionell. Om ESA-myndigheten anser att det krävs att andra behöriga myndigheter vidtar åtgärder för att avvärja risken ska den även ange detta i sitt yttrande. Yttrandet ska offentliggöras på ESA-myndighetens webbplats.

3.
     
  Om en behörig myndighet föreslår eller vidtar åtgärder som strider mot ett yttrande som ESA-myndigheten har antagit i enlighet med punkt 2 eller avstår från att vidta åtgärder, vilket strider mot ett sådant yttrande, ska myndigheten på sin webbplats omedelbart offentliggöra ett tillkännagivande med en fullständig förklaring av skälen till sitt beslut.

3.

Om en behörig myndighet föreslår eller vidtar åtgärder som strider mot ett yttrande som ESA-myndigheten har antagit i enlighet med punkt 2 eller avstår från att vidta åtgärder, vilket strider mot ett sådant yttrande, ska myndigheten på sin webbplats omedelbart offentliggöra ett tillkännagivande med en fullständig förklaring av skälen till sitt beslut.

Artikel 13d

Artikel 13d

Information om avgifter och kostnader

Information om avgifter och kostnader

Följande information ska tillhandahållas av den person som säljer investeringsprodukten i en separat handling från faktabladet:

Följande information ska tillhandahållas av den person som säljer investeringsprodukten i en separat handling från faktabladet:

| 1. | Alla avgifter som i artikel 8.2 c ska redovisas så att den kumulativa effekten visas. De ska inte omklassas som en del av investeringen när de förekommer på en lägre nivå i investeringen. |
| --- | --- |

1.

1.

Alla avgifter som i artikel 8.2 c ska redovisas så att den kumulativa effekten visas. De ska inte omklassas som en del av investeringen när de förekommer på en lägre nivå i investeringen.

Alla avgifter som i artikel 8.2 c ska redovisas så att den kumulativa effekten visas. De ska inte omklassas som en del av investeringen när de förekommer på en lägre nivå i investeringen.

| 2. | Avgifter för investeringsrådgivning ska inte baseras på fasta procentsatser, såvida inte en förhandsöverenskommelse nåtts med investeraren. Om enighet nås om en fast procentsats ska den person som säljer investeringsprodukten lämna fullständig information om vad detta kommer att innebära för investeringens löptid eller för en tidsperiod som begärs av investeraren. |
| --- | --- |

2.

2.

Avgifter för investeringsrådgivning ska inte baseras på fasta procentsatser, såvida inte en förhandsöverenskommelse nåtts med investeraren. Om enighet nås om en fast procentsats ska den person som säljer investeringsprodukten lämna fullständig information om vad detta kommer att innebära för investeringens löptid eller för en tidsperiod som begärs av investeraren.

Avgifter för investeringsrådgivning ska inte baseras på fasta procentsatser, såvida inte en förhandsöverenskommelse nåtts med investeraren. Om enighet nås om en fast procentsats ska den person som säljer investeringsprodukten lämna fullständig information om vad detta kommer att innebära för investeringens löptid eller för en tidsperiod som begärs av investeraren.

| 3. | Den person som säljer investeringsprodukten eller som ger råd till investeraren ska lämna investeraren en redogörelse för den tid som använts för rådgivningen, i minuter eller timmar, tillsammans med en timtaxa, såvida inte överenskommelse om en fast procentsats har nåtts i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- |

3.

3.

Den person som säljer investeringsprodukten eller som ger råd till investeraren ska lämna investeraren en redogörelse för den tid som använts för rådgivningen, i minuter eller timmar, tillsammans med en timtaxa, såvida inte överenskommelse om en fast procentsats har nåtts i enlighet med punkt 2.

Den person som säljer investeringsprodukten eller som ger råd till investeraren ska lämna investeraren en redogörelse för den tid som använts för rådgivningen, i minuter eller timmar, tillsammans med en timtaxa, såvida inte överenskommelse om en fast procentsats har nåtts i enlighet med punkt 2.

Artikel 13e

Artikel 13e

Riskhantering

Riskhantering

1.
     
  Utvecklaren av investeringsprodukter ska använda ett förfarande för riskhantering som gör det möjligt att vid varje tidpunkt kontrollera och bedöma en investeringsprodukts riskprofil.

1.

Utvecklaren av investeringsprodukter ska använda ett förfarande för riskhantering som gör det möjligt att vid varje tidpunkt kontrollera och bedöma en investeringsprodukts riskprofil.

Utvecklaren ska använda ett förfarande som möjliggör en exakt och oberoende bedömning av värdet på OTC-derivat.

Utvecklaren ska använda ett förfarande som möjliggör en exakt och oberoende bedömning av värdet på OTC-derivat.

Utvecklaren ska underrätta de behöriga myndigheterna i sin hemmedlemsstat regelbundet om de typer av derivatinstrument, underliggande risker, kvantitativa begränsningar liksom de metoder som valts för att beräkna de risker som åtföljer transaktioner med derivatinstrument för varje produkt.

Utvecklaren ska underrätta de behöriga myndigheterna i sin hemmedlemsstat regelbundet om de typer av derivatinstrument, underliggande risker, kvantitativa begränsningar liksom de metoder som valts för att beräkna de risker som åtföljer transaktioner med derivatinstrument för varje produkt.

2.
     
  Utvecklaren av investeringsprodukter ska säkerställa att en investeringsprodukts globala exponering som hänför sig till derivatinstrument inte överskrider dess totala värde.

2.

Utvecklaren av investeringsprodukter ska säkerställa att en investeringsprodukts globala exponering som hänför sig till derivatinstrument inte överskrider dess totala värde.

Exponeringen ska beräknas med hänsyn till det aktuella värdet av de underliggande tillgångarna, motpartsrisken, framtida marknadsrörelser och den tid som finns tillgänglig för att gå ur positionerna.

Exponeringen ska beräknas med hänsyn till det aktuella värdet av de underliggande tillgångarna, motpartsrisken, framtida marknadsrörelser och den tid som finns tillgänglig för att gå ur positionerna.

När ett överlåtbart värdepapper eller ett penningmarknadsinstrument innefattar ett derivat ska detta derivat beaktas när kraven i denna artikel ska uppfyllas.

När ett överlåtbart värdepapper eller ett penningmarknadsinstrument innefattar ett derivat ska detta derivat beaktas när kraven i denna artikel ska uppfyllas.

3.
     
  Beräkningen av Value-at-Risk-värdet bör göras i enlighet med följande parametrar:

3.

Beräkningen av Value-at-Risk-värdet bör göras i enlighet med följande parametrar:

| a) | Ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall. |
| --- | --- |

a)

a)

Ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall.

Ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall.

| b) | En innehavstid som motsvarar en månad (20 affärsdagar). |
| --- | --- |

b)

b)

En innehavstid som motsvarar en månad (20 affärsdagar).

En innehavstid som motsvarar en månad (20 affärsdagar).

| c) | En faktisk observationsperiod (historisk) av riskfaktorerna på minst 3 år (750 affärsdagar), såvida inte en kortare observationsperiod berättigas av en avsevärd ökning av prisvolatiliteten (t.ex. på grund av extrema marknadsförhållanden). |
| --- | --- |

c)

c)

En faktisk observationsperiod (historisk) av riskfaktorerna på minst 3 år (750 affärsdagar), såvida inte en kortare observationsperiod berättigas av en avsevärd ökning av prisvolatiliteten (t.ex. på grund av extrema marknadsförhållanden).

En faktisk observationsperiod (historisk) av riskfaktorerna på minst 3 år (750 affärsdagar), såvida inte en kortare observationsperiod berättigas av en avsevärd ökning av prisvolatiliteten (t.ex. på grund av extrema marknadsförhållanden).

4.
     
  ESA-myndigheterna ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att fastställa

4.

ESA-myndigheterna ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att fastställa

| a) | riktlinjer för riskmätning och beräkningen av den globala exponeringen av de investeringsprodukter som säljs till icke-professionella investerare. |
| --- | --- |

a)

a)

riktlinjer för riskmätning och beräkningen av den globala exponeringen av de investeringsprodukter som säljs till icke-professionella investerare.

riktlinjer för riskmätning och beräkningen av den globala exponeringen av de investeringsprodukter som säljs till icke-professionella investerare.

| b) | riktlinjer för finansiella index. |
| --- | --- |

b)

b)

riktlinjer för finansiella index.

riktlinjer för finansiella index.

ESA-myndigheterna ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn senast den [...] .

ESA-myndigheterna ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn senast den [...] .

Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 och förordning (EU) nr 1095/2010.

Artikel 13f

Artikel 13f

Regler om avkastningsfaktorer

Regler om avkastningsfaktorer

1.
     
  Avkastningen från en investeringsprodukt ska inte

1.

Avkastningen från en investeringsprodukt ska inte

| a) | innefatta ett antal mekanismer, händelser eller tillgångsklasser som skapar en risk för misstolkning, |
| --- | --- |

a)

a)

innefatta ett antal mekanismer, händelser eller tillgångsklasser som skapar en risk för misstolkning,

innefatta ett antal mekanismer, händelser eller tillgångsklasser som skapar en risk för misstolkning,

| b) | villkoras av vissa händelser som är främmande för icke-professionella investerare, såsom nivån på ett finansinstituts lagstadgade kapital, eller |
| --- | --- |

b)

b)

villkoras av vissa händelser som är främmande för icke-professionella investerare, såsom nivån på ett finansinstituts lagstadgade kapital, eller

villkoras av vissa händelser som är främmande för icke-professionella investerare, såsom nivån på ett finansinstituts lagstadgade kapital, eller

| c) | inbegripa paketeringsegenskaper som spelar på investerarnas typiska beteendemönster. |
| --- | --- |

c)

c)

inbegripa paketeringsegenskaper som spelar på investerarnas typiska beteendemönster.

inbegripa paketeringsegenskaper som spelar på investerarnas typiska beteendemönster.

2.
     
  ESA-myndigheterna ska utveckla riktlinjer som ger ytterligare vägledning om villkoren i punkt 1.

2.

ESA-myndigheterna ska utveckla riktlinjer som ger ytterligare vägledning om villkoren i punkt 1.

KAPITEL III

KAPITEL III

KLAGOMÅL, RÄTTSLIG PRÖVNING, SAMARBETE

KLAGOMÅL, RÄTTSLIG PRÖVNING, SAMARBETE

Artikel 14

Artikel 14

Utvecklaren av investeringsprodukten
  och personen som säljer investeringsprodukten
  ska upprätta lämpliga förfaranden och arrangemang som säkerställer att

och personen som säljer investeringsprodukten

| a) | icke-professionella investerare har effektiva möjligheter att framföra klagomål på utvecklaren av investeringsprodukten och att inleda ett tvistlösningsförfarande, |
| --- | --- |

a)

a)

icke-professionella investerare har effektiva möjligheter att framföra klagomål på utvecklaren av investeringsprodukten och att inleda ett tvistlösningsförfarande,

icke-professionella investerare har effektiva möjligheter att framföra klagomål på utvecklaren av investeringsprodukten och att inleda ett tvistlösningsförfarande,

| b) | icke-professionella investerare som har framfört klagomål på faktabladet
  eller på faktabladets bilaga
  får ett ordentligt svar i tid och på ett adekvat sätt,
  och |
| --- | --- |

b)

b)

icke-professionella investerare som har framfört klagomål på faktabladet
  eller på faktabladets bilaga
  får ett ordentligt svar i tid och på ett adekvat sätt,
  och

eller på faktabladets bilaga

och

| c) | det finns effektiva tvistlösningsförfaranden även för icke-professionella investerare vid gränsöverskridande tvister, särskilt om utvecklaren av investeringsprodukten är etablerad i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland. |
| --- | --- |

c)

c)

det finns effektiva tvistlösningsförfaranden även för icke-professionella investerare vid gränsöverskridande tvister, särskilt om utvecklaren av investeringsprodukten är etablerad i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland.

Artikel 15

Artikel 15

1.   
  I enlighet med direktivet om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister [2011/0373(COD)] och förordningen om tvistlösning online vid konsumenttvister [2011/0374(COD)] ska medlemsstaterna säkerställa att
  om en icke-professionell investerare vid en tvist om rättigheter och skyldigheter som följer av denna förordning inleder ett förfarande för alternativ tvistlösning enligt nationell lagstiftning mot en utvecklare eller försäljare av investeringsprodukter, ska utvecklaren eller försäljaren av investeringsprodukter delta i det förfarandet:

I enlighet med direktivet om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister [2011/0373(COD)] och förordningen om tvistlösning online vid konsumenttvister [2011/0374(COD)] ska medlemsstaterna säkerställa att

| a) | Beslut som förfarandet leder till
  kan bli bindande för utvecklaren av investeringsprodukten och personen som säljer investeringsprodukten. |
| --- | --- |

a)

Beslut som förfarandet leder till
  kan bli bindande för utvecklaren av investeringsprodukten och personen som säljer investeringsprodukten.

kan bli bindande för utvecklaren av investeringsprodukten och personen som säljer investeringsprodukten.

| b) | Preskriptionstiden för att få tvisten prövad i domstol har tillfälligt upphävts medan förfarandet för alternativ tvistlösning pågår. |
| --- | --- |

b)

Preskriptionstiden för att få tvisten prövad i domstol har tillfälligt upphävts medan förfarandet för alternativ tvistlösning pågår.

| c) | Preskriptionstiden för kravet har upphävts medan förfarandet pågår. |
| --- | --- |

c)

Preskriptionstiden för kravet har upphävts medan förfarandet pågår.

| d) | Förfarandet är kostnadsfritt eller
  är tillgängligt mot en symbolisk avgift
  , i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

d)

Förfarandet är kostnadsfritt eller
  är tillgängligt mot en symbolisk avgift
  , i enlighet med nationell lagstiftning.

är tillgängligt mot en symbolisk avgift

▌

1a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att alternativa tvistlösningsorgan som tillåts att på förhand fastställa tröskelbelopp för att begränsa tillgången till alternativa tvistlösningsförfaranden inte fastställer dessa tröskelbelopp på en sådan nivå att de väsentligen försämrar konsumenternas tillgång till de alternativa tvistlösningsorganens behandling av klagomål.

1a.

Medlemsstaterna ska se till att alternativa tvistlösningsorgan som tillåts att på förhand fastställa tröskelbelopp för att begränsa tillgången till alternativa tvistlösningsförfaranden inte fastställer dessa tröskelbelopp på en sådan nivå att de väsentligen försämrar konsumenternas tillgång till de alternativa tvistlösningsorganens behandling av klagomål.

2.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om de enheter som svarar för handläggningen av de förfaranden som avses i punkt 1 senast den [fyll i datum – 6 månader efter ikraftträdandet för/tillämpningen av denna förordning]. De ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla eventuella senare förändringar vad gäller dessa enheter.

3.   Enheter som svarar för handläggningen av de förfaranden som avses i punkt 1 ska samarbeta med varandra för att lösa gränsöverskridande tvister som uppstår inom ramen för denna förordning.

Artikel 15a

Artikel 15a

Information om alternativ tvistlösning

Information om alternativ tvistlösning

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att en utvecklare eller försäljare av investeringsprodukter informerar den icke-professionella investeraren om de alternativa tvistlösningsorgan som de omfattas av och som är behöriga att hantera potentiella tvister mellan dem själva och den icke-professionella investeraren. De ska även ange huruvida de åtagit sig eller är skyldiga att använda sig av dessa organ för att lösa tvister med icke-professionella investerare.

1.

Medlemsstaterna ska se till att en utvecklare eller försäljare av investeringsprodukter informerar den icke-professionella investeraren om de alternativa tvistlösningsorgan som de omfattas av och som är behöriga att hantera potentiella tvister mellan dem själva och den icke-professionella investeraren. De ska även ange huruvida de åtagit sig eller är skyldiga att använda sig av dessa organ för att lösa tvister med icke-professionella investerare.

2.
     
  Den information som avses i punkt 1 ska anges på ett tydligt, begripligt och lättillgängligt sätt på näringsidkarens webbplats, om en sådan finns, och i förekommande fall i de allmänna villkoren för köpe- eller tjänsteavtal mellan näringsidkaren och en konsument.

2.

Den information som avses i punkt 1 ska anges på ett tydligt, begripligt och lättillgängligt sätt på näringsidkarens webbplats, om en sådan finns, och i förekommande fall i de allmänna villkoren för köpe- eller tjänsteavtal mellan näringsidkaren och en konsument.

3.
     
  Om en tvist mellan en icke-professionell investerare och en utvecklare av investeringsprodukter eller en person som sålt investeringsprodukter på medlemsstaternas territorium inte kan lösas efter det att ett klagomål har framförts direkt av den icke-professionella investeraren till utvecklaren eller försäljaren av investeringsprodukter, ska medlemsstaterna se till att försäljaren tillhandahåller den icke-professionella investeraren den information som avses i punkt 1 och anger huruvida han eller hon kommer att använda sig av de relevanta alternativa tvistlösningsorganen för att lösa tvisten. Denna information ska tillhandahållas på papper eller något annat varaktigt medium.

3.

Om en tvist mellan en icke-professionell investerare och en utvecklare av investeringsprodukter eller en person som sålt investeringsprodukter på medlemsstaternas territorium inte kan lösas efter det att ett klagomål har framförts direkt av den icke-professionella investeraren till utvecklaren eller försäljaren av investeringsprodukter, ska medlemsstaterna se till att försäljaren tillhandahåller den icke-professionella investeraren den information som avses i punkt 1 och anger huruvida han eller hon kommer att använda sig av de relevanta alternativa tvistlösningsorganen för att lösa tvisten. Denna information ska tillhandahållas på papper eller något annat varaktigt medium.

Artikel 15b

Artikel 15b

Kollektiv alternativ tvistlösning

Kollektiv alternativ tvistlösning

Medlemsstaterna kan behålla eller införa förfaranden för alternativ tvistlösning som gäller identiska eller liknande tvister mellan en produktutvecklare och en försäljare av investeringsprodukter och flera icke-professionella investerare. Systemen för alternativ tvistlösning för både enskild och kollektiv talan och prövning ska komplettera varandra, och systemen bör inte utesluta varandra.

Medlemsstaterna kan behålla eller införa förfaranden för alternativ tvistlösning som gäller identiska eller liknande tvister mellan en produktutvecklare och en försäljare av investeringsprodukter och flera icke-professionella investerare. Systemen för alternativ tvistlösning för både enskild och kollektiv talan och prövning ska komplettera varandra, och systemen bör inte utesluta varandra.

Artikel 16

Artikel 16

Vid tillämpningen av denna förordning ska de behöriga myndigheterna samarbeta med varandra och med de enheter som ansvarar för de förfaranden för klagomål och tvistlösning utanför domstol som avses i artikel 15.

Framför allt ska de behöriga myndigheterna utan onödigt dröjsmål förse varandra med den information som är relevant för fullgörandet av deras uppgifter enligt denna förordning.

Artikel 17

Artikel 17

1.   Medlemsstaterna ska tillämpa
  direktiv 95/46/EG
  på behandling av personuppgifter som sker i medlemsstaten enligt denna förordning.

direktiv 95/46/EG

2.   Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 ska tillämpas på behandling av personuppgifter på EBA, Eiopa och Esma.

KAPITEL IV

KAPITEL IV

ADMINISTRATIVA PÅFÖLJDER OCH ÅTGÄRDER

ADMINISTRATIVA PÅFÖLJDER OCH ÅTGÄRDER

Artikel 18

Artikel 18

1.   Medlemsstaterna ska fastställa bestämmelser om lämpliga administrativa
  påföljder
  och
  andra
  åtgärder som ska tillämpas vid överträdelser av denna förordning och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de genomförs. Dessa
  påföljder och andra
  åtgärder ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

påföljder

andra

påföljder och andra

Senast [24 månader efter denna förordnings ikraftträdande] ska medlemsstaterna underrätta kommissionen och gemensamma kommittén för ESA-myndigheterna om de bestämmelser som avses i första stycket. De ska utan dröjsmål underrätta kommissionen och den gemensamma kommittén för ESA-myndigheterna om eventuella senare ändringar av dem.

2.   De behöriga myndigheterna
  ska i enlighet med nationell lagstiftning ha alla de tillsynsbefogenheter, inbegripet undersökningsbefogenheter, som de behöver för att fullgöra sina uppgifter enligt denna förordning.

ska i enlighet med nationell lagstiftning ha alla de tillsynsbefogenheter, inbegripet undersökningsbefogenheter, som de behöver för att fullgöra sina uppgifter enligt denna förordning.

2a.
     
  Vid utövandet av sina befogenheter enligt artikel 19 ska de behöriga myndigheterna samarbeta nära för att se till att de administrativa påföljderna och de andra åtgärderna leder till de resultat som eftersträvas med denna förordning, och de ska samordna sina insatser för att undvika eventuellt dubbelarbete och överlappningar när de tillämpar de administrativa påföljderna eller de andra åtgärderna på gränsöverskridande ärenden.

2a.

Vid utövandet av sina befogenheter enligt artikel 19 ska de behöriga myndigheterna samarbeta nära för att se till att de administrativa påföljderna och de andra åtgärderna leder till de resultat som eftersträvas med denna förordning, och de ska samordna sina insatser för att undvika eventuellt dubbelarbete och överlappningar när de tillämpar de administrativa påföljderna eller de andra åtgärderna på gränsöverskridande ärenden.

Artikel 19

Artikel 19

1.   Denna artikel är tillämplig på alla överträdelser av denna förordning.

▌

2.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna har befogenhet att vidta åtminstone följande administrativa
  påföljder och andra administrativa
  åtgärder:

påföljder och andra administrativa

| a) | Ett förbud mot marknadsföringen en investeringsprodukt. |
| --- | --- |

a)

Ett förbud mot marknadsföringen en investeringsprodukt.

| b) | Ett tillfälligt förbud mot marknadsföringen av en investeringsprodukt. |
| --- | --- |

b)

Ett tillfälligt förbud mot marknadsföringen av en investeringsprodukt.

| c) | En varning som ska offentliggöras och innehåller uppgifter om den ansvariga personens identitet och överträdelsens art. |
| --- | --- |

c)

En varning som ska offentliggöras och innehåller uppgifter om den ansvariga personens identitet och överträdelsens art.

| d) | Ett beslut om offentliggörande av en ny version av faktabladet. |
| --- | --- |

d)

Ett beslut om offentliggörande av en ny version av faktabladet.

| da) | I fråga om en juridisk person, administrativa böter på upp till 10 procent av den juridiska personens totala årsomsättning under det föregående räkenskapsåret. När en juridisk person är ett dotterföretag till ett moderföretag ska den relevanta totala årliga omsättningen vara den totala årliga omsättning som härrör från det sista moderföretagets koncernredovisning under det föregående räkenskapsåret. |
| --- | --- |

da)

da)

I fråga om en juridisk person, administrativa böter på upp till 10 procent av den juridiska personens totala årsomsättning under det föregående räkenskapsåret. När en juridisk person är ett dotterföretag till ett moderföretag ska den relevanta totala årliga omsättningen vara den totala årliga omsättning som härrör från det sista moderföretagets koncernredovisning under det föregående räkenskapsåret.

I fråga om en juridisk person, administrativa böter på upp till 10 procent av den juridiska personens totala årsomsättning under det föregående räkenskapsåret. När en juridisk person är ett dotterföretag till ett moderföretag ska den relevanta totala årliga omsättningen vara den totala årliga omsättning som härrör från det sista moderföretagets koncernredovisning under det föregående räkenskapsåret.

| db) | När det gäller en fysisk person, administrativa böter på upp till 5 000 000 EUR, eller, i medlemsstater där den officiella valutan inte är euro, motsvarande värde i nationell valuta den dag då denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

db)

db)

När det gäller en fysisk person, administrativa böter på upp till 5 000 000 EUR, eller, i medlemsstater där den officiella valutan inte är euro, motsvarande värde i nationell valuta den dag då denna förordning träder i kraft.

När det gäller en fysisk person, administrativa böter på upp till 5 000 000 EUR, eller, i medlemsstater där den officiella valutan inte är euro, motsvarande värde i nationell valuta den dag då denna förordning träder i kraft.

3.   Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna, om dessa har vidtagit en eller flera administrativa
  påföljder och andra åtgärder
  i enlighet med punkt 2, har befogenhet att utfärda – eller kräva att utvecklaren av investeringsprodukten eller försäljaren av investeringsprodukten utfärdar – ett meddelande direkt riktat till den berörda icke-professionella investeraren med information om den administrativa
  påföljden eller den andra
  åtgärden samt om vart man ska vända sig för att framföra klagomål eller yrka på gottgörelse.

påföljder och andra åtgärder

påföljden eller den andra

Artikel 20

Artikel 20

De behöriga myndigheterna ska vidta de administrativa
  påföljder och andra åtgärder
  som avses i artikel 19.2 med beaktande av alla relevanta omständigheter, bland annat

påföljder och andra åtgärder

| a) | överträdelsens allvar och varaktighet, |
| --- | --- |

a)

överträdelsens allvar och varaktighet,

| b) | den ansvariga fysiska eller juridiska personens grad av ansvar. |
| --- | --- |

b)

den ansvariga fysiska eller juridiska personens grad av ansvar.

| c) | överträdelsens inverkan på icke-professionella investerares intressen, |
| --- | --- |

c)

överträdelsens inverkan på icke-professionella investerares intressen,

| d) | samarbetsviljan hos den fysiska eller juridiska person som är ansvarig för överträdelsen, |
| --- | --- |

d)

samarbetsviljan hos den fysiska eller juridiska person som är ansvarig för överträdelsen,

| e) | den ansvariga fysiska eller juridiska personens eventuella tidigare överträdelser. |
| --- | --- |

e)

den ansvariga fysiska eller juridiska personens eventuella tidigare överträdelser.

| ea) | alla åtgärder som har vidtagits av den ansvariga personen för att förhindra nya överträdelser i framtiden, |
| --- | --- |

ea)

ea)

alla åtgärder som har vidtagits av den ansvariga personen för att förhindra nya överträdelser i framtiden,

alla åtgärder som har vidtagits av den ansvariga personen för att förhindra nya överträdelser i framtiden,

| eb) | all ersättning som beviljas icke-professionella investerare av den ansvariga personen till följd av en överträdelse. |
| --- | --- |

eb)

eb)

all ersättning som beviljas icke-professionella investerare av den ansvariga personen till följd av en överträdelse.

all ersättning som beviljas icke-professionella investerare av den ansvariga personen till följd av en överträdelse.

Artikel 21

Artikel 21

1.   Om den behöriga myndigheten har offentliggjort administrativa
  påföljder och andra
  åtgärder, ska den samtidigt underrätta ESA-myndigheterna om dem.

påföljder och andra

2.   Medlemsstaterna ska en gång om året till
  den behöriga ESA-myndigheten
  lämna sammanställda uppgifter om de administrativa
  påföljder och andra åtgärder
  som vidtagits i enlighet med artiklarna 18 och 19.2.

den behöriga ESA-myndigheten

påföljder och andra åtgärder

3.   ESA-myndigheterna ska offentliggöra dessa uppgifter i en årlig rapport.

Artikel 22

Artikel 22

Påföljder
  och
  andra
  åtgärder som vidtagits mot överträdelser som avses i artikel 19.1 ska offentliggöras utan onödigt dröjsmål, inbegripet åtminstone uppgifter om typen av överträdelse av denna förordning och om de ansvariga personernas identitet.
  De behöriga myndigheterna får ta bort namnet på de enheter som blivit föremål för administrativa påföljder eller andra åtgärder från sin webbplats först efter fem år.

Påföljder

andra

De behöriga myndigheterna får ta bort namnet på de enheter som blivit föremål för administrativa påföljder eller andra åtgärder från sin webbplats först efter fem år.

▌

KAPITEL IV

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 23

Artikel 23

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Befogenheten att anta de delegerade akter som avses i artiklarna 8.5, 10.2, ▌ 12.4,
  13a.10 och 13b.9
  ska ges till kommissionen för en period av [
  två
  år] från det att denna förordning har trätt i kraft. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, om inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

13a.10 och 13b.9

två

3.   Den delegering av befogenheter som avses i artiklarna 8.5, 10.2 ▌ 12.4,
  13a.10 och 13b.9
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallande ska innebära att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

13a.10 och 13b.9

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt, ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 8.5, 10.2 ▌, 12.4,
  13a.10 och 13b.9
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med [två månader] på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

13a.10 och 13b.9

5a.
     
  Utan att det påverkar övriga bestämmelser i förordningarna (EU) nr 1093/2010, 1094/2010 och 1095/2010, ska den period under vilken parlamentet och rådet har rätt att göra invändningar, om förslaget till tekniska standarder för tillsyn godkänns utan ändringar av kommissionen, uppgå till två månader [på grund av de berörda ämnenas komplexitet och omfattning]. Denna period kan förlängas en gång med en månad på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

5a.

Utan att det påverkar övriga bestämmelser i förordningarna (EU) nr 1093/2010, 1094/2010 och 1095/2010, ska den period under vilken parlamentet och rådet har rätt att göra invändningar, om förslaget till tekniska standarder för tillsyn godkänns utan ändringar av kommissionen, uppgå till två månader [på grund av de berörda ämnenas komplexitet och omfattning]. Denna period kan förlängas en gång med en månad på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 23a

Artikel 23a

Ytterligare bestämmelser för förslag till tekniska standarder för tillsyn

Ytterligare bestämmelser för förslag till tekniska standarder för tillsyn

1.
     
  Oavsett eventuella tidsgränser för inlämnandet av förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen ska dessa handlingar lämnas in 12, 18 och 24 månader i förväg och omfatta texter och grupper av texter.

1.

Oavsett eventuella tidsgränser för inlämnandet av förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen ska dessa handlingar lämnas in 12, 18 och 24 månader i förväg och omfatta texter och grupper av texter.

2.
     
  Kommissionen ska inte anta tekniska standarder för tillsyn på ett sätt som minskar parlamentets granskningstid, på grund av parlamentets uppehållsperiod, till mindre än två månader inräknat förlängningen.

2.

Kommissionen ska inte anta tekniska standarder för tillsyn på ett sätt som minskar parlamentets granskningstid, på grund av parlamentets uppehållsperiod, till mindre än två månader inräknat förlängningen.

3.
     
  ESA-myndigheterna kan samråda med parlamentet vid utarbetandet av de tekniska standarderna för tillsyn, i synnerhet om det skulle förekomma betänkligheter angående tillämpningsområdet för denna förordning.

3.

ESA-myndigheterna kan samråda med parlamentet vid utarbetandet av de tekniska standarderna för tillsyn, i synnerhet om det skulle förekomma betänkligheter angående tillämpningsområdet för denna förordning.

4.
     
  I de fall då parlamentets behöriga utskott har avvisat tekniska standarder för tillsyn och mindre än två veckor återstår till nästa plenarsammanträde har Europaparlamentet rätt till ytterligare förlängning av perioden för invändningar enligt artikel 23.5 fram till datumet för plenarsammanträdet efter det påföljande sammanträdet.

4.

I de fall då parlamentets behöriga utskott har avvisat tekniska standarder för tillsyn och mindre än två veckor återstår till nästa plenarsammanträde har Europaparlamentet rätt till ytterligare förlängning av perioden för invändningar enligt artikel 23.5 fram till datumet för plenarsammanträdet efter det påföljande sammanträdet.

5.
     
  Om en teknisk standard för tillsyn skulle avvisas och de fastställda problemen är av begränsad räckvidd, kan kommissionen anta en påskyndad tidsplan för att lägga fram reviderade förslag.

5.

Om en teknisk standard för tillsyn skulle avvisas och de fastställda problemen är av begränsad räckvidd, kan kommissionen anta en påskyndad tidsplan för att lägga fram reviderade förslag.

6.
     
  Kommissionen ska se till att alla frågor som Europaparlamentets övervakningsgrupp ställt via det behöriga utskottets ordförande besvaras skyndsamt innan förslagen tekniska standarder för tillsyn antas.

6.

Kommissionen ska se till att alla frågor som Europaparlamentets övervakningsgrupp ställt via det behöriga utskottets ordförande besvaras skyndsamt innan förslagen tekniska standarder för tillsyn antas.

Artikel 24

Artikel 24

1.
     Förvaltningsbolag och investeringsbolag som avses i artiklarna 2.1 och 27 i direktiv 2009/65/EG och personer som säljer andelar i fondföretag enligt definitionen i artikel 1.2 i direktivet ska undantas från skyldigheterna enligt denna förordning till och med den... [Det datum som infaller
  tre
  år efter ikraftträdandet].

1.

tre

1a.
     
  AIF-förvaltare enligt definitionen i artikel 4.1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU

   (13)

  och personer som säljer AIF-andelar enligt definitionen 4.1 a i det direktivet, ska undantas från kraven i denna förordning fram till ... [Datumet tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft], förutsatt att de lämnar ett faktablad såsom föreskrivet i nationell lag, i enlighet med artikel 78 i direktiv 2009/65/EG eller relevanta bestämmelser i nationell lag.

1a.

AIF-förvaltare enligt definitionen i artikel 4.1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU

13

och personer som säljer AIF-andelar enligt definitionen 4.1 a i det direktivet, ska undantas från kraven i denna förordning fram till ... [Datumet tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft], förutsatt att de lämnar ett faktablad såsom föreskrivet i nationell lag, i enlighet med artikel 78 i direktiv 2009/65/EG eller relevanta bestämmelser i nationell lag.

Artikel 25

Artikel 25

1.   Kommissionen ska se över denna förordning senast ... [fyra år efter dagen för förordningens ikraftträdande]. Översynen ska omfatta en allmän undersökning av den praktiska tillämpningen av förordningens bestämmelser, med vederbörlig hänsyn till utvecklingen på marknaden för produkter för icke-professionella investerare. ▌ Vid översynen ska även en eventuell utvidgning av förordningens tillämpningsområde till andra
  nya eller innovativa
  finansiella produkter som
  distribueras i unionen
  övervägas.

nya eller innovativa

distribueras i unionen

2.   Kommissionen ska efter samråd med den gemensamma kommittén för ESA-myndigheterna lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag.

2a.
     
  Från med den ... [Den dag då denna förordning träder i kraft] ska utvecklare av investeringsprodukter upprätta faktabladet i enlighet med denna förordning och ska undantas från kravet att lämna in en sammanfattning av prospektet enligt artikel 5.2 i direktiv 2003/71/EG.

2a.

Från med den ... [Den dag då denna förordning träder i kraft] ska utvecklare av investeringsprodukter upprätta faktabladet i enlighet med denna förordning och ska undantas från kravet att lämna in en sammanfattning av prospektet enligt artikel 5.2 i direktiv 2003/71/EG.

Artikel 26

Artikel 26

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den ... [Två år efter det att
  denna förordning
  har trätt i kraft].

denna förordning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0368/2013).

1

(*1)  Ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▌.

*1

(2)  EUT C 70, 9.3.2013, s. 2.

2

(3)  EUT C 11, 15.1.2013, s. 59.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG, EUT L 145, 30.4.2004, s. 1.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/92/EG av den 9 december 2002 om försäkringsförmedling (EGT L 9, 15.1.2003, s. 3).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv 2001/34/EG (EUT L 345, 31.12.2003, s. 64).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

7

(8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0012.

8

(9)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter och om ändring av rådets direktiv 90/619/EEG samt direktiven 97/7/EG och 98/27/EG (EGT L 271, 9.10.2002, s. 16).

9

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/65/EG av den 23 september 2002 om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter och om ändring av rådets direktiv 90/619/EEG samt direktiven 97/7/EG och 98/27/EG (EGT L 271, 9.10.2002, s. 16).

(10)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU av den 21 maj 2013 om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 63).

10

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU av den 21 maj 2013 om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 63).

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

11

(12)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/39/EG av 10 juni 2002 om ändring av direktiv 97/67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen (EGT L 176, 5.7.2002, s. 21)

12

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/39/EG av 10 juni 2002 om ändring av direktiv 97/67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn i gemenskapen (EGT L 176, 5.7.2002, s. 21)

(13)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om alternativa investeringsfonder (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).

13

Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om alternativa investeringsfonder (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/270 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/270

---

P7_TA(2013)0490

Finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken (COM(2011)0628 – C7-0341/2011 – COM(2012)0551 – C7-0312/2012 – 2011/0288(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/45)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0628) och ändringarna i kommissionens förslag (COM(2012)0551), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0628) och ändringarna i kommissionens förslag (COM(2012)0551),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0341/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0341/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden av den 25 april 2012 (1) och den 14 november 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden av den 25 april 2012 (1) och den 14 november 2012 (2),

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande 1/2012 av den 8 mars 2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande 1/2012 av den 8 mars 2012 (3),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 4 maj 2012 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 4 maj 2012 (4),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 13 mars 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 13 mars 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (5),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, budgetkontrollutskottet samt utskottet för regional utveckling (A7-0363/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, budgetkontrollutskottet samt utskottet för regional utveckling (A7-0363/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 116.

(2)  EUT C 11, 15.1.2013, s. 88.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(4)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 174.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2013)0087.

---

P7_TC1-COD(2011)0288

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1306/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

GEMENSAMT UTTALANDE FRÅN EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om tvärvillkor

Rådet och Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka medlemsstaternas införlivande och genomförande av direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel, och att, när dessa direktiv har genomförts i samtliga medlemsstater och de förpliktelser som är direkt tillämpliga på jordbrukare har fastställts, vid tillfälle lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av den här förordningen i syfte att ta med relevanta delar av dessa direktiv i systemet för tvärvillkor.

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om sena betalningar som gjorts av utbetalande organ till stödmottagare (artikel 42.1)

Europeiska kommissionen förklarar att när den antar regler för minskning av ersättningen till de utbetalande organen i händelse av att betalning till stödmottagare sker efter det sista möjliga datum som fastställs i unionslagstiftningen, kommer tillämpningsområdet för de nuvarande bestämmelserna om sena betalningar inom EGFJ att upprätthållas.

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om graden av genomförande (artikel 112b)

Europeiska kommissionen bekräftar att unionen i enlighet med artikel 4.2 i EU-fördraget respekterar medlemsstaternas konstitutionella strukturer och att medlemsstaterna följaktligen är ansvariga för att bestämma på vilken territoriell nivå de vill genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken, med förbehåll för att unionslagstiftningen respekteras och förblir verkningsfull. Denna princip är tillämplig på alla fyra förordningar om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/272 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/272

---

P7_TA(2013)0491

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om stöd till landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (COM(2011)0627 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/46)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0627) och ändringarna i kommissionens förslag (COM(2012)0553), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0627) och ändringarna i kommissionens förslag (COM(2012)0553),

| — | med beaktande av artikel 294.2 samt artiklarna 42 och 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0340/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 samt artiklarna 42 och 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0340/2011),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den luxemburgska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den luxemburgska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrande 1/2012 från revisionsrätten av den 8 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande 1/2012 från revisionsrätten av den 8 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 april 2012 och den 12 december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 april 2012 och den 12 december 2012 (2),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 13 mars 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 13 mars 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (4),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, utskottet för budgetkontroll, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet samt utskottet för regional utveckling (A7-0361/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, utskottet för budgetkontroll, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet samt utskottet för regional utveckling (A7-0361/2013), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 116 och EUT C 44, 15.2.2013, s. 160.

(3)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 174.

(4)  Antagna texter P7_TA(2013)0086.

---

P7_TC1-COD(2011)0282

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om upphävande avrådets förordning (EG) nr 1698/2005

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1305/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/274 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/274

---

P7_TA(2013)0492

Samlad marknadsordning för jordbruksprodukter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (COM(2011)0626 – C7-0339/2011 – COM(2012)0535 – C7-0310/2012 – 2011/0281(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/47)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0626) och ändringarna i kommissionens förslag (COM(2012)0535), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0626) och ändringarna i kommissionens förslag (COM(2012)0535),

| — | med beaktande av artikel 294.2, artikel 42 första stycket och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0339/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2, artikel 42 första stycket och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0339/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrande 1/2012 från revisionsrätten av den 8 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande 1/2012 från revisionsrätten av den 8 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 och den 12 december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 och den 12 december 2012 (2),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 13 mars 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 13 mars 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (4),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A7-0366/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A7-0366/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 116 och EUT C 44, 15.2.2013, s. 158.

(3)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 174.

(4)  Antagna texter P7_TA(2013)0085.

---

P7_TC1-COD(2011)0281

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande om förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1308/2013.)

---

BILAGA TILL FÖRSLAGET TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

GEMENSAMT UTTALANDE FRÅN EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN

om artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Resultat av förhandlingarna om tillämpningen av artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt utgör en del av en övergripande kompromiss om den föreliggande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och påverkar inte respektive institutions ståndpunkt rörande omfattningen på denna eller rörande den framtida utvecklingen i denna fråga, i synnerhet eventuella nya, prejudicerande domar från Europeiska unionens domstol.

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om handelsnormer (kopplat till artikel 59.1 a)

Kommissionen är väl medveten om hur känsligt det är att utvidga handelsnormer till sektorer eller produkter som för närvarande inte omfattas av dessa bestämmelser enligt förordningen om en samlad marknadsordning.

Handelsnormer bör endast gälla sektorer där det finns klara förväntningar hos konsumenterna och där det finns behov av att förbättra de ekonomiska villkoren för produktionen och saluföringen av specifika produkter, även med avseende på kvalitet, eller beakta tekniska framsteg eller behov av produktinnovation. De bör också undvika administrativa bördor, vara lätta för konsumenterna att förstå och hjälpa producenter att enkelt förmedla information om sina produkters utmärkande egenskaper och kännetecken.

Kommissionen kommer att ta hänsyn till alla välgrundade begäranden från institutioner eller representativa organisationer samt till rekommendationer från internationella organ, men innan kommissionen använder sin befogenhet att införa nya produkter eller sektorer i artikel 59.1 kommer den att vara tvungen att noga bedöma den aktuella sektorns särdrag och förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport, som framför allt utvärderar konsumenternas behov, kostnaderna och den administrativa bördan för aktörerna, inklusive inverkan på den inre marknaden och den internationella handeln samt fördelarna för producenterna och slutkonsumenten.

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om socker

För att sträva efter en välbalanserad marknad och en välfungerande sockerförsörjning för unionsmarknaden under den återstående tiden med sockerkvoter, kommer kommissionen att beakta behoven hos både sockerbetsodlare och rårörsockerraffinaderier i unionen vid tillämpningen av den tillfälliga marknadsstyrningsmekanismen i artikel 101da i förordningen om en samlad marknadsordning.

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om det europeiska instrumentet för övervakning av livsmedelspriser

Kommissionen är medveten om hur viktigt det är att samla in och sprida tillgängliga uppgifter om prisutvecklingen i de olika stegen i livsmedelskedjan. Därför har kommissionen utvecklat ett instrument för övervakning av livsmedelspriser, som använder kombinerade uppgifter om livsmedelsprisindex vilka samlats in av de nationella statistikbyråerna. Detta instrument syftar till att sammanställa och tillgängliggöra prisutvecklingen längs med livsmedelskedjan och gör det möjligt att jämföra prisutvecklingen för relevanta jordbruksprodukter, för livsmedelsindustrier och relevanta konsumentvaror. Instrumentet förbättras ständigt och målsättningen kommer att vara att det ska täcka fler produkter i livsmedelskedjan och uppfylla jordbrukarnas och konsumenternas allmänna behov av ökad insyn i prissättningen av livsmedel. Kommissionen ska med jämna mellanrum rapportera till Europaparlamentet och rådet om verksamheten i samband med det europeiska instrumentet för övervakning av livsmedelspriser och om resultaten av de studier som genomförs med hjälp av detta.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/277 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/277

---

P7_TA(2013)0493

Direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken (COM(2011)0625 – C7-0336/2011 – COM(2012)0552 – C7-0311/2012 – 2011/0280(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/48)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0625) och ändringarna i kommissionens förslag (COM(2012)0552), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0625) och ändringarna i kommissionens förslag (COM(2012)0552),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0336/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0336/2011),

| — | med beaktande av 1979 års anslutningsakt, särskilt punkt 6 i protokoll nr 4 om bomull, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1979 års anslutningsakt, särskilt punkt 6 i protokoll nr 4 om bomull,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet 1/2012 från revisionsrätten av den 8 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet 1/2012 från revisionsrätten av den 8 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 och den 12 december 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 och den 12 december 2012 (2),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 maj 2012 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 13 mars 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 13 mars 2013 om inledande av och mandat för interinstitutionella förhandlingar om förslaget (4),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, utskottet för budgetkontroll, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet samt utskottet för regional utveckling (A7-0362/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för utveckling, budgetutskottet, utskottet för budgetkontroll, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet samt utskottet för regional utveckling (A7-0362/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 116, och EUT C 44, 15.2.2013, s. 159.

(3)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 174.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2013)0084.

---

P7_TC1-COD(2011)0280

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1307/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om artikel 9.2 i förordningen om direktstöd

Artikel 9.2 i förslaget till förordning om direktstöd utesluter inte att en jordbrukare kan hyra ut byggnader eller delar av byggnader till tredje part eller äga ett stall förutsatt att dessa verksamheter inte utgör jordbrukarens huvudsakliga sysselsättning.

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om kopplat stöd

Kommissionen ska noggrant följa marknadsutvecklingen när det gäller jordbruksprodukter, framför allt sådana som enligt artikel 38.1 i förordningen om direktstöd inte kan komma i fråga för kopplat stöd, och kan, i händelse av en allvarlig kris på marknaden, vidta de lämpliga åtgärder som står till dess förfogande i syfte att förbättra marknadsläget.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/279 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/279

---

P7_TA(2013)0494

Övergångsbestämmelser för stöd för landsbygdsutveckling ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 Förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa övergångsbestämmelser för stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om ändring av förordning (EU) No [...][RD] vad gäller resurser och resursfördelning avseende år 2014 och om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 och förordningarna (EU) nr [...] [DP], (EU) No [...] [HR] och (EU) No [...] [sCMO] vad gäller deras tillämpning under år 2014 (COM(2013)0226 – C7-0104/2013 – 2013/0117(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/49)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0226), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0226),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0104/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0104/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2013 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 oktober 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A7-0326/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A7-0326/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2013)0117

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om vissa övergångsbestämmelser för stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 vad gäller resurser och resursfördelning avseende år 2014 och om ändring av rådets förordning (EG) nr 73/2009 och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1307/2013, (EU) nr 1306/2013 och (EU) nr 1308/2013 vad gäller deras tillämpning under år 2014

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1310/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS FÖRKLARING

om landsbygdsutveckling

Kommissionen förklarar att den kommer att ha ett konstruktivt samarbete med medlemsstaterna för att utforma och anta de nya landsbygdsutvecklingsprogrammen i syfte att se till att det blir en smidig övergång till den nya programplaneringsperioden även för åtgärder som inte omfattas av artikel 1 i översgångsförordningen.

Kommissionen uppmanar de medlemsstater som kommer att utnyttja möjligheten att göra nya rättsliga åtaganden för bevattningsverksamhet, enligt artikel 1 i övergångsförordningen, att göra så i överensstämmelse med de villkor som fastställs för sådan verksamhet i artikel 46.3 i den nya landsbygdsutvecklingsförordningen för programplaneringsperioden 2014–2020.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/281 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/281

---

P7_TA(2013)0495

Bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet och om återtaganderegler för vissa medlemsstater ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet och om återtaganderegler för vissa medlemsstater (COM(2013)0301 – C7-0143/2013 – 2013/0156(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/50)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0301), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0301),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0143/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0143/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2013 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 11 juli 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 11 juli 2013 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 november 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 november 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A7-0312/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från budgetutskottet (A7-0312/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2013)0156

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet, vad gäller återtaganderegler för vissa medlemsstater samt vad gäller regler för slutbetalningar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1297/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/282 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/282

---

P7_TA(2013)0496

Medel till vissa medlemsstater från Europeiska socialfonden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller medel till vissa medlemsstater från Europeiska socialfonden (COM(2013)0560 – C7-0244/2013 – 2013/0271(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/51)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0560), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0560),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0244/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0244/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2013 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 november 2013 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och budgetutskottet (A7-0381/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och budgetutskottet (A7-0381/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2013)0271

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller medel till vissa medlemsstater från Europeiska socialfonden

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1298/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/283 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/283

---

P7_TA(2013)0497

Partnerskapsavtalet om fiske mellan EG och Kiribati ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 november 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av protokollet om fastställande av fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning enligt partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Kiribati, å andra sidan (13331/2012 – C7-0036/2013 – 2012/0229(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 436/52)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13331/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13331/2012),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll om fastställande av fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning enligt partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Kiribati, å andra sidan (13333/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll om fastställande av fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning enligt partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Kiribati, å andra sidan (13333/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0036/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 samt artikel 218.6 andra stycket a, i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0036/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0345/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0345/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet protokollen och slutsatserna från de sammanträden som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet samt det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i protokollet och de tillhörande årliga utvärderingarna. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att underlätta deltagandet för parlamentets företrädare som observatörer i de sammanträden som hålls i den gemensamma kommittén. Parlamentet begär att kommissionen, under det sista året av protokollets giltighetstid och innan förhandlingar om en förlängning av det inleds, förelägger parlamentet och rådet en fullständig utvärderingsrapport om hur protokollet tillämpas, utan att införa onödiga begränsningar av tillgången till detta dokument. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet protokollen och slutsatserna från de sammanträden som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 10 i avtalet samt det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i protokollet och de tillhörande årliga utvärderingarna. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att underlätta deltagandet för parlamentets företrädare som observatörer i de sammanträden som hålls i den gemensamma kommittén. Parlamentet begär att kommissionen, under det sista året av protokollets giltighetstid och innan förhandlingar om en förlängning av det inleds, förelägger parlamentet och rådet en fullständig utvärderingsrapport om hur protokollet tillämpas, utan att införa onödiga begränsningar av tillgången till detta dokument.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inom ramen för deras respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av de förfaranden som avser det nya protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inom ramen för deras respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av de förfaranden som avser det nya protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kiribati. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kiribati.

---

Torsdagen den 21 november 2013

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/284 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/284

---

P7_TA(2013)0499

Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (COM(2011)0809/2 – C7-0466/2011 – 2011/0401(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/53)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0809/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0809/2),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 173.3 och 182.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0466/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 173.3 och 182.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0466/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet från utrikes frågor, utskottet för utveckling, budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0427/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet från utrikes frågor, utskottet för utveckling, budgetutskottet, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0427/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 111.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 143.

---

P7_TC1-COD(2011)0401

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1291/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDEN

Uttalande om artikel 19

Europeiska kommissionen föreslår att man för Horisont 2020 fortsätter med samma etiska ramverk som i sjunde ramprogrammet när man fattar beslut om EU-finansiering av forskning på stamceller från mänskliga embryon.

Motivet för Europeiska kommissionens förslag att detta etiska ramverk skall fortsätta att gälla är att det utvecklat ett erfarenhetsbaserat ansvarstagande tillvägagångssätt för ett vetenskapligt område som är mycket lovande och att ramverket visat sig fungera tillfredsställande i de forskningsprogram där forskare från många länder med regelverk som skiljer sig kraftigt åt har medverkat.

| (1) | Beslutet om ramprogrammet Horisont 2020 utesluter otvetydigt följande tre forskningsområden från gemenskapsfinansiering:






  — | Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål. |
| --- | --- | --- |

(1)

Beslutet om ramprogrammet Horisont 2020 utesluter otvetydigt följande tre forskningsområden från gemenskapsfinansiering:

—

Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål.

| — | Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga. |
| --- | --- |

—

Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga.

| — | Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon enbart för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk överföring av cellkärnor. |
| --- | --- |

—

Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon enbart för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk överföring av cellkärnor.

| (2) | Verksamhet som är förbjuden i samtliga medlemsstater kommer inte att finansieras. Verksamhet som är förbjuden i en medlemsstat kommer inte att finansieras i den. |
| --- | --- |

(2)

Verksamhet som är förbjuden i samtliga medlemsstater kommer inte att finansieras. Verksamhet som är förbjuden i en medlemsstat kommer inte att finansieras i den.

| (3) | Beslutet om Horisont 2020 och bestämmelserna om det etiska ramverket som styr gemenskapens finansiering av forskning på stamceller från mänskliga embryon innebär inte på något vis en värdebedömning av det regelverk eller etiska ramverk som styr sådan forskning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Beslutet om Horisont 2020 och bestämmelserna om det etiska ramverket som styr gemenskapens finansiering av forskning på stamceller från mänskliga embryon innebär inte på något vis en värdebedömning av det regelverk eller etiska ramverk som styr sådan forskning i medlemsstaterna.

| (4) | I ansökningsomgångarna uppmanar Europeiska kommissionen inte uttryckligen till användning av stamceller från mänskliga embryon. Användningen av mänskliga stamceller, oavsett om de är vuxna eller embryonala, beror på den bedömning som görs av forskarna mot bakgrund av de mål de vill uppnå. Den överlägset största delen av gemenskapens medel för stamcellsforskning ges till användning av vuxna stamceller. Det finns ingen anledning att detta skulle komma att ändras i någon större utsträckning i Horisont 2020. |
| --- | --- |

(4)

I ansökningsomgångarna uppmanar Europeiska kommissionen inte uttryckligen till användning av stamceller från mänskliga embryon. Användningen av mänskliga stamceller, oavsett om de är vuxna eller embryonala, beror på den bedömning som görs av forskarna mot bakgrund av de mål de vill uppnå. Den överlägset största delen av gemenskapens medel för stamcellsforskning ges till användning av vuxna stamceller. Det finns ingen anledning att detta skulle komma att ändras i någon större utsträckning i Horisont 2020.

| (5) | Alla projekt som innehåller förslag på användning av stamceller från mänskliga embryon kommer att granskas vetenskapligt av oberoende vetenskapliga experter som kommer att avgöra om det är nödvändigt att använda sådana stamceller för att uppnå de vetenskapliga målen. |
| --- | --- |

(5)

Alla projekt som innehåller förslag på användning av stamceller från mänskliga embryon kommer att granskas vetenskapligt av oberoende vetenskapliga experter som kommer att avgöra om det är nödvändigt att använda sådana stamceller för att uppnå de vetenskapliga målen.

| (6) | De förslag som klarar den granskningen kommer därefter att genomgå en sträng etisk kontroll anordnad av Europeiska kommissionen. I den etiska kontrollen beaktas de principer som återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och relevanta internationella konventioner som Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin som undertecknades i Oviedo den 4 april 1997 och dess tilläggsprotokoll och den universella deklaration om humangenomet och mänskliga rättigheter som antagits av Unesco. Den etiska kontrollen skall också tjäna som kontroll av att förslagen respekterar reglerna i de länder där forskningen kommer att ske. |
| --- | --- |

(6)

De förslag som klarar den granskningen kommer därefter att genomgå en sträng etisk kontroll anordnad av Europeiska kommissionen. I den etiska kontrollen beaktas de principer som återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och relevanta internationella konventioner som Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin som undertecknades i Oviedo den 4 april 1997 och dess tilläggsprotokoll och den universella deklaration om humangenomet och mänskliga rättigheter som antagits av Unesco. Den etiska kontrollen skall också tjäna som kontroll av att förslagen respekterar reglerna i de länder där forskningen kommer att ske.

| (7) | I särskilda fall kan en etisk kontroll komma att ske under ett projekts varaktighet. |
| --- | --- |

(7)

I särskilda fall kan en etisk kontroll komma att ske under ett projekts varaktighet.

| (8) | Innan ett projekt, som innehåller förslag på användning av stamceller från mänskliga embryon, startas måste godkännande sökas från en relevant nationell eller lokal etikkommitté. Alla nationella regler och förfaranden måste följas, till exempel sådana som rör föräldrars samtycke, avsaknad av finansiella lockbeten, etc. Kontroller kommer att göras av om projektet innehåller hänvisningar till godkännanden och kontroller som skall utfärdas respektive utföras av de behöriga myndigheterna i de medlemsstater där forskningen skall ske. |
| --- | --- |

(8)

Innan ett projekt, som innehåller förslag på användning av stamceller från mänskliga embryon, startas måste godkännande sökas från en relevant nationell eller lokal etikkommitté. Alla nationella regler och förfaranden måste följas, till exempel sådana som rör föräldrars samtycke, avsaknad av finansiella lockbeten, etc. Kontroller kommer att göras av om projektet innehåller hänvisningar till godkännanden och kontroller som skall utfärdas respektive utföras av de behöriga myndigheterna i de medlemsstater där forskningen skall ske.

| (9) | Ett förslag som godkänns i den vetenskapliga granskningen, den nationella eller lokala etiska granskningen samt den europeiska etiska granskningen kommer att läggas fram för godkännande för medlemsstaterna som sammanträder som kommitté i enlighet med granskningsförfarandet. Projekt som innebär att stamceller från mänskliga embryon används måste godkännas av medlemsstaterna för att få bidrag. |
| --- | --- |

(9)

Ett förslag som godkänns i den vetenskapliga granskningen, den nationella eller lokala etiska granskningen samt den europeiska etiska granskningen kommer att läggas fram för godkännande för medlemsstaterna som sammanträder som kommitté i enlighet med granskningsförfarandet. Projekt som innebär att stamceller från mänskliga embryon används måste godkännas av medlemsstaterna för att få bidrag.

| (10) | Europeiska kommissionen kommer att fortsätta arbeta för att den gemenskapsfinansierade stamcellsforskningen skall bli åtkomlig för alla forskare, vilket gynnar patienter i alla länder. |
| --- | --- |

(10)

Europeiska kommissionen kommer att fortsätta arbeta för att den gemenskapsfinansierade stamcellsforskningen skall bli åtkomlig för alla forskare, vilket gynnar patienter i alla länder.

| (11) | Europeiska kommissionen kommer att stödja åtgärder och initiativ som bidrar till att forskningen kring stamceller från mänskliga embryon samordnas och rationaliseras på ett etiskt sätt. Kommissionen kommer framförallt att fortsätta stödja ett europeiskt register över stamcellslinjer från mänskliga embryon. Att ett sådant register får stöd innebär att man kan övervaka befintliga stamceller från mänskliga embryon i Europa och att forskares användning av dem kan maximeras. Det kan dessutom bidra till att man undviker onödiga avledningar av nya stamcellslinjer. |
| --- | --- |

(11)

Europeiska kommissionen kommer att stödja åtgärder och initiativ som bidrar till att forskningen kring stamceller från mänskliga embryon samordnas och rationaliseras på ett etiskt sätt. Kommissionen kommer framförallt att fortsätta stödja ett europeiskt register över stamcellslinjer från mänskliga embryon. Att ett sådant register får stöd innebär att man kan övervaka befintliga stamceller från mänskliga embryon i Europa och att forskares användning av dem kan maximeras. Det kan dessutom bidra till att man undviker onödiga avledningar av nya stamcellslinjer.

| (12) | Europeiska kommissionen kommer att fortsätta använda den praxis som gäller för närvarande och kommer inte att lämna projektförslag till kommittén vilken ska besluta i enlighet med granskningsförfarandet som innebär forskning som förstör mänskliga embryon, till exempel för att skapa stamceller. Att denna forskningsfas inte får stöd, innebär inte att gemenskapsstöd till kommande forskningsfaser som inbegriper stamceller från mänskliga embryon utesluts. |
| --- | --- |

(12)

Europeiska kommissionen kommer att fortsätta använda den praxis som gäller för närvarande och kommer inte att lämna projektförslag till kommittén vilken ska besluta i enlighet med granskningsförfarandet som innebär forskning som förstör mänskliga embryon, till exempel för att skapa stamceller. Att denna forskningsfas inte får stöd, innebär inte att gemenskapsstöd till kommande forskningsfaser som inbegriper stamceller från mänskliga embryon utesluts.

Uttalande om energi

Kommissionen erkänner att det kommer att bli mycket viktigt i framtiden med en effektiv slutanvändning av energi och förnybar energi och också bättre nät och lagring för att maximera potentialen och att det kommer att behövas marknadsåtgärder för att bygga upp kapaciteten, förbättra styrningen och undanröja marknadshinder så att lösningar avseende energieffektivitet och förnybar energi kan utvecklas.

Kommissionen kommer att sträva efter att säkerställa att minst 85 procent av den budget som avsatts för Horisont 2020-programmets energiutmaning ska användas inom områden som inte omfattar fossila bränslen, och att 15 procent av den totala budget som avsatts för energiutmaningen ska användas för att införa befintlig förnybar teknik och energieffektivitetsteknik på marknaden inom ramen för programmet Intelligent energi Europa III. Programmet kommer att genomföras genom en särskild förvaltningsstruktur och kommer även att inkludera stöd till genomförandet av en hållbar energipolitik, kapacitetsuppbyggnad och mobilisering av finansiering för investeringar, på samma sätt som tidigare.

Den återstående delen kommer att användas till teknik för fossila bränslen och utvecklingsalternativ, vilket anses som mycket viktigt för att nå 2050-visionen och stödja övergången till ett hållbart energisystem.

Framsteg mot dessa mål kommer att övervakas och kommissionen ska regelbundet rapportera om de framsteg som gjorts.

Uttalande om spridning av spetskompetens och breddat deltagande

Kommissionen ska fastställa och vidta åtgärder för att minska forsknings- och innovationsklyftan i Europa under den nya rubriken ”Spridning av spetskompetens och breddat deltagande”. Den finansiering som avsatts för dessa åtgärder ska inte vara lägre än det belopp som använts i sjunde ramprogrammet för åtgärder som syftar till att bredda deltagandet.

Ny verksamhet inom ramen för det europeiska samarbetet inom vetenskap och teknik (COST) som syftar till att bredda deltagandet bör få stöd från budgeten för ”Spridning av spetskompetens och breddat deltagande”. Annan COST-verksamhet som bör vara i samma storleksordning i fråga om budget bör få stöd från budgeten för ”6. Europa i en föränderlig värld – inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen”.

Större delen av den verksamhet som enheten för politiskt stöd och de transnationella nätverken av nationella kontaktpunkter ägnar sig åt bör också få stöd från budgeten för ”6. Europa i en föränderlig värld – inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen”.

Uttalande om expertutmärkelse

Med insatser på unionsnivå kan de bästa förslagen väljas ut genom konkurrens inom hela kontinenten, vilket leder till höjd spetskompetens samt synlighet för ledande forskning och innovation.

Kommissionen anser att positivt utvärderade projektförslag inom ramen för Europeiska forskningsrådet, Marie Sklodowska-Curie, teaminsatser, fas 2-instrument för små och medelstora företag eller förslag till samarbetsprojekt som inte kunnat finansieras av budgetskäl ändå har uppfyllt kriterierna i Horisont 2020 för spetskompetens.

Om deltagarna godkänner det kan informationen delges behöriga myndigheter.

Kommissionen välkomnar därför alla initiativ till finansiering av sådana projekt från nationella, regionala eller privata källor. I detta sammanhang har sammanhållningspolitiken också en viktig roll att spela genom kapacitetsuppbyggnad.

Uttalande om instrumentet för små och medelstora företag

Stöd till små och medelstora företag i Horisont 2020 är av största vikt och är en viktig beståndsdel för att nå målen att främja innovation, ekonomisk tillväxt och sysselsättningsskapande. Därför kommer kommissionen att se till att stödet till små och medelstora företag i Horisont 2020 får en framträdande roll, särskilt i arbetsprogram, riktlinjer och kommunikationsverksamhet. Allt ska göras för att små och medelstora företag snabbt och lätt ska få reda på och utnyttja de möjligheter som står till buds för dem i de samhälleliga utmaningarna och målet ”Ldarskap inom möjliggörande och industriell teknik.

Instrumentet för små och medelstora företag ska genomföras genom en enda centraliserad förvaltningsstruktur som är ansvarig för utvärdering och förvaltning av projekten, inklusive användningen av gemensamma it-system och affärsprocesser.

Instrumentet för små och medelstora företag ska locka till sig de mest ambitiösa innovationsprojekten bland små och medelstora företag. Det kommer huvudsakligen att genomföras nedifrån och upp genom ständigt öppna ansökningsomgångar som anpassas till små och medelstora företags behov, vilket fastställs i det särskilda målet Innovation i små och medelstora företag, samtidigt som hänsyn tas till prioriteringarna och målen i ”Ledarskap inom möjliggörande och industriell teknik” och samhälleliga utmaningar och förslag inom dessa områden möjliggörs med hjälp av bottom up-strategin. Ansökningsomgången kan ses över/förnyas vartannat år med hänsyn till de tvååriga strategiska programmen. I förekommande fall kan ansökningsomgångar om särskilda ämnen av strategiskt intresse anordnas utöver den ansökningsomgång som beskrivs ovan. Ansökningsomgångarna kommer att använda konceptet och förfarandena i instrumentet för små och medelstora företag samt en gemensam kontaktpunkt för sökanden och åtföljande mentorskap och handledning.

Uttalande om artikel 6.5

Utan att det påverkar det årliga budgetförfarandet avser kommissionen att inom ramen för den strukturerade dialogen med Europaparlamentet lägga fram en årlig rapport om genomförandet av budgetfördelningen i bilaga II i Horisont 2020 på grundval av prioriteringar och särskilda mål inom dessa prioriteringar, inklusive tillämpningar av artikel 6.5.

Uttalande om artikel 12

Kommissionen ska på begäran lägga fram de antagna arbetsprogrammen för det behöriga utskottet i Europaparlamentet.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/288 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/288

---

P7_TA(2013)0500

Reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om reglerna för deltagande och spridning i ”Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)” (COM(2011)0810/2 – C7-0465/2011 – 2011/0399(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/54)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0810), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0810),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 173 och 183 och 188 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0465/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 173 och 183 och 188 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0465/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 19 juli 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 19 juli 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0428/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0428/2012),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 318, 20.10.2012, s. 1.

(2)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0399

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1906/2006

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1290/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDEN

Uttalande om bidragskalkylering för omfattande forskningsinfrastrukturer

För att besvara förfrågningarna från berörda parter är kommissionen fast besluten att klarlägga frågan om bidragskalkylering för omfattande forskningsinfrastrukturer enligt beskrivningen i denna förklaring.

Vägledningen om bidragskalkylering för omfattande forskningsinfrastrukturer i Horisont 2020 kommer att hänföra sig till kostnaderna för omfattande forskningsinfrastrukturer med ett sammanlagt värde på minst 20 miljoner euro för en given stödmottagare, beräknat såsom det sammanlagda anskaffningsvärdet på tillgångarna i de enskilda forskningsinfrastrukturerna enligt stödmottagarens senaste balansräkning före dagen för undertecknandet av bidragsavtalet, eller sådant det fastställts på basis av hyres- och leasingkostnaderna för forskningsinfrastrukturerna.

Nedanom detta gränsvärde kommer vägledningen om bidragskalkylering för omfattande forskningsinfrastrukturer i Horisont 2020 inte att vara tillämplig. Enskilda kostnadsposter kan redovisas som stödberättigande direkta kostnader i enlighet med gällande bestämmelser i bidragsavtalet.

I allmänhet kommer man att som direkta kostnader kunna redovisa alla kostnader som både uppfyller de direkta kriterierna för stödberättigande och har direkt anknytning till åtgärden och således kan hänföras direkt till den.

För en omfattande forskningsinfrastruktur som används för ett projekt kommer detta vanligen att bli fallet både för de aktiverade kostnaderna och för driftskostnaderna.

Med ”aktiverade kostnader” kommer att avses kostnaderna för att anlägga och/eller förnya den omfattande forskningsinfrastrukturen, samt en del av de särskilda kostnaderna för reparation och underhåll av den omfattande forskningsinfrastrukturen, tillsammans med delar eller väsentliga integrerade beståndsdelar.

Med ”driftskostnader” kommer att avses stödmottagarens specifika kostnader för att driva den omfattande forskningsinfrastrukturen.

I motsats till detta kunde vissa kostnader vanligen inte redovisas som direkta kostnader, men skulle ersättas enligt den schablonberäknade ersättningen för indirekta kostnader, till exempel kostnader för hyra, leasing eller avskrivningar för förvaltningsbyggnader och högkvarter.

När kostnader endast delvis uppkommit till följd av verksamheterna inom projektet kan endast den del som direkt uppmätts såsom relaterad till projektet redovisas.

För detta ändamål måste stödmottagaren ha ett mätsystem som exakt kvantifierar projektkostnadernas faktiska värde (alltså visar hur mycket som förbrukats och/eller använts för projektet). Detta blir fallet om mätningen görs utgående från leveransfakturorna.

Kostnadsmätningen brukar ställas i samband med den tid som lagts ned på projektet och den måste motsvara det faktiska antalet timmar/dagar/månader som forskningsinfrastrukturen använts för projektet. Det sammanlagda antalet produktiva timmar/dagar/månader måste motsvara forskningsinfrastrukturens hela användningspotential (fulla kapacitet). Vid beräkningen av den fulla kapaciteten kommer all sådan tid att tas med, under vilken forskningsinfrastrukturen kan användas men inte används. Vid beräkningen av den fulla kapaciteten kommer det dock att tas vederbörlig hänsyn till faktiska begränsande faktorer, såsom enhetens öppethållningstider samt tid för reparation och underhåll (inklusive kalibrering och testning).

Om en kostnad vid mätningen kan hänföras direkt till forskningsinfrastrukturen men, till följd av tekniska svårigheter, inte direkt till projektet, kan det som alternativ accepteras att man mäter dessa kostnader i form av faktiska användningsenheter med relevans för projektet och som stöd har exakta tekniska specifikationer och faktiska uppgifter och fastställer dem utgående från stödmottagarens system för analytisk kostnadsredovisning.

Kostnaderna och det direkta hänförandet av dem till projektet måste åtföljas av lämpliga styrkande dokument som möjliggör en tillräcklig verifieringskedja.

Stödmottagaren får också styrka den direkta anknytningen med hjälp av övertygande belägg av annat slag.

Kommissionens tjänstegrenar kommer att rekommendera bästa praxis för direkt mätning och styrkande dokument (till exempel för aktiverade kostnader: räkenskapsutdrag åtföljda av stödmottagarens tillvägagångssätt för avskrivningar, såsom en del av dess gängse redovisningsprinciper, av vilka det framgår hur tillgångens potentiella användning och ekonomiska livslängd beräknats samt belägg för hur den verkligen använts för projektet, samt, för driftskostnaderna: särskild uttryckligen påtecknad faktura som hänför sig till den omfattande forskningsinfrastrukturen, avtal, projekttid etc.).

På begäran av en stödmottagare med omfattande forskningsinfrastrukturer och med beaktande av de tillbudsstående resurserna och kostnadseffektivitetsprincipen är kommissionen beredd att förhandsbedöma stödmottagarens metoder för bidragskalkylering på ett enkelt och transparent sätt, för att trygga rättslig säkerhet. Dessa förhandsbedömningar kommer att beaktas fullständigt under efterhandsgranskningarna.

Kommissionen kommer dessutom att tillsätta en grupp av företrädare för relevanta organisationer för de berörda parterna för att utvärdera hur vägledningen använts.

Kommissionen bekräftar sin avsikt att omedelbart anta vägledning om bidragskalkylering för omfattande forskningsinfrastrukturer efter det att förordningarna om Horisont 2020 har antagits.

Uttalande om riktlinjerna för kriterierna för tillämpning av ”bonusen”

I fråga om ytterligare ersättning avser kommissionen att utan dröjsmål utfärda riktlinjer för hur den ska tillämpas, efter det att reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 har antagits.

Uttalande om snabbförfarandet för innovation

Kommissionen avser att på lämpligt sätt låta snabbförfarandet för innovation komma till kännedom bland dem som arbetar med forskning och innovation. Detta ska ske med hjälp av verksamhet för information och ökat medvetande, före pilotansökningsomgången 2015.

Kommissionen har inte för avsikt att på förhand begränsa hur länge åtgärder enligt snabbförfarandet för innovation ska pågå. När ”konsekvenserna” av ett förslag utvärderas ska det tas hänsyn till sådana faktorer som tidskänslighet och den internationella konkurrenssituationen, så att det kan medges flexibilitet utgående från särdragen inom olika områden av tillämpad forskning.

Förutom den ingående bedömning som ska göras som ett led i interimsutvärderingen av Horisont 2020 kommer pilotansökningsomgången inom ramen för snabbförfarandet för innovation också att kontinuerligt övervakas i fråga om alla praktiska aspekter som hänför sig till inlämnandet, utvärderingen och urvalet av samt budgeteringen för förslagen inom ramen för denna ansökningsomgång, med början från och med det första brytdatumet 2015.

För att pilotansökningsomgången ska bli effektiv och för att säkerställa möjligheterna till en ordentlig utvärdering kan det bli nödvändigt med stöd till uppemot hundra projekt.

Uttalande om artiklarna 3 och 4

Kommissionen har för avsikt att införa hänvisningar till nationell lagstiftning om allmänhetens tillgång till handlingar och konfidentialitet i bidragsavtalet i syfte att uppnå en lämplig avvägning mellan de olika intressena.

Uttalande om artikel 28

(möjlighet till 100 procents ersättning till juridiska personer utan vinstsyfte för innovativa åtgärder)

Kommissionen konstaterar att till och med enheter utan vinstsyfte kan bedriva ekonomisk verksamhet av nära nog kommersiell natur och om sådan verksamhet får bidrag kan detta skapa snedvridningar på den inre marknaden. Därför kommer kommissionen att på förhand bedöma om de bidragsberättigande verksamheterna är av ekonomisk natur, om korssubventionering av ekonomisk verksamhet effektivt förhindras och om finansieringsnivån för ekonomisk bidragsberättigande verksamhet har negativa konsekvenser för konkurrensen på den inre marknaden, som inte uppvägs av de positiva konsekvenserna.

Uttalande om artikel 42

Kommissionen har för avsikt att i modellen till bidragsavtal fastställa tidsgränser för skyddet av resultaten, med beaktande av tidsgränserna i det sjunde ramprogrammet.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/292 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/292

---

P7_TA(2013)0501

Det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt Europa (COM(2011)0822 – C7-0462/2011 – 2011/0387(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/55)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0822), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0822),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0462/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0462/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för rättsliga frågor (A7-0422/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för rättsliga frågor (A7-0422/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0387

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om det strategiska innovationsprogrammet för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT): institutets bidrag till ett mer innovativt Europa

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut nr 1312/2013/EU.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/293 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/293

---

P7_TA(2013)0502

Europeiska institutet för innovation och teknik ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 294/2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik (COM(2011)0817 – C7-0467/2011 – 2011/0384(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/56)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0817), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0817),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0467/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0467/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet av den 28 mars 2012 (1) från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 28 mars 2012 (1) från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning, budgetutskottet och utskottet för rättsliga frågor (A7-0403/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning, budgetutskottet och utskottet för rättsliga frågor (A7-0403/2012), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 122.

---

P7_TC1-COD(2011)0384

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 294/2008 om inrättande av Europeiska institutet för innovation och teknik

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1292/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/294 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/294

---

P7_TA(2013)0503

Program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) (COM(2011)0834 – C7-0463/2011 – 2011/0394(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/57)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0834),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och artiklarna 173 och 195 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0463/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och artiklarna 173 och 195 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0463/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 9 oktober 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 9 oktober 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 september 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0420/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0420/2012),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 125.

(2)  EUT C 391, 18.12.2012, s. 37.

---

P7_TC1-COD(2011)0394

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) och om upphävande av beslut nr 1639/2006/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1287/2013/direktiv 2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/295 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/295

---

P7_TA(2013)0504

Det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (COM(2011)0811 – C7-0509/2011 – 2011/0402(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2016/C 436/58)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0811), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2011)0811),

| — | med beaktande av artikel 182.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0509/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 182.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0509/2011),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för rättsliga frågor (A7-0002/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för rättsliga frågor (A7-0002/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-CNS(2011)0402

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd den 21 november 2013 inför antagandet av rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 182.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 182.3 i fördraget ska Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [...]... om Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (”Horisont 2020”) (4) – genomföras genom ett särskilt program där man bestämmer specifika mål och regler för dess genomförande, fastställer dess längd och tillhandahåller de medel som bedöms som nödvändiga. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 182.3 i fördraget ska Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr [...]... om Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (”Horisont 2020”) (4) – genomföras genom ett särskilt program där man bestämmer specifika mål och regler för dess genomförande, fastställer dess längd och tillhandahåller de medel som bedöms som nödvändiga.

| (2) | Horisont 2020 har tre prioriteringar, nämligen att skapa vetenskaplig spetskompetens (”Vetenskaplig spetskompetens”) och industriellt ledarskap (”Industriellt ledarskap”) samt ta itu med samhällsutmaningar (”Samhällsutmaningar”). Dessa prioriteringar bör genomföras genom ett särskilt program som består av
  en del för var och en av de tre prioriteringarna, en del för ”Spridning av spetskompetens och breddat deltagande”, en del för ”Vetenskap med och för samhället”
  och en del om direkta åtgärder från Gemensamma forskningscentrumet (JRC). |
| --- | --- |

(2)

Horisont 2020 har tre prioriteringar, nämligen att skapa vetenskaplig spetskompetens (”Vetenskaplig spetskompetens”) och industriellt ledarskap (”Industriellt ledarskap”) samt ta itu med samhällsutmaningar (”Samhällsutmaningar”). Dessa prioriteringar bör genomföras genom ett särskilt program som består av
  en del för var och en av de tre prioriteringarna, en del för ”Spridning av spetskompetens och breddat deltagande”, en del för ”Vetenskap med och för samhället”
  och en del om direkta åtgärder från Gemensamma forskningscentrumet (JRC).

| (2a) | Alla tre prioriteringar bör inbegripa en internationell dimension. Det internationella samarbetet bör upprätthållas på i varje fall samma nivå som i det sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

(2a)

Alla tre prioriteringar bör inbegripa en internationell dimension. Det internationella samarbetet bör upprätthållas på i varje fall samma nivå som i det sjunde ramprogrammet.

| (3) | Inom ramen för Horisont 2020 fastställs ramprogrammets allmänna mål samt prioriteringarna och huvudlinjerna för de särskilda mål och aktiviteter som ska uppnås och genomföras, men i det särskilda programmet ska man fastställa de särskilda mål och huvudlinjer för de aktiviteter som är specifika för var och en av delarna. Bestämmelserna i Horisont 2020 om genomförandet tillämpas fullt ut i detta särskilda program, inklusive dem som avser etiska principer. |
| --- | --- |

(3)

Inom ramen för Horisont 2020 fastställs ramprogrammets allmänna mål samt prioriteringarna och huvudlinjerna för de särskilda mål och aktiviteter som ska uppnås och genomföras, men i det särskilda programmet ska man fastställa de särskilda mål och huvudlinjer för de aktiviteter som är specifika för var och en av delarna. Bestämmelserna i Horisont 2020 om genomförandet tillämpas fullt ut i detta särskilda program, inklusive dem som avser etiska principer.

| (4) | Varje del bör komplettera de andra delarna av det särskilda programmet och genomföras på ett sätt som överensstämmer med dessa. |
| --- | --- |

(4)

Varje del bör komplettera de andra delarna av det särskilda programmet och genomföras på ett sätt som överensstämmer med dessa.

| (5) | Det finns ett kritiskt behov av att förstärka
  , bredda
  och utöka kompetensen inom EU:s vetenskapliga bas och garantera tillgången till världsledande forskning och talanger för att säkra Europas långsiktiga konkurrenskraft och välbefinnande. Inom del I, ”Vetenskaplig spetskompetens”, bör man stödja Europeiska forskningsrådets verksamhet inom spetsforskning, framtida och framväxande teknik, Marie 
  Skłodowska-
  Curie-åtgärder och europeisk forskningsinfrastruktur. Denna verksamhet bör syfta till att bygga upp kompetens på lång sikt, med tydligt fokus på nästa generations vetenskap, system och forskare, och stödja nya talanger från hela EU och associerade länder. Unionens verksamhet till stöd för vetenskaplig spetskompetens bör bidra till att konsolidera det europeiska forskningsområdet och göra EU:s vetenskapliga system mer konkurrenskraftigt och attraktivt på internationell nivå. |
| --- | --- |

(5)

Det finns ett kritiskt behov av att förstärka
  , bredda
  och utöka kompetensen inom EU:s vetenskapliga bas och garantera tillgången till världsledande forskning och talanger för att säkra Europas långsiktiga konkurrenskraft och välbefinnande. Inom del I, ”Vetenskaplig spetskompetens”, bör man stödja Europeiska forskningsrådets verksamhet inom spetsforskning, framtida och framväxande teknik, Marie 
  Skłodowska-
  Curie-åtgärder och europeisk forskningsinfrastruktur. Denna verksamhet bör syfta till att bygga upp kompetens på lång sikt, med tydligt fokus på nästa generations vetenskap, system och forskare, och stödja nya talanger från hela EU och associerade länder. Unionens verksamhet till stöd för vetenskaplig spetskompetens bör bidra till att konsolidera det europeiska forskningsområdet och göra EU:s vetenskapliga system mer konkurrenskraftigt och attraktivt på internationell nivå.

| (6) | Forskning som genomförs inom ramen för del I, ”Vetenskaplig spetskompetens”, bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter ▌. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet. Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens. |
| --- | --- |

(6)

Forskning som genomförs inom ramen för del I, ”Vetenskaplig spetskompetens”, bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter ▌. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet. Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens.

| (7) | Europeiska forskningsrådet bör ersätta och efterträda det europeiska forskningsråd som inrättades genom kommissionens beslut 2007/134/EG (5). Det bör verka i enlighet med de etablerade principerna om vetenskaplig spetskompetens, oberoende, effektivitet och öppenhet. |
| --- | --- |

(7)

Europeiska forskningsrådet bör ersätta och efterträda det europeiska forskningsråd som inrättades genom kommissionens beslut 2007/134/EG (5). Det bör verka i enlighet med de etablerade principerna om vetenskaplig spetskompetens, oberoende, effektivitet och öppenhet.

| (8) | För att upprätthålla och öka EU:s industriella ledarskap finns det ett akut behov av att stimulera den privata sektorns investeringar i forskning, utveckling och innovation, främja forskning och innovation med en affärsdriven dagordning och påskynda utvecklingen av ny teknik som kommer att ligga till grund för framtida verksamhet och ekonomisk tillväxt. Inom del II, ”Industriellt ledarskap”, bör man stödja investeringar i spetsforskning och innovation inom viktig möjliggörande teknik och annan industriteknik, underlätta tillgången till riskfinansiering för innovativa företag och projekt och ge unionen ett brett stöd för innovation i små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(8)

För att upprätthålla och öka EU:s industriella ledarskap finns det ett akut behov av att stimulera den privata sektorns investeringar i forskning, utveckling och innovation, främja forskning och innovation med en affärsdriven dagordning och påskynda utvecklingen av ny teknik som kommer att ligga till grund för framtida verksamhet och ekonomisk tillväxt. Inom del II, ”Industriellt ledarskap”, bör man stödja investeringar i spetsforskning och innovation inom viktig möjliggörande teknik och annan industriteknik, underlätta tillgången till riskfinansiering för innovativa företag och projekt och ge unionen ett brett stöd för innovation i små och medelstora företag.

| (9) | Rymdforskning och rymdinnovation, som utgör en delad befogenhet för unionen, bör ingå som en sammanhängande beståndsdel i del II, ”Industriellt ledarskap”, i syfte att maximera de vetenskapliga, ekonomiska och samhälleliga effekterna samt garantera ett effektivt och kostnadseffektivt genomförande. |
| --- | --- |

(9)

Rymdforskning och rymdinnovation, som utgör en delad befogenhet för unionen, bör ingå som en sammanhängande beståndsdel i del II, ”Industriellt ledarskap”, i syfte att maximera de vetenskapliga, ekonomiska och samhälleliga effekterna samt garantera ett effektivt och kostnadseffektivt genomförande.

| (10) | För att man ska kunna ta itu med de stora samhällsutmaningar som identifierats i Europa 2020-strategin (6) krävs stora investeringar i forskning och innovation för att utveckla och sprida nya och banbrytande lösningar av tillräcklig storlek och omfattning. Dessa utmaningar innebär också stora ekonomiska möjligheter för innovativa företag och bidrar därmed till EU:s konkurrenskraft och sysselsättning. |
| --- | --- |

(10)

För att man ska kunna ta itu med de stora samhällsutmaningar som identifierats i Europa 2020-strategin (6) krävs stora investeringar i forskning och innovation för att utveckla och sprida nya och banbrytande lösningar av tillräcklig storlek och omfattning. Dessa utmaningar innebär också stora ekonomiska möjligheter för innovativa företag och bidrar därmed till EU:s konkurrenskraft och sysselsättning.

| (11) | Del III, ”Samhällsutmaningar”, syftar till att skapa effektivare forskning och innovation för att klara av viktiga samhällsutmaningar genom att stödja verksamhet inom spetsforskning och innovation. Denna verksamhet bör genomföras med hjälp av ett utmaningsbaserat förhållningssätt där man samlar resurser och kunskap från olika områden, teknologier och discipliner. Samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning utgör en viktig del när det gäller att bemöta alla typer av utmaningar. Verksamheten bör omfatta hela skalan av forskning och innovation
  , inbegripet
  innovativ verksamhet såsom pilotprojekt, demonstration, provbänkar och stöd för offentlig upphandling, standardförberedande forskning och normgivning, samt upptagningen på marknaden av innovationer. Verksamheten bör
  , i förekommande fall,
  direkt stödja motsvarande sektorspolitiska befogenheter på unionsnivå. Alla utmaningar bör bidra till det övergripande målet att uppnå hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(11)

Del III, ”Samhällsutmaningar”, syftar till att skapa effektivare forskning och innovation för att klara av viktiga samhällsutmaningar genom att stödja verksamhet inom spetsforskning och innovation. Denna verksamhet bör genomföras med hjälp av ett utmaningsbaserat förhållningssätt där man samlar resurser och kunskap från olika områden, teknologier och discipliner. Samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning utgör en viktig del när det gäller att bemöta alla typer av utmaningar. Verksamheten bör omfatta hela skalan av forskning och innovation
  , inbegripet
  innovativ verksamhet såsom pilotprojekt, demonstration, provbänkar och stöd för offentlig upphandling, standardförberedande forskning och normgivning, samt upptagningen på marknaden av innovationer. Verksamheten bör
  , i förekommande fall,
  direkt stödja motsvarande sektorspolitiska befogenheter på unionsnivå. Alla utmaningar bör bidra till det övergripande målet att uppnå hållbar utveckling.

| (11a) | Det bör råda god balans mellan mindre och större projekt inom Samhällsutmaningar och Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik. |
| --- | --- |

(11a)

Det bör råda god balans mellan mindre och större projekt inom Samhällsutmaningar och Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik.

| (11b) | Del IIIa, ”Spridning av spetskompetens och breddat deltagande”, bör fullt ut utnyttja potentialen hos EU:s samlade kompetens och se till att fördelarna med en innovationsdriven ekonomi både maximeras och sprids vida omkring i EU, i enlighet med principen om spetskompetens. |
| --- | --- |

(11b)

Del IIIa, ”Spridning av spetskompetens och breddat deltagande”, bör fullt ut utnyttja potentialen hos EU:s samlade kompetens och se till att fördelarna med en innovationsdriven ekonomi både maximeras och sprids vida omkring i EU, i enlighet med principen om spetskompetens.

| (11c) | Del IIIb, ”Vetenskap med och för samhället”, bör bygga upp ett effektivt samarbete mellan forskning och samhälle, främja rekryteringen av nya forskartalanger och förena vetenskaplig spetskompetens med socialt medvetande och ansvarstagande. |
| --- | --- |

(11c)

Del IIIb, ”Vetenskap med och för samhället”, bör bygga upp ett effektivt samarbete mellan forskning och samhälle, främja rekryteringen av nya forskartalanger och förena vetenskaplig spetskompetens med socialt medvetande och ansvarstagande.

| (12) | Som en integrerad del av Horisont 2020 bör Gemensamma forskningscentrumet (JRC) fortsätta att tillhandahålla oberoende, kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av unionens politik. I syfte att utföra sitt uppdrag bör Gemensamma forskningscentrumet bedriva forskning på högsta kvalitetsnivå. Vid genomförandet av de direkta åtgärderna i enlighet med sitt uppdrag bör Gemensamma forskningscentrumet lägga särskild tonvikt på områden av stor betydelse för unionen, nämligen smart och hållbar tillväxt, säkerhet och medborgarskap samt Europa i världen. |
| --- | --- |

(12)

Som en integrerad del av Horisont 2020 bör Gemensamma forskningscentrumet (JRC) fortsätta att tillhandahålla oberoende, kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av unionens politik. I syfte att utföra sitt uppdrag bör Gemensamma forskningscentrumet bedriva forskning på högsta kvalitetsnivå. Vid genomförandet av de direkta åtgärderna i enlighet med sitt uppdrag bör Gemensamma forskningscentrumet lägga särskild tonvikt på områden av stor betydelse för unionen, nämligen smart och hållbar tillväxt, säkerhet och medborgarskap samt Europa i världen.

| (13) | Gemensamma forskningscentrumets direkta åtgärder bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och öppet sätt, varvid hänsyn bör tas till JRC-användarnas relevanta behov och unionens politikområden, samtidigt som målsättningen att tillvarata unionens finansiella intressen beaktas. Denna forskningsverksamhet bör, där så är lämpligt, anpassas till dessa behov och till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen samt syfta till uppnåendet av vetenskaplig spetskompetens. |
| --- | --- |

(13)

Gemensamma forskningscentrumets direkta åtgärder bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och öppet sätt, varvid hänsyn bör tas till JRC-användarnas relevanta behov och unionens politikområden, samtidigt som målsättningen att tillvarata unionens finansiella intressen beaktas. Denna forskningsverksamhet bör, där så är lämpligt, anpassas till dessa behov och till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen samt syfta till uppnåendet av vetenskaplig spetskompetens.

| (14) | Gemensamma forskningscentrumet bör fortsätta att skapa ytterligare resurser med hjälp av konkurrensutsatt verksamhet. Denna verksamhet omfattar deltagande i Horisont 2020-programmets indirekta åtgärder, arbete utfört av tredje part och, i mindre omfattning, utnyttjande av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(14)

Gemensamma forskningscentrumet bör fortsätta att skapa ytterligare resurser med hjälp av konkurrensutsatt verksamhet. Denna verksamhet omfattar deltagande i Horisont 2020-programmets indirekta åtgärder, arbete utfört av tredje part och, i mindre omfattning, utnyttjande av immateriella rättigheter.

| (15) | Det särskilda programmet bör komplettera de verksamheter som genomförs i medlemsstaterna och andra unionsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för genomförandet av Europa 2020-strategin ▌. |
| --- | --- |

(15)

Det särskilda programmet bör komplettera de verksamheter som genomförs i medlemsstaterna och andra unionsåtgärder som krävs för den övergripande strategiska insatsen för genomförandet av Europa 2020-strategin ▌.

| (15a) | Enligt rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslutet) i dess ändrade lydelse kan rättsliga enheter i de utomeuropeiska länderna och territorierna delta i Horisont 2020 med förbehåll för de särskilda villkor som anges däri. |
| --- | --- |

(15a)

Enligt rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslutet) i dess ändrade lydelse kan rättsliga enheter i de utomeuropeiska länderna och territorierna delta i Horisont 2020 med förbehåll för de särskilda villkor som anges däri.

| (16) | I syfte att säkerställa att ▌de särskilda villkoren för hur finansieringsmöjligheterna utnyttjas speglar marknadssituationen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att anpassa eller vidareutveckla ▌de särskilda villkoren för hur finansieringsmöjligheterna ska utnyttjas. Det är av särskild vikt att kommissionen i samband med sina förberedelser i tillräcklig utsträckning samråder med berörda parter, däribland experter.
  När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den säkerställa att de relevanta dokumenten överförs så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt till rådet. |
| --- | --- |

(16)

I syfte att säkerställa att ▌de särskilda villkoren för hur finansieringsmöjligheterna utnyttjas speglar marknadssituationen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att anpassa eller vidareutveckla ▌de särskilda villkoren för hur finansieringsmöjligheterna ska utnyttjas. Det är av särskild vikt att kommissionen i samband med sina förberedelser i tillräcklig utsträckning samråder med berörda parter, däribland experter.

När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den säkerställa att de relevanta dokumenten överförs så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt till rådet.

| (17) | För att säkerställa att förutsättningarna för genomförande av det särskilda programmet är enhetliga, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anpassa arbetsprogrammen för genomförandet av det särskilda programmet. |
| --- | --- |

(17)

För att säkerställa att förutsättningarna för genomförande av det särskilda programmet är enhetliga, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anpassa arbetsprogrammen för genomförandet av det särskilda programmet.

| (18) | Dessa genomförandebefogenheter avseende arbetsprogrammen för delarna I, II, III
  , IIIa och IIIb
  , med undantag av Europeiska forskningsrådets åtgärder bör, om kommissionen inte avviker från det vetenskapliga rådets ståndpunkt, utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(18)

Dessa genomförandebefogenheter avseende arbetsprogrammen för delarna I, II, III
  , IIIa och IIIb
  , med undantag av Europeiska forskningsrådets åtgärder bör, om kommissionen inte avviker från det vetenskapliga rådets ståndpunkt, utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (7).

| (19) | Gemensamma forskningscentrumets styrelse, som inrättats genom kommissionens beslut 96/282/Euratom av den 10 april 1996 om omorganisation av Gemensamma forskningscentrumet (8), har rådfrågats om det vetenskapliga och tekniska innehållet i det särskilda programmet för Gemensamma forskningscentrumets direkta åtgärder. |
| --- | --- |

(19)

Gemensamma forskningscentrumets styrelse, som inrättats genom kommissionens beslut 96/282/Euratom av den 10 april 1996 om omorganisation av Gemensamma forskningscentrumet (8), har rådfrågats om det vetenskapliga och tekniska innehållet i det särskilda programmet för Gemensamma forskningscentrumets direkta åtgärder.

| (20) | För att skapa ett klart rättsläge bör följande beslut upphävas: rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (9), rådets beslut 2006/972/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Idéer för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (10), rådets beslut 2006/973/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Människor för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (11), rådets beslut 2006/974/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Kapacitet för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (12) och rådets beslut 2006/975/EG av den 19 december 2006 om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentrumet inom ramen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (13). |
| --- | --- |

(20)

För att skapa ett klart rättsläge bör följande beslut upphävas: rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (9), rådets beslut 2006/972/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Idéer för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (10), rådets beslut 2006/973/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Människor för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (11), rådets beslut 2006/974/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Kapacitet för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (12) och rådets beslut 2006/975/EG av den 19 december 2006 om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentrumet inom ramen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (13).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

INRÄTTANDE

Artikel 1

Syfte

Genom detta beslut inrättas det särskilda programmet för genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/2012 (14) och fastställs de särskilda mål för unionens stöd till forsknings- och innovationsverksamhet som anges i artikel 1 i denna förordning samt tillämpningsföreskrifter.

Artikel 2

Inrättande av det särskilda programmet

1.   Härmed inrättas det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – Ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (”det särskilda programmet”) för perioden 1 januari 2014–31 december 2020.

2.   I enlighet med artikel 5.2 och 5.3 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) ska det särskilda programmet bestå av följande delar:

| a) | Del I, ”Vetenskaplig spetskompetens”. |
| --- | --- |

a)

Del I, ”Vetenskaplig spetskompetens”.

| b) | Del II, ”Industriellt ledarskap”. |
| --- | --- |

b)

Del II, ”Industriellt ledarskap”.

| c) | Del III, ”Samhällsutmaningar”. |
| --- | --- |

c)

Del III, ”Samhällsutmaningar”.

| d) | Del IV, ”Gemensamma forskningscentrumets (JRC) icke-nukleära direkta åtgärder”. |
| --- | --- |

d)

Del IV, ”Gemensamma forskningscentrumets (JRC) icke-nukleära direkta åtgärder”.

Artikel 3

Särskilda mål

1.   Del I om vetenskaplig spetskompetens syftar till att stärka den europeiska forskningens kvalitet i enlighet med prioriteringen ”Vetenskaplig spetskompetens”, som fastställs i artikel 5.2 a i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020), genom att sträva efter följande särskilda mål:

| a) | Stärka spetsforskning genom Europeiska forskningsrådets verksamhet. |
| --- | --- |

a)

Stärka spetsforskning genom Europeiska forskningsrådets verksamhet.

| b) | Stärka forskning om framtida och ny teknik. |
| --- | --- |

b)

Stärka forskning om framtida och ny teknik.

| c) | Stärka kompetens, utbildning och karriärutveckling genom Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna (”Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärderna”). |
| --- | --- |

c)

Stärka kompetens, utbildning och karriärutveckling genom Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna (”Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärderna”).

| d) | Stärka europeiska forskningsinfrastrukturer, även e-infrastrukturer. |
| --- | --- |

d)

Stärka europeiska forskningsinfrastrukturer, även e-infrastrukturer.

Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del I i bilaga I.

2.   Del II om industriellt ledarskap syftar till att stärka det industriella ledarskapet och konkurrenskraften i enlighet med prioriteringen ”Industriellt ledarskap”, som fastställs i artikel 5.2 b i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020), genom att sträva efter följande särskilda mål:

| a) | Stärka Europas industriella ledarskap genom forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation inom följande områden med anknytning till möjliggörande teknik och industriteknik:






  i) | Informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- | --- |

a)

Stärka Europas industriella ledarskap genom forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation inom följande områden med anknytning till möjliggörande teknik och industriteknik:

i)

Informations- och kommunikationsteknik.

| ii) | Nanoteknik. |
| --- | --- |

ii)

Nanoteknik.

| iii) | Avancerade material. |
| --- | --- |

iii)

Avancerade material.

| iv) | Bioteknik. |
| --- | --- |

iv)

Bioteknik.

| v) | Avancerad tillverkning och bearbetning. |
| --- | --- |

v)

Avancerad tillverkning och bearbetning.

| vi) | Rymdteknik. |
| --- | --- |

vi)

Rymdteknik.

| b) | Öka tillgången till riskfinansiering för att investera i forskning och innovation. |
| --- | --- |

b)

Öka tillgången till riskfinansiering för att investera i forskning och innovation.

| c) | Öka innovationen i små och medelstora företag. |
| --- | --- |

c)

Öka innovationen i små och medelstora företag.

Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del II i bilaga I. Särskilda villkor för hur finansieringsmöjligheterna enligt led b ska användas kommer att fastställas. Dessa villkor anges i del II punkt 2 i bilaga I.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 10
  avseende ändringar av andelen investeringar från egetkapitalinstrumentet i Horisont 2020 av EU:s totala investeringar i expansion och tillväxt, i fråga om de finansiella instrument som avses i del II punkt 2 i bilaga I
  .

3.   Del III om samhällsutmaningar syftar till att bidra till prioriteringen ”Samhällsutmaningar”, som fastställs i artikel 5.2 c i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020), genom verksamhet inom forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation som bidrar till följande särskilda mål:

| a) | Förbättra den livslånga hälsan och välbefinnandet
  för alla
  . |
| --- | --- |

a)

Förbättra den livslånga hälsan och välbefinnandet
  för alla
  .

| b) | Säkerställa tillräcklig försörjning med säkra
  , hälsosamma
  och högkvalitativa livsmedel och andra biobaserade produkter, genom utveckling av produktiva
  , hållbara
  och resurseffektiva system för primärproduktion, främjande av relaterade ekosystemtjänster
  och återställande av biologisk mångfald
  samt konkurrenskraftiga och koldioxidsnåla
  försörjnings-, bearbetnings- och saluföringskedjor
  . |
| --- | --- |

b)

Säkerställa tillräcklig försörjning med säkra
  , hälsosamma
  och högkvalitativa livsmedel och andra biobaserade produkter, genom utveckling av produktiva
  , hållbara
  och resurseffektiva system för primärproduktion, främjande av relaterade ekosystemtjänster
  och återställande av biologisk mångfald
  samt konkurrenskraftiga och koldioxidsnåla
  försörjnings-, bearbetnings- och saluföringskedjor
  .

| c) | Övergå till ett pålitligt,
  överkomligt, allmänt accepterat,
  hållbart och konkurrenskraftigt energisystem,
  vars syfte är att minska beroendet av fossila bränslen,
  med tanke på de minskande resurserna, det ökande energibehovet och klimatförändringarna. |
| --- | --- |

c)

Övergå till ett pålitligt,
  överkomligt, allmänt accepterat,
  hållbart och konkurrenskraftigt energisystem,
  vars syfte är att minska beroendet av fossila bränslen,
  med tanke på de minskande resurserna, det ökande energibehovet och klimatförändringarna.

| d) | Skapa ett europeiskt transportsystem som är resurseffektivt,
  klimat- och
  miljövänligt, säkert och smidigt, till gagn för
  alla medborgare
  , ekonomin och samhället. |
| --- | --- |

d)

Skapa ett europeiskt transportsystem som är resurseffektivt,
  klimat- och
  miljövänligt, säkert och smidigt, till gagn för
  alla medborgare
  , ekonomin och samhället.

| e) | Skapa en ekonomi
  och ett samhälle
  som är resurseffektiva
  – och vattensnåla –
  samt klimattåliga,
  ett skydd och en hållbar förvaltning av naturtillgångar och ekosystem samt
  en hållbar tillgång på
  och användning
  av råvaror för att tillgodose behoven hos en växande global befolkning inom de hållbara begränsningarna för jordens naturresurser
  och ekosystem
  . |
| --- | --- |

e)

Skapa en ekonomi
  och ett samhälle
  som är resurseffektiva
  – och vattensnåla –
  samt klimattåliga,
  ett skydd och en hållbar förvaltning av naturtillgångar och ekosystem samt
  en hållbar tillgång på
  och användning
  av råvaror för att tillgodose behoven hos en växande global befolkning inom de hållbara begränsningarna för jordens naturresurser
  och ekosystem
  .

| f) | Främja
  ökad förståelse av Europa, tillhandahålla lösningar och stödja
  inkluderande, innovativa och
  reflekterande
  europeiska samhällen i en tid av oerhörda omvandlingar och växande globala ömsesidiga beroendeförhållanden. |
| --- | --- |

f)

Främja
  ökad förståelse av Europa, tillhandahålla lösningar och stödja
  inkluderande, innovativa och
  reflekterande
  europeiska samhällen i en tid av oerhörda omvandlingar och växande globala ömsesidiga beroendeförhållanden.

| g) | Främja säkra europeiska samhällen i en tid av oerhörda omvandlingar och växande globala ömsesidiga beroendeförhållanden och hot och samtidigt stärka den europeiska kulturen med frihet och rättvisa. |
| --- | --- |

g)

Främja säkra europeiska samhällen i en tid av oerhörda omvandlingar och växande globala ömsesidiga beroendeförhållanden och hot och samtidigt stärka den europeiska kulturen med frihet och rättvisa.

Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del III i bilaga I.

3a.
     
  Del IIIa, ”Spridning av spetskompetens och breddat deltagande”, ska fullt ut utnyttja potentialen hos EU:s samlade kompetens och se till att fördelarna med en innovationsdriven ekonomi både maximeras och sprids vida omkring i EU, i enlighet med principen om spetskompetens.

3b.
     
  Del IIIb, ”Vetenskap med och för samhället”, ska bygga upp ett effektivt samarbete mellan forskning och samhälle, rekrytera nya forskartalanger och förena vetenskaplig spetskompetens med socialt medvetande och ansvarstagande.

4.   Del IV, ”Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder”, syftar till att bidra till alla de prioriteringar som anges i artikel 5.2 i förordning (EU) nr XX/2012 [Horisont 2020] med det särskilda målet att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd till unionspolitiken.

Huvudlinjerna för det särskilda målet anges i del IV i bilaga I.

5.   Det särskilda programmet ska bedömas utifrån hur resultat och effekter överensstämmer med resultatindikatorerna ▌.

Ytterligare uppgifter om de viktiga resultatindikatorer som motsvarar de särskilda målen i punkterna 1 till 4 i denna artikel anges i bilaga II.

▌

Artikel 4

Budget

1.   I enlighet med artikel 6.1 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) ska finansieringsramen för genomförandet av det särskilda programmet uppgå till [86 198 miljoner euro].

2.   Det belopp som avses i punkt 1 ska fördelas mellan de fyra delar som anges i artikel 2.2 i detta beslut i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020). Den vägledande budgetfördelningen för de särskilda mål som anges i artikel 3 i detta beslut och det högsta totala beloppet för bidrag till Gemensamma forskningscentrumets åtgärder anges i bilaga II till förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020).

3.   Högst 6 % av de belopp som avses i artikel 6.2 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) för delarna I, II och III i det särskilda programmet får avsättas till kommissionens administrativa utgifter.

4.   Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2020 för att täcka tekniskt och administrativt stöd, i syfte att möjliggöra förvaltning av verksamhet som inte har avslutats den 31 december 2020.

AVDELNING II

GENOMFÖRANDE

Artikel 5

Arbetsprogram

1.   Det särskilda programmet ska genomföras med hjälp av arbetsprogram.

2.   Kommissionen ska anta gemensamma eller separata arbetsprogram för genomförandet av delarna I, II och III i detta särskilda program, vilka anges i artikel 2.2 a, b och c, utom för genomförandet av åtgärder inom det särskilda målet ”Stärka ▌spetsforskning
  genom Europeiska forskningsrådets verksamhet
  ”, som anges i artikel 3.1 a. Dessa genomförandeåtgärder ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2.

3.   Arbetsprogrammen för genomförandet av åtgärderna inom det särskilda målet ”Stärka ▌spetsforskning
  genom Europeiska forskningsrådets verksamhet
  ”, vilka har fastställts av Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd i enlighet med artikel 7.2 b, ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt
  i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 9.2a
  . Kommissionen ska avvika från det arbetsprogram som fastställts av det vetenskapliga rådet endast när den anser att det inte överensstämmer med bestämmelserna i detta beslut. I sådant fall ska kommissionen anta arbetsprogrammet genom en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2. Kommissionen ska i vederbörlig ordning motivera denna åtgärd.

4.   Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett separat flerårigt arbetsprogram för del IV i det särskilda programmet, som rör Gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder, i enlighet med artikel 2.2 d.

I detta arbetsprogram ska hänsyn tas till de yttranden från den styrelse för Gemensamma forskningscentrumet som avses i beslut 96/282/Euratom.

5.   I arbetsprogrammen ska hänsyn tas till läget för vetenskap, teknik och innovation på EU-nivå samt på nationell och internationell nivå, liksom till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska
  , i förekommande fall,
  innehålla uppgifter om samverkan med forsknings- och innovationsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna
  (inklusive deras regioner)
  , bland annat i områden där det finns gemensamma initiativ för programplanering. De ska uppdateras vid behov.

6.   I arbetsprogrammen för genomförandet av delarna I, II och III, som anges i punkterna a, b och c i artikel 2.2, ska man ange de eftersträvade målen, de förväntade resultaten, metoden för genomförande och deras totala belopp, i förekommande fall inbegripet preliminära uppgifter om beloppen för klimatrelaterade utgifter. De ska också innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, en uppgift om de belopp som anslagits för varje åtgärd, en vägledande tidsplan samt en flerårig strategi och strategiska riktlinjer för de efterföljande åren av genomförande. För bidrag ska de innehålla prioriteringar,
  urvals- och tilldelningskriterier och de olika tilldelningskriteriernas relativa tyngd samt
  maximal finansieringssats
  för de totala stödberättigande kostnaderna
  .
  De ska också innehålla uppgifter om eventuella extra skyldigheter för deltagarna gällande tillämpning och spridning i enlighet med artikel 40 i förordning (EU) nr XX/2012 [regler för deltagande].
  De ska möjliggöra för
  lämpliga strategiska uppifrån-och-ned- samt
  nedifrån-och-upp-strategier som syftar till att uppnå målen på innovativa sätt.

Dessutom ska arbetsprogrammen innehålla ett avsnitt där man identifierar de övergripande åtgärder som avses i artikel 13 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020)
  och i fältet med övergripande frågor och stödåtgärder i bilaga I till den förordningen,
  och som berör två eller flera särskilda mål, både inom samma prioritet och inom två eller flera prioriteringar. Dessa åtgärder ska genomföras på ett integrerat sätt.

7.
     
  Kommissionen ska genom genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2 anta följande åtgärder:

| a) | Beslut om godkännande av finansieringen av indirekta åtgärder, om det beräknade beloppet för unionens bidrag från detta program är lika med eller överstiger 2,5 miljoner euro, med undantag för åtgärder inom det särskilda mål som avses i artikel 3.1 a och med undantag för åtgärder som finansieras enligt snabbspåret till innovation. |
| --- | --- |

a)

Beslut om godkännande av finansieringen av indirekta åtgärder, om det beräknade beloppet för unionens bidrag från detta program är lika med eller överstiger 2,5 miljoner euro, med undantag för åtgärder inom det särskilda mål som avses i artikel 3.1 a och med undantag för åtgärder som finansieras enligt snabbspåret till innovation.

| b) | Beslut om godkännande av finansieringen av sådana åtgärder som inbegriper användning av mänskliga embryon och embryonala stamceller och åtgärder inom ramen för det särskilda mål som avses i artikel 3.3 g. |
| --- | --- |

b)

Beslut om godkännande av finansieringen av sådana åtgärder som inbegriper användning av mänskliga embryon och embryonala stamceller och åtgärder inom ramen för det särskilda mål som avses i artikel 3.3 g.

| c) | Beslut om godkännande av finansieringen av åtgärder, om det beräknade beloppet för unionens bidrag från detta program är lika med eller överstiger 0,6 miljoner euro för åtgärder inom det särskilda mål som avses i artikel 3.3 f och för åtgärder som avses i artikel 3.3 a och 3.3 b. |
| --- | --- |

c)

Beslut om godkännande av finansieringen av åtgärder, om det beräknade beloppet för unionens bidrag från detta program är lika med eller överstiger 0,6 miljoner euro för åtgärder inom det särskilda mål som avses i artikel 3.3 f och för åtgärder som avses i artikel 3.3 a och 3.3 b.

| d) | Upprättande av direktiv för de utvärderingar som avses i artikel 26 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020). |
| --- | --- |

d)

Upprättande av direktiv för de utvärderingar som avses i artikel 26 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020).

Artikel 6

Europeiska forskningsrådet

1.   Kommissionen ska inrätta ett europeiskt forskningsråd (”ERC”) som ska genomföra de åtgärder i del I, ”Vetenskaplig spetskompetens”, som avser det särskilda målet ”Stärka ▌spetsforskning
  genom Europeiska forskningsrådets verksamhet
  ”. ERC ska efterträda Europeiska forskningsrådet, som inrättades genom beslut 2007/134/EG.

2.   Europeiska forskningsrådet ska bestå av ett oberoende vetenskapligt råd i enlighet med artikel 7 och en särskild genomförandestruktur i enlighet med artikel 8.

3.   ERC:s ordförande ska väljas bland erfarna och internationellt ansedda forskare.

Ordföranden ska utses av kommissionen genom ett
  öppet
  rekryteringsförfarande med
  en oberoende
  särskild urvalskommitté, och mandatperioden ska vara begränsad till fyra år som kan förlängas en gång. Rekryteringsförfarandet och den utvalda kandidaten ska ha det vetenskapliga rådets godkännande.

Ordföranden ska samtidigt vara ordförande i vetenskapliga rådet och stå för dess ledning och dess kontakter med den tillhörande genomförandestrukturen, samt representera rådet i forskningsvärlden.

4.   Europeiska forskningsrådet ska följa principerna om vetenskaplig spetskompetens, självständighet, effektivitet, insyn och ansvarsskyldighet. Det ska garantera uppföljning av europeiska forskningsrådets verksamhet enligt rådets beslut 2006/972/EG.

5.   Verksamheten i Europeiska forskningsrådet ska vara forskarstyrd och stödja forskning som utförs inom alla områden av enskilda och transnationella forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå. Bidrag till Europeiska forskningsrådets verksamheter inom spetsforskning ska enbart tilldelas med kompetens som kriterium.

6.   Kommissionen ska stå som garant för Europeiska forskningsrådets självständighet och integritet och se till att rådets uppgifter utförs korrekt.

Kommissionen ska se till att Europeiska forskningsrådets verksamhet genomförs i enlighet med principerna i punkt 4 i denna artikel, liksom med vetenskapsrådets övergripande tekniska strategi enligt artikel 7.2.

Artikel 7

Vetenskapligt råd

1.   Det vetenskapliga rådet ska bestå av vetenskapsmän, ingenjörer och forskare med högsta renommé och lämplig sakkunskap
  , både kvinnor och män i olika åldersgrupper
  , vilka representerar ett stort antal forskningsområden och agerar i egenskap av individer, oberoende gentemot utomstående intressen.

Kommissionen ska utse det vetenskapliga rådets ledamöter enligt ett oberoende och öppet urvalsförfarande som överenskommits med det vetenskapliga rådet och inbegriper samråd med forskarsamhället och en rapport till Europaparlamentet och rådet.

Mandatet för ledamöterna i det vetenskapliga rådet ska vara begränsat till fyra år och kunna förnyas en gång enligt ett rotationssystem som ska garantera kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete.

2.   Det vetenskapliga rådet ska utarbeta följande:

| a) | Europeiska forskningsrådets övergripande strategi. |
| --- | --- |

a)

Europeiska forskningsrådets övergripande strategi.

| b) | Arbetsprogrammet för genomförande av Europeiska forskningsrådets verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Arbetsprogrammet för genomförande av Europeiska forskningsrådets verksamhet.

| c) | Metoder och förfaranden för expertgranskning och utvärdering av förslag som ska ligga till grund för urvalet av de förslag som ska få anslag. |
| --- | --- |

c)

Metoder och förfaranden för expertgranskning och utvärdering av förslag som ska ligga till grund för urvalet av de förslag som ska få anslag.

| d) | Ståndpunkter i frågor som ur vetenskaplig synvinkel kan förbättra Europeiska forskningsrådets resultat och inverkan och kvaliteten på den forskning som bedrivs. |
| --- | --- |

d)

Ståndpunkter i frågor som ur vetenskaplig synvinkel kan förbättra Europeiska forskningsrådets resultat och inverkan och kvaliteten på den forskning som bedrivs.

| e) | En uppförandekod som bland annat ska behandla förebyggande av intressekonflikter. |
| --- | --- |

e)

En uppförandekod som bland annat ska behandla förebyggande av intressekonflikter.

Kommissionen ska avvika från de ståndpunkter som fastställts av vetenskapliga rådet i enlighet med leden a, c, d och e i första stycket endast om den anser att bestämmelserna i denna artikel inte har efterlevts. I sådant fall ska kommissionen anta åtgärder för att bibehålla kontinuiteten i genomförandet av det särskilda programmet och garantera uppnåendet av dess mål, och ange på vilka punkter den frångår vetenskapliga rådets ståndpunkter och vederbörligen motivera sitt agerande.

3.   Det vetenskapliga rådet ska agera enligt mandatet i del 1 led 1.1 i bilaga I.

4.   Det vetenskapliga rådet ska uteslutande verka för att uppnå målen för den del av det särskilda programmet som rör det särskilda målet ”Stärka ▌spetsforskning
  genom Europeiska forskningsrådets verksamhet
  ” enligt principerna i artikel 6.4. Det ska verka med integritet och redlighet och bedriva sin verksamhet effektivt och med största möjliga öppenhet.

Artikel 8

Den särskilda genomförandestrukturen

1.   Den särskilda genomförandestrukturen ska ha ansvar för administrativt genomförande och programgenomförande, i enlighet med del I punkt 1.2 i bilaga I och ska stödja vetenskapliga rådet i genomförandet av alla dess uppgifter.

2.   Kommissionen ska se till att genomförandestrukturen exakt, effektivt och med den flexibilitet som krävs följer Europeiska forskningsrådets mål och krav i detta särskilda program och inget annat.

AVDELNING III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 8a

Övervakning och information om genomförande

1.
     
  Kommissionen ska årligen övervaka och rapportera om genomförandet av Horisont 2020 i enlighet med artikel 25 i förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) och bilaga III till detta beslut.

2.
     
  Kommissionen ska med jämna mellanrum informera den kommitté som avses i artikel 9 om de övergripande framstegen i genomförandet av de indirekta åtgärderna inom det särskilda programmet, så att kommittén i god tid kan ge lämpliga bidrag till utarbetandet av arbetsprogrammen, särskilt den fleråriga strategin och de strategiska riktlinjerna, och ska i god tid informera om alla åtgärder som föreslås eller finansieras genom Horisont 2020 i enlighet med bilaga IV till detta beslut.

Artikel 9

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

1a.
     
  Kommittén ska sammanträda i olika sammansättningar i enlighet med bilaga V, beroende på vilken fråga som ska diskuteras.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska
  det granskningsförfarande som avses i
  artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

2a.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska det rådgivande förfarande som avses i artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

3.   Om ett yttrande från den kommitté som avses i punkterna 2
  och 2a
  ska erhållas genom skriftligt förfarande ska detta förfarande avslutas utan resultat om kommitténs ordförande inom tidsfristen för avgivande av ett yttrande beslutar detta eller om en enkel majoritet av kommitténs ledamöter begär detta.

Artikel 10

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter tilldelas kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter
  som avses i artikel 3.2
  ska tilldelas kommissionen ▌från det att detta beslut träder i kraft
  och för hela programmets löptid
  .

3.   Den delegering av befogenhet
  som avses i artikel 3.2
  får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av några delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen underrätta rådet om detta.

5.   En delegerad akt
  som har antagits i enlighet med artikel 3.2
  ska endast träda i kraft om rådet inte har gjort några invändningar mot den inom en period av två månader från den dag då akten delgavs rådet eller om rådet före utgången av perioden har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Perioden ska förlängas med en månad på initiativ av rådet.

6.   Europaparlamentet ska informeras om kommissionens antagande av delegerade akter och rådets eventuella invändningar mot dessa och återkallande av delegering av befogenheter.

Artikel 11

Upphävande och övergångsbestämmelser

1.   Beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG ska upphöra att gälla den 1 januari 2014.

2.   Åtgärder som inletts enligt de beslut som avses i punkt 1 och finansiella skyldigheter med anknytning till åtgärder enligt dessa beslut ska emellertid fortsätta att omfattas av dessa beslut tills de avslutas. Vid behov ska återstående uppgifter för de kommittéer som inrättats genom beslut som avses i punkt 1 genomföras av den kommitté som avses i artikel 9 i detta beslut.

3.   Den finansiella tilldelningen för det särskilda programmet får också omfatta tekniskt och administrativt stöd som behövs för att säkerställa övergången mellan det särskilda programmet och de åtgärder som omfattas av beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG.

Artikel 12

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 13

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 21 november 2013.

1

(2)  EUT C , , s.

2

(3)  EUT C , , s.

3

(4)  EUT [...], [...], s.

4

(5)  EUT L 57, 24.2.2007, s. 14.

5

(6)  COM(2010)2020.

6

(7)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

7

(8)  EGT L 107, 30.4.1996, s. 12.

8

(9)  EUT L 400, 30.12.2006, s. 86.

9

(10)  EUT L 400, 30.12.2006, s. 243.

10

(11)  EUT L 400, 30.12.2006, s. 272.

11

(12)  EUT L 400, 30.12.2006, s. 299.

12

(13)  EUT L 400, 30.12.2006, s. 368.

13

(14)  EUT [...], [...], s.

14

BILAGA I

Huvuddragen för verksamheten

Gemensamma faktorer för de indirekta åtgärderna

1.   PROGRAMPLANERING

1.1.   Allmänt

Förordning (EU) nr XX/2012 (Horisont 2020) innehåller ett antal principer som syftar till att främja en programinriktad strategi där verksamheten bidrar på ett strategiskt och integrerat sätt till att uppnå målen och till att garantera en stark komplementaritet med andra berörda politikområden och program i hela unionen.

De indirekta åtgärderna inom ramen för Horisont 2020 kommer att genomföras genom de former för finansiering som föreskrivs i budgetförordningen, särskilt gåvobistånd, priser, upphandling och finansiella instrument. Alla former av finansiering kommer att användas på ett flexibelt sätt i syfte att uppnå alla allmänna och särskilda mål inom ramen för Horisont 2020, och vilken typ av finansiering som används beror på behoven och särdragen hos varje enskilt mål.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera en
  välavvägd
  strategi för
  forskning och
  innovation, som inte är begränsad till utveckling av nya produkter och tjänster på grundval av vetenskapliga och tekniska genombrott, utan också omfattar aspekter såsom användningen av befintlig teknik i nyskapande tillämpningar, kontinuerlig förbättring samt icke-teknisk och social innovation. Endast en helhetssyn på innovation kan göra det möjligt för oss att ta itu med samhällsutmaningar och samtidigt ge upphov till nya konkurrenskraftiga företag och industrier.

När det gäller samhällsutmaningar och särskilt möjliggörande teknik och industriteknik, kommer särskild vikt att läggas på
  forsknings- och innovationsverksamhet som kompletteras av
  verksamhet som verkar nära slutanvändarna och marknaden, såsom demonstrationer, pilotprojekt eller koncepttest. Vid behov kommer detta även att omfatta verksamhet till stöd för social innovation och stöd till efterfrågeinriktade insatser som prestandardisering eller förkommersiell upphandling, upphandling av innovativa lösningar, standardisering och andra användarinriktade åtgärder för att påskynda utvecklingen och spridningen av innovativa produkter och tjänster på marknaden. Dessutom kommer det att finnas tillräckligt med utrymme för nedifrån-och-upp-metoder
  för förslagsinfordringar och verksamheter inom arbetsprogrammen kommer att fastställas i stora drag
  .
  Det kommer att finnas
  öppna, lätta och snabba system inom varje utmaning och teknik för att ge Europas bästa forskare, entreprenörer och företag möjlighet att lägga fram sina egna banbrytande lösningar.

När prioriteringarna ska fastslås i detalj under genomförandet av Horisont 2020 kommer det att krävas en strategisk metod för programplanering av forskning, med hjälp av styrelseformer som följer den politiska utvecklingen nära men ändå korsar gränserna för den traditionella sektorspolitiken. Denna kommer att baseras på välgrundade bevis, analys och framsynthet, och framsteg kommer att mätas i förhållande till en ordentlig uppsättning resultatindikatorer. Denna övergripande strategi för programplanering och förvaltning kommer att göra det möjligt att effektivt samordna alla särskilda mål inom ramen för Horisont 2020 och ta itu med övergripande utmaningar, såsom hållbar utveckling, klimatförändringar,
  samhällsvetenskap och humaniora
  eller marin vetenskap och teknik.

Prioriteringarna kommer också att baseras på en mängd olika synpunkter och råd. Exempelvis kommer grupper av oberoende experter att särskilt inrättas vid behov för att ge råd om genomförandet av Horisont 2020 eller dess särskilda mål. Medlemmarna i dessa expertgrupper ska besitta en lämplig nivå av expertis och kunskap inom de berörda områdena och företräda en rad olika yrkesbakgrunder, inom såväl
  den akademiska världen,
  industrin som det civila samhället.
  I förekommande fall ska även utlåtanden om angivande och utformning av de strategiska prioriteringarna från kommittén för det europeiska forskningsområdet (Erac), andra grupper med anknytning till det europeiska forskningsområdet och den näringslivspolitiska gruppen beaktas.

Vid fastställandet av prioriteringar kan hänsyn även tas till de europeiska teknikplattformarnas strategiska forskningsagendor
  , gemensamma initiativ för programplanering
  eller inlägg från de europeiska innovationspartnerskapen. Där så är lämpligt kommer också offentlig-offentliga partnerskap och offentlig-privata partnerskap som stöds genom Horisont 2020 att bidra till prioriteringsprocessen och genomförandet, i enlighet med bestämmelserna i Horisont 2020. Regelbundna kontakter med slutanvändare, allmänheten och organisationer i det civila samhället kommer, genom lämpliga metoder, t.ex. konsensuskonferenser, deltagande teknikutvärderingar eller direkt engagemang i forsknings- och innovationsprocesser, också att utgöra en hörnsten i fastställandet av prioriteringar.

Eftersom Horisont 2020 är ett sjuårigt program kan programmets ekonomiska, sociala och politiska sammanhang förändras betydligt under dess livstid. Horisont 2020 måste ha möjlighet att anpassa sig till dessa förändringar. Inom ramen för alla särskilda mål kommer det därför att finnas en möjlighet att inkludera stöd för aktiviteter som inte omfattas av de beskrivningar som anges nedan, där detta är motiverat för att hantera stora förändringar, politiska behov eller oförutsedda händelser.

Verksamheter som får stöd genom de olika delarna och deras särskilda mål bör genomföras på ett sådant sätt att de kompletterar och är förenliga med varandra efter behov.

▌

1.2.   Tillgång till riskkapital

Horisont 2020 kommer att hjälpa företag och andra typer av organisationer att få tillgång till lån, garantier och eget kapital via två instrument.

Låneinstrumentet kommer att ge lån till enskilda stödmottagare för investering i forskning och innovation; garantier till finansieringsinstitut som beviljar lån till stödmottagare, kombinationer av lån och garantier samt garantier eller motgarantier för nationella, regionala
  och lokala
  lånefinansieringssystem. Det kommer att omfatta ett avsnitt för små och medelstora företag, inriktat på forsknings- och innovationsdrivna företag, som kan få lån som kompletterar den finansiering av små och medelstora företag som ges inom ramen för lånegarantiinstrumentet i programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag
  (Cosme)
  .

Egetkapitalinstrumentet ger risk- och/eller mezzaninkapital till enskilda företag på ett tidigt stadium (start-up). Instrumentet kommer också att kunna investera i expansion och tillväxt tillsammans med egetkapitalinstrumentet för tillväxt inom ramen för programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag
  (Cosme)
  , inbegripet i fondandelsfonder.

Dessa instrument kommer att vara avgörande för det särskilda målet ”Tillgång till riskkapital” men kan vid behov också användas inom de andra särskilda målen för Horisont 2020.

Egetkapitalinstrumentet och låneinstrumentets del för små och medelstora företag kommer att genomföras som en del av två EU-finansieringsinstrument som bidrar med eget kapital och lån till stöd för små och medelstora företags forskning och innovation och tillväxt, i kombination med egetkapitalinstrumentet och låneinstrumentet inom programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag
  (Cosme)
  .

1.3.
     Kommunikation, utnyttjande och spridning

Ett viktigt mervärde för forskning och innovation som finansieras på EU-nivå är möjligheten att sprida, utnyttja och kommunicera resultat över hela kontinenten för att öka deras genomslagskraft. Horisont 2020 kommer därför att inom ramen för alla sina särskilda mål omfatta särskilt stöd till åtgärder för spridning (t.ex. genom öppen tillgång till
  vetenskapliga publikationer
  ), kommunikation och dialog, med stark betoning på att kommunicera resultat till slutanvändare, medborgare,
  den akademiska världen,
  det civila samhällets organisationer, näringsliv och beslutsfattare. I detta avseende kan Horisont 2020 dra nytta av nätverk för informationsöverföring. Kommunikationsåtgärder som vidtas inom ramen för Horisont 2020 kommer att
  upplysa om att resultaten uppnåddes med stöd av unionsfinansiering och ska
  också syfta till att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av forskning och innovation med hjälp av publikationer, evenemang, kunskapsbanker, databaser, webbplatser eller riktad användning av sociala medier.

▌

2.
     KOMPLEMENTARITET SAMT ÖVERGRIPANDE FRÅGOR OCH STÖDÅTGÄRDER

Horisont 2020 är strukturerat kring de mål som fastställts för dess tre huvuddelar: skapa vetenskaplig spetskompetens, skapa industriellt ledarskap och ta itu med samhällsutmaningar. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera tillräcklig samordning mellan dessa delar och fullt ut utnyttja de synergier som skapas mellan alla särskilda mål för att maximera deras kombinerade effekter på unionens högre politiska mål. Målen för Horisont 2020 kommer därför att hanteras genom en stark betoning på att hitta effektiva lösningar, som går långt utöver en strategi som enbart bygger på traditionella vetenskapliga och tekniska discipliner och ekonomiska sektorer.

Övergripande åtgärder kommer att främjas i del I, ”Spetskompetens
  ”, del II, ”Industriellt ledarskap”, och del III, ”Samhällsutmaningar”
  , för gemensam utveckling av ny kunskap, framtida och framväxande teknik, forskningsinfrastruktur och nyckelkompetenser. Forskningsinfrastrukturen kommer också att få en bredare användning i samhället, t.ex. inom offentliga tjänster, främjande av vetenskap, civil säkerhet och kultur. Under genomförandet kommer dessutom fastställandet av prioriteringar för de direkta åtgärder som vidtas av Gemensamma forskningscentrumet och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) att samordnas på lämpligt sätt med andra delar av Horisont 2020.

För att man ska kunna bidra effektivt till målen för Europa 2020 och Innovationsunionen måste man dessutom i många fall utveckla lösningar som är tvärvetenskapliga till sin natur och därför omfattar flera av de särskilda målen för Horisont 2020. Horisont 2020 innehåller särskilda bestämmelser för att uppmuntra sådana övergripande åtgärder, bland annat genom en effektiv paketering av budgetar. Detta omfattar även t.ex. möjligheten för samhällsutmaningar samt möjliggörande teknik och industriteknik att utnyttja bestämmelserna för finansiella instrument och det särskilda instrumentet för små och medelstora företag.

Övergripande åtgärder kommer också att vara avgörande för att stimulera det samspel mellan samhällsutmaningar och möjliggörande teknik och industriteknik som behövs för att skapa viktiga tekniska genombrott. Exempel på när sådana interaktioner kan utvecklas är området e-hälsa, smarta nät, smarta transportsystem, integrering av klimatåtgärder, nanomedicin, avancerade material för lätta fordon eller utveckling av biobaserade industriella processer och produkter. Kraftfulla synergieffekter kommer därför att kunna skapas mellan samhällsutmaningar och utveckling av generisk möjliggörande teknik och industriteknik. Detta kommer särskilt att beaktas vid utvecklingen av fleråriga strategier och prioriteringar för vart och ett av dessa särskilda mål. Det kommer att kräva att intressenter som företräder de olika perspektiven är fullt delaktiga i genomförandet, och i många fall kommer det också att kräva åtgärder som sammanför finansiering från möjliggörande teknik och industriteknik och de aktuella samhällsutmaningar som berörs.

Särskild uppmärksamhet kommer också att ägnas åt samordningen av verksamhet som finansieras genom Horisont 2020 med verksamhet som stöds inom ramen för unionens övriga finansieringsprogram, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken
  , Life+
  eller Erasmus för alla: EU:s program för utbildning, ungdom och idrott eller programmet Hälsa för tillväxt
  och unionens yttre program och program för utvecklingsfinansiering
  . Detta omfattar en lämplig förbindelse med sammanhållningspolitiken
  i samband med nationella och regionala forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering
  , där stöd till kapacitetsuppbyggnad för forskning och innovation på regional nivå kan fungera som en ”spetsforskningstrappa”, där inrättandet av regionala kompetenscentrum kan bidra till att överbrygga innovationsklyftan i Europa och där stöd till storskaliga demonstrations- och pilotprojekt kan bidra till att uppnå målet att skapa industriellt ledarskap i Europa.

A.
     
  Samhällsvetenskap och humaniora

Forskningen inom samhällsvetenskap och humaniora kommer att vara helt integrerad i vart och ett av de allmänna målen för Horisont 2020. Detta kommer att innefatta stora möjligheter att stödja sådan forskning genom Europeiska forskningsrådet, Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna eller det särskilda målet för forskningsinfrastruktur.

Samhällsvetenskap och humaniora kommer också att ingå som en viktig del av de åtgärder som behövs för att stärka det industriella ledarskapet och hantera alla samhällsutmaningar. För det sistnämnda omfattar detta: förståelse för de avgörande faktorerna för hälsa och optimering av effektiviteten i hälso- och sjukvårdstjänsterna; stöd till politik för att främja landsbygden; forskning om och bevarande av Europas kulturarv och dess kulturella rikedom; underlättande för konsumenter att göra upplysta val; skapande av ett inkluderande digitalt ekosystem som bygger på kunskap och information; gediget beslutsfattande om energipolitiken och för att garantera ett konsumentvänligt europeiskt elnät och en övergång till ett hållbart energisystem; stöd till evidensbaserad transportpolitik och framsynthet; stöd till strategier för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt initiativ för resurseffektivitet och åtgärder för en grön och hållbar ekonomi; och kulturella och socioekonomiska aspekter av frågor som rör säkerhet, risk och förvaltning (inbegripet rätts- och människorättsaspekter).

Dessutom kommer det särskilda målet ”Europa i en föränderlig värld: Inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen” att stödja den samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningen i frågor av övergripande karaktär, såsom att skapa smart och hållbar tillväxt, sociala, kulturella och beteendemässiga omvandlingar i europeiska samhällen, social innovation, innovation inom den offentliga sektorn eller Europas ställning som global aktör.

B.
     
  Vetenskap och samhälle

Förhållandet och växelverkan mellan vetenskap och samhälle samt främjande av ansvarsfull forskning och innovation och vetenskaplig utbildning, vetenskaplig kommunikation och kultur ska fördjupas och allmänhetens tillit till vetenskap och innovation förstärkas genom åtgärder inom Horisont 2020 som gynnar ett välinformerat deltagande av och en dialog med medborgarna och civilsamhället i forsknings- och innovationsfrågor.

C.
     
  Könsaspekten

Att främja jämställdhet mellan könen inom vetenskap och innovation är ett av EU:s åtaganden. I Horisont 2020 kommer könsaspekten att behandlas som en övergripande fråga för att rätta till obalansen mellan kvinnor och män och integrera ett jämställdhetsperspektiv när det gäller programplanering och innehåll som rör forskning och innovation.

D.
     
  Små och medelstora företag

Horisont 2020 kommer att uppmuntra och stödja en ökad medverkan av små och medelstora företag på ett integrerat sätt när det gäller alla särskilda mål.

Utöver fastställandet av bättre villkor för små och medelstora företags deltagande i Horisont 2020, i enlighet med artikel 18 i Horisont 2020, ska de riktade åtgärder som avses i det särskilda målet ”Innovation i små och medelstora företag” (det särskilda instrumentet för små och medelstora företag) tillämpas inom ramen för det särskilda målet ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik” och del III, ”Samhällsutmaningar”. Denna integrerade strategi bör leda till att minst 20 % av deras sammanlagda budgetar går till små och medelstora företag.

Särskild vikt ska läggas vid att små och medelstora företag på lämpligt sätt representeras i offentlig-privata partnerskap.

DA.
     
  Snabbspår till innovation

Snabbspåret till innovation kommer att påskynda processen från idé till marknad avsevärt och förväntas öka industrins deltagande i Horisont 2020 och antalet förstagångssökande.

Snabbspåret till innovation enligt artikel 18a i ramförordningen för Horisont 2020 kommer att stödja marknadsnära åtgärder inom det särskilda målet ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik” och inom ”Samhällsutmaningar” med en logik som följer nedifrån-och-upp-principen på grundval av ständigt öppna ansökningsomgångar och en handläggningstid för beviljande av stöd på högst sex månader. Snabbspåret till innovation kommer att bidra till innovation i Europa och stödja unionens konkurrenskraft.

E.
     
  Breddat deltagande

Forsknings- och innovationspotentialen skiljer sig fortfarande mycket åt mellan medlemsstaterna, trots viss konvergens den senaste tiden, med stora skillnader mellan ”innovationsledare” och ”måttliga innovatörer”. Verksamheten ska bidra till att minska forsknings- och innovationsklyftan i Europa genom att främja synergier med de europeiska struktur- och investeringsfonderna och även genom särskilda åtgärder för att frigöra spetskompetens i lågpresterande regioner och därigenom öka deltagandet i Horisont 2020 och bidra till förverkligandet av ett europeiskt forskningsområde.

F.
     
  Internationellt samarbete

Internationellt samarbete med partner i tredjeländer är nödvändigt för att på ett effektivt sätt uppnå många av de särskilda målen i Horisont 2020, i synnerhet de som rör unionens externa politik och utvecklingspolitik samt internationella åtaganden. Detta gäller alla samhällsutmaningar av gemensam karaktär som tas upp i Horisont 2020. Internationellt samarbete är också viktigt för att spets- och grundforskningen ska kunna dra nytta av fördelarna med framväxande vetenskap och tekniska möjligheter. Att främja forskarnas och innovatörernas rörlighet på internationell nivå är därför avgörande för att stärka det globala samarbetet. Åtgärder på internationell nivå är också viktiga för att öka den europeiska industrins konkurrenskraft genom att främja införandet och utbytet av ny teknik, t.ex. genom utveckling av globala standarder och riktlinjer för kompabilitet, och genom att främja acceptans för och spridning av europeiska lösningar utanför Europa. All internationell verksamhet bör stödjas av ett effektivt och rättvist ramverk för kunskapsöverföring, vilket är av avgörande betydelse för innovation och tillväxt.

Fokus för det internationella samarbetet inom Horisont 2020 kommer att ligga på samarbete med tre stora grupper av länder:

| 1) | Industriländer och tillväxtekonomier. |
| --- | --- |

1)

Industriländer och tillväxtekonomier.

| 2) | Utvidgnings- och grannländer. |
| --- | --- |

2)

Utvidgnings- och grannländer.

| 3) | Utvecklingsländer. |
| --- | --- |

3)

Utvecklingsländer.

Vid behov kommer Horisont 2020 att främja samarbete på biregional eller multilateral nivå. Internationellt samarbete inom forskning och innovation är en viktig aspekt av unionens globala åtaganden och har en viktig roll att spela i unionens partnerskap med utvecklingsländer, t.ex. när det gäller framsteg i syfte att uppnå millennieutvecklingsmålen.

Artikel 21 i Horisont 2020 innehåller allmänna principer för deltagande av organisationer från tredjeländer och internationella organisationer. Eftersom forskning och innovation i allmänhet drar stor nytta av öppenheten gentemot tredjeländer, kommer Horisont 2020 att fortsätta med principen om allmän öppenhet, och samtidigt uppmuntra ömsesidig tillgång till tredjelandsprogram. Vid behov, och framför allt för att värna europeiska intressen i fråga om immateriella rättigheter, kan en försiktigare strategi komma att antas.

Dessutom kommer man att genomföra en rad riktade åtgärder med en strategi för internationellt samarbete på grundval av gemensamt intresse, prioriteringar och ömsesidig nytta samt främja samordning och synergier med medlemsstaternas verksamheter. Detta kommer att inbegripa en mekanism för att stödja gemensamma samtal och möjligheten till medfinansieringsprogram tillsammans med tredjeländer eller internationella organisationer. Synergier med unionens övriga politik kommer att eftersträvas.

Strategisk rådgivning från Strategiska forumet för internationellt samarbete inom vetenskap och teknik kommer att eftersträvas även i fortsättningen.

Utan att det påverkar andra samarbetsmöjligheter är exempel på områden där ett sådant strategiskt internationellt samarbete kan utvecklas:

| a) | Fortsättningen av partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP2) om kliniska prövningar av medicinska åtgärder mot hiv, malaria, tuberkulos och försummade sjukdomar. |
| --- | --- |

a)

Fortsättningen av partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP2) om kliniska prövningar av medicinska åtgärder mot hiv, malaria, tuberkulos och försummade sjukdomar.

| b) | Stöd i form av en årlig avgift till Human Frontier Science -programmet (HFSP) för att medlemsstater som inte ingår i G7-gruppen fullt ut ska kunna utnyttja finansieringen från HFSP. |
| --- | --- |

b)

Stöd i form av en årlig avgift till Human Frontier Science -programmet (HFSP) för att medlemsstater som inte ingår i G7-gruppen fullt ut ska kunna utnyttja finansieringen från HFSP.

| c) | Ett internationellt konsortium om sällsynta sjukdomar, med ett antal medlemsstater och tredjeländer. Syftet med detta initiativ är att senast 2020 utveckla diagnostiska tester för de flesta sällsynta sjukdomar och 200 nya behandlingsmetoder för sällsynta sjukdomar. |
| --- | --- |

c)

Ett internationellt konsortium om sällsynta sjukdomar, med ett antal medlemsstater och tredjeländer. Syftet med detta initiativ är att senast 2020 utveckla diagnostiska tester för de flesta sällsynta sjukdomar och 200 nya behandlingsmetoder för sällsynta sjukdomar.

| d) | Stöd till verksamheten hos det internationella kunskapsbaserade bioekonomiforumet samt EU:s och USA:s gemensamma arbetsgrupp för bioteknisk forskning samt samarbetsförbindelser med relevanta internationella organisationer och initiativ (t.ex. globala forskningsallianser om växthusgaser från jordbruket och djurens hälsa). |
| --- | --- |

d)

Stöd till verksamheten hos det internationella kunskapsbaserade bioekonomiforumet samt EU:s och USA:s gemensamma arbetsgrupp för bioteknisk forskning samt samarbetsförbindelser med relevanta internationella organisationer och initiativ (t.ex. globala forskningsallianser om växthusgaser från jordbruket och djurens hälsa).

| e) | Bidrag till multilaterala processer och initiativ, t.ex. Mellanstatliga panelen för klimatförändring (IPCC), den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) samt Gruppen för jordobservation (GEO). |
| --- | --- |

e)

Bidrag till multilaterala processer och initiativ, t.ex. Mellanstatliga panelen för klimatförändring (IPCC), den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) samt Gruppen för jordobservation (GEO).

| f) | Rymddialogerna mellan EU och Förenta staterna och Ryssland, de två stora rymdfararnationerna, är mycket värdefulla och utgör grunden för inrättandet av strategiskt samarbete i rymdpartnerskap. |
| --- | --- |

f)

Rymddialogerna mellan EU och Förenta staterna och Ryssland, de två stora rymdfararnationerna, är mycket värdefulla och utgör grunden för inrättandet av strategiskt samarbete i rymdpartnerskap.

| g) | Genomförandebestämmelser mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater för forskningssamarbete på områdena inrikes och civil säkerhet och forskning, undertecknat den 18 november 2010. |
| --- | --- |

g)

Genomförandebestämmelser mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater för forskningssamarbete på områdena inrikes och civil säkerhet och forskning, undertecknat den 18 november 2010.

| h) | Samarbete med utvecklingsländer, däribland länder söder om Sahara, inom decentraliserad energiproduktion för fattigdomsbekämpning, |
| --- | --- |

h)

Samarbete med utvecklingsländer, däribland länder söder om Sahara, inom decentraliserad energiproduktion för fattigdomsbekämpning,

| i) | Fortsättning på forskningssamarbetet med Brasilien om den nya generationens biodrivmedel och annan användning av biomassa. |
| --- | --- |

i)

Fortsättning på forskningssamarbetet med Brasilien om den nya generationens biodrivmedel och annan användning av biomassa.

Dessutom kommer särskilda övergripande verksamheter att stödjas för att säkerställa en konsekvent och effektiv utveckling av det internationella samarbetet inom hela Horisont 2020.

G.
     
  Hållbar utveckling och klimatförändringar

Horisont 2020 kommer att uppmuntra och stödja verksamhet som syftar till att utnyttja Europas ledande ställning i kapplöpningen om utveckling av nya processer och ny teknik som främjar hållbar utveckling i vid mening och bekämpar klimatförändringar. Denna horisontella ansats kommer, om den integreras helt och hållet i samtliga Horisont 2020-strategier, att hjälpa EU att lyckas i en värld med låga koldioxidutsläpp och ansträngda resurser och samtidigt skapa en resurseffektiv, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi.

H.
     
  Överbryggande av avståndet mellan upptäckt och marknadstillämpning

Syftet med åtgärderna i hela Horisont 2020 för överbryggande av detta avstånd är att föra upptäckter till marknadstillämpning, vilket leder till utnyttjande och saluföring av idéer, när så är lämpligt. Åtgärderna bör grundas på ett brett innovationskoncept och stimulera till sektorsövergripande innovation.

I.
     
  Övergripande stödåtgärder

De övergripande frågorna kommer att stödjas genom ett antal övergripande stödåtgärder, bland annat stöd till: insatser för att göra forskningsyrket mer attraktivt, inbegripet de allmänna principerna i den europeiska stadgan för forskare; stärka faktabasen och utvecklingen av och stödet för det europeiska forskningsområdet (bl.a. de fem ERA-initiativen) och för Innovationsunionen; erkänna de stödmottagare och projekt inom Horisont 2020 med bäst resultat på de olika områdena genom symboliska priser; förbättra ramvillkor till stöd för Innovationsunionen, inbegripet principerna i kommissionens rekommendation om förvaltningen av immateriella rättigheter

   (1)

  , och undersöka möjligheten att inrätta ett valorisationsinstrument för europeiska immateriella rättigheter samt förvaltning och samordning av internationella nätverk för de bästa forskarna och innovatörerna (t.ex. Cost).

3.   SAMARBETE

För att vi ska kunna åstadkomma en hållbar tillväxt i Europa måste bidraget från offentliga och privata aktörer optimeras. Detta är mycket viktigt om man ska kunna konsolidera ett europeiskt forskningsområde och med tanke på Innovationsunionen, den digitala agendan och andra flaggskeppsinitiativ inom EU 2020. Dessutom kräver ansvarsfull forskning och innovation att de bästa lösningarna utvecklas genom samarbete mellan parter som har olika perspektiv men gemensamma intressen.

Horisont 2020 innehåller förutsättningar och tydliga kriterier för inrättandet av offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap. Offentlig-privata partnerskap kan baseras på ett avtal mellan offentliga och privata aktörer och kan i vissa fall vara institutionaliserade offentlig-privata partnerskap (t.ex. gemensamma teknikinitiativ och andra gemensamma företag).

Befintliga offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan få stöd från Horisont 2020, förutsatt att de syftar till att uppnå målen i Horisont 2020,
  bidrar till förverkligandet av det europeiska forskningsområdet,
  uppfyller de kriterier som fastställs i Horisont 2020 och kan påvisa betydande framsteg inom det sjunde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (FP7).

Initiativ enligt artikel 185 i fördraget som har fått stöd enligt FP6 och/eller FP7 och som kan ges ytterligare stöd under ovanstående villkor är: Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), programmet för IT-stöd i hemmet (AAL), det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogrammet för Östersjön (Bonus) samt Eurostars och Europeiska forskningsprogrammet för metrologi. Ytterligare stöd kan också ges till den europeiska alliansen för energiforskning (EERA) som inrättats enligt den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen).
  Gemensamma initiativ för programplanering kan stödjas av Horisont 2020 genom de instrument som avses i artikel 20 i [ramförordningen], inbegripet genom initiativ enligt artikel 185 i fördraget.

Gemensamma företag som inrättats inom ramen för FP7 enligt artikel 187 i fördraget, som kan beviljas ytterligare stöd under ovanstående villkor är: Initiativet för innovativa läkemedel (IMI), Clean Sky, Single European Sky ATM Research (Sesar), Bränsleceller och vätgas (FCH), Inbyggda datasystem (Artemis) och Nanoelektronik (Eniac). De två sistnämnda kan kombineras till ett initiativ.

Andra offentlig-privata partnerskap som har fått stöd inom ramen för FP7 och som kan beviljas ytterligare stöd under ovanstående villkor är: Fabriker för framtiden, energieffektiva byggnader, det europeiska initiativet för miljövänliga bilar och framtidens Internet. Ytterligare stöd kan också ges till de europeiska näringslivsinitiativen i enlighet med SET-planen.

Ytterligare offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan inledas inom ramen för Horisont 2020 om de uppfyller de fastställda kriterierna. ▌

DEL I

VETENSKAPLIG SPETSKOMPETENS

1.   EUROPEISKA FORSKNINGSRÅDET

Europeiska forskningsrådet (EFR) kommer att främja spetsforskning i världsklass. Forskning vid och bortom gränserna för vårt nuvarande vetande är både av grundläggande betydelse för den ekonomiska och sociala välfärden och ett i grunden riskfyllt projekt som letar sig in på nya och utmanande forskningsområden utan vetenskapliga gränser.

För att stimulera betydande framsteg vid kunskapens gränser kommer EFR att stödja enskilda forskarlag i deras forskning inom vilket område som helst inom vetenskaplig och teknisk grundforskning som faller inom ramen för Horisont 2020, inbegripet ingenjörsvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora. Om lämpligt kan hänsyn tas till särskilda ▌målgrupper (t.ex.
  startande
  forskare/nya forskarlag), med beaktande av EFR:s mål och behoven av ett effektivt genomförande. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt nytillkomna eller snabbväxande områden vid kunskapens gränser och i gränsområdet mellan olika discipliner.

Fristående forskare från hela världen oavsett ålder
  eller kön
  , inbegripet forskare som är på väg att bli oberoende forskningsledare, kommer att ges stöd för att kunna bedriva sin forskning i Europa.

EFR ska särskilt prioritera stöd till de bästa startande forskare som har utmärkta idéer för övergången till självständighet genom att tillhandahålla lämpligt stöd i det kritiska skedet när de upprättar eller konsoliderar ett eget forskarlag eller forskningsprogram. EFR kommer även att fortsätta att i tillräcklig grad stödja etablerade forskare.

Ett forskardrivet tillvägagångssättet kommer att tillämpas. Det innebär att EFR kommer att stödja projekt som genomförs av forskare inom ämnen som dessa själva har valt inom ramen för ansökningsomgångar. Förslagen kommer att bedömas genom inbördes utvärdering med kompetens som enda kriterium, med beaktande av nya forskarlags och
  startande
  forskares kompetens såväl som kompetensen inom väletablerade forskarlag, och särskild uppmärksamhet kommer att ägnas förslag som i hög grad är nydanande och därför innebär stora vetenskapliga risker.

EFR kommer att verka som en
  självständig
  vetenskapsstyrd finansieringskälla, bestående av ett fristående vetenskapligt råd med en rationaliserad och kostnadseffektiv särskild genomförandestruktur.

EFR:s vetenskapliga råd kommer att upprätta en övergripande vetenskaplig strategi och kommer att ha full kontroll över beslut om vilken typ av forskning som ska finansieras.

Det vetenskapliga rådet kommer att upprätta ett arbetsprogram som uppnår EFR:s mål grundat på dess vetenskapliga strategi enligt nedan. Det kommer att upprätta nödvändiga internationella samarbetsinitiativ i linje med dess vetenskapliga strategi, inbegripet utåtriktad verksamhet för att göra EFR mer synligt för de bästa forskarna från resten av världen.

Det vetenskapliga rådet kommer kontinuerligt att övervaka EFR:s verksamhet
  och dess utvärderingsförfaranden
  och överväga hur dess övergripande mål bäst uppnås. Det kommer vid behov att utveckla EFR:s blandning av stödåtgärder för att möta nya behov.

EFR kommer att sikta mot kompetens inom sina egna verksamheter. Europeiska forskningsrådets kostnader för administration och personal med avseende på det vetenskapliga rådet och den särskilda genomförandestrukturen kommer att vara förenliga med principen om en rationaliserad och kostnadseffektiv förvaltning. De administrativa utgifterna kommer att hållas så låga som möjligt samtidigt som nödvändiga resurser för ett genomförande i världsklass säkerställs i syfte att maximera finansieringen av spetsforskning.

EFR:s priser och anslag kommer att tilldelas enligt enkla
  , öppna
  förfaranden, som bibehåller fokus på särskild kompetens, uppmuntrar till initiativ och kombinerar flexibilitet med ansvarsskyldighet. EFR kommer kontinuerlig att leta efter ytterligare sätt att förenkla och förbättra sina förfaranden i syfte att säkerställa att dessa principer följs.

Mot bakgrund av EFR:s unika struktur och roll som en vetenskapsstyrd finansieringskälla kommer ERC:s genomförande och förvaltning av verksamheten att kontinuerligt ses över och utvärderas, med full medverkan av det vetenskapliga rådet, för att bedöma resultaten och anpassa och förbättra förfarandena på grundval av erfarenheter.

1.1.   Det vetenskapliga rådet

För att utföra sina uppgifter enligt artikel 7 kommer det vetenskapliga rådet att genomföra följande:

| 1) | Vetenskaplig strategi:






  — | Upprättande av den övergripande vetenskapliga strategin för EFR mot bakgrund av vetenskapliga möjligheter och europeiska vetenskapliga behov. |
| --- | --- | --- |

1)

Vetenskaplig strategi:

—

Upprättande av den övergripande vetenskapliga strategin för EFR mot bakgrund av vetenskapliga möjligheter och europeiska vetenskapliga behov.

| — | Säkerställande av att arbetsprogrammet och de ändringar som är nödvändiga upprättas på permanent basis i enlighet med den vetenskapliga strategin, vilket omfattar ansökningsomgångar och kriterier, samt att särskilda ▌målgrupper (t.ex. startande/nya forskarlag) vid behov fastställs. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av att arbetsprogrammet och de ändringar som är nödvändiga upprättas på permanent basis i enlighet med den vetenskapliga strategin, vilket omfattar ansökningsomgångar och kriterier, samt att särskilda ▌målgrupper (t.ex. startande/nya forskarlag) vid behov fastställs.

| 2) | Vetenskaplig ledning, övervakning och kvalitetskontroll:






  — | Fastställande av ståndpunkter, där så är lämpligt ur ett vetenskapligt perspektiv, med avseende på genomförande och handläggning av ansökningsomgångar, utvärderingskriterier, förfaranden för inbördes utvärdering, inbegripet urval av experter och metoder för inbördes utvärdering och förslagsutvärdering, samt nödvändiga regler och riktlinjer för genomförandet. På grundval av detta kommer beslut att fattas om det förslag som ska finansieras under övervakning av det vetenskapliga rådet. Detta gäller även alla andra frågor beträffande resultatet och effekten av EFR:s verksamheter och kvaliteten på den forskning som bedrivs, vilket omfattar viktiga bestämmelser i EFR:s mall för bidragsöverenskommelse. |
| --- | --- | --- |

2)

Vetenskaplig ledning, övervakning och kvalitetskontroll:

—

Fastställande av ståndpunkter, där så är lämpligt ur ett vetenskapligt perspektiv, med avseende på genomförande och handläggning av ansökningsomgångar, utvärderingskriterier, förfaranden för inbördes utvärdering, inbegripet urval av experter och metoder för inbördes utvärdering och förslagsutvärdering, samt nödvändiga regler och riktlinjer för genomförandet. På grundval av detta kommer beslut att fattas om det förslag som ska finansieras under övervakning av det vetenskapliga rådet. Detta gäller även alla andra frågor beträffande resultatet och effekten av EFR:s verksamheter och kvaliteten på den forskning som bedrivs, vilket omfattar viktiga bestämmelser i EFR:s mall för bidragsöverenskommelse.

| — | Övervakning av verksamheternas kvalitet och utvärdering av genomförande och resultat samt rekommendationer om förbättrande eller framtida åtgärder. |
| --- | --- |

—

Övervakning av verksamheternas kvalitet och utvärdering av genomförande och resultat samt rekommendationer om förbättrande eller framtida åtgärder.

| 3) | Kommunikation och spridning:






  — | Säkerställande av
  insyn i
  kommunikation med forskarsamhället, de viktigaste berörda aktörerna
  och allmänheten
  om EFR:s verksamhet och resultat. |
| --- | --- | --- |

3)

Kommunikation och spridning:

—

Säkerställande av
  insyn i
  kommunikation med forskarsamhället, de viktigaste berörda aktörerna
  och allmänheten
  om EFR:s verksamhet och resultat.

| — | Regelbunden rapportering till kommissionen om den egna verksamheten. |
| --- | --- |

—

Regelbunden rapportering till kommissionen om den egna verksamheten.

Det vetenskapliga rådet har full kontroll över beslut om vilken typ av forskning som kommer att finansieras och är garant för verksamhetens kvalitet ur ett vetenskapligt perspektiv.

I tillämpliga fall ska det vetenskapliga rådet samråda med forskarsamhället inom naturvetenskap, teknik, humanvetenskap och samhällsvetenskap
  , regionala och nationella forskningsfinansieringsorgan och andra intressenter
  .

Det vetenskapliga rådets ledamöter ska kompenseras för de uppgifter de utför genom honorar och i förekommande fall ersättning för resor och uppehälle.

Ordföranden i EFR kommer att vara bosatt i Bryssel under utnämningens varaktighet och ägna den största delen av sin tid (2) åt EFR:s angelägenheter. Ordföranden avlönas på en nivå som motsvarar kommissionens högsta ledning.

Det vetenskapliga rådet ska bland sina medlemmar välja tre vice ordföranden, som ska bistå ordföranden i dennes representation och organisationen av dennes arbete. De vice ordförandena får också benämnas vice ordförande för Europeiska forskningsrådet.

De tre vice ordförandena kommer att tillhandahållas stöd för att säkerställa att de får lämpligt lokalt administrativt bistånd vid sina heminstitutioner.

1.2.   Den särskilda genomförandestrukturen

Ansvaret för alla aspekter rörande det administrativa genomförandet och genomförandet av programmet kommer att ligga på den särskilda genomförandestrukturen, i enlighet med arbetsprogrammet. Den kommer framförallt att genomföra utvärderingsförfarandena, förfarandet för inbördes utvärdering och urvalsförfarandet i enlighet med den strategi som har fastställts av det vetenskapliga rådet och kommer att säkerställa den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen.

Den särskilda genomförandestrukturen kommer att stödja det vetenskapliga rådet i utförandet av alla dess uppgifter enligt ovan, ge tillgång till nödvändiga handlingar och uppgifter i dess ägo och hålla det vetenskapliga rådet informerat om sin verksamhet.

För att säkerställa en effektiv samverkan med den särskilda genomförandestrukturen med avseende på frågor rörande strategi och operativ verksamhet kommer ledningen i det vetenskapliga rådet och direktören för den särskilda genomförandestrukturen att delta i regelbundna samordningsmöten.

Förvaltningen av EFR kommer att skötas av personal som har anställts särskilt för detta ändamål, vid behov innefattar detta tjänstemän från EU-institutionerna, och kommer endast att omfatta de faktiska administrativa behoven för att garantera den stabilitet och kontinuitet som krävs för en effektiv administration.

1.3.   Kommissionens roll

För att fullgöra sina förpliktelser enligt artiklarna 6, 7 och 8 kommer kommissionen att:

| — | Säkerställa det vetenskapliga rådets kontinuitet och förnyelse samt tillhandahålla stöd för en stående valberedning för att utse framtida medlemmar i det vetenskapliga rådet. |
| --- | --- |

—

Säkerställa det vetenskapliga rådets kontinuitet och förnyelse samt tillhandahålla stöd för en stående valberedning för att utse framtida medlemmar i det vetenskapliga rådet.

| — | Säkerställa kontinuiteten hos den särskilda genomförandestrukturen och fastställa dess uppgifter och ansvarsområden med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter. |
| --- | --- |

—

Säkerställa kontinuiteten hos den särskilda genomförandestrukturen och fastställa dess uppgifter och ansvarsområden med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter.

| — | Utse den särskilda genomförandestrukturens direktör och högre tjänstemän med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter. |
| --- | --- |

—

Utse den särskilda genomförandestrukturens direktör och högre tjänstemän med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter.

| — | Säkerställa att arbetsprogrammet, ståndpunkterna om metoder för genomförande samt nödvändiga regler och riktlinjer för genomförandet i enlighet med EFR:s ansökningsregler och EFR:s mall för bidragsöverenskommelse antas i tid med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att arbetsprogrammet, ståndpunkterna om metoder för genomförande samt nödvändiga regler och riktlinjer för genomförandet i enlighet med EFR:s ansökningsregler och EFR:s mall för bidragsöverenskommelse antas i tid med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter.

| — | Regelbundet informera
  och samråda
  med programkommittén om genomförandet av EFR:s verksamheter. |
| --- | --- |

—

Regelbundet informera
  och samråda
  med programkommittén om genomförandet av EFR:s verksamheter.

2.   FRAMTIDA OCH NY TEKNIK

Verksamheter som rör framtida och ny teknik (FET) kommer att konkretisera olika sorters interventionslogik, från helt öppna till varierande grader av strukturering av ämnen, grupper och finansiering, strukturerade kring tre
  linjer
  :
  FET Open, FET Proactive och FET Flagships
  .

2.1.   FET Open: främjande av nya idéer

Ett stort antal
  nystartade
  , visionära högrisksamarbetsprojekt inom vetenskap och teknik måste stödjas för att nya grunder för helt ny framtida
  vetenskaplig kunskap och
  teknik med framgång ska kunna utforskas. Eftersom denna verksamhet är uttryckligen ämnesobunden och icke-normativ, möjliggör den nya idéer, när de än uppstår och var de än kommer ifrån, inom ett mycket brett spektrum av teman och discipliner
  och aktiv stimulans av kreativt tänkande utanför ramarna
  . För att vårda sådana sköra idéer krävs ett rörligt, riskvänligt och mycket tvärvetenskapligt förhållningssätt till forskning, som går långt utöver strikt tekniska sfärer. Det är även viktigt att locka och stimulera nya aktörer med stor potential inom forskning och innovation, såsom unga forskare och små och medelstora högteknologiska företag, att delta för att vårda framtidens vetenskapliga och industriella ledare.

2.2.   FET Proactive: vård av nya teman och samhällen

Nya områden och teman måste stimuleras genom arbete mot strukturering av nya forskarsamhällen och stödjande av utformningen och utvecklingen av omvälvande forskningsteman. De huvudsakliga fördelarna med detta strukturerade men ändå utforskande förhållningssätt är uppkomsten av nya områden som ännu inte är redo att ingå i industriforskningsprogram samt uppbyggnaden och struktureringen av forskarsamhällen runt dessa. Detta utgör steget från samarbeten mellan ett litet antal forskare till ett kluster av projekt som vart och ett berör aspekter av ett forskningstema och utbyter resultat.
  Detta kommer att ske i nära samordning med temana ”Samhällsutmaningar” och ”Industriellt ledarskap”.

2.3.   FET Flagships: hantering av stora tvärvetenskapliga och tekniska utmaningar

Forskningsinitiativen inom denna utmaning är storskaliga,
  vetenskaps- och teknikdrivna
  , sektorsövergripande projekt som är uppbyggda kring ett enande visionärt mål. De tacklar stora vetenskapliga och tekniska utmaningar som kräver samarbete mellan flera discipliner, grupper och program. De vetenskapliga
  och tekniska
  framstegen bör ge en solid och bred grund för framtida ▌innovation och ekonomiskt utnyttjande samt nya fördelar för samhället
  med en potentiellt stor effekt
  . Deras övergripande natur och storlek innebär att de endast kan förverkligas genom
  gemensamma, långsiktiga
  och ihållande insatser ▌.

Verksamheter inom de tre FET-
  linjerna
  kompletteras av ▌nätverks- och samhällsbaserade åtgärder för att skapa en fruktbar och dynamisk europeisk grund för vetenskapsdriven forskning mot ny teknik. Dessa kommer att stödja FET-verksamheternas framtida utveckling, främja debatten om konsekvenserna av ny teknik samt öka dess inverkan.

2.4.   Specifika genomförandeaspekter

Ett rådgivande organ för FET
  , som inbegriper välrenommerade och kunniga forskare och ingenjörer,
  kommer att tillhandahålla synpunkter från berörda parter om den övergripande vetenskapliga
  och tekniska
  strategin, inklusive råd om fastställande av arbetsprogrammet.

FET kommer att fortsätta att vara
  vetenskaps- och teknikstyrt
  med stöd av en lätt och effektiv genomförandestruktur. Enkla administrativa förfaranden kommer att antas för att bibehålla fokus på särskild kompetens inom vetenskapsdriven teknisk innovation, uppmuntra initiativ och kombinera
  snabba beslut och
  flexibilitet med ansvarsskyldighet. De lämpligaste angreppssätten kommer att användas för att undersöka forskningslandskapet för FET (t.ex. ▌portföljanalys) och för att involvera grupper av berörda aktörer (t.ex. ▌samråd). Syftet kommer att vara fortsatt förbättring samt sökandet efter ytterligare sätt att förenkla och förbättra förfaranden för att säkerställa att dessa principer följs. FET-verksamheternas effektivitet och påverkan kommer att bedömas som ett komplement till bedömningarna på programnivå.

Mot bakgrund av dess uppdrag att främja vetenskapsdriven forskning om ny teknik strävar FET efter att sammanföra aktörer inom vetenskap, teknik och innovation
  , om lämpligt inbegripet användare och i möjligaste mån från både den offentliga och den privata sektorn
  . FET bör därför spela en aktiv roll och verka som en katalysator för att stimulera nytänkande, ny praxis och nya samarbeten.

FET Open grupperar verksamheter för att genomföra en nedifrån-och-upp-sökning efter lovande nya idéer. Den höga risken som varje sådan idé medför motverkas genom att många av dem utforskas. Utmärkande för dessa verksamheter är effektivitet i fråga om tid och resurser, låga marginalkostnader för förslagsställarna och oomtvistlig öppenhet för icke-konventionella och tvärvetenskapliga idéer. Enkla och snabba ständigt öppna ansökningsomgångar kommer att leta efter lovande nya forskningsidéer med hög risk och kommer att innefatta vägar för nya innovationsaktörer med hög potential, såsom unga forskare och små och medelstora högteknologiska företag.
  För att komplettera verksamheterna inom FET Open kan verksamheter inom ramen för prioriteringarna ”Industriellt ledarskap” och ”Samhällsutmaningar” komma att främja helt nya användningar av kunskap och teknik.

Inom verksamheten
  FET Proactive
  kommer
  ansökningsomgångar regelbundet
  att
  inledas för flera innovationsteman med hög risknivå och hög potential, vilka finansieras på en sådan nivå att flera projekt kan väljas ut. Dessa projekt kommer att stödjas genom gruppbyggande åtgärder som främjar verksamheter såsom gemensamma evenemang, utveckling av nya utbildningsplaner och färdplaner för forskning. Urvalet av teman kommer att ske med beaktande av kompetens i vetenskapsdriven forskning om ny teknik, potentialen för uppbyggnad av en kritisk massa och påverkan på vetenskap och teknik.

Ett antal storskaliga riktade initiativ (FET Flagships)
  kan komma
  att genomförs
  , under förutsättning att de förberedande FET-projekten får positiva resultat
  . De
  bör
  grundas på
  öppna
  partnerskap, som gör det möjligt att
  på frivillig grund
  kombinera EU-bidrag, nationella bidrag och privata bidrag med en välavvägd förvaltning, som ger programägarna både ett lämpligt inflytande och en hög grad av självständighet och flexibilitet i genomförandet, vilket gör det möjligt för flaggskeppsinitiativet att nära följa en forskningsplan med brett stöd. Urvalet
  av vilka ämnen som ska genomföras i form av flaggskeppsinitiativ kommer att ske med utgångspunkt i vetenskaplig och teknisk spetskompetens och
  med beaktande av det enande målet,
  potentiellt
  genomslag, integreringen av berörda aktörer och resurser inom ramen för en sammanhängande forskningsplan och
  i förekommande fall
  stöd från berörda aktörer och nationella/regionala forskningsprogram.
  Dessa verksamheter ska förverkligas genom utnyttjande av befintliga finansieringsinstrument.

3.   MARIE SKŁODOWSKA-CURIE-ÅTGÄRDER

3.1.   Främja nya färdigheter genom högkvalitativ grundutbildning för forskare

Europa behöver en stark och kreativ bas för mänskliga resurser som kan röra sig mellan länder och sektorer och har rätt kombination av kompetens för att förnya och omvandla kunskap och idéer till produkter och tjänster för ekonomiska och sociala fördelar.

Detta kommer i första hand att uppnås genom strukturering och kompetensökning inom en väsentlig del av den högkvalitativa grundutbildningen för forskare i början av sin karriär och doktorander i alla medlemsstater och associerade länder
  , i förekommande fall med deltagande av tredjeländer
  . Genom att utrusta forskare som befinner sig i början av karriären med ett stort antal kompetenser som kommer att göra det möjligt för dem att möta aktuella och framtida utmaningar kommer nästa generation av forskare att åtnjuta ökade karriärperspektiv inom både offentliga och privata sektorer, vilket kommer att locka fler unga människor till karriärer inom forskning.

Åtgärden kommer att genomföras genom stöd till forskarutbildningsprogram i hela unionen, vilka har valts ut på ett konkurrensutsatt sätt och genomförs genom partnerskap mellan universitet, forskningsinstitutioner,
  forskningsinfrastrukturer,
  näringslivet, små och medelstora företag och andra socioekonomiska aktörer från olika länder i och utanför Europa. Enskilda institutioner som kan tillhandahålla samma berikande miljö kommer också att stödjas. Flexibiliteten i genomförandet av målen måste säkerställas för att möta olika behov. Vanligtvis kommer framgångsrika partnerskap att bilda nätverk för forskningsutbildning
  som kan erbjuda innovativa typer av utbildning såsom gemensamma eller tvärvetenskapliga doktorsexamina
  eller industriforskardoktorat, medan enskilda institutioner vanligtvis kommer att vara delaktiga i innovativa doktorandprogram.
  Industriforskardoktorat är en viktig faktor för att främja en innovativ anda bland forskare och skapa starkare kopplingar mellan industrin och den akademiska världen.
  Av denna anledning planeras stöd för de bästa forskarna som befinner sig i början av karriären från vilket land som helst, så att de kan delta i dessa förstklassiga program
  , vilket bland annat kan inbegripa mentorskap för att överföra kunskap och erfarenhet
  .

Dessa utbildningsprogram kommer att fokusera på utveckling och breddning av central forskningskompetens samtidigt som de förser forskarna med ett kreativt sinne, en entreprenörsinställning och innovationskompetens som motsvarar framtida behov på arbetsmarknaden. Programmen kommer också att tillhandahålla utbildning i överförbara färdigheter, såsom lagarbete, risktagande, projektledning, standardisering, entreprenörskap, etik, IPR, kommunikation och kontakter mellan forskningen och samhället, som kommer att vara nödvändiga för uppkomsten, utvecklingen, kommersialiseringen och spridningen av innovation.

3.2.   Främja spetskompetensen genom gräns- och sektorsöverskridande rörlighet

Europa måste vara attraktivt för de bästa forskarna, både europeiska och utomeuropeiska. Detta kommer att uppnås i synnerhet genom stöd till attraktiva karriärmöjligheter för erfarna forskare inom både den offentliga och den privata sektorn och genom att de uppmanas att flytta mellan länder, sektorer och discipliner för att öka sin kreativa och innovativa potential.

De bästa eller mest lovande erfarna forskarna som vill utveckla sin kompetens genom erfarenhet från gränsöverskridande eller internationell rörlighet kommer att finansieras oavsett nationalitet. De kan stödjas under de olika stadierna i sin karriär, vilket omfattar de första stegen direkt efter doktorsexamen eller motsvarande erfarenhet. Dessa forskare kommer att finansieras på villkor att de flyttar från ett land till ett annat för att bredda eller fördjupa sina kompetenser vid universitet, forskningsinstitutioner,
  forskningsinfrastrukturer,
  näringslivet, små och medelstora företag eller andra socioekonomiska aktörer som de själva väljer
  (t.ex. organisationer i det civila samhället)
  , för arbete med forsknings- eller innovationsprojekt som passar deras personliga behov och intressen. De kommer att uppmuntras att flytta från den offentliga till den privata sektorn eller omvänt genom stöd för tillfälliga befattningar.
  Detta bör stärka den privata sektorns innovationskraft och främja sektorsöverskridande rörlighet.
  Deltidsmöjligheter som tillåter kombinerade tjänster inom både den offentliga och den privata sektorn kommer också att stödjas för att öka överföringen av kunskap mellan sektorer samt att uppmuntra till nyetableringen av företag. Sådana skräddarsydda forskningsmöjligheter kommer att hjälpa lovande forskare att bli helt oberoende och underlätta karriärförflyttningar mellan den offentliga och den privata sektorn.

För att fullt ut utnyttja forskares befintliga potential kommer man även att främja möjligheterna
  att utbildas och erhålla ny kunskap vid en forskningsinstitution på hög nivå i ett tredjeland,
  att återuppta en forskarkarriär efter ett avbrott
  och att (åter)integrera forskare i längre forskartjänster i Europa, även i deras ursprungsland, efter att de dragit erfarenhet av gränsöverskridande/internationell rörlighet
  .

3.3.   Stimulera innovation genom utbyte av kunskap

Samhällsutmaningarna blir mer och mer globala och gräns- och sektorsöverskridande samarbeten är av största vikt för att bemöta dem. Därför är det av yttersta vikt att kunskaper och idéer överförs från forskare till marknaden
  (och vice versa)
   – något som bara kan ske om människor förs samman. Detta kommer att främjas genom stöd för flexibla utbyten av mycket kompetent personal inom forskning och utveckling mellan sektorer, länder och discipliner.

EU-finansiering kommer att tillhandahållas till stöd för utbyten ▌av personal inom forskning och innovation inom ramen för partnerskap mellan universitet, forskningsinstitutioner,
  forskningsinfrastrukturer,
  näringslivet, små och medelstora företag och andra socioekonomiska aktörer inom Europa samt mellan Europa och tredjeländer för att stärka det internationella samarbetet. Det kommer att vara öppet för personal inom forskning och utveckling på alla nivåer i karriären, från de lägsta (forskarutbildning) till de högsta (ledning), inbegripet administrativ och teknisk personal.

3.4.   Ökning av strukturell påverkan genom medfinansiering av verksamheterna

Stimulans av regionala, nationella eller internationella program för att främja kompetens och sprida bästa praxis för Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärder i fråga om rörelsemöjligheter över hela Europa för forskarutbildning, karriärutveckling och personalutbyte kommer att öka Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärdernas numeriska och strukturella genomslag. Detta kommer även att öka attraktiviteten hos spetsforskningscenter i hela Europa.

Detta kommer att uppnås genom medfinansiering av nya eller befintliga regionala, nationella, privata och internationella program för att öppna dem och sörja för internationell, intersektoriell och interdisciplinär forskarutbildning samt rörlighet över gränser och sektorer för forskare och utvecklingspersonal i alla stadier i sina karriärer.

Detta kommer att göra det möjligt att utnyttja synergier mellan unionens åtgärder och åtgärderna på regional och nationell nivå och bekämpa fragmentering i fråga om forskarnas mål, utvärderingsmetoder och arbetsvillkor.
  Inom ramen för medfinansieringsverksamhet kommer användningen av anställningskontrakt att främjas starkt.

3.5.   Särskilda stödåtgärder och politiska åtgärder

För att på ett effektivt sätt bemöta denna utmaning kommer det att vara nödvändigt att övervaka framstegen. Programmet kommer att stödja utvecklingen av indikatorer och analys av data med avseende på forskarnas rörlighet, kompetenser, karriärer
  och jämställdhet
  i syfte att fastställa luckor
  och hinder
  i Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärderna och öka påverkan av dessa åtgärder. Vid genomförandet av dessa verksamheter kommer man att eftersträva synergier och nära samordning med de politiska stödåtgärder för forskare, deras arbetsgivare och finansiärer som vidtas inom ramen för ”
  Europa i en föränderlig värld:
  Inkluderande, innovativa och
  reflekterande
  samhällen”. Särskilda åtgärder kommer att finansieras till stöd för initiativ för att öka medvetenheten om vikten av forskarkarriären
  , inklusive aspekter om återkomst och återintegrering,
  och för att sprida forsknings- och innovationsresultat från arbete som stöds av Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärder.

För att ytterligare öka effekten av Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärderna kommer nätverksarbetet mellan Marie
  Skłodowska-
  Curie-forskare (nuvarande och tidigare) att stärkas genom alumnitjänster. Dessa kommer att sträcka sig från att stödja ett forum för kontakt och utbyte mellan forskare, som tillhandahåller möjligheter för utforskningssamarbeten och arbetstillfällen, till att organisera gemensamma evenemang samt att involvera forskarna i utåtriktad verksamhet som ambassadörer för Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärderna och för det europeiska området för forskningsverksamhet.

3.6.   Specifika genomförandeaspekter

Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärderna kommer att vara öppna för utbildnings- och karriärutvecklingsverksamheter inom alla forsknings- och innovationsområden som tas upp i fördraget, från grundforskning till marknadsetablering och innovationstjänster. Fält och sektorer inom forskning och utveckling kommer att väljas fritt av de sökande.

För att kunna dra fördelar av den globala kunskapsbasen kommer Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärderna att vara öppna för personal inom forskning och innovation samt för universitet, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, näringslivet och andra socioekonomiska aktörer från alla länder, inklusive tredjeländer, på de villkor som fastställs i förordning (EU) nr XX/2012 (regler för deltagande).

I alla verksamheter som beskrivs ovan kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att uppmuntra ett starkt deltagande från företag, i synnerhet små och medelstora företag, och andra socioekonomiska aktörer, för att Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärderna ska kunna genomföras med framgång och få stort genomslag. Alla Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärder främjar ett långsiktigt samarbete mellan högre utbildning, forskningsorganisationer och
  den offentliga och
  privata sektorn, med hänsyn till skyddet av immateriella rättigheter.

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna kommer att utformas i nära synergier med andra program som stöder dessa politiska mål, bland annat programmet Erasmus för alla och EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper.

Möjligheten bibehålls att, om särskilda behov uppstår, rikta vissa verksamheter inom ramen för programmet mot särskilda samhällsutmaningar, typer av forsknings- och utvecklingsinstitutioner eller geografiska platser för att möta utvecklingen av Europas krav i fråga om kompetenser, karriärutveckling och kunskapsutbyte.

För att öppna för alla typer av talang kommer allmänna åtgärder att vidtas för att överbrygga eventuella snedvridningar i tillgången till bidrag, t.ex. genom att främja lika möjligheter
  för manliga och kvinnliga forskare
  i alla Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärder och genom riktmärkning för en jämn könsfördelning. Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärderna kommer dessutom att hjälpa forskare att upprätta en stabilare karriärväg och säkerställa att de kan kombinera arbetsliv och privatliv med hänsyn till sin familjesituation samt återuppta forskarkarriären efter ett avbrott. Alla deltagare som mottar stöd
  rekommenderas att
  godkänna och tillämpa principerna i den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, vilka främjar öppen rekrytering och attraktiva arbetsvillkor.

För att ytterligare öka spridningen och allmänhetens delaktighet
  kan
  deltagarna i Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärderna
  komma att ombes att
  planera lämpliga verksamheter för att nå ut till allmänheten. Denna plan kommer att bedömas under utvärderingsförfarandet samt under projektuppföljningen.

4.   FORSKNINGSINFRASTRUKTUR

Verksamheterna kommer att inriktas på utveckling av en
  högkvalitativ
  europeisk forskningsinfrastruktur för 2020 och framåt, främjande av dess innovationspotential och
  mänskliga resurser
  samt stärkande av europeisk politik. Samordning med källor för sammanhållningsstöd kommer att eftersträvas för att säkerställa synergier och en enhetlig strategi för utvecklingen av forskningsinfrastrukturerna.
  Synergier med Marie Skłodowska-Curie-åtgärder kommer att uppmuntras.

4.1.   Utveckla de europeiska forskningsinfrastrukturerna inför 2020 och därefter

4.1.1.   Utveckling av nya forskningsinfrastrukturer av världsklass▌

Målet är att
  underlätta och stödja utformning
  , genomförande och långsiktig hållbarhet och effektiv drift av de forskningsinfrastrukturer som har fastställts av det europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) och andra forskningsinfrastrukturer av världsklass, vilket kommer att hjälpa Europa att möta stora utmaningar inom vetenskap, industri och samhälle. Detta mål kommer särskilt att fokusera på de infrastrukturer
  som planerar eller
  håller på att inrätta sin förvaltning eller redan har inrättat den, t.ex. på grundval av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur eller en motsvarande struktur på europeisk eller internationell nivå.

Unionsmedlen kommer, i förekommande fall, att bidra till

| a) | den förberedande fasen för framtida infrastrukturer (t.ex. detaljerade uppbyggnadsplaner, rättsliga lösningar, flerårig planering,
  deltagande av industrin på ett tidigt stadium
  ), |
| --- | --- |

a)

den förberedande fasen för framtida infrastrukturer (t.ex. detaljerade uppbyggnadsplaner, rättsliga lösningar, flerårig planering,
  deltagande av industrin på ett tidigt stadium
  ),

| b) | genomförandefasen (t.ex. att FoU och ingenjörsvetenskapen arbetar tillsammans med industri och användare, utveckling av regionala partnerskapsanläggningar (3) för att uppnå en mer balanserad utveckling av det europeiska området för forskningsverksamhet), och/eller |
| --- | --- |

b)

genomförandefasen (t.ex. att FoU och ingenjörsvetenskapen arbetar tillsammans med industri och användare, utveckling av regionala partnerskapsanläggningar (3) för att uppnå en mer balanserad utveckling av det europeiska området för forskningsverksamhet), och/eller

| c) | driftsfasen (t.ex. tillgång, datahantering, utåtriktad verksamhet, utbildning och internationella samarbetsverksamheter). |
| --- | --- |

c)

driftsfasen (t.ex. tillgång, datahantering, utåtriktad verksamhet, utbildning och internationella samarbetsverksamheter).

Denna verksamhet kommer även att stödja förberedande studier för nya forskningsinfrastrukturer genom en nedifrån-och-upp-strategi.

4.1.2.   Integrering och öppnande av befintliga nationella

  och regionala

  forskningsinfrastrukturer av europeiskt intresse

Syftet är att
  om lämpligt
  öppna viktiga nationella
  och regionala
  infrastrukturer för alla europeiska forskare, både från den akademiska världen och industrin, för att säkerställa optimal användning och gemensam utveckling.

Unionen kommer att stödja nätverk
  och kluster
  som på europeisk nivå sammanför och integrerar viktiga nationella forskningsinfrastrukturer. Finansiering kommer i synnerhet att tillhandahållas för att stödja nationsöverskridande och virtuell tillgång för forskare och harmonisering och förbättring av de tjänster som infrastrukturen tillhandahåller. ▌

4.1.3.   Utveckling, införande och drift av IKT-baserade e-infrastrukturer
   (4)

Målet är att före 2020 uppnå
  en världsledande förmåga till nätverkande, databehandling och vetenskapliga data i
  ett enda och öppet europeiskt onlineområde för forskning där forskare åtnjuter avancerade, utbredda och pålitliga tjänster för nätverkande och databehandling samt sammanhängande och öppen tillgång till e-vetenskapsmiljöer och globala dataresurser.

För att uppnå detta mål kommer stöd att ges till: globala forsknings- och utbildningsnätverk som tillhandahåller avancerade, standardiserade och skalbara tjänster mellan domäner på begäran, grid- och molninfrastrukturer som tillhandahåller obegränsad databehandlings- och databearbetningskapacitet, ett ekosystem av superdatoranläggningar som närmar sig exa-skala, en programvaru- och tjänsteinfrastruktur, t.ex. för simulering och visualisering, verktyg för samarbete i realtid och en interoperabel, öppen och pålitlig infrastruktur för vetenskapliga data.

4.2.   Främja forskningsinfrastrukturernas innovationspotential och mänskliga resurser

4.2.1.   Utnyttjande av forskningsinfrastrukturernas innovationspotential

Målet är att stimulera innovation både inom själva infrastrukturerna och inom
  industrier såsom
  leverantörs- och användarindustri.

Därför kommer stöd att tillhandahållas för

| a) | FoU-partnerskap med industrin för att utveckla unionens kapacitet och industriella försörjning inom högteknologiska områden, såsom vetenskapliga instrument eller IKT, |
| --- | --- |

a)

FoU-partnerskap med industrin för att utveckla unionens kapacitet och industriella försörjning inom högteknologiska områden, såsom vetenskapliga instrument eller IKT,

| b) | förkommersiell upphandling av aktörer inom forskningsinfrastrukturen för att driva innovationen framåt och fungera som första användare
  eller utvecklare
  av
  nydanande
  tekniker, |
| --- | --- |

b)

förkommersiell upphandling av aktörer inom forskningsinfrastrukturen för att driva innovationen framåt och fungera som första användare
  eller utvecklare
  av
  nydanande
  tekniker,

| c) | för att stimulera industrin att använda sig av forskningsinfrastrukturer, t.ex. som experimentella testanläggningar eller kunskapsbaserade center, samt |
| --- | --- |

c)

för att stimulera industrin att använda sig av forskningsinfrastrukturer, t.ex. som experimentella testanläggningar eller kunskapsbaserade center, samt

| d) | för att uppmuntra integreringen av forskningsinfrastrukturer i lokala, regionala och globala innovationsekosystem. |
| --- | --- |

d)

för att uppmuntra integreringen av forskningsinfrastrukturer i lokala, regionala och globala innovationsekosystem.

Unionens åtgärder kommer även att öka användningen av forskningsinfrastrukturer, i synnerhet e-infrastrukturer, inom offentliga tjänster, social innovation, kultur och utbildning.

4.2.2.   Stärkande av forskningsinfrastrukturernas humankapital

Forskningsinfrastrukturernas komplexitet och utnyttjandet av deras fulla potential kräver lämplig kompetens hos deras förvaltare, ingenjörer och tekniker samt deras användare.

Unionsmedlen kommer att stödja utbildningen av den personal som förvaltar och driver alleuropeiska forskningsinfrastrukturer, utbyte av personal och bästa praxis mellan anläggningar samt adekvat tillhandahållande av mänskliga resurser inom viktiga discipliner, inbegripet utveckling av särskilda utbildningsplaner.
  Synergier med Marie Curie Skłodowska-åtgärder kommer att uppmuntras.

4.3.   Stärka europeisk politik för forskningsinfrastruktur och internationellt samarbete

4.3.1.   Stärkande av den europeiska politiken för forskningsinfrastrukturer

Målen är att utnyttja synergierna mellan nationella initiativ och unionsinitiativ genom att inrätta partnerskap mellan relevanta beslutsfattare, finansieringsorgan
  eller rådgivande grupper
  (t.ex. Esfri, reflektionsgruppen för e-infrastruktur, EIROforum-organisationer, nationella myndigheter) för att utveckla kompletterande funktioner och samarbete mellan forskningsinfrastrukturer och verksamheter som genomför annan unionspolitik (såsom regional politik, sammanhållningspolitik, industripolitik, hälsopolitik,
  miljöpolitik
  , sysselsättningspolitik eller utvecklingspolitik) samt för att säkerställa samordning mellan EU:s olika finansieringskällor. Unionens åtgärder kommer även att stödja studier, övervakning och bedömning av forskningsinfrastrukturer på unionsnivå, samt relevanta politiska studier och kommunikationsuppgifter.

Horisont 2020 kommer att underlätta medlemsstaternas ansträngningar för att optimera sina forskningsanläggningar genom att ge stöd till en EU-omfattande databas över öppet tillgängliga forskningsinfrastrukturer i Europa.

4.3.2.   Underlättande av strategiskt internationellt samarbete

Målet är att underlätta utvecklingen av globala forskningsinfrastrukturer, d.v.s. forskningsinfrastrukturer som kräver finansiering och avtal på en global nivå. Målet är också att underlätta för samarbete mellan europeiska forskningsinfrastrukturer och deras utomeuropeiska motparter, att säkerställa deras globala driftskompatibilitet och räckvidd samt att eftersträva internationella avtal om ömsesidigt utnyttjande av, öppenhet hos eller medfinansiering av infrastrukturer. I detta avseende kommer rekommendationerna från Carnegies expertgrupp om globala forskningsinfrastrukturer att beaktas. Uppmärksamhet kommer också att riktas mot att säkerställa att unionen har ett adekvat samarbete med internationella organ såsom FN och OECD.

4.4.   Specifika genomförandeaspekter

Under genomförandet kommer fristående expertgrupper samt berörda aktörer och rådgivande organ att höras, t.ex. Esfri och reflektionsgruppen för e-infrastruktur.

Genomförandet kommer att följa en tredelad strategi: nedifrån-och-upp där projektens exakta innehåll och partnerskap är okänt, målinriktad där de särskilda forskningsinfrastrukturerna och/eller forskningsgrupperna som uppmärksammas är väldefinierade samt namngivna mottagare, t.ex. när ett bidrag för driftskostnader tillhandahålls en infrastrukturoperatör eller ett konsortium av infrastrukturoperatörer.

Målen med de verksamheter som anges i avsnitt 4.2 och 4.3 ska nås genom riktade åtgärder och om lämpligt inom ramen för de åtgärder som utarbetats enligt avsnitt 4.1.

DEL II

INDUSTRIELLT LEDARSKAP

1.   LEDARSKAP INOM MÖJLIGGÖRANDE TEKNIK OCH INDUSTRITEKNIK

Allmänt

Framgångsrik hantering,
  integrering
  och ibruktagande av möjliggörande teknik från den europeiska industrins sida är en viktig faktor när det gäller att stärka Europas produktivitet och innovationskapacitet och se till att Europa har en avancerad, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi, globalt ledarskap på områden för högteknologiska tillämpningar och förmåga att utveckla
  effektiva och hållbara
  lösningar för samhällsutmaningar
  , där hänsyn tas till bland annat användarbehov
  . Innovationsverksamhet kommer att kombineras med FoU som en väsentlig del av finansieringen.

| En integrerad strategi för viktig möjliggörande teknik

  En viktig del av ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik” är viktig möjliggörande teknik, definierad som mikro- och nanoelektronik, fotonik, nanoteknik, bioteknik, avancerade material och avancerade tillverkningssystem▌. I många innovativa produkter ingår flera av dessa tekniker samtidigt, som enskilda eller integrerade delar. Medan varje enskild teknik möjliggör tekniskt nyskapande, kan den samlade nyttan av
  de många interaktionerna mellan viktiga möjliggörande tekniker och andra möjliggörande industritekniker och kombinationerna av dessa
  också leda till stora tekniska framsteg. Utnyttjande av tvärvetenskaplig viktig möjliggörande teknik ökar produkternas konkurrenskraft och genomslagskraft
  och stimulerar tillväxt och sysselsättning och ger nya möjligheter att hantera samhällsutmaningar
  . De otaliga möjligheterna till samverkan mellan dessa tekniker kommer därför att utnyttjas. Särskilt stöd kommer att ges till storskaliga pilot- och demonstrationsprojekt
  som ska genomföras i flera olika miljöer och under olika förutsättningar
  .
  Detta omfattar
  viktig möjliggörande teknik och
  tvärvetenskapliga
  verksamheter inom viktig möjliggörande teknik
  som sammanför och integrerar olika enskilda tekniker, där resultatet blir teknikvalidering i en industriell miljö av ett komplett och kvalificerat system, som är färdigt för
  eller på väg ut på
  marknaden. En förutsättning kommer att vara ett starkt deltagande av den privata sektorn i sådana verksamheter
  och demonstration av hur projektresultaten kommer att bidra till EU:s marknadsvärde
  , och genomförandet
  skulle
  därför
  kunna
  ske
  i form av
  offentlig-privata partnerskap. I detta syfte och med hjälp av
  genomförandestrukturen för Horisont 2020
  kommer ett gemensamt arbetsprogram för gränsöverskridande åtgärder för viktig möjliggörande teknik att utvecklas. Med beaktande av marknadsbehov och samhällsutmaningar ska arbetsprogrammet tillhandahålla generiska byggstenar för viktig möjliggörande teknik
  och tvärvetenskaplig viktig möjliggörande teknik
  inom olika tillämpningsområden, exempelvis samhällsutmaningar.
  Dessutom kommer synergieffekter i förekommande fall att eftersträvas mellan verksamheter för viktig möjliggörande teknik och verksamheter inom ramen för sammanhållningspolitiken i samband med nationella och regionala forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering samt med Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), Europeiska investeringsbanken (EIB) och i förekommande fall med verksamheter som medlemsstaterna bedriver inom ramen för gemensamma initiativ för programplanering. |
| --- |

En integrerad strategi för viktig möjliggörande teknik

En viktig del av ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik” är viktig möjliggörande teknik, definierad som mikro- och nanoelektronik, fotonik, nanoteknik, bioteknik, avancerade material och avancerade tillverkningssystem▌. I många innovativa produkter ingår flera av dessa tekniker samtidigt, som enskilda eller integrerade delar. Medan varje enskild teknik möjliggör tekniskt nyskapande, kan den samlade nyttan av
  de många interaktionerna mellan viktiga möjliggörande tekniker och andra möjliggörande industritekniker och kombinationerna av dessa
  också leda till stora tekniska framsteg. Utnyttjande av tvärvetenskaplig viktig möjliggörande teknik ökar produkternas konkurrenskraft och genomslagskraft
  och stimulerar tillväxt och sysselsättning och ger nya möjligheter att hantera samhällsutmaningar
  . De otaliga möjligheterna till samverkan mellan dessa tekniker kommer därför att utnyttjas. Särskilt stöd kommer att ges till storskaliga pilot- och demonstrationsprojekt
  som ska genomföras i flera olika miljöer och under olika förutsättningar
  .

Detta omfattar
  viktig möjliggörande teknik och
  tvärvetenskapliga
  verksamheter inom viktig möjliggörande teknik
  som sammanför och integrerar olika enskilda tekniker, där resultatet blir teknikvalidering i en industriell miljö av ett komplett och kvalificerat system, som är färdigt för
  eller på väg ut på
  marknaden. En förutsättning kommer att vara ett starkt deltagande av den privata sektorn i sådana verksamheter
  och demonstration av hur projektresultaten kommer att bidra till EU:s marknadsvärde
  , och genomförandet
  skulle
  därför
  kunna
  ske
  i form av
  offentlig-privata partnerskap. I detta syfte och med hjälp av
  genomförandestrukturen för Horisont 2020
  kommer ett gemensamt arbetsprogram för gränsöverskridande åtgärder för viktig möjliggörande teknik att utvecklas. Med beaktande av marknadsbehov och samhällsutmaningar ska arbetsprogrammet tillhandahålla generiska byggstenar för viktig möjliggörande teknik
  och tvärvetenskaplig viktig möjliggörande teknik
  inom olika tillämpningsområden, exempelvis samhällsutmaningar.
  Dessutom kommer synergieffekter i förekommande fall att eftersträvas mellan verksamheter för viktig möjliggörande teknik och verksamheter inom ramen för sammanhållningspolitiken i samband med nationella och regionala forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering samt med Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), Europeiska investeringsbanken (EIB) och i förekommande fall med verksamheter som medlemsstaterna bedriver inom ramen för gemensamma initiativ för programplanering.

Specifika genomförandeaspekter

Innovationsverksamheten kommer att omfatta integrering av enskilda tekniker, demonstrationer av förmågan att ta fram och leverera innovativa produkter
  , system, processer
  och tjänster, användar- och kundpilotprojekt som uppvisar genomförbarhet och mervärde samt storskaliga demonstrationer som underlättar etableringen av forskningsresultaten på marknaden.
  Tillräcklig uppmärksamhet kommer att ägnas åt projekt i liten och mellanstor skala. Dessutom kommer genomförandet inom ramen för denna del att främja små och medelstora forskargruppers deltagande och bidra till ett mer aktivt deltagande från de små och medelstora företagens sida.

Olika enskilda tekniker kommer att integreras, vilket resulterar i teknikvalidering i en industriell miljö för att få fram ett komplett och kvalificerat system, färdigt för marknaden. Ett starkt deltagande av den privata sektorn i sådan verksamhet,
  bland annat
  genom offentlig-privata partnerskap, kommer att vara en förutsättning.

Efterfrågeåtgärder kommer att komplettera teknikframstegen från forsknings- och innovationsinitiativen. Dessa åtgärder omfattar att på bästa sätt utnyttja offentlig upphandling av innovation, ta fram lämpliga tekniska standarder
  och tekniska verksamheter till stöd för standardisering och reglering
  , påverka den privata efterfrågan och engagera användarna för att utveckla mer innovationsvänliga marknader.

Särskilt när det gäller nanoteknik och bioteknik kommer inblandningen av berörda parter och allmänheten syfta till att öka medvetenheten om fördelar och risker. Säkerhetsanalysen och hanteringen av den sammanlagda risken vid spridning av dessa tekniker kommer att behandlas systematiskt.
  I förekommande fall kommer samhällsvetenskap och humaniora att bidra till att användarnas behov, preferenser och acceptans beaktas samt till ökat samhällsdeltagande och välgrundade konsumentval.

Den
  verksamhet
  som får stöd genom denna del
  kommer att komplettera stödet till forskning och innovation avseende möjliggörande teknik, vilket kan ges av nationella och regionala myndigheter genom sammanhållningsfonderna, inom ramen för smarta specialiseringsstrategier.

Programmet ska som en del av finansieringen av åtgärder också ge stöd till verksamheter för tekniköverföring (både på nationell och regional nivå), bland annat utvecklingen av internationella och regionala innovationskluster, för att främja effektivare kopplingar mellan universitet och industrin.

Strategiska internationella samarbetsinitiativ kommer att fullföljas inom områden där de ledande partnerländerna har ömsesidiga intressen och fördelar. Följande är av särskilt, men inte uteslutande, intresse för möjliggörande teknik och industriteknik:

| — | Tillgången till världsledande vetenskaplig och teknisk expertis. |
| --- | --- |

—

Tillgången till världsledande vetenskaplig och teknisk expertis.

| — | Framtagningen av globala standarder. |
| --- | --- |

—

Framtagningen av globala standarder.

| — | Avlägsnandet av flaskhalsar inom den industriella exploateringen,
  FoU-samarbeten
  och handelsvillkor. |
| --- | --- |

—

Avlägsnandet av flaskhalsar inom den industriella exploateringen,
  FoU-samarbeten
  och handelsvillkor.

| — | Säkerheten hos produkter baserade på nanoteknik och bioteknik
  och den långsiktiga inverkan av deras användning
  . |
| --- | --- |

—

Säkerheten hos produkter baserade på nanoteknik och bioteknik
  och den långsiktiga inverkan av deras användning
  .

| — | Utvecklingen av material och metoder som minskar energi- och resursförbrukningen. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av material och metoder som minskar energi- och resursförbrukningen.

| — | Industriledda, internationella samarbetsinitiativ bland producenterna. |
| --- | --- |

—

Industriledda, internationella samarbetsinitiativ bland producenterna.

| — | Systemens kompatibilitet. |
| --- | --- |

—

Systemens kompatibilitet.

1.1.   Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

Ett antal åtgärder kommer att riktas mot utmaningar avseende industriellt och tekniskt ledarskap inom IKT

  längs hela värdekedjan
  och täcka in generiska forsknings- och innovationsagendor för IKT, vilket särskilt omfattar följande:

1.1.1.   En ny generation komponenter och system: konstruktion av avancerade ▌, inbyggda

  och energi- och resurssnåla

  komponenter och system

Målet är att upprätthålla och förstärka det europeiska ledarskapet inom teknik som är relaterad till
  avancerade
  , inbyggda
  och energi- och resurssnåla och gedigna
  komponenter och system. Det innefattar även mikro-, nano- och biosystem, organisk elektronik, integrering över stora ytor, grundläggande teknik för Sakernas Internet (5), inklusive plattformar som ger stöd för leverans av avancerade tjänster,
  sensorer,
  smarta integrerade system,
  inbyggda och distribuerade system,
  system av system och teknik för komplexa system.

1.1.2.   Nästa generations databehandling: Avancerade

  och säkra

  system och avancerad och säker teknik för databehandling

  , inbegripet datormoln

Målet är att öka lönsamheten för de europeiska tillgångarna inom processor- och systemarkitektur, sammankopplings- och datalokaliseringsteknik, datormoln, parallell databehandling
  , modellering
  och simuleringsprogram för samtliga marknadssegment
  , däribland ingenjörstekniska applikationer (såsom osäkerhetskvantifiering, riskanalys och ingenjörstekniska beslut)
  .

1.1.3.   Framtidens internet:

  programvara, maskinvara,

  infrastruktur, teknik och tjänster

Målet är att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft när det gäller att utveckla, behärska och utforma nästa generations internet, som efter hand kommer att ersätta och överträffa nuvarande webb, fasta och mobila nätverk samt tjänsteinfrastruktur och göra det möjligt att sammankoppla biljoner enheter (Sakernas Internet) som tillhör många olika operatörer och domäner och förändra vårt sätt att förmedla, samla in och använda kunskap. Detta inbegriper forskning och innovation avseende nätverk, programvara
  , processer
  och tjänster, cybersäkerhet, integritet,
  tillförlitlighet
  och förtroende, trådlös (6) kommunikation och alla optiska nätverk, omslutande interaktiva multimedia och framtidens anslutna företag.

1.1.4.   Innehållsteknik och informationshantering: IKT för digitalt innehåll och

  kulturella och kreativa industrier

Målet är att
  stärka Europas ställning som leverantör av produkter och tjänster som bygger på enskilda personers och företags kreativitet
  .
  Detta ska ske genom att
  yrkesmän och medborgare
  förses
  med nya verktyg för att skapa,
  få tillgång till,
  använda, lagra
  och återanvända
  alla typer av digitalt innehåll på alla språk och modellera, analysera och visualisera stora mängder information
  (stora datamängder)
  , inklusive kopplade data. Det handlar om ny teknik för
  konst,
  språk, inlärning, samarbete, digital lagring,
  webbdesign,
  tillgång till innehåll, analysteknik
  och medier
  , intelligenta
  och anpassningsbara
  system för informationsbehandling som bygger på avancerad dataextrahering, automatisk datahämtning, statistiska analyser och visuell datorteknik.

1.1.5.   Avancerade gränssnitt och robotar: robotteknik och smarta ytor

Målet är att förstärka Europas vetenskapliga och industriella ledarskap avseende industri- och tjänsterobotar, kognitiva
  och kommunikativa
  system, avancerade gränssnitt och smarta ytor samt tänkande och kännande maskiner, som bygger på datorer och nätverk med ökad prestanda och framsteg när det gäller förmågan att
  utforma och
  bygga
  självmonterande
  system som kan lära sig, anpassa sig och reagera
  eller som optimerar interaktionerna mellan människa och maskin
  .
  I förekommande fall ska de system som har utvecklats och de senaste framstegen på området utvärderas i verkliga miljöer.

1.1.6.   Mikro- och nanoelektronik samt fotonik:

  Viktig möjliggörande teknik i samband med mikro- och nanoelektronik och med fotonik, som även omfattar kvantteknik

Målet är att dra fördel av spetskompetensen i Europa när det gäller
  dessa
  viktiga möjliggörande
  tekniker
  och ge stöd åt
  och ytterligare stärka
  industrins konkurrenskraft och marknadsledande position. Åtgärderna kommer även att omfatta forskning och innovation avseende konstruktion, avancerade processer, pilotprojekt för tillverkning, relaterad tillverkningsteknik och demonstrationsverksamhet för att validera tekniska framsteg och innovativa affärsmodeller
  samt grundläggande nästa generations teknik som utnyttjar framstegen inom kvantfysiken
  .

Dessa sex huvudsakliga verksamhetsområden förväntas täcka alla behov
  , med beaktande av den europeiska industrins konkurrenskraft ur ett globalt perspektiv
  . De skulle inbegripa industriellt ledarskap inom generiska IKT-baserade lösningar, produkter och tjänster som behövs för att hantera stora samhällsutmaningar samt dagordningar för tillämpningsinriktad forskning och innovation inom IKT som kommer att stödjas tillsammans med relevant samhällsutmaning.
  Med tanke på de allt större tekniska framstegen på alla områden i människors liv kommer interaktionen mellan människan och tekniken att vara en viktig fråga i detta avseende och en del av den ovannämnda tillämpningsinriktade IKT-forskningen. Forskning med ett användarinriktat perspektiv kommer att bidra till utvecklingen av konkurrenskraftiga lösningar.

I vart och ett av dessa sex verksamhetsområden ingår även infrastruktur för IKT-specifika forskningsinfrastrukturer, bland annat levande laboratorier för ▌försök och infrastruktur för grundläggande viktiga möjliggörande tekniker och integrationen av dessa i avancerade produkter och innovativa smarta system, inklusive utrustning, verktyg, stödtjänster, renrum och tillgång till tillverkningsanläggningar för prototyper.

Genomförandet av detta ska komplettera och vara förenligt med det arbete med forskningsinfrastruktur som får stöd genom pelaren ”Vetenskaplig spetskompetens”.

Verksamheter kommer att stödja forskning och utveckling av system med full hänsyn till människans grundläggande fri- och rättigheter, i synnerhet rätten till integritet.

1.2.   Nanoteknik

1.2.1.   Utveckla nästa generations nanomaterial, nanokomponenter och nanosystem

Utveckling och integrering av kunskap
  om fenomen på nanonivå
  inom tvärvetenskapliga områden, med målet att ta fram fundamentalt nya produkter
  och system
  som möjliggör hållbara lösningar inom ett stort antal områden.

1.2.2.   Garantera en säker

  och hållbar

  utveckling och tillämpning av nanoteknik

Öka den vetenskapligt grundade kunskapen om den möjliga inverkan på hälsa eller miljö för att åstadkomma en proaktiv, vetenskapligt baserad styrning av nanotekniken och erbjuda validerade vetenskapliga verktyg
  , metoder
  och plattformar för analys och hantering av faror, exponering och risker under hela livscykeln för nanomaterial och nanosystem
  , inbegripet standardiseringsfrågor
  .

1.2.3.   Utveckla nanoteknikens samhällsdimension

Ta itu med de mänskliga och fysiska ▌behov som spridningen av nanoteknik ger upphov till, med fokus på styrning av nanoteknik till nytta för samhället
  och miljön
  ,
  bland annat kommunikationsstrategier för att uppnå samhällsengagemang
  .

1.2.4.   Effektiv

  och hållbar

  sammanställning och tillverkning av nanomaterial, komponenter och system

Fokusera på nya flexibla, anpassningsbara och upprepningsbara enhetsoperationer, smart integrering av nya och befintliga processer,
  inbegripet teknisk konvergens, såsom nanobioteknik,
  såväl som uppgradering
  för att möjliggöra en hållbar storskalig
  tillverkning
  med hög precision
  av produkter och
  flexibla
  kombinationsanläggningar som säkerställer en effektiv kunskapsöverföring till industriell innovation.

1.2.5.   Utveckla

  och standardisera

  kapacitetshöjande teknik, mätmetoder och utrustning

Fokusera på underliggande teknik som stöder utvecklingen och införandet på marknaden av
  säkra
  komplicerade nanomaterial och nanosystem, vilket inbegriper
  nanometrologi,
  karakterisering och manipulering av material på nanonivå, modellering, datorbaserad konstruktion och avancerad teknik på atomnivå.

1.3.   Avancerade material

1.3.1.   Övergripande och möjliggörande materialteknik

Forskning om
  designade material,
  funktionella material, multifunktionella material
  med högre kunskapsinnehåll, nya funktioner och förbättrad prestanda,
  såsom självreparerande eller biokompatibla material
  , självmonterande material, nya magnetiska material
  och strukturella material, för innovationer inom alla industriella områden, särskilt för mervärdesmarknader
  , inbegripet kreativa branscher
  .

1.3.2.   Materialutveckling och -omvandling

Forskning och utveckling för att säkerställa en effektiv
  , säker
  och hållbar
  utveckling och
  uppgradering som möjliggör industriell tillverkning av framtida
  designbaserade
  produkter
  och en utveckling mot en europeisk materialhantering ”utan avfall”
  , t.ex. inom metall- och kemiindustrin
  eller den biotekniska
  industrin
  , och öka kunskaperna om förslitningsmekanismer (slitage, korrosion, mekanisk tillförlitlighet)
  .

1.3.3.   Hantering av materialkomponenter

Forskning och utveckling för nya och innovativa tekniker
  för material, komponenter
  och system för hopfogning, vidhäftning, separering, montering, självmontering och demontering, nedbrytning och avveckling
  av materialkomponenter och hantering av livscykelkostnader och miljöpåverkan genom nydanande användning av avancerad materialteknik
  .

1.3.4.   Material för en hållbar

  , resurseffektiv

  industri

  med låga utsläpp

Utveckling av nya produkter och tillämpningar
  , affärsmodeller
  och
  ansvarsfulla
  konsumentbeteenden som
  ökar användningen av förnybara källor för hållbara tillämpningar,
  minskar energiefterfrågan
  under produktens hela livscykel
  och underlättar
  produktion med låga utsläpp
  samt processintensifiering, återanvändning, rening
  , material för energilagring och material med potential för
  högt mervärde från avfall och återanvändning.

1.3.5.   Material för kreativa industrier

  , inbegripet kulturarvsindustrin

Tillämpning av utformning och utveckling av konvergerande teknik för att skapa nya affärsmöjligheter, inbegripet bevarande
  och restaurering
  av Europas
  kulturarv och
  material med historiskt eller kulturellt värde
  , liksom nya material
  .

1.3.6.   Metrologi, karakterisering, standardisering och kvalitetsstyrning

Främjande av teknik som t.ex. karakterisering, icke-skadlig utvärdering,
  fortlöpande bedömning och övervakning
  och modeller för prognostisering av prestanda för framsteg
  och resultat
  inom materialvetenskap och materialteknik.

1.3.7.   Optimerad materialanvändning

Forskning och utveckling för att undersöka
  ersättning av och
  alternativ till användning av material
  , bland annat hanteringen av råvaruproblemet genom specialanpassade material eller ersättning av sällsynta, kritiska eller farliga material
  , och innovativa synsätt på affärsmodeller
  och identifiering av kritiska resurser
  .

1.4.   Bioteknik

1.4.1.   Stärka ledande biotekniker som en drivkraft för framtida innovation

Målet är att lägga grunden för europeisk industri så att den kan hålla sig kvar i teknikutvecklingens frontlinje, även på medellång och lång sikt. Detta inbegriper att utveckla nya
  teknikområden
  , såsom syntesbiologi, bioinformatik
  och
  systembiologi, och att dra fördel av konvergensen med annan möjliggörande teknik, såsom nanoteknik (t.ex. bionanoteknik) och IKT (t.ex. bioelektronik)
  och ingenjörsteknik
  . Dessa och andra spjutspetsdiscipliner bör omfattas av lämpliga åtgärder i form av forskning och utveckling för att möjliggöra överföring och genomförande till nya tillämpningar ▌.

1.4.2.   Bioteknikbaserade

  industriprodukter och

  industriprocesser

Målsättningen är dubbel: dels att hjälpa europeiska industriföretag (t.ex. inom områdena kemi, hälso- och sjukvård, gruvdrift, energi, pappersmassa och papper,
  fiberbaserade produkter och trä,
  textil, stärkelse och livsmedelsbearbetning) att utveckla nya produkter och processer som uppfyller industrins och samhällets krav
  , helst genom miljövänliga och hållbara produktionsmetoder,
  samt konkurrenskraftiga och förbättrade bioteknikbaserade alternativ som kan ersätta vedertagna lösningar, dels att utnyttja bioteknikens potential att upptäcka, övervaka, förebygga och undanröja miljöförstöring. Den omfattar forsknings- och innovationsprojekt om
  nya enzymer med optimerade biokatalysatorfunktioner,
  enzymatiska och metabola reaktionsvägar, utformning av bioprocesser
  i industriell skala
  ,
  integrering av bioprocesser i industriella produktionsprocesser,
  avancerad fermentering och upp- och nedströmsbearbetning som ger kännedom om mikrobiella samhällens dynamik. Den kommer också att omfatta utvecklingen av prototyper för bedömning av de utvecklade produkternas och processernas teknisk-ekonomiska genomförbarhet
  och hållbarhet
  .

1.4.3.   Innovativ och konkurrenskraftig plattformsteknik

Målet är att utveckla plattformsteknik (t.ex. genomik, meta-genomik, proteomik,
  metabolomik,
  molekylära verktyg,
  expressionssystem, plattformar för fenotypning och cellbaserade plattformar
  ) för att uppnå ledande positioner och konkurrensfördelar inom flera olika ▌sektorer
  med ekonomisk verkan
  . Däri ingår aspekter såsom att stödja utvecklingen av bioresurser med optimerade egenskaper och tillämpningar som går utöver vedertagna lösningar, möjliggöra en hållbar utforskning, förståelse och exploatering av landbaserad och marin biologisk mångfald för nya tillämpningar,
  biobaserade produkter och processer
  samt stödja utvecklingen av hälso- och sjukvårdslösningar baserade på bioteknik (t.ex. diagnostik, biologiska produkter och bio-medicinteknisk utrustning).

1.5.   Avancerad tillverkning och bearbetning

1.5.1.   Teknik för framtidens fabriker

Främja hållbar industriell tillväxt genom att underlätta strategisk övergång i Europa från kostnadsbaserad tillverkning till ett synsätt som baseras på skapande av
  produkter med
  högt mervärde
  och av IKT-stödd, intelligent och högpresterande tillverkning i ett integrerat system
  . Detta kräver att man inriktar sig på utmaningen att producera mer, samtidigt som man förbrukar mindre material, använder mindre energi och
  genererar
  mindre avfall och föroreningar
  och eftersträvar en hög ekologisk effektivitet
  . Fokus kommer att ligga på att utveckla och införliva framtidens anpassningsbara produktionssystem, med särskild tonvikt på de europeiska små och medelstora företagens behov, för att uppnå avancerade och hållbara tillverkningssystem och -förfaranden.
  Fokus ska också läggas på metoder för ökad flexibilitet och säker och smart produktion, där automatisering används i lämplig utsträckning i arbetarvänliga miljöer.

1.5.2.   Teknik som möjliggör energieffektiva byggnader

  och system med låg miljöpåverkan

Minska energiförbrukningen och koldioxidutsläppen genom att utveckla och utnyttja hållbar byggnadsteknik
  och hållbara byggnadssystem
  , genomföra och reproducera åtgärder för att öka spridningen av energisnåla system och material till nya byggnader och byggnader som renoveras eller nyutrustas. Livscykelbedömningar och den ökade betydelsen av begrepp som bygg-förvalta-avyttra kommer att vara centrala när det gäller att lösa problemet med en övergång till nära nollenergibyggnader i Europa senast 2020 och att realisera energisnåla distrikt genom engagemang med alla berörda aktörer.

1.5.3.   Hållbar

  , resurseffektiv

  och koldioxidsnål teknik i energiintensiva bearbetningsindustrier

Öka konkurrenskraften hos processindustrier inom exempelvis kemi,
  cement,
  pappersmassa och papper, glas,
  mineraler
  eller icke-järnmetall och stål genom att drastiskt öka resurs- och energieffektiviteten och minska sådana industriverksamheters miljöpåverkan. Fokus kommer att ligga på att utveckla och utvärdera möjliggörande teknik för innovativa ämnen, material och tekniska lösningar för koldioxidsnåla produkter och mindre energikrävande processer och tjänster längs värdekedjan, liksom att använda ytterst koldioxidsnåla produktionstekniker och tekniker för att uppnå särskilda reduktioner av växthusgasutsläppsintensiteten.

1.5.4.   Nya hållbara affärsmodeller

Sektorsövergripande samarbete när det gäller begrepp och metoder för ”kunskapsbaserad”, specialiserad produktion kan stärka
  organisatorisk inlärning
  , kreativitet och innovation med inriktning på skräddarsydda affärsmodeller som kan anpassas till kraven från globaliserade värdekedjor och nätverk, föränderliga marknader och nya och framtida industrier.
  Detta inbegriper en inriktning på hållbara affärsmodeller som omfattar produktens och processens hela livscykel.

1.6.   Rymdfrågor

På området rymdforskning kommer åtgärder på unionsnivå att genomföras i anslutning till medlemsstaternas och Europeiska rymdorganisationens (ESA) verksamheter inom rymdforskning, med syftet att bygga upp komplementaritet mellan olika aktörer.

1.6.1.   Möjliggöra europeisk konkurrenskraft, icke-beroende och innovation inom

  den europeiska rymdsektorn

Målet är att bibehålla en globalt ledande ställning inom rymdtekniken genom att säkerställa och
  vidareutveckla
  en
  kostnadseffektiv,
  konkurrenskraftig
  och innovativ
  rymdindustri
  (inbegripet små och medelstora företag)
  och rymdforskningsorganisation och främja rymdbaserad innovation.

1.6.1.1.   Säkerställa
  och vidareutveckla
  en konkurrenskraftig
  , hållbar och entreprenörsinriktad
  rymdindustri och rymdforskningsorganisation
  och öka det europeiska oberoendet på området för rymdsystem

Europa spelar en ledande roll inom rymdforskningen och utvecklingen av rymdteknik och
  utvecklar ständigt
  sin egen
  operativa
  infrastruktur i rymden (t.ex. Galileo
  och Copernicus
  ). Den europeiska industrin har i själva verket etablerat sig som exportör av förstklassiga satelliter
  och annan rymdrelaterad teknik
  .
  Denna ställning hotas emellertid av
  konkurrens från
  andra
  stora rymdmakter ▌.
  Syftet med denna åtgärd är att utveckla
  en forskningsbas genom att skapa kontinuitet i programmen för rymdforskning
  och innovation
  , t.ex. i form av en serie mindre och mer frekventa demonstrationsprojekt i rymden. Detta kommer att göra det möjligt för Europa att utveckla sin industriella bas och rymdorganisation för FoTU och därmed bidra till
  att göra den ännu mer modern
  och oberoende av import av kritisk teknik.

Standardisering bör främjas för att investeringar ska kunna optimeras och marknadstillträdet utvecklas.

1.6.1.2.   Lyfta fram innovationer som berör både rymdtekniken och områden utanför rymdtekniken

Vissa utmaningar inom rymdtekniken har paralleller med landrelaterade utmaningar, t.ex. inom områdena
  flygteknik,
  energi,
  miljö,
  telekommunikation
  och IKT,
  exploatering av naturresurser,
  sensorer,
  robotteknik,
  avancerade material,
  säkerhet samt hälso- och sjukvård. Dessa likheter ger möjligheter, framför allt för små och medelstora företag, till tidig samordning av teknikutveckling som berör organisationer både inom och utanför rymdtekniken,
  bland annat icke rymdrelaterade branscher,
  vilket gör att banbrytande innovationer kan åstadkommas snabbare än när de framkommer som sidoeffekter i en senare fas. Exploatering av befintlig europeisk rymdinfrastruktur bör stimuleras genom att utvecklingen av innovativa produkter och tjänster baserade på fjärranalys, positionsbestämning
  eller andra former av satellitbaserade data
  främjas. Dessutom bör Europa
  i förekommande fall
  förstärka den begynnande utvecklingen av en entreprenörssektor inom rymdtekniken genom välriktade åtgärder
  , bland annat stöd till initiativ inom rymdtekniköverföring
  .

1.6.2.   Möjliggöra framsteg inom rymdteknik

Målet är att
  utveckla avancerad och möjliggörande rymdteknik och operativa koncept från idé till demonstration i rymden
  .

Förmågan att bedriva rymdverksamhet och att
  utveckla,
  bibehålla och driva ▌rymdsystem i omloppsbana runt jorden och längre bort är avgörande för det europeiska samhällets framtid. Denna förmåga kräver investeringar i
  forskning och innovation inom
  en mängd olika rymdtekniker (t.ex. bärraketer
  och andra fordon
  , satelliter, robotteknik, instrument och sensorer) och strategier för att gå från idéer till demonstrationer i rymden. Europa är för närvarande en av de tre ledande rymdmakterna
  , vilket huvudsakligen drivs genom medlemsstaternas investeringar via ESA och nationella program
  , men jämfört med de FoU-investeringar som Förenta staterna gör inom rymdområdet (t.ex. cirka 20 % av NASA:s totala budget) behöver
  Europas inriktning på
  framtidens rymdteknik ▌och
  rymdtillämpningar
  förstärkas på alla följande områden:

| a) | Forskning med låg teknisk mognadsgrad
  , vilken ofta baseras på viktig möjliggörande teknik, med potential att ta fram banbrytande teknik för landrelaterade tillämpningsområden. |
| --- | --- |

a)

Forskning med låg teknisk mognadsgrad
  , vilken ofta baseras på viktig möjliggörande teknik, med potential att ta fram banbrytande teknik för landrelaterade tillämpningsområden.

| b) | Förbättringar av befintlig teknik, t.ex. genom miniatyrisering, bättre energieffektivitet och högre sensorkänslighet. |
| --- | --- |

b)

Förbättringar av befintlig teknik, t.ex. genom miniatyrisering, bättre energieffektivitet och högre sensorkänslighet.

| c) | Demonstration och validering av ny teknik och nya koncept både i rymden och i motsvarande landmiljöer. |
| --- | --- |

c)

Demonstration och validering av ny teknik och nya koncept både i rymden och i motsvarande landmiljöer.

| d) | Uppdragets sammanhang, t.ex. analys av rymdmiljön, markstationer, skydd av rymdsystem
  och infrastruktur mot skador eller förstörelse
  på grund av kollision med rymdskrot
  eller andra rymdföremål samt
  mot följder av
  rymdväder, som exempelvis
  soleruption (Space Situational Awareness, SSA), främjande av innovativ infrastruktur för
  insamling, överföring och
  lagring av data och stickprov. |
| --- | --- |

d)

Uppdragets sammanhang, t.ex. analys av rymdmiljön, markstationer, skydd av rymdsystem
  och infrastruktur mot skador eller förstörelse
  på grund av kollision med rymdskrot
  eller andra rymdföremål samt
  mot följder av
  rymdväder, som exempelvis
  soleruption (Space Situational Awareness, SSA), främjande av innovativ infrastruktur för
  insamling, överföring och
  lagring av data och stickprov.

| e) | Satellitkommunikation,
  avancerad teknik för navigering och fjärranalys som täcker nödvändig forskning för framtida generationer av unionens rymdsystem (t.ex. Galileo
  och Copernicus
  ). |
| --- | --- |

e)

Satellitkommunikation,
  avancerad teknik för navigering och fjärranalys som täcker nödvändig forskning för framtida generationer av unionens rymdsystem (t.ex. Galileo
  och Copernicus
  ).

1.6.3.   Möjliggöra utnyttjande av rymddata

Målet är att säkerställa ett bättre utnyttjande av rymddata från befintliga
  , arkiverade
  och framtida europeiska uppdrag inom vetenskapen och den offentliga och privata sektorn.

Rymdsystemen ger information som ofta inte kan erhållas på något annat sätt. Trots att de europeiska uppdragen håller världsklass visar publiceringssiffror att data från europeiska uppdrag inte används lika ofta som data från amerikanska uppdrag. Data
  från europeiska satelliter (vetenskapliga, offentliga eller kommersiella) kan
  utnyttjas i mycket högre grad
  , om ytterligare ansträngningar gjordes för att
  bearbeta,
  lagra,
  validera och standardisera rymddata från europeiska uppdrag
  samt ge hållbar tillgång till dessa och för att stödja utvecklingen av nya informationsprodukter och informationstjänster som dessa data ger upphov till och, i förekommande fall i kombination med data från markbaserade observationer
  . Innovationer avseende insamling och bearbetning av data, datafusion och dataöverföring
  och driftskompabilitet, i synnerhet främjandet av tillgång till och utbyte av geovetenskapliga data och metadata
  , även med hjälp av IKT-baserade samarbetsformer, kan säkerställa en högre avkastning på investeringar i rymdinfrastruktur
  och bidra till att ta itu med samhällsutmaningar
  . Kalibrering och validering av rymddata (för enskilda instrument, mellan instrument och uppdrag samt med avseende på objekt in situ) är viktiga för att rymddata ska kunna användas på ett effektivt sätt inom alla områden,
  och det finns ett behov av ökad
  standardisering av data som insamlats från rymden och av referensramar. Tillgång till och utnyttjande av data från rymduppdrag är en fråga som kräver global samordning. För data från jordobservationer fastställs harmoniserade strategier och bästa praxis delvis i samordning med den mellanstatliga arbetsgruppen för jordobservation
  (GEO)
  , som syftar till att upprätthålla det globala systemet av jordobservationssystem
  (Geoss)
  , där unionen deltar, genom att utnyttja
  Copernicus-programmet
  fullt ut.
  Ett snabbt införande av dessa innovationer i den relevanta tillämpningen och i beslutsprocesser kommer att stödjas. I detta ingår dessutom utnyttjande av data för fortsatt vetenskaplig undersökning.

1.6.4.   Möjliggöra europeisk forskning till stöd för internationella rymdpartnerskap

Målet är att stödja det europeiska bidraget inom forskning och innovation till förmån för långsiktiga internationella partnerskap avseende rymdverksamhet.

Även om rymdinformation ger stora lokala fördelar är rymdverksamheten i grunden en global fråga. Detta är särskilt tydligt när det gäller det kosmiska hotet mot jord- och rymdbaserade system. Förlusten av satelliter till följd av rymdväder och rymdskrot uppskattas
  kosta cirka
  100 miljoner euro per år.
  Många projekt
  inom rymdvetenskap och rymdutforskning
  har en lika global omfattning
  . Utvecklingen av ledande rymdteknik äger i allt högre grad rum inom sådana internationella
  partnerskap
  , vilket gör tillgången till sådana internationella projekt till en viktig framgångsfaktor för europeiska forskare och industrier. Unionens bidrag till sådan global rymdverksamhet måste bestämmas genom långsiktiga strategiska planer (10 år och längre), som anpassas till unionens prioriteringar inom rymdpolitiken och samordnas med
  medlemsstaterna och
  interna europeiska partner, såsom ESA
  och nationella rymdorganisationer, och i förekommande fall
  , med internationella partner ▌och rymdmakternas rymdorganisationer ▌.

1.6.5.   Specifika genomförandeaspekter

Prioriteringarna vid genomförandet av rymdrelaterad forskning och innovation i samband med Horisont 2020 följer riktlinjerna för Unionens rymdpolitiska prioriteringar som de definieras av rymdrådet och meddelandet En rymdstrategi för Europeiska unionen i allmänhetens tjänst▌
  . Genomförandet
  kommer i förekommande fall att baseras på strategiska forskningsagendor som tagits fram
  i samråd med
  medlemsstaterna och nationella rymdorganisationer, ESA,
  intressenter från den europeiska rymdindustrin
  (inbegripet
  små och medelstora företag), den akademiska världen, tekniska institut
  och
  den rådgivande gruppen i rymdfrågor ▌. Vad gäller deltagandet i internationell verksamhet, kommer agendan för forskning och innovation att bestämmas i samarbete med
  europeiska intressenter och
  internationella partner (exempelvis Nasa, Roskosmos och JAXA).

Tillämpningen av rymdteknik ska i förekommande fall stödjas genom respektive Samhällsutmaning.

2.   TILLGÅNG TILL RISKFINANSIERING

Horisont 2020 kommer att leda till att två instrument inrättas (egetkapitalinstrumentet och låneinstrumentet), med en rad olika avdelningar. Egetkapitalinstrumentet och låneinstrumentets avdelning för små och medelstora företag ska genomföras
  i ett ömsesidigt beroendeförhållande till programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag,
  som en del av två av EU:s finansiella instrument som tillhandahåller kapital och lån för att främja forskning och innovation samt tillväxt hos små och medelstora företag.

Genom egetkapitalinstrumentet och låneinstrumentet kan i förekommande fall finansiella medel slås samman med medel från medlemsstater
  eller regioner
  som är villiga att bidra med delar av de
  europeiska struktur- och investeringsfonder
  som de tilldelats i enlighet med artikel 33.1 a i rådets förordning om
  de europeiska struktur- och investeringsfonderna
  .

Istället för att erbjuda lån, säkerheter eller kapitalandelar osv. direkt till de slutliga mottagarna kommer kommissionen att lämna över ansvaret till finansinstituten att ge stöd i synnerhet via riskdelning, garantisystem och kapitalinvesteringar och kvasiformer av kapitalinvesteringar.

2.1.   Låneinstrumentet

Låneinstrumentet ska ge lån till enskilda stödmottagare för investering i forskning och innovation,
  (mot)
  garantier till finansiella mellanhänder som beviljar lån till stödmottagare, kombinationer av lån och
  (mot)
  garantier samt garantier eller motgarantier för nationella och regionala lånefinansieringssystem. Låneinstrumentet kommer att stå för verksamhet som förlänger förfallodagen, och det kommer att stödja det särskilda instrumentet för små och medelstora företag
  , beroende på nivån på efterfrågan
  (se del II, avsnitt 3, ”Innovation i små och medelstora företag” i denna bilaga). Reserveringar från låneinstrumentet kan kombineras, med eventuellt tillägg av anslag (även klumpsummor), med reserveringar från kapitalfinansieringsinstrumentet i ett eller flera integrerade system. Det är också möjligt att använda mjuka lån, konvertibler
  , förlagslån, vinstandelslån, leasinglån
  och
  värdepapperisering
  .

Förutom att erbjuda lån och garantier på en marknadsstyrd basis enligt principen först till kvarn, kommer låneinstrumentet, under ett antal avdelningar, att inriktas på särskilda program och sektorer. Öronmärkta budgetbidrag till detta ändamål kan
  i förekommande fall
  komma från

| a) | andra delar av Horisont 2020, i synnerhet del III, ”Samhällsutmaningar”, |
| --- | --- |

a)

andra delar av Horisont 2020, i synnerhet del III, ”Samhällsutmaningar”,

| b) | andra ramverk, program och budgetposter i unionens budget, |
| --- | --- |

b)

andra ramverk, program och budgetposter i unionens budget,

| c) | särskilda regioner och medlemsstater som vill bidra med resurser som finns tillgängliga från sammanhållningsfonderna, |
| --- | --- |

c)

särskilda regioner och medlemsstater som vill bidra med resurser som finns tillgängliga från sammanhållningsfonderna,

| d) | särskilda enheter (såsom ▌gemensamma teknikinitiativ) eller initiativ. |
| --- | --- |

d)

särskilda enheter (såsom ▌gemensamma teknikinitiativ) eller initiativ.

Sådana budgetstöd kan utformas eller läggas till när som helst under Horisont 2020:s fortgång.

Riskdelning och andra faktorer kan variera med politik eller sektoravdelningar, förutsatt att deras värden eller tillstånd är förenliga med skuldinstrumentets allmänna regler. Vidare kan avdelningarna ha särskilda kommunikationsstrategier inom låneinstrumentets övergripande säljfrämjande kampanj. Dessutom kan specialiserade finansinstitut på nationell nivå användas om det behövs särskild sakkunskap för att bedöma framtida lån inom en särskild avdelningsdomän.

Delen för små och medelstora företag i låneinstrumentet ska vara inriktat på forsknings- och innovationsdrivna små och medelstora företag och ge lån över 150 000 euro som komplettering av finansieringen till sådana företag inom ramen för lånegaranti-instrumentet i programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag.
  Låneinstrumentets del för små och medelstora företag ska också omfatta lån på under 150 000 euro till forsknings- och innovationsdrivna små och medelstora företag och små midcap-företag.

Låneinstrumentets hävstångseffekt – som definieras som den sammanlagda finansieringen (dvs. unionsfinansiering plus stöd från andra finansinstitut) dividerat med unionens ekonomiska bidrag – förväntas vara i intervallet från i genomsnitt 1,5 till 6,5, beroende på den typ av verksamhet som är inblandad (risknivå, tänkta mottagare och den särskilda insats från skuldfinansieringsinstrumentet som är berörd). Multiplikationseffekten – som definieras som stödmottagarnas sammanlagda investeringskostnad dividerad med unionens ekonomiska bidrag – förväntas bli 5 till 20, återigen beroende på den typ av verksamhet som är berörd.

2.2.   Egetkapitalinstrumentet

Egetkapitalinstrumentet kommer att inriktas på riskkapitalfonder för nystartade företag
  och offentliga och privata
  fondandelsfonder som tillhandahåller riskkapital och/eller mezzaninkapital till portföljbolag. Dessa företag kommer dessutom att söka skuldfinansiering från finansinstitut som realiserar låneinstrumentet.
  Dessutom kommer egetkapitalinstrumentets möjligheter att stödja affärsänglar och andra potentiella källor till egenfinansiering att undersökas. Detta skulle också kunna omfatta stöd vid fas 3 av instrumentet för små och medelstora företag beroende på nivån på efterfrågan, liksom tekniköverföring (inbegripet överföring av forskningsresultat och uppfinningar som härrör ur den offentliga forskningssfären till produktionssektorn, t.ex. genom koncepttest).

Instrumentet ska också kunna investera i utvidgnings- och tillväxtstadiet tillsammans med egetkapitalinstrumentet för tillväxt inom ramen för programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (hit hör även investeringar i fondandelsfonder med en bred investeringsgrund och inbegripa såväl privata institutioner och strategiska investerare som nationella offentliga och halvoffentliga finansinstitut). I det senare fallet ska investeringarna från egetkapitalinstrumentet i Horisont 2020 inte överstiga 20 % av de sammanlagda EU-investeringarna utom vid flerstegsfonder där finansieringen från egetkapitalinstrumentet för tillväxt och egetkapitalinstrumentet för forskning, utveckling och innovation tillhandahålls proportionellt, utgående från fonernas investeringspolitik. Liksom egetkapitalinstrumentet för tillväxt ska egetkapitalinstrumentet undvika kapital avsett för förvärv eller ersättning för nedläggning av uppköpta företag. Kommissionen kan besluta att ändra 20 %-tröskeln i ljuset av förändrade marknadsomständigheter.

EU:s egetkapitalinstrument för små och medelstora företags FoI och tillväxt, vilket avses i avsnitt 2 första stycket, bör vara av lämplig storlek och skala för att på ett integrerat sätt kunna stödja innovativa företag redan från de första stadierna och fram till tillväxt och expansion.

Investeringsparametrar kommer att ställas in på ett sådant sätt att särskilda politiska mål, inbegripet inriktning på särskilda grupper av möjliga mottagare, kan uppfyllas, samtidigt som detta instrumentets marknadsorienterade, behovsstyrda strategi bevaras.

Egetkapitalinstrumentet kan stödjas genom budgetstöd från andra delar av Horisont 2020, andra ramverk, program och budgetposter i unionens budget, särskilda regioner och medlemsstater samt särskilda enheter eller insatser.

Egetkapitalinstrumentets hävstångseffekt – som definieras som den sammanlagda finansieringen (dvs. unionsfinansiering plus bidrag från andra finansinstitut) dividerat med unionens ekonomiska bidrag – förväntas vara omkring 6, beroende på marknadsegenheter, med en förväntad multiplikationseffekt – definierad som den sammanlagda investering som gjorts av stödmottagare dividerat med unionens ekonomiska bidrag – på, i genomsnitt, 18.

2.3.   Specifika genomförandeaspekter

Genomförandet av de två instrumenten kommer att delegeras till den Europeiska investeringsbanksgruppen (EIB, EIF) och/eller finansinstitut som kan få i uppdrag att genomföra finansinstrument i enlighet med budgetförordningen. Finansieringsinstrumentens uppbyggnad och genomförande kommer att överensstämma med finansieringsinstruments allmänna bestämmelser som anges i budgetförordningen och med de mer specifika verksamhetskrav som anges i kommissionens vägledning.
  Användningen av finansiella instrument måste ge ett tydligt europeiskt mervärde och bör ge en hävstångseffekt och fungera som ett komplement till nationella instrument.

Finansiella intermediärer ska väljas ut av betrodda enheter för genomförandet av finansiella instrument i enlighet med artikel 139.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget

   (7)

  genom öppna, proportionella och icke-diskriminerande förfaranden och kan bland annat vara privata finansinstitut och statliga och halvstatliga finansinstitut, nationella och regionala offentliga banker eller nationella och regionala investeringsbanker.

Deras beståndsdelar kan kombineras med ett eventuellt tillägg av anslag (även klumpsummor) i ett eller flera integrerade system som stöder särskilda mottagarkategorier eller projekt för särskilda ändamål, såsom små och medelstora företag med tillväxtpotential eller omfattande demonstration av innovativ teknik

Genomförandet av finansieringsinstrumenten kommer att stödjas av en uppsättning åtföljande åtgärder. Dessa eventuella åtgärder kan bland annat omfatta att ge tekniskt stöd till finansiella intermediärer som bedömer låneansökningars berättigande eller värdet av kunskapstillgångar, system för investeringsberedskap som omfattar stöd, rådgivning och mentorskap till små och medelstora företag och främjande av deras interaktion med möjliga investerare. Dessutom omfattar det åtgärder för att öka medvetenheten hos företag med riskvilligt kapital och företagsänglar om de innovativa små och medelstora företag som deltar i unionens finansieringssystem, system som gör det attraktivt för privata investerare att stödja tillväxten hos innovativa små och medelstora företag,
  åtgärder för att förbättra gränsöverskridande och multinationell finansiering genom lån eller eget kapital,
  system för att uppmuntra filantropiska stiftelser och enskilda individer att stödja forskning och innovation, samt system för att främja bildandet av riskkapitalbolag av andra företag och uppmuntra familjeföretags och företagsänglars verksamhet.

Samråd får vid behov ske med organ såsom regionala myndigheter, sammanslutningar av små och medelstora företag, handelskammare och relevanta finansiella intermediärer, i samband med förberedelsen och genomförandet av denna verksamhet.

Överensstämmelsen med instrumenten i programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag
  (Cosme)
  kommer att säkerställas.

3.   INNOVATION INOM SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

3.1.   Integrering av stöd till små och medelstora företag genom ett särskilt instrument

Små och medelstora företag kommer att erhålla stöd under hela Horisont 2020. För detta ändamål
  ska bättre förutsättningar skapas för små och medelstora företags deltagande i Horisont 2020
  .
  Dessutom
  kommer ett särskilt instrument för små och medelstora företag att riktas mot alla typer av innovativa små och medelstora företag som visar en stark vilja att utvecklas, växa och internationaliseras. Det ska tillhandahållas för all typ av innovation, inbegripet icke-teknisk
  och social
  innovation och tjänsteinnovation
  , förutsatt att varje verksamhet har ett tydligt europeiskt mervärde
  . Målet är att hjälpa till att åtgärda bristen på finansiering i det tidiga forsknings- och innovationsstadiet som innebär hög risk, stimulera genombrottsinnovationer och öka den privata sektorns kommersialisering av forskningresultat.

Samtliga samhällsutmaningar och möjliggörande och industriella tekniker ska tillämpa det särskilda instrumentet för små och medelstora företag och överföra
  lämpliga belopp
  till det
  , för att nå målet på minst 20 % av de totala sammanlagda budgetarna för alla de särskilda mål för samhällsutmaningar och det särskilda målet ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik” som är ägnade små och medelstora företag
  .

Det kommer bara att vara möjligt för små och medelstora företag att ansöka om anslag och stöd. De kan utforma samarbeten enligt sina behov, och även lägga ut forsknings- och utvecklingsarbete på underleverantörer. Projekten måste vara av klart intresse och ge möjliga fördelar för små och medelstora företag och ha en
  tydlig
  europeisk dimension.

Instrumentet för små och medelstora företag kommer att täcka in alla discipliner inom vetenskap, teknik och innovation enligt nedifrån-och-upp-strategin inom en bestämd samhällsutmaning eller möjliggörande teknik för att ge tillräckligt utrymme för alla sorters lovande idéer, särskilt sektorsövergripande och tvärvetenskapliga projekt, att erhålla finansiering.

Instrumentet för små och medelstora företag kommer att ge enkelt utformade och stegvisa stöd. Dess tre faser kommer att täcka in hela innovationscykeln. Övergången från en fas till en annan kommer att ske utan avbrott förutsatt att det har påvisats att projektet för små och medelstora företag har gjort sig förtjänt av stödet under en tidigare fas.
  De ansökande är inte skyldiga att gå igenom alla tre faser i tur och ordning.
  Samtidigt kommer varje fas att vara öppen för alla små och medelstora företag.

| — | Fas 1: Koncept och genomförbarhetsbedömning:
  Små och medelstora företag kommer att få stöd till att undersöka om en ny idé är vetenskapligt och tekniskt genomförbar och om den har kommersiell potential (koncepttest) i syfte att utveckla ett innovationsprojekt. Ett positivt resultat av denna bedömning
  , vid vilken stor vikt kommer att läggas på kopplingen mellan projektets ämne och potentiella användares/köpares behov,
  kommer att ge möjlighet till finansiering under en eller flera av de följande faserna. |
| --- | --- |

—

Fas 1: Koncept och genomförbarhetsbedömning:

Små och medelstora företag kommer att få stöd till att undersöka om en ny idé är vetenskapligt och tekniskt genomförbar och om den har kommersiell potential (koncepttest) i syfte att utveckla ett innovationsprojekt. Ett positivt resultat av denna bedömning
  , vid vilken stor vikt kommer att läggas på kopplingen mellan projektets ämne och potentiella användares/köpares behov,
  kommer att ge möjlighet till finansiering under en eller flera av de följande faserna.

| — | Fas 2: Forskning och utveckling, demonstration och marknadsintroduktion:


  Med tillbörlig hänsyn till konceptet med ”innovationscheck”
  kommer forskning och utveckling att stödjas med särskild inriktning på demonstrationsverksamhet (provning, prototyp, utvidgningsstudier, konstruktion, nyskapande försöksverksamhet, produkter och tjänster,
  validering,
  resultatkontroll osv.) samt marknadsintroduktion
  som främjar slutanvändares eller potentiella kunders deltagande
  .
  Innovationscheckar kommer att främja unga entreprenörers deltagande. |
| --- | --- |

—

Fas 2: Forskning och utveckling, demonstration och marknadsintroduktion:

Med tillbörlig hänsyn till konceptet med ”innovationscheck”
  kommer forskning och utveckling att stödjas med särskild inriktning på demonstrationsverksamhet (provning, prototyp, utvidgningsstudier, konstruktion, nyskapande försöksverksamhet, produkter och tjänster,
  validering,
  resultatkontroll osv.) samt marknadsintroduktion
  som främjar slutanvändares eller potentiella kunders deltagande
  .
  Innovationscheckar kommer att främja unga entreprenörers deltagande.

| — | Fas 3: Kommersialisering
  Denna fas kommer inte att erbjuda någon annan direktfinansiering än stödverksamhet, men har som målsättning att underlätta tillgången på privat kapital och nyskapande miljöer. Länkar till finansieringsinstrument (se del II, avsnitt 2 ”Tillgång till riskkapital” i denna bilaga) planeras, t.ex. genom att prioritera små och medelstora företag som framgångsrikt har slutfört fas 1 och/eller 2 inom en öronmärkt volym av finansieringsresurserna. Små och medelstora företag kommer också att dra nytta av nätverksbildning, utbildning, coachning och rådgivning. Dessutom kommer denna del att ansluta till åtgärder som främjar förkommersiell upphandling och upphandling av innovativa lösningar. |
| --- | --- |

—

Fas 3: Kommersialisering

Denna fas kommer inte att erbjuda någon annan direktfinansiering än stödverksamhet, men har som målsättning att underlätta tillgången på privat kapital och nyskapande miljöer. Länkar till finansieringsinstrument (se del II, avsnitt 2 ”Tillgång till riskkapital” i denna bilaga) planeras, t.ex. genom att prioritera små och medelstora företag som framgångsrikt har slutfört fas 1 och/eller 2 inom en öronmärkt volym av finansieringsresurserna. Små och medelstora företag kommer också att dra nytta av nätverksbildning, utbildning, coachning och rådgivning. Dessutom kommer denna del att ansluta till åtgärder som främjar förkommersiell upphandling och upphandling av innovativa lösningar.

Enhetlig marknadsföring, realisering och kontroll av instrumentet för små och medelstora företag via Horisont 2020 kommer att säkerställa enkel tillgång för små och medelstora företag. Genom att lita på befintliga stödnätverk för små och medelstora företag
  , såsom Enterprise Europe Network och andra som tillhandahåller innovativa tjänster,
  ska ett mentorsystem för de små och medelstora företag som mottar stöd upprättas för att påskynda inverkan från det stöd som erhålls.
  Dessutom kommer kopplingar till relevanta nationella och/eller regionala förmedlare att utforskas för att genomförandet av mentorsystemet ska bli effektivt.

Ett särskilt organ för intressenter och sakkunniga inom små och medelstora företags forskning och innovation kommer att upprättas med tanken att främja och åtfölja de särskilda åtgärderna för små och medelstora företag enligt Horisont 2020.

3.2.   Särskilt stöd

3.2.1.   Stöd till forskningsintensiva små och medelstora företag

En särskild åtgärd kommer att främja
  transnationell
  marknadsriktad innovation hos små och medelstora företag som utför forskning och utveckling. Det riktar sig mot forskningsintensiva små och medelstora företag inom
  alla
  sektorer som även behöver visa sin förmåga att utnyttja sina projektresultat kommersiellt.

Åtgärden kommer att omfatta alla de vetenskapliga och tekniska disciplinerna med en nedifrån-och-upp-strategi för att uppfylla behovet hos de små och medelstora företag som utför forskning och utveckling.

Åtgärden kommer att genomföras genom en insats enligt artikel 185 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som bygger på Eurostars gemensamma programplanering och omorienteras enligt de riktlinjer som föreskrivs i dess delutvärdering.

3.2.2.   Öka de små och medelstora företagens innovationskapacitet

Transnationell
  verksamhet som stöder genomförande och komplettering av de åtgärder som är specifika för små och medelstora företag under hela Horisont 2020 kommer att få stöd, särskilt för att öka små och medelstora företags innovationsförmåga. Verksamheterna kan omfatta medvetandehöjning, information och spridning, åtgärder för utbildning och rörlighet, nätverksskapande och utbyte av bästa praxis, utveckling av stödmekanismer och tjänster för högkvalitativ innovation med kraftigt mervärde för små och medelstora företag inom unionen (t.ex. immateriella rättigheter och innovationshantering, kunskapsöverföring, innovativ användning av informations- och kommunikationsteknik samt digitala färdigheter hos små och medelstora företag), såväl som att hjälpa små och medelstora företag att få kontakt med forsknings- och innovationssamarbetspartners i hela unionen, möjliggöra spin-in-teknik och låta dem utveckla sin innovationsförmåga. Branschorganisationer som representerar grupper av innovativa små och medelstora företag ska inbjudas till att leda sektorsövergripande och regionövergripande innovationsverksamhet med små och medelstora företag som har ömsesidiga förstärkande kompetenser i syfte att utveckla nya industriella förädlingskedjor.

Denna verksamhet ska i lämpliga fall samordnas med liknande nationella åtgärder. Ett nära samarbete med nätverket för de nationella kontaktpunkterna planeras.
  Synergier med unionens sammanhållningspolitik kommer att eftersträvas i samband med nationella och regionala innovationsstrategier för smart specialisering.

En förstärkt koppling till nätverket Enterprise Europe Network (inom ramen för programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag) planeras
  för att dess samordning med de nationella kontaktpunkterna ska säkerställas
  . Stödet skulle kunna sträcka sig från förbättrade informations- och rådgivningstjänster till verksamhet som rör mentorskap, coachning och eftersökning av samarbetspartners för små och medelstora företag som vill utveckla gränsöverskridande innovationsprojekt för att tillhandahålla innovationsstödjande tjänster. Detta kommer att konsolidera strategin med centrala kontaktpunkter (one-stop shops) i nätverket Enterprise Europe Network för att stödja små och medelstora företag, tillsammans med en stark regional och lokal närvaro i nätverket.

3.2.3.   Stödja marknadsbaserad innovation

Detta kommer att stödja
  transnationell
  marknadsstyrd innovation i avsikt att höja
  små och medelstora företags
  innovationsförmåga genom att både förbättra ramvillkoren för innovation och ta itu med de särskilda barriärer som hindrar tillväxten hos innovativa ▌små och medelstora företag med potential för snabb tillväxt. Särskilda innovationsstöd (t.ex. när det gäller att utnyttja intellektuella tillgångar, upphandlingsnätverk, stöd till tekniköverföringsorgan, strategisk utformning) och granskningar av allmänna föreskrifter med avseende på innovationer ska stödjas.

DEL III

SAMHÄLLSUTMANINGAR

1.   HÄLSA, DEMOGRAFISKA FÖRÄNDRINGAR OCH VÄLBEFINNANDE

Ett effektivt främjande av hälsa, som bygger på en solid faktabas, förebygger sjukdomar
  och bidrar till välbefinnande och till att hålla tillbaka kostnaderna
  .
  För
  främjande av hälsa
  , aktivt åldrande, välbefinnande
  och förebyggande av sjukdomar krävs kännedom om bestämningsfaktorerna för hälsa, effektiva förebyggande verktyg som vacciner, effektiv hälso- och sjukdomsövervakning och -beredskap och effektiva screeningprogram.

För att arbetet med att förebygga,
  tidigt upptäcka,
  hantera, behandla och bota sjukdomar, funktionshinder
  , bräcklighet
  och funktionsnedsättningar ska bli framgångsrikt krävs grundläggande kunskaper om orsaker, processer och effekter samt om de faktorer som bidrar till god hälsa och välbefinnande.
  Förbättrad förståelse av hälsa och sjukdomar kommer att förutsätta nära kopplingar mellan grundforskning och klinisk, epidemiologisk och socioekonomisk forskning.
  Effektivt datautbyte och koppling av data till storskaliga kohortstudier är också essentiellt, liksom omsättning av forskningsresultat i kliniska tillämpningar, framför allt genom genomförande av kliniska prövningar.

Anpassningen till de
  ytterligare krav på hälso- och sjukvården
  som uppstår på grund av den åldrande befolkningen innebär en samhällsutmaning
  . För att ett effektivt hälso- och sjukvårdsarbete ska kunna upprätthållas för människor i alla åldrar krävs åtgärder för att förbättra
  och påskynda
  beslutsfattandet inom förebyggande och behandlande verksamhet, för att identifiera och stödja spridningen av bästa praxis inom hälso- och sjukvården
  , öka medvetenheten
  och stödja integrerad vård.
  Bättre förståelse av åldrande och förebyggande av åldersrelaterade sjukdomar är av grundläggande betydelse om europeiska medborgare ska kunna hållas friska och aktiva under hela sina liv. Lika viktig är en bred
  användning av tekniska, organisatoriska och sociala innovationer som ger äldre personer
  , personer med kroniska sjukdomar och personer med funktionsnedsättning,
  möjlighet att förbli aktiva och oberoende ▌. Detta bidrar till att förbättra människors fysiska, sociala och mentala hälsa under längre tid.

I programmets relevanta verksamheter bör kroniska tillstånd och bland annat följande sjukdomar tas med: hjärt-kärlsjukdomar, cancer, metabola sjukdomar och riskfaktorer, såsom diabetes, kronisk smärta, neurologiska och neurodegenerativa sjukdomar, psykiska och missbruksrelaterade störningar, ovanliga sjukdomar, övervikt och fetma, autoimmuna sjukdomar, reumatiska besvär, muskel- och skelettbesvär och olika sjukdomar som påverkar olika organ samt akuta tillstånd och olika funktionsbegränsningar. Även infektionssjukdomar, som bland annat hiv/aids, tuberkulos och malaria, och försummade och fattigdomsrelaterade sjukdomar och sjukdomar som överförs från djur, framväxande epidemier samt hotet från ökad antimikrobiell resistens och arbetssjukdomar och arbetsrelaterade sjukdomar bör tas med.

Individanpassade läkemedel bör utvecklas för att anpassa förebyggande strategier och behandlingsstrategier till patienternas behov, och de måste understödjas av tidig sjukdomsupptäckt.

Denna verksamhet ska genomföras så att den utgör ett stöd under hela forsknings- och innovationscykeln, för att stärka konkurrenskraften för industrin inom EU och utveckla nya marknadsmässiga möjligheter.
  Stöd kommer att ges till överbryggande strategier, som integrerar flera steg av innovationsprocessen i hälso- och sjukvårdsindustrin.

Särskilda verksamheter beskrivs nedan.

1.1.   
  Förståelse av hälsa, välbefinnande och sjukdom

1.1.1.
     Förståelse av bestämningsfaktorerna för hälsa – bättre hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder

Fördjupade kunskaper om bestämningsfaktorerna för hälsa krävs för att påvisa vilka hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder som är effektiva och kommer att göra det möjligt att utarbeta övergripande indikatorer för hälsa och välbefinnande inom EU
  med utgångspunkt i befintliga datakällor och indikatorsystem
  . Miljömässiga, beteendemässiga (inbegripet livsstilsrelaterade),
  psykologiska, organisatoriska, kulturella,
  socioekonomiska
  , biologiska
  och genetiska faktorer i så vid bemärkelse som möjligt kommer att studeras. Flera olika metoder kommer att användas, bland annat långsiktiga studier av kohorter och deras kopplingar till data från ”-omikforskning”
  och systembiomedicin, inbegripet relevanta tillämpningar av systembiologi
  och andra metoder.

För en förbättrad förståelse av miljön som bestämningsfaktor för hälsa krävs framför allt
  en tvärvetenskaplig strategi, som bland annat integrerar för människan relevanta
  molekylärbiologiska, epidemiologiska och toxikologiska metoder
  och resulterande data för
  studier av hur
  olika
  kemikalier verkar och av kombinerade exponeringar för olika föroreningar och andra miljö- och klimatrelaterade stressorer
  samt för utförande av
  integrerad toxikologisk testning
  och utforskning av
  alternativ till djurförsök. Det behövs innovativa metoder för exponeringsbedömning med användning av den nya generationen biologiska indikatorer, som baseras på ”-omik” och epigenetik, biologisk övervakning av människor, bedömning av personlig exponering och modellering för att förstå kombinerad, ackumulerad och framväxande exponering, med integrering av socioekonomiska
  , kulturella, yrkesrelaterade, psykologiska
  och beteendemässiga faktorer. Stöd kommer att ges till att stärka kopplingarna till miljödata med hjälp av avancerade informationssystem.

På så sätt kan befintliga och planerade politiska åtgärder och program bedömas och politiskt stöd kan tillhandahållas. Dessutom kan förbättrade beteendemässiga interventioner samt förebyggande program och utbildningsprogram utvecklas, bland annat ägnade hälsokunskap inom nutrition,
  fysisk aktivitet,
  vaccinationer och andra interventioner inom primärvården.

1.1.2.
     En bättre förståelse av sjukdom

Det finns ett behov av fördjupade kunskaper om hälsa och sjukdom
  under hela den mänskliga livscykeln
  , för att nya och förbättrade förebyggande åtgärder, diagnoser, behandlingar
  och rehabiliteringsåtgärder
  ska kunna utvecklas. Interdisciplinär,
  grundläggande och
  överbryggande forskning om sjukdomars patofysiologi är avgörande för att förbättra förståelsen av alla aspekter av sjukdomsprocesser, inbegripet en omklassificering av normal variation och sjukdom på grundval av uppgifter om molekylärstruktur, samt för validering och användning av forskningsresultat i kliniska tillämpningar.

Den stödjande grundforskningen ska omfatta och uppmuntra utveckling och användning av nya verktyg och arbetssätt för att generera biomedicinska data och innefatta arbete med
  bio-imaging,
  ”-omik-forskning”, high throughput-forskning och systemmedicin. Denna verksamhet förutsätter nära kopplingar mellan grundforskning och klinisk forskning samt med långsiktiga kohortstudier (och motsvarande forskningsområden) enligt beskrivningen ovan. Nära kopplingar till infrastrukturer för forskning och medicinskt arbete (databaser, biobanker osv.) är också nödvändiga för standardisering, lagring och delning av samt tillgång till data, vilket är en förutsättning för att maximera datanyttan och för att stimulera mer innovativa och effektiva sätt att analysera och kombinera datauppsättningar.

1.1.3.
     
  Förbättrad övervakning och beredskap

Olika befolkningsgrupper hotas av nya och nyligen identifierade infektioner, även av zoonotiskt ursprung, samt sådana som orsakas av läkemedelsresistens mot befintliga patogener och andra direkta och indirekta följder av klimatförändringarna och av människors internationella förflyttningar. Det krävs nya eller förbättrade metoder för övervakning och diagnos, nätverk för tidig varning, hälso- och sjukvårdsorganisation och kampanjer för ökad beredskap för modellering av epidemier, effektiva och snabba insatser vid pandemier och åtgärder för att upprätthålla och förbättra förmågan att bekämpa läkemedelsresistenta infektionssjukdomar.

1.2.
     
  Förebyggande av sjukdomar

1.2.1.
     
  Utveckling av effektiva förebyggande program och screeningprogram och förbättrad bedömning av mottaglighet för sjukdomar

Utvecklingen av förebyggande program och screeningprogram är avhängig av att tidiga biomarkörer (även funktions- och beteendemässiga) för risk och sjukdomsutbrott kan identifieras och deras utformning bör följa internationellt erkända kriterier. Om programmen ska kunna tillämpas, måste screeningmetoder och screeningprogram testas och valideras. Kunskap och metoder bör tas fram för att identifiera enskilda individer och befolkningsgrupper med en kliniskt relevant ökad sjukdomsrisk. Genom att identifiera enskilda individer och befolkningsgrupper som löper hög risk att drabbas av sjukdom kan anpassade, stratifierade och kollektiva strategier för ändamålsenliga och kostnadseffektiva sjukdomsförebyggande åtgärder utvecklas.

1.2.2.
     Förbättrad diagnos

  och prognos

Det krävs bättre kunskaper om hälsa, sjukdom och sjukdomsprocesser
  under hela livscykeln
  för att ett ny, effektivare diagnostik
  och teranostik
  ska kunna utvecklas. Innovativa och befintliga
  metoder,
  tekniker
  och verktyg
  kommer att utvecklas i syfte att avsevärt förbättra sjukdomsutfall genom tidigare och mer korrekta diagnoser
  och prognoser
  och genom möjliggörande av
  tillgängliga,
  mer patientanpassade behandlingar.

1.2.3.
     
  Utveckling av bättre förebyggande och terapeutiska vacciner

Det behövs effektivare förebyggande och terapeutiska åtgärder och vacciner samt evidensbaserade vaccinationsprogram för en utökad uppsättning sjukdomar, inklusive fattigdomsrelaterade sjukdomar som hiv/aids, tuberkulos och malaria och försummade infektionssjukdomar samt andra allvarliga sjukdomar. Detta ska grundas på en bättre förståelse av sjukdomar och sjukdomsprocesser och efterföljande epidemier, och på genomförande av kliniska prövningar och associerade studier.

1.3.
     Behandling och hantering av sjukdomar

1.3.1.
     
  Behandling av sjukdomar, inklusive genom utveckling av regenerativ medicin

Det finns ett behov av att stödja förbättringen av övergripande stödtekniker för läkemedel,
  biologiska terapier,
  vacciner och andra terapeutiska åtgärder, inbegripet transplantation
  , kirurgi
  och gen- och cellterapi
  och nuklearmedicin
  ; att åstadkomma större framsteg inom utvecklingsprocesserna för läkemedel och vacciner (inbegripet alternativa metoder som ersättning för klassisk säkerhets- och effektivitetstestning (t.ex. utveckling av nya metoder); att utveckla metoder inom regenerativ medicin, inbegripet sådana som innefattar stamceller;
  att utveckla nya biofarmaceutiska läkemedel, inbegripet terapeutiska vacciner
  ; att utveckla förbättrade medicinska hjälpmedel och hjälpmedelssystem;
  att förbättra den palliativa terapin;
  att upprätthålla och förbättra förmågan att bekämpa ▌sjukdomar och genomföra medicinska insatser som är beroende av tillgången till verksamma
  och säkra
  antimikrobiella läkemedel samt att utveckla övergripande metoder för att behandla samsjuklighet vid alla åldrar och undvika polyfarmaci. Dessa förbättringar kommer att underlätta utvecklingen av nya, mer effektiva, verksamma, hållbara
  och anpassade
  behandlingar av sjukdomar, samt leda till bättre hantering av funktionsnedsättning
  och bräcklighet, däribland avancerade terapier och cellterapier för behandling av kroniska sjukdomar
  .

1.3.2.
     Överföra kunskaper till klinisk praxis och skalbara innovationsåtgärder

Kliniska prövningar är
  ett viktigt
  sätt att omsätta biomedicinska kunskaper i praktiska tillämpningar gentemot patienter, och stöd till sådana prövningar och till förbättring av deras genomförande kommer att tillhandahållas. Stödet innefattar t.ex. utveckling av bättre metoder så att kliniska prövningar kan fokuseras på relevanta befolkningsgrupper, inbegripet de som lider av flera samtidiga sjukdomar och/eller redan genomgår behandling, fastställande av den relativa effektiviteten hos olika insatser och lösningar, samt förbättrad användning av databaser och elektroniska patientjournaler som datakällor för prövningar och kunskapsöverföring.
  Preklinisk och/eller klinisk utveckling av utsedda särläkemedel kommer att stödjas.
  Dessutom kommer stöd att ges till omsättning av andra typer av insatser, t.ex. sådana insatser som rör omsättning av självständigt boende till verkliga miljöer.

▌

1.4.
     
  Aktivt åldrande och egenvård

1.4.1.
     Aktivt åldrande, självständigt boende och boende med stöd

Det krävs multidisciplinärt, avancerat och tillämpat forsknings- och innovationsarbete som innefattar såväl
  socioekonomi,
  beteendevetenskap, gerontologi och digitalteknik som andra vetenskaper för att skapa kostnadseffektiva, användarvänliga lösningar för ett aktivt, självständigt dagligt liv med assistans (i hemmet, på arbetsplatsen
  , på allmänna platser
  osv.) för den åldrande befolkningen och för människor med funktionsnedsättning
  , med beaktande av skillnader mellan könen
  . Detta gäller i en mängd olika miljöer, samt för tekniker, system och tjänster som förbättrar livskvalitet och funktionsnivåer för människor, inbegripet rörlighet, smarta anpassade stödtekniker, robotteknik för tjänster och sociala funktioner samt IT-stöd i hemmet. Stöd kommer att ges till forsknings- och innovationspilotprojekt som bedömer graden av genomförande och allmän användning av lösningar.
  Betoningen kommer att ligga på slutanvändares, användargruppers och formella/informella vårdgivares deltagande.

1.4.2.
     Individuell

  medvetenhet och

  egenmakt för egenvård

Att stärka enskilda individers egenmakt och förmåga att förbättra och sköta sin hälsa genom hela livet leder till
  mer kostnadseffektiva
  hälso- och sjukvårdssystem, genom att kroniska sjukdomar kan behandlas utanför vårdinrättningar och resultaten på hälsoområdet förbättras. För detta krävs forskning om
  socioekonomiska faktorer och kulturella värderingar,
  beteendemässiga och sociala modeller, ▌attityder och ambitioner i relation till personanpassade hälsotekniker, mobila och/eller bärbara verktyg, nya diagnostiska metoder,
  sensorer och verktyg för övervakning
  och personanpassade tjänster
  , inbegripet men inte begränsat till nanomedicinska verktyg
  som främjar en hälsosam livsstil, välbefinnande,
  psykisk hälsa,
  egenvård, förbättrad interaktion mellan medborgare och hälso- och sjukvårdspersonal, anpassade program för hantering av sjukdomar och funktionsnedsättningar, för att bland annat förbättra patienternas oberoende, samt stöd för kunskapsinfrastrukturer.
  Innovativa plattformar, såsom storskaliga demonstrationer för social innovation och tjänsteinnovation, kommer att användas för att utveckla och testa lösningar.

1.5.
     
  Metoder och data

1.5.1.
     
  Förbättrad hälsoinformation och användning av hälsodata

Stöd kommer att ges till integrering av infrastrukturer och informationsstrukturer och källor (inbegripet sådana som härletts från kohortstudier, protokoll, datasamlingar, indikatorer, hälsoundersökningar osv.) samt till standardisering, kompatibilitet, lagring, utbyte av och tillgång till data, så att sådana data är hållbara på lång sikt och kan utnyttjas fullt ut. Särskild uppmärksamhet bör ägnas databehandling, kunskapshantering, modellering, visualisering, IKT-säkerhet och integritetsfrågor. Framför allt måste tillgången till information och data om negativa resultat och skadliga verkningar av behandling förbättras.

1.5.2.
     
  Förbättrade vetenskapliga verktyg och metoder som stöd för politiska beslut och regleringar

Det finns ett behov av att stödja forskningen kring och utvecklingen, integrationen och användningen av vetenskapliga verktyg, metoder och statistiska uppgifter för att det ska gå att göra snabba och korrekta förutsägande bedömningar av nya hälsoåtgärder och hälsotekniker, som bland annat nya läkemedel, biologiska läkemedel, avancerade terapier och medicintekniska produkter, med avseende på säkerhet, effektivitet och kvalitet. Detta är särskilt relevant för den senaste utvecklingen på olika områden, inklusive biofarmaceutiska läkemedel, vacciner, antimikrobiella läkemedel, cell-/vävnads- och genterapier, organ och transplantationer, specialisttillverkning, biobanker, nya medicintekniska produkter, kombinationsprodukter, diagnos-/behandlingsprocedurer, genetisk testning, kompatibilitet och e-hälsa, inbegripet sekretessaspekter. Det behövs också stöd för förbättrade metoder för riskbedömning, ramverk för efterlevnad, testningsmetoder och strategier som rör miljö och hälsa. Dessutom finns det ett behov att stödja utvecklingen av relevanta metoder som understöder bedömning av etiska aspekter för ovanstående områden.

1.5.3.
     
  Användning av in silico-forskning för förbättrad sjukdomshantering och -prognoser

Medicinska system som bygger på datorsimuleringar med patientspecifika data samt användning av systemmedicinska arbetssätt och fysiologisk modellering kan användas för att förutsäga mottaglighet för sjukdomar, sjukdomars utveckling och sannolikheten för framgångsrik medicinsk behandling. Modellbaserad simulering kan användas som stöd för kliniska prövningar, förutsägelser om behandlingseffekter samt anpassning och optimering av behandlingar.

1.6.
     
  Tillhandahållande av hälso- och sjukvård och integrerad vård

1.6.1.
     Främja integrerad vård

Stöd till behandling av kroniska sjukdomar utanför vårdinrättningar
  , inklusive för patienter med funktionsnedsättning,
  förutsätter också ett förbättrat samarbete mellan vårdgivare och social omsorg eller informell vård. Stöd kommer att ges till forskning och innovativa tillämpningar för beslutsfattande som baseras på distribuerad information
  om både fysisk och psykisk hälsa, inbegripet psykosociala aspekter,
  och för tillhandahållande av belägg för storskaliga användningar och marknadsutnyttjande av nya lösningar, inbegripet kompatibla teletjänster för hälso- och sjukvård. Stöd kommer också att ges till forskning och innovation för att förbättra organisationen av långtidsvården
  samt till politisk och förvaltningsmässig innovation, särskilt mot bakgrund av de demografiska förändringarna
  .
  Genomförandet av nya och integrerade vårdlösningar ska sikta mot personlig egenmakt och förbättring av befintlig kompetens och inriktas på att kompensera brister.

1.6.2

  .   Optimerad ändamålsenlighet och effektivitet vid

  tillhandahållandet av

  hälso- och sjukvård och minskade ojämlikheter genom evidensbaserat beslutsfattande och spridning av bästa praxis samt innovativa tekniker och arbetssätt

Det finns ett behov av att stödja utvecklingen av
  en systeminriktad metod för
  hälsoteknikbedömningar och hälsoekonomi samt ▌insamlingen av underlag och spridningen av bästa praxis och innovativa tekniker och arbetssätt inom vårdsektorn, inbegripet IKT och tillämpningar av e-hälsa. Stöd kommer att ges till komparativa analyser av reformerna inom de offentliga vårdsystemen i Europa och i tredjeländer, samt bedömningar av reformernas ekonomiska och sociala effekter på medellång och lång sikt. Stöd ges också till analyser av framtida behov av vårdpersonal, såväl i reella tal som i nödvändig kompetens, i relation till nya vårdmönster. Stöd kommer att ges till studier av ojämlikhetsaspekter inom vården, deras samverkan med andra ekonomiska och sociala ojämlikheter, samt effektiviteten hos de politiska åtgärder som vidtas för att minska dessa ojämlikheter i Europa och tredjeländer. Slutligen finns ett behov av att stödja bedömningar av patientsäkerhetslösningar och system för kvalitetssäkring, inbegripet patienternas roll i vårdens säkerhet och kvalitet.

1.7.
     Specifika genomförandeaspekter

Programmets genomförande kommer att inbegripa stöd för kunskaps- och tekniköverföring och andra former av spridning, för storskaliga pilot- och demonstrationsverksamheter och för standardisering. Detta kommer att påskynda marknadsspridningen av produkter och tjänster, och skalbara lösningar för Europa och resten av världen kommer att valideras. Sådana åtgärder kommer inte bara att främja den europeiska industrins konkurrenskraft och innovativa små och medelstora företags deltagande, utan kommer att kräva att alla berörda aktörer deltar. Synergier med andra relevanta program och verksamheter, såväl offentliga som privata, på unionsnivå, nationell nivå och internationell nivå kommer att eftersträvas. Framför allt kommer synergier med de verksamheter som har utformats i samband med programmet Hälsa för tillväxt att eftersträvas.

Den vetenskapliga styrgruppen för hälsofrågor kommer att vara en vetenskapsstyrd plattform för berörda parter som utarbetar vetenskapliga underlag som rör denna samhällsutmaning. Den kommer att bidra med sammanhängande vetenskapsinriktad analys av flaskhalsarna och möjligheterna för forskning och innovation med koppling till denna samhällsutmaning, bidra till fastställandet av dess forsknings- och innovationsprioriteringar samt uppmuntra EU-omspännande vetenskapligt deltagande i den. Genom aktivt samarbete med berörda parter kommer den att bidra till kapacitetsuppbyggnad och till främjande av kunskapsutbyte och av starkare samverkan i unionen på detta område.

Stöd till relevanta gemensamma initiativ för programplanering och relevanta offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan också komma i fråga.

Det kommer även att skapas lämpliga kopplingar till åtgärder inom relevanta europeiska innovationspartnerskap och till relevanta aspekter av europeiska teknikplattformars forsknings- och innovationsagendor.

2.   LIVSMEDELSTRYGGHET, HÅLLBART JORDBRUK OCH SKOGSBRUK, HAVS- OCH SJÖFARTSFORSKNING OCH INLANDSVATTENFORSKNING SAMT BIOEKONOMI

2.1.   Hållbart jord- och skogsbruk

Lämpliga kunskaper, verktyg, tjänster och innovationer krävs för att främja mer produktiva,
  miljövänliga,
  resurseffektiva och motståndskraftiga system för jord- och skogsbruk, som kan leverera tillräckligt med livsmedel, foder, biomassa och andra råvaror och tillhandahålla ekosystemtjänster, samtidigt som
  den biologiska mångfalden bevaras och
  utvecklingen av levande landsbygdssamhällen främjas. Forskning och innovationer ger goda möjligheter att integrera agronomiska och miljömässiga mål i en hållbar produktion, t.ex. genom att öka jordbrukets produktivitet och resurseffektivitet
  , inbegripet en effektiv vattenanvändning
  ;
  öka säkerheten vid animalisk och vegetabilisk produktion;
  minska utsläppen av växthusgaser från jordbruk;
  minska produktionen av avfall;
  minska urlakningen av näringsämnen
  och andra kemiska tillsatser
  från odlad mark till land- och vattenmiljöer; minska beroendet av internationella importer av växtprotein till Europa; öka de primära
  produktionssystemens mångfald samt främja återställandet av den biologiska mångfalden
  .

2.1.1.   Ökad produktionseffektivitet och förbättrad hantering av klimatförändringar, samtidigt som hållbarhet och motståndskraft säkras

Verksamheten ska förbättra produktiviteten och anpassningsförmågan hos växter, djur och produktionssystem för att hantera snabba förändringar i miljö-/klimatmässiga förutsättningar och den ökande bristen på naturresurser. De innovationer som följer ska bidra till omvandlingen till en ekonomi med låg energiförbrukning, låga utsläpp och mindre avfall
  och till minskad efterfrågan på naturresurser
  längs hela försörjningskedjan för livsmedel och foder. Utöver att bidra till livsmedelstrygghet ska nya möjligheter skapas för användning av biomassa och biprodukter från
  jordbruket
  för ett stort antal icke-livsmedelsrelaterade tillämpningar.

Multidisciplinära arbetssätt ska eftersträvas för att förbättra kvaliteten på växter, djur och mikroorganismer, samtidigt som en effektiv resursanvändning (vatten,
  mark, jord,
  näring, energi
  och andra bidragande faktorer
  ) och landsbygdens ekologiska integritet säkerställs. Fokus ska läggas på integrerade och olikartade produktionssystem och agronomiska arbetssätt, inbegripet användning av precisionsteknik och ekologisk intensifiering till nytta för såväl konventionellt som ekologiskt jordbruk.
  Även miljöanpassning av städer kommer att främjas, genom nya former av jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk i stads- och ytterområden. Dessa ska tas fram genom beaktande av nya krav på växtegenskaper, odlingsmetoder, teknik, marknadsföring och stadsplanering i förhållande till människors hälsa och välbefinnande, miljön och klimatförändringarna.
  Genetiska förbättringar av växter och djur med avseende på anpassning
  , hälsa
  och produktivitet kommer att kräva användning av alla tillämpliga konventionella och moderna avels- och odlingsmetoder och
  bevarande och
  bättre användning av genetiska resurser. Vederbörlig uppmärksamhet kommer att ägnas åt markhantering ▌för att öka ▌grödornas avkastning.
  Växt- och djurhälsa kommer att främjas, med beaktande av det allmänna målet att säkerställa en högkvalitativ och säker livsmedelsproduktion. Verksamhet inom växthälsa och växtskydd kommer att öka kunskaperna och främja utvecklingen av strategier, produkter och verktyg för ett integrerat miljövänligt växtskydd, för att förebygga införandet av patogener, kontrollera skadedjur och sjukdomar och förebygga förluster före och efter skörd. På djurskyddsområdet kommer
  strategier för att utrota
  eller effektivt hantera sjukdomar
  , inbegripet zoonoser,
  och
  forskning om antimikrobiell resistens
  att främjas
  .
  Den integrerade kontrollen av sjukdomar, parasiter och skadedjur kommer att skärpas, med början i en ökad kännedom om interaktionen mellan värd och patogen och vidare till övervakning, diagnostik och behandling.
  Studier av olika arbetssätt och deras effekter på djurens välfärd kan bidra till diskussionen kring viktiga samhällsfrågor. De områden som nämns ovan ska baseras på mer grundläggande forskning om relevanta biologiska frågor, som även understöder utvecklingen och genomförandet av politiska åtgärder inom EU
  , och stödjas genom en adekvat bedömning av deras ekonomiska och marknadsmässiga potential
  .

2.1.2.   Tillhandahålla ekosystemtjänster och kollektiva nyttigheter

Jordbruk och skogsbruk är unika system som inte bara levererar kommersiella produkter, utan även kollektiva nyttigheter för samhället i stort (inbegripet kultur- och rekreationsvärden) och viktiga ekologiska tjänster, såsom funktionell och in situ biologisk mångfald, pollinering,
  vattenmagasinering och
  vattenreglering,
  markfunktioner,
  landskapstjänster, minskad erosion
  , motståndskraft mot översvämning och torka
  och kolupptagning/begränsning av växthusgasutsläpp. Forskningsverksamheten
  kommer att bidra till ökade kunskaper om det komplicerade samspelet mellan primära produktionssystem och ekosystemtjänster och
  kommer att främja tillhandahållandet av sådana kollektiva nyttigheter och tjänster, genom att tillhandahålla förvaltningsmässiga lösningar, verktyg för beslutsfattande och en bedömning av deras
  marknadsmässiga och
  icke marknadsmässiga värde. Bland de specifika frågor som ska behandlas finns identifiering av vilka jordbruks-/skogssystem och landskapsmönster
  i städer och deras ytterområden
  som mest sannolikt bidrar till att uppnå dessa mål. Förändringar i den aktiva förvaltningen av jordbrukssystem – inbegripet teknikanvändning och förändrade arbetssätt – bidrar till begränsningen av växthusgasutsläpp och ökar jordbrukssektorns anpassningsförmåga när det gäller klimatförändringens negativa följder.

2.1.3.   Ökad delaktighet för landsbygdssamhällen, stöd för politik samt innovationer på landsbygden

Utvecklingsmöjligheter för landsbygdssamhällen ska främjas genom att stärka samhällenas kapacitet för primär produktion och leverans av ekosystemstjänster samt genom att skapa möjligheter till produktion av nya och mer varierade produkter (
  däribland
  livsmedel, foder, material och energi), som ett svar på den ökande efterfrågan på korta leveranskedjor med låga koldioxidutsläpp. Socioekonomisk forskning
  och vetenskapliga studier och samhällsstudier
  samt utveckling av nya koncept och institutionella innovationer behövs för att säkerställa sammanhållningen i landsbygdsområden och förebygga ekonomisk och social marginalisering, uppmuntra diversifiering av ekonomin (inbegripet tjänstesektorn), säkerställa lämpliga relationer mellan landsbygd och stadsområden samt underlätta kunskapsutbyte, demonstration och innovation och främja deltagande resurshantering. Dessutom finns det ett behov av att granska på vilka sätt kollektiva nyttigheter i landsbygdsområden kan omvandlas till lokala/regionala socioekonomiska fördelar. De fastställda innovationsbehoven på regional och lokal nivå ska kompletteras med tvärvetenskaplig forskningsverksamhet på
  internationell,
  interregional och europeisk nivå. Genom att bidra med nödvändiga analytiska verktyg, indikatorer,
  integrerade
  modeller och framtidsinriktad verksamhet ska forskningsprojekten stödja beslutsfattare och andra aktörer i arbetet med att genomföra, övervaka och bedöma relevanta strategier, politiska åtgärder och lagar för landsbygdsområden samt för hela bioekonomin. Dessutom krävs verktyg och data för att möjliggöra en korrekt bedömning av möjliga utbyten mellan olika typer av resursanvändning (mark, vatten,
  jord, näringsämnen, energi
  osv.) och bioekonomiska produkter. Socioekonomiska och komparativa utvärderingar av system för jord- och skogsbruk och deras hållbarhetsprestanda ska genomföras.

2.1.4.
     
  Ett hållbart skogsbruk

Målet är att på ett hållbart sätt framställa biobaserade produkter, ekosystem, tjänster (bland annat tjänster med koppling till vatten och begränsning av klimatförändringar) och tillräckligt mycket biomassa, med beaktande av skogsbrukets ekonomiska, ekologiska och sociala aspekter samt regionala skillnader. På det hela taget kommer verksamheterna inom skogssektorn att syfta till att främja multifunktionella skogar med olika ekologiska, ekonomiska och sociala fördelar. Verksamheterna kommer att inriktas på vidareutveckling av hållbara skogsbrukssystem, som kan möta samhällsutmaningar och samhällskrav, inklusive skogsägarnas behov, genom införandet av multifunktionella tillvägagångssätt, som fyller behovet av att tillhandahålla smart, hållbar och inkluderande tillväxt, med beaktande av klimatförändringarna. Sådana hållbara skogsbrukssystem bidrar starkt till att stärka skogarnas motståndskraft och skyddet av den biologiska mångfalden och till att möta den ökade efterfrågan på biomassa. Detta kommer att behöva understödjas av forskning om trädhälsa och om skogsskydd och restaurering av skogar efter bränder.

2.2.   Hållbar och konkurrenskraftig jordbruksbaserad livsmedelsindustri för säker och hälsosam kost

Konsumenternas behov av säkra
  , högkvalitativa
  och hälsosamma livsmedel till rimliga priser måste tillgodoses, samtidigt som livsmedelsrelaterade konsumtionsbeteendens samt livsmedels- och foderproduktionens inverkan på mänsklig hälsa
  , miljön
  och
  hela
  ekosystemet beaktas. Livsmedelstrygghet och fodersäkerhet, konkurrenskraften hos den europeiska jordbruksbaserade livsmedelsindustrin samt hållbarhetsaspekter för produktion, försörjning
  och konsumtion
  av livsmedel ska behandlas, inbegripet hela livsmedelskedjan och relaterade tjänster, såväl konventionella som ekologiska, från primär produktion till konsumtion. Detta arbetssätt ska bidra till att a) uppnå livsmedelssäkerhet och tryggad försörjning för alla européer och utrota hungern i världen, b) minska förekomsten av livsmedels- och kosthållningsrelaterade sjukdomar genom att främja en övergång till en hälsosam, hållbar kosthållning, genom konsumentutbildning och innovationer inom
  jordbruket och
  livsmedelsindustrin, c) minska vatten- och energiförbrukningen inom bearbetning, transport och distribution av livsmedel, d) minska livsmedelsavfallet med 50 % senast 2030
  och e) tillhandahålla ett rikt urval av hälsosamma, högkvalitativa och säkra livsmedel för alla
  .

2.2.1.   Informerade konsumentval

Konsumenters önskemål, attityder, behov, beteenden, livsstil
  och utbildning samt den kulturella aspekten av livsmedelskvalitet
  ska behandlas och kommunikationen mellan konsumenter och den del av forskarsamhället som ägnar sig åt livsmedelskedjan och dess aktörer ska förbättras för att öka
  allmänhetens kunskaper om livsmedelsproduktion i stort och möjliggöra
  välgrundade val, hållbar
  och hälsosam
  konsumtion samt öka de effekter detta har på produktionen, inbegripet tillväxt och livskvalitet, särskilt för riskgrupper. Samhällsutmaningar ska mötas genom social innovation, och innovativa
  prognosmodeller
  och metoder inom konsumentvetenskap ska ge jämförbara data och lägga grunden för åtgärder för att uppfylla unionens politiska behov.

2.2.2.   Hälsosamma, säkra livsmedel och en god kosthållning för alla

Näringsbehov
  , en balanserad kost
  och olika livsmedels inverkan på fysiologiska funktioner samt fysiska och psykiska prestationer, kopplingarna mellan kosthållning,
  demografiska tendenser (exempelvis
  åldrande
  ) och
  kroniska sjukdomar och störningar ▌ska behandlas. Kosthållningsrelaterade lösningar och innovationer som leder till förbättrad hälsa och förbättrat välbefinnande ska identifieras. Kemiska och mikrobiella föroreningar av livsmedel och foder, risker och exponeringar
  samt allergener
  ska
  analyseras
  , bedömas, övervakas, kontrolleras och spåras genom hela leveranskedjan för livsmedel
  , foder
  och dricksvatten – från produktion och lagring till bearbetning, paketering, distribution, catering och tillagning i hemmet. Innovationer för livsmedelssäkerhet, förbättrade verktyg för
  bedömning av risker och förhållandet risk/nytta samt för
  riskupplysning och förbättrade standarder för livsmedelssäkerhet
  som genomförs i hela livsmedelskedjan
  kommer att leda till ökat konsumentförtroende och stärkt konsumentskydd i Europa. Globalt förbättrade standarder för livsmedelstrygghet ska också bidra till att stärka den europeiska livsmedelsindustrins konkurrenskraft.

2.2.3.   En hållbar, konkurrenskraftig jordbruksbaserad livsmedelsindustri

Livsmedels- och foderindustrins behov av att hantera sociala, miljömässiga, klimatrelaterade och ekonomiska förändringar från lokal till global nivå ska uppmärksammas i alla stadier av produktionskedjan för livsmedel och foder, inbegripet livsmedelsdesign, livsmedelsförädling, förpackning, processkontroll, avfallsreducering, biproduktsvalorisering och säker användning och kassering av animaliska biprodukter. Innovativa och hållbara resurseffektiva
  tekniker och
  processer
  samt
  diversifierade, säkra, hälsosamma, högkvalitativa produkter till rimliga priser
  på vetenskaplig grund
  kommer att bli resultatet. Detta ska stärka innovationspotentialen i den europeiska livsmedelsförsörjningskedjan, öka dess konkurrenskraft, skapa ekonomisk tillväxt och arbetstillfällen och underlätta anpassningar inom den europeiska livsmedelsindustrin. Andra aspekter som ska behandlas är spårbarhet, logistik och tjänster, socioekonomiska
  och kulturella
  faktorer,
  djurskydd och andra etiska frågor,
  livsmedelskedjans motståndskraft mot miljö- och klimatrelaterade risker samt begränsning av de negativa miljöeffekter som verksamheter inom livsmedelskedjan och förändringar inom kosthållning och produktionssystem kan medföra.

2.3.   Frigöra potentialen hos levande akvatiska resurser

Ett av de främsta kännetecknen för levande resurser i vattnet är att de är förnybara, och ett hållbart nyttjande av dessa resurser är beroende av djupgående förståelse och en hög kvalitet och produktivitet i de akvatiska ekosystemen. Det allmänna målet är att
  förvalta
  de levande akvatiska resurserna för att maximera social och ekonomisk nytta/avkastning från Europas hav
  och inlandsvatten
  .

Detta innefattar behovet av att optimera det hållbara bidraget från fiske och vattenbruk till livsmedelstryggheten i ett globalt ekonomiskt sammanhang och att minska EU:s stora beroende av skaldjursimport (omkring 60 % av den totala konsumtionen av skaldjur i Europa kommer från import, och EU är världens största importör av fiskeriprodukter) samt främja havs-
  och sjöfartsinnovation genom
  bioteknik och därmed stimulera
  smart
  ”blå tillväxt”. I linje med aktuella politiska ramverk
  , i synnerhet den integrerade havspolitiken och ramdirektivet om en marin strategi,
  ska forskningsinsatser stödja det ekosystemrelaterade arbetssättet för förvaltning och utnyttjande av naturresurser
  och samtidigt möjliggöra en hållbar användning av marina varor och tjänster
  samt ett bättre miljöarbete inom alla berörda sektorer.

2.3.1.   Utveckla en hållbar och miljövänlig fiskeriverksamhet

Den nya gemensamma fiskeripolitiken, ramdirektivet om en marin strategi samt EU:s strategi för biologisk mångfald samverkar för att europeiskt fiske ska bli mer hållbart, konkurrenskraftigt och miljövänligt. Strävan efter ett mer ekosystemrelaterat arbetssätt för fiskeriförvaltning kräver en djupgående förståelse av marina ekosystem. Nya insikter, verktyg och modeller ska utvecklas för att förbättra förståelsen av vad som gör marina ekosystem friska och produktiva, och för att bedöma, utvärdera och hantera fiskeriets inverkan på marina ekosystem (inbegripet djuphavsfiske). Det kommer att utvecklas nya fångststrategier
  och fångsttekniker
  , som bistår samhället samtidigt som de marina ekosystemen hålls friska. De socioekonomiska effekterna av olika förvaltningsalternativ ska mätas. Effekterna av och anpassningen till miljöförändringar, inbegripet klimatförändringarna, ska också undersökas, tillsammans med nya verktyg för
  utvärdering och
  förvaltning för hantering av risker och osäkerhet. Verksamheten ska stödja forskning om biologi, genetik och dynamik i fiskpopulationer, vad arter av stor betydelse innebär för ekosystemen, fiskeverksamhet och övervakning av sådan verksamhet, beteendemönster inom fiskenäringen samt anpassning efter nya marknader (t.ex. ekomärkning) och om fiskeindustrins inflytande på beslutsfattande. Dessutom ska forskningen undersöka det delade utnyttjandet av maritima områden med annan verksamhet, framför allt i kustområden, och dess socioekonomiska effekter.

2.3.2.   Utveckla ett konkurrenskraftigt

  och miljövänligt

  europeiskt vattenbruk

Hållbart
  vattenbruk har en stor inneboende potential för utveckling av hälsosamma, säkra och konkurrenskraftiga produkter som skräddarsytts efter konsumenters behov och önskemål, samt för miljörelaterade tjänster (biologisk rening, land- och vattenvård osv.) och energiproduktion – en potential som behöver realiseras ytterligare i Europa. Kunskap och teknik kommer att stärkas inom alla aspekter av domesticering av etablerade arter och diversifiering för nya arter, med beaktande av samverkan mellan vattenbruk och akvatiska ekosystem
  för att miljöpåverkan ska kunna minskas,
  effekterna av klimatförändringar och hur sektorn kan anpassas till dessa.
  Det behövs fortsatt forskning om framför allt hälsa och sjukdomar hos odlade akvatiska organismer (inbegripet verktyg och metoder för förebyggande och lindring), näringsfrågor (inbegripet utvecklingen av alternativa specialanpassade ingredienser och foder för vattenbruk) och om fortplantning och uppfödning, som tillhör de huvudsakliga hindren för en hållbar utveckling av europeiskt vattenbruk.
  Innovationer ska också främjas för hållbara produktionssystem i inlandet, i kustområdet och till havs.
  De specifika egenskaperna hos Europas yttersta randområden kommer också att beaktas.
  Fokus ska också läggas på förståelse av sektorns sociala och ekonomiska dimensioner, för att stödja kostnads- och energieffektiv produktion i samklang med marknadens och konsumenternas krav, samtidigt som konkurrenskraft och attraktiva framtidsutsikter för investerare och producenter säkerställs.

2.3.3.   Förstärkta marina

  och maritima

  innovationer genom bioteknik

Mer än 90 % av den marina mångfalden är fortfarande outforskad, vilket innebär en enorm potential för upptäckt av nya arter och tillämpningar inom marin bioteknik, vilket förväntas generera en årlig tillväxt på 10 % för denna sektor. Stöd kommer att ges till vidare utforskande och utnyttjande av den stora potential som den marina biologiska mångfalden och den akvatiska biomassan innebär för att skapa nya innovativa
  och hållbara
  processer, produkter och tjänster för marknaden, med möjliga tillämpningar i många sektorer, bland annat kemi, material, läkemedel, fiskeri och vattenbruk, energiförsörjning och kosmetika.

2.4.   Hållbar och konkurrenskraftig bioindustri och stöd till utvecklingen av en europeisk bioekonomi

Det allmänna målet är att öka takten i arbetet med att omvandla den fossilbränslebaserade industrin i Europa till en resurseffektiv, hållbar industri med låga koldioxidutsläpp. Forskning och innovationer ska användas för att minska EU:s beroende av fossila bränslen, och för att bidra till att uppnå EU:s politiska mål för energi och klimatförändringar för år 2020 (10 % av drivmedel från förnybara källor och minskade växthusgasutsläpp med 20 %). Uppskattningar har visat att en övergång till biologiska råvaror och biologiska förädlingsmetoder kan spara upp till motsvarande 2,5 miljarder ton koldioxid årligen år 2030, vilket innebär att marknaderna för biobaserade råvaror och nya konsumentprodukter kan flerdubblas. För att denna potential ska kunna realiseras krävs en bred kunskapsbas och utveckling av relevanta (bio)tekniker, med fokus framför allt på tre väsentliga delar: a) att omvandla nuvarande fossilbränslebaserade processer till resurs- och energieffektiva bioteknikbaserade processer, b) inrättandet av tillförlitliga
  , hållbara
  och lämpliga leveranskedjor för biomassa
  , biprodukter
  och avfallsflöden samt ett omfattande nätverk av bioraffinaderier över hela Europa, och c) stöd till marknadsutvecklingen för biobaserade produkter och processer
  , med beaktande av de relaterade riskerna och fördelarna
  . Synergieffekter kommer att eftersträvas genom det särskilda målet ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik”.

2.4.1.   Främja bioekonomi för biobaserade industrier

Stöd kommer att ges till större framsteg mot resurseffektiva, hållbara industrier med låga koldioxidutsläpp genom upptäckt och användning av terrestra och akvatiska biologiska resurser, samtidigt som negativ
  miljö- och vattenpåverkan
  minimeras
  , t.ex. genom inrättande av slutna kretsar av näringsämnen, inbegripet mellan stads- och landsbygdsområden
  . Möjliga utbytesvägar mellan olika typer av biomassaanvändning ska undersökas.
  Verksamheten bör fokusera på biomassa som inte konkurrerar med livsmedel och också beakta hållbarheten i anknytande markanvändningssystem.
  Utveckling av biobaserade produkter och biologiskt aktiva föreningar för industrier och konsumenter med nya kvaliteter och funktioner och förbättrad hållbarhet ska eftersträvas. Det ekonomiska värdet av förnybara resurser, bioavfall och biprodukter kommer att maximeras genom nya, resurseffektiva processer
  , bland annat omvandlingen av bioavfall från städer till jordbruksinsatsvaror
  .

2.4.2.   Utveckla integrerade bioraffinaderier

Stöd kommer att ges till verksamhet som främjar hållbara bioprodukter, mellanprodukter och bioenergi/-bränslen, med särskilt fokus på kaskadarbetssätt och prioritering av produkter med mycket högt mervärde. Tekniker och strategier ska utvecklas för att säkerställa leveransen av råvaror. Utökade möjligheter att använda biomassa i andra och tredje generationens bioraffinaderier, inbegripet skogsbruk, bioavfall och industriella biprodukter, kommer att bidra till att minska konflikterna mellan mat och bränsle och underlätta ekonomisk
  och miljövänlig
  utveckling i landsbygds- och kustområden inom EU.

2.4.3.   Stöd för marknadsutvecklingen för biobaserade produkter och processer

Efterfrågeåtgärder kan öppna nya marknader för biotekniska innovationer. Standardisering
  och certifiering
  på EU-nivå och internationell nivå krävs bland annat för bestämning av biobaserat innehåll, produktfunktionalitet och biologisk nedbrytbarhet. Metoder och arbetssätt för livscykelanalyser behöver vidareutvecklas och anpassas kontinuerligt efter vetenskapliga och industriella framsteg. Forskningsverksamhet som stöder standardisering av produkter och processer
  (inbegripet harmonisering av internationella standarder)
  samt regleringar inom bioteknik anses vara en förutsättning för att stödja skapandet av nya marknader och för att realisera handelsmöjligheter.

2.5.
     
  Övergripande havs- och sjöfartsforskning

Målet är att öka inverkan av EU:s hav och oceaner på samhället och den ekonomiska tillväxten genom utnyttjande av marina resurser och användning av olika havsenergikällor och de många olika användningsområdena för haven. Verksamheten ska fokusera på övergripande vetenskapliga och tekniska havs- och sjöfartsutmaningar i syfte att frigöra havens och oceanernas potential för hela havs- och sjöfartsindustrin och samtidigt skydda miljön och genomföra anpassningar till klimatförändringarna. Ett strategiskt samordnat angreppssätt för havs- och sjöfartsforskning för alla utmaningar och pelare i Horisont 2020 ska även stödja genomförandet av relevant unionspolitik för att uppfylla viktiga blå tillväxtmål.

Eftersom havs- och sjöfartsforskning inbegriper flera ämnesområden kommer en nära samordning och gemensam verksamhet med andra delar av Horisont 2020, särskilt Samhällsutmaning 5, att eftersträvas.

2.5.1.
     
  Klimatförändringarnas inverkan på de marina ekosystemen och sjöfartsekonomin

Stöd kommer att ges till verksamhet som förbättrar förståelsen av hur marina ekosystem fungerar och av samspelet mellan hav och atmosfär. Detta kommer att förbättra förmågan att bedöma havens betydelse för klimatet och effekterna av klimatförändringarna och havens försurning på marina ekosystem och kustområden.

2.5.2.
     
  Utveckling av de marina resursernas potential genom ett integrerat arbetssätt

Att främja långsiktig, hållbar tillväxt inom sjöfarten och skapa synergier över alla sjöfartssektorer kräver ett integrerat tillvägagångssätt. Forskningen kommer att inriktas på att bevara den marina miljön och på hur sjöfartsverksamhet och sjöfartsprodukter påverkar andra sektorer. Detta kommer att möjliggöra framsteg inom miljöinnovation, exempelvis genom nya produkter och processer samt användning av koncept, redskap och åtgärder för att utvärdera och minska effekterna av människans belastning på den marina miljön och på så vis röra sig i riktning mot en hållbar förvaltning av sjöfartsverksamheten.

2.5.3.
     
  Sektorsövergripande koncept och tekniker som möjliggör tillväxt inom sjöfarten

Framsteg inom sektorsövergripande möjliggörande teknik (t.ex. IKT, elektronik, nanomaterial, legeringar och bioteknik) samt ny utveckling och nya koncept inom ingenjörskonsten kommer även fortsättningsvis att möjliggöra tillväxt. Verksamheten kommer att möjliggöra viktiga genombrott inom havs- och sjöfartsforskning och havsobservation (t.ex. djuphavsforskning, observationssystem, sensorer, automatiserade system för verksamhetsövervakning, undersökning av den marina biologiska mångfalden, marina geologiska faror, fjärrstyrda fordon m.m.). Syftet är att minska inverkan på den marina miljön (t.ex. via undervattensbuller, införande av invasiva arter samt föroreningar från hav och land) och att minimera koldioxidavtrycket från mänsklig verksamhet. Sektorsövergripande möjliggörande teknik kommer att stödja genomförandet av unionens havs- och sjöfartspolitik.

2.6.   Specifika genomförandeaspekter

Utöver de källor som allmänt används för externa sakkunnigutlåtanden kommer specifika samråd att genomföras med den ständiga kommittén för jordbruksforskning i olika frågor som strategiska aspekter via dess framsynsverksamhet, samt om samordningen av jordbruksforskning mellan nationell nivå och EU-nivå.
  Det kommer även att skapas
  lämpliga kopplingar till åtgärder inom
  relevanta
  europeiska
  innovationspartnerskap och till relevanta aspekter av europeiska teknikplattformars forsknings- och innovationsagendor
  .

Forskningsresultatens effekter och spridning kommer att stödjas aktivt genom särskilda åtgärder för kommunikation och kunskapsutbyte, och genom att olika aktörer inom alla olika projekt engageras. Genomförandet kommer att kombinera olika verksamheter, även omfattande demonstrations- och pilotverksamhet. Enkel och allmän tillgång till forskningsresultat och bästa praxis ska främjas ▌.

Det specifika stödet till små och medelstora företag möjliggör ett ökat deltagande från lantbrukare, fiskare och andra typer av
  små och medelstora företag
  inom forsknings- och demonstrationsverksamhet. De specifika behoven inom primärproduktionssektorn för innovationsstödstjänster och strukturer för uppsökande arbete kommer att beaktas. Under genomförandet kommer en mängd olika verksamhetstyper, bland annat kunskapsutbyten, där lantbrukare
  eller andra primärproducenter
  och förmedlare deltar, att aktivt säkerställas, så att slutanvändarnas forskningsbehov kan sammanställas. Enkel och allmän tillgång till forskningsresultat och bästa praxis ska främjas.

Stöd till
  standardisering och regleringsaspekter
  kommer att användas för att bidra till att påskynda marknadsspridningen för nya biobaserade varor och tjänster.

Stöd till
  relevanta
  gemensamma initiativ för programplanering
  och relevanta offentlig-offentliga och
  offentlig-privata partnerskap ▌kan också komma i fråga.

Synergieffekter för och vidareutveckling av andra unionsfonder som rör denna samhällsutmaning, t.ex. jordbruksfonden för landsbygdsutveckling samt fiskerifonder, kommer att eftersträvas.

Framtidsinriktad verksamhet kommer att genomföras inom samtliga bioekonomiska sektorer, inbegripet utveckling av databaser, indikatorer och modeller för globala, europeiska, nationella och regionala dimensioner. Ett europeiskt observationsorgan för bioekonomi ska utvecklas för att kartlägga och övervaka forsknings- och innovationsverksamhet
  , inbegripet teknikbedömningar,
  inom EU och globalt, utveckla nyckelutförandeindikatorer och övervaka innovationspolitik inom bioekonomin.

3.   SÄKER, REN OCH EFFEKTIV ENERGI

3.1.   Minska energiförbrukning och koldioxidavtryck genom smart och hållbar användning

Konsumtionsmönstren och de energikällor som används inom Europas industrier,
  transportsystem
  , byggnader
  , distrikt
  och städer är till stora delar ohållbara, vilket leder till betydande effekter på miljö och klimat.
  Energiförvaltning i realtid för nya och befintliga nära-nollutsläppbyggnader, nära-nollenergibyggnader och plusenergibyggnader, nyrustade byggnader samt aktiva byggnader,
  högeffektiva industrier och allmän spridning av energieffektiva strategier till företag, enskilda individer, samhällen, städer
  och distrikt
  kommer att kräva såväl tekniska framsteg som icke-tekniska lösningar, såsom tjänster för rådgivning, finansiering och efterfrågehantering
  , samt bidrag från beteendevetenskap och samhällsvetenskap, samtidigt som frågan om allmänhetens acceptans måste beaktas
  . Detta innebär att
  ökad
  energieffektivitet kan bli ett av de mest kostnadseffektiva sätten att minska energiefterfrågan och därigenom öka säkerheten för energiförsörjningen, minska miljö- och klimateffekter och öka konkurrenskraften.
  För att möta dessa utmaningar är det viktigt att vidareutveckla förnybara energikällor och utnyttja potentiella energieffektiviseringar.

3.1.1.   Se till att tekniker och tjänster för smart och effektiv energianvändning når massmarknaden

Att minska energiförbrukningen och eliminera energiavfall och samtidigt tillhandahålla de tjänster som behövs för samhället och ekonomin kräver att fler effektiva, kostnadsmässigt konkurrenskraftiga, miljövänliga och smartare
  verktyg,
  produkter och tjänster når massmarknaden, och dessutom att komponenter och enheter integreras och kombineras på ett sådant sätt att den allmänna energianvändningen i byggnader, tjänster och industri optimeras.

För att säkerställa fullständigt genomförande och största möjliga konsumentnytta (inbegripet möjlighet för konsumenter att övervaka sin egen förbrukning) måste energiprestanda för dessa tekniker och tjänster anpassas och optimeras för och i tillämpningsmiljöerna. För detta krävs forskning, utveckling och testning av innovativ informations- och kommunikationsteknik (IKT) och övervaknings- och styrteknik samt demonstrationsprojekt och förkommersiella åtgärder för att säkerställa kompatibilitet och skalbarhet. Projekten bör syfta till att
  bidra till en betydande minskning av den totala energiförbrukningen och energikostnaden genom utformning av
  gemensamma förfaranden för insamling, sammanställning och analys av data om energiförbrukning och utsläpp för att förbättra energianvändningens mätbarhet, transparens,
  allmänna
  acceptans, planering och synlighet och dess miljöpåverkan.
  Säkerhet och inbyggt integritetsskydd (”privacy by design”) för att skydda övervaknings- och kontrollteknik bör säkras i dessa förfaranden. Utformning och tillämpning av plattformar för att kontrollera sådana systems stabilitet kommer att bidra till att säkerställa tillförlitlighet.

3.1.2.   Ta tillvara potentialen i effektiva och förnybara uppvärmnings-/kylsystem

En stor del av energin som förbrukas inom EU går till uppvärmning eller kylning och utveckling av kostnadseffektiva, verksamma tekniker och systemintegrationstekniker, t.ex. nätverksanslutningar med standardiserat språk och tjänster, inom detta område kan i hög grad bidra till minskad energiefterfrågan. För detta krävs forskning kring och demonstration av ny
  teknik för utformning och
  nya system och komponenter för industri- och bostadstillämpningar
  och kommersiella tillämpningar
  , t.ex. för decentraliserad leverans och fjärrleverans av varmvatten, uppvärmning och kylning. Detta bör innefatta olika tekniker (solvärme, geotermisk energi, biomassa, värmepumpar, kraftvärme
  , återvinning av avfallsbaserad energi
  osv.) och uppfylla kraven för byggnader och distrikt med nära-nollutsläpp
  och främja smarta byggnader
  . Fler genombrott behövs, framför allt inom lagring av
  termisk energi
  från förnybara energikällor och för att främja utveckling och spridning av effektiva kombinationer av hybridsystem för uppvärmning och kylning för centraliserade och decentraliserade tillämpningar.

3.1.3.   Främja smarta städer och samhällen i Europa

Stadsområdena är några av de största energikonsumenterna inom unionen, och därifrån kommer en motsvarande stor del av utsläppen av växthusgaser, vilket dessutom medför stora mängder luftföroreningar. Samtidigt påverkas stadsområdena av den allt sämre luftkvaliteten och klimatförändringarna, och särskilda hanterings- och anpassningsstrategier måste utvecklas. För omställningen till ett koldioxidsnålt samhälle är det därför avgörande att skapa innovativa energilösningar (
  t.ex.
  energieffektivitet, elektricitet och försörjningssystem för uppvärmning/kylning
  samt integrering av förnybara energikällor i den konstruerade miljön
  ), som integreras med
  transportsystem, smart konstruktion och stadsplanering
  , avfallshantering och vattenberedning samt IKT-lösningar för stadsmiljöer. Målinriktade initiativ för att främja konvergensen av industrins förädlingskedjor inom energi-, transport- och IKT-sektorn till smarta urbana tillämpningar måste planeras in. Samtidigt måste nya tekniska och organisatoriska modeller och planerings- och affärsmodeller tas fram och testas i full skala i enlighet med de behov och resurser som städer och samhällen
  och dess invånare
  har. Dessutom behövs forskning för att förstå de sociala,
  miljömässiga,
  ekonomiska och kulturella aspekterna av denna omvandling.

3.2.   Koldioxidsnål elförsörjning till låg kostnad

Elektricitet spelar en avgörande roll i omställningen till en miljömässigt hållbar ekonomi med låga koldioxidutsläpp.
  Förnybara energikällor utgör kärnan i denna utveckling.
  Användningen av elproduktion med låga koldioxidutsläpp ökar alltför långsamt eftersom den medför höga kostnader. Det finns ett brådskande behov av att hitta lösningar som markant minskar kostnaderna, med förbättrade prestanda, ökad hållbarhet
  och allmän acceptans
  , för att öka spridningen på marknaden av
  billig, tillförlitlig
  elproduktion med låga koldioxidutsläpp.
  Verksamheterna ska inriktas på forskning, utveckling och fullskalig demonstration av innovativa förnybara energikällor, däribland energisystem i liten skala och mikroskala, effektiva, flexibla och koldioxidsnåla kraftverk som drivs med fossila bränslen samt teknik för avskiljning och lagring eller återanvändning av koldioxid.

3.2.1.   Utveckla vindkraftens hela potential

Målet för vindenergiproduktionen är att minska kostnaden för elproduktion från land- och havsbaserad vindkraft med upp till 20 % år 2020 jämfört med 2010, att öka andelen havsbaserad vindkraft och att möjliggöra verklig integration i elnätet. Fokus kommer att läggas på utveckling, testning och demonstration av nästa generations storskaliga system för vindenergiomvandling
  (inbegripet innovativa system för energilagring)
  , förbättrad omvandlingseffektivitet och bättre tillgänglighet för såväl land- som havsbaserade vindkraftverk (även på avlägsna platser och under svåra väderförhållanden) samt nya serietillverkningsprocesser.
  Miljön och den biologiska mångfalden kommer att beaktas i samband med vindenergiutvecklingen.

3.2.2.   Utveckla effektiva, tillförlitliga och kostnadsmässigt konkurrenskraftiga solenergisystem

Kostnaden för solenergi, inbegripet fotovoltaik och koncentrerad solenergi, ska halveras till år 2020 jämfört med 2010, i syfte att
  avsevärt
  öka andelen solenergi på elmarknaden.

För fotovoltaik kräver detta
  ytterligare
  forskning om
  bland annat
  nya koncept och system samt demonstration och testning av massproduktion för att åstadkomma användning i större skala
  och integrering av fotovoltaik i byggnader
  .

För koncentrerad solenergi läggs fokus på att utveckla sätt att öka effektiviteten och samtidigt minska miljöpåverkan, för att få upp demonstrerad teknik till industriell skala genom att bygga kraftverk som är de första av sitt slag. Lösningar för att effektivt kombinera elproduktion från solenergi med vattenavsaltning kommer att testas.

3.2.3.   Utveckling av konkurrenskraftig, miljömässigt säker teknik för avskiljning, transport, lagring

  och återanvändning

  av koldioxid

Avskiljning och lagring av koldioxid (CCS) är en nyckelmetod som behöver distribueras brett och kommersiellt på global nivå för att möta utmaningen med kraftproduktion utan kol och en industri med låga koldioxidutsläpp, och nå målen år 2050. Målet är att minimera extrakostnaden för CCS inom kraftsektorn för kol-, gas-
  och oljeskifferdrivna
  kraftverk jämfört med likvärdiga kraftverk utan CCS och energiintensiva industriinstallationer.

Stöd kommer främst att ges till demonstration av hela CCS-kedjan för en representativ portfölj med olika tekniska alternativ för avskiljning, transport, lagring
  och återanvändning
  . Detta kommer att kompletteras av forskning för vidareutveckling av dessa tekniker och för leverans av konkurrenskraftigare avskiljningstekniker, bättre komponenter, integrerade system och processer, säker geologisk lagring och rationella lösningar för
  och allmän acceptans av
  ▌återanvändning av avskild koldioxid, för att möjliggöra en ökad kommersiell användning av CCS-tekniker vid kraftverk som drivs med fossila bränslen och andra koldioxidintensiva industrier som tas i bruk efter 2020.
  Stöd kommer även att ges till ren kolteknik som kompletterande teknik till CCS.

3.2.4.   Utveckla geotermisk energi, vattenkraft, marin energi och andra förnybara energikällor

Geotermisk energi, vattenkraft och marin energi samt andra förnybara energikällor kan bidra till en mer koldioxidsnål energiförsörjning i Europa, samtidigt som försörjningssystemen blir mer flexibla för olika typer av energiproduktion och -användning. Målet är att
  vidareutveckla
  kostnadseffektiva och hållbara tekniker, som möjliggör storskalig användning i industriella sammanhang, inbegripet integrering i elnätet, och få dem klara för marknaden.
  Förbättrade geotermiska system är en teknik som bör utforskas, utvecklas och demonstreras ytterligare, särskilt inom prospektering, borrning och värmeproduktion.
  Havsenergi, såsom tidvatten, strömmar, vågor
  och osmotisk energi
  , erbjuder ▌förutsägbar nollutsläppsenergi
  och kan även bidra till att hela potentialen hos den havsbaserade vindkraften kan tillvaratas (kombinerad marin energi)
  . Forskningen bör omfatta innovativ forskning på laboratorienivå om billiga och tillförlitliga komponenter och material för den högkorrosiva beväxningsutsatta miljön i havet, men också demonstration under de olika villkor som råder i Europas vatten.

3.3.   Alternativa bränslen och mobila energikällor

För att Europas energimål och mål för minskade koldioxidutsläpp ska kunna uppnås måste också nya bränslen och mobila energikällor utvecklas. Detta är särskilt viktigt för att möta utmaningen med att skapa smarta, gröna och integrerade transportlösningar. Värdekedjorna för dessa tekniker och alternativa bränslen är inte tillräckligt utvecklade, och utvecklingen måste drivas på till demonstrationsstadiet.

3.3.1.   En

  mer

  konkurrenskraftig och hållbar bioenergi

Målet för bioenergin är att göra de mest lovande teknikerna klara för marknaden och möjliggöra en storskalig, hållbar produktion av avancerade ▌biobränslen från olika värdekedjor
  , genom bioraffinaderier för land-, sjö-, och lufttransport
  samt högeffektiv kraftvärme
  och grön gas
  från biomassa
  och avfall
  , inbegripet CCS. Syftet är att utveckla och demonstrera olika bioenergitekniker i olika skalor, med hänsyn till olikartade geografiska och klimatmässiga förhållanden och logistiska begränsningar
  , samtidigt som negativ påverkan på miljön och samhället med koppling till markanvändning minimeras
  . Med långsiktig forskning kommer utvecklingen av en hållbar bioenergiindustri fram till och efter 2020 att stödjas. Denna verksamhet ska komplettera grundforskning (
  t.ex.
  råvaror och bioresurser) och industriell forskning (
  t.ex.
  integrering i fordonsbestånd) som genomförs inom andra relevanta samhällsutmaningar.

3.3.2.   Snabbare marknadsföring av vätgas- och bränslecellteknik

Bränsleceller och vätgas rymmer en stor potential för att möta de energiutmaningar som Europa står inför. För att få ut denna typ av tekniker på marknaden snabbare krävs markant minskade kostnader. Kostnaden för bränslecellsystem för transporter måste t.ex. minskas med en faktor på 10 under de närmaste tio åren. För att detta ska bli möjligt kommer stöd att ges till ▌demonstrationer och åtgärder i det förkommersiella stadiet för bärbara, stationära
  och små stationära
  tillämpningar samt transporttillämpningar och relaterade tjänster samt till långsiktig forskning och teknisk utveckling för att bygga upp en konkurrenskraftig bränslecellskedja och en hållbar vätgasproduktion och -infrastruktur i hela EU. Ett omfattande nationellt och internationellt samarbete krävs för att möjliggöra marknadsgenombrott i tillräckligt stor skala, inbegripet utveckling av lämpliga standarder.

3.3.3.   Nya alternativa bränslen

Det finns en rad nya alternativ med långsiktig potential, t.ex. pulvermetallbränsle, bränsle från fotosyntetiska mikroorganismer (i vatten och på land) samt från artificiell fotosyntes
  och solbränslen
  . Dessa nya tekniker kan medföra effektivare energiomvandling
  och
  kostnadsmässigt mer konkurrenskraftiga och hållbara tekniker ▌. Stöd kommer framför allt att ges till att föra dessa och andra tekniker med stor potential från laboratorierna till demonstrationsskala, med sikte på förkommersiell demonstration år 2020.

3.4.   Ett enda smart europeiskt elnät

Elnäten står inför tre besläktade utmaningar när det gäller att skapa ett konsumentvänligt och allt mer koldioxidsnålt elsystem: att skapa en enda europeisk marknad, att integrera det stora antalet nya, förnybara energikällor, samt att hantera interaktionerna mellan miljontals leverantörer och kunder (och att alltfler hushåll kommer att fungera som både och), inbegripet ägare av elfordon. De framtida elnäten kommer att spela en avgörande roll för övergången till ett
  energisystem
  med minskade koldioxidutsläpp, samtidigt som konsumenterna ska erbjudas bättre flexibilitet och kostnadsfördelar. Det övergripande målet för år 2020 är att omkring 35 % (8) av elen ska härstamma och distribueras från spridda och koncentrerade förnybara energikällor.

En väl integrerad forsknings- och demonstrationsinsats kommer att stödja utvecklingen av nya komponenter, tekniker
  och förfaranden
  för att hantera de särskilda egenskaperna på såväl överförings- som distributionssidan av nätet samt
  flexibel energilagring
  .

Alla möjliga metoder för att framgångsrikt balansera energiförsörjning och efterfrågan måste beaktas, för att minimera utsläpp och kostnader.
  Ny smart teknik för energinät, stödjande och balanserande tekniker som möjliggör en större flexibilitet och effektivitet, inbegripet konventionella kraftverk, nya nätkomponenter för att förbättra överföringskapaciteten och överföringskvaliteten samt tillförlitligheten hos näten måste utvecklas.
  Nya energisystemtekniker och en dubbelriktad digital kommunikationsinfrastruktur måste utforskas och integreras i elnätet
  och användas för att upprätta smart interaktion med andra energinät
  . Detta bidrar till bättre planering, övervakning, kontroll och säker drift av näten såväl under normala förhållanden som i nödlägen, samt till bättre hantering av interaktionerna mellan leverantörer och kunder och av transport och hantering av samt handel i energiflödet. När det gäller installationer av framtida infrastrukturer ska energisystemomfattande aspekter beaktas vid utformning av indikatorer och kostnadsnyttoanalyser. Dessutom ska synergieffekterna mellan smarta nät och telekommunikationsnät maximeras för att undvika dubbelinvesteringar och öka
  säkerheten hos och
  användningen av smarta energitjänster.

Nya sätt att lagra energi (inbegripet både ▌batterier
  och storskaliga lösningar, såsom el-till-gas
  ) och fordonssystem kommer att möjliggöra den flexibilitet som krävs mellan produktion och efterfrågan. Förbättrade IKT-lösningar ska ytterligare öka flexibiliteten i efterfrågan på elektricitet, genom att kunder (industrikunder, kommersiella kunder och bostäder) får tillgång till nödvändiga automatiseringsverktyg.
  Säkerhet, tillförlitlighet och integritet är viktiga frågor även i detta sammanhang.

Nya planerings- och marknadslösningar samt regelverk ska främja elförsörjningskedjans allmänna ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet och infrastrukturens kompatibilitet samt uppkomsten av en öppen, konkurrensutsatt marknad för smart
  teknik
  och smarta produkter och tjänster för
  energinät
  . Storskaliga demonstrationsprojekt krävs för att testa och validera lösningar och bedöma fördelarna för systemet och för enskilda intressenter innan lösningarna börjar användas i hela Europa. Detta ska åtföljas av forskning om hur konsumenter och företag reagerar på ekonomiska incitament, beteendeförändringar, informationstjänster och andra innovativa möjligheter som smarta nät medför.

3.5.   Ny kunskap och teknik

På lång sikt krävs nya, mer effektiva och kostnadsmässigt konkurrenskraftiga
  samt rena, säkra och hållbara energitekniker
  . Framstegen bör påskyndas genom multidisciplinär forskning för att åstadkomma vetenskapliga genombrott inom energirelaterade koncept och möjliggörande teknik (t.ex. nanovetenskap, materialkunskap, fasta tillståndets fysik, IKT, biovetenskap,
  geovetenskap,
  datalogi och rymd),
  om lämpligt säker och miljömässigt hållbar okonventionell prospektering och produktion av gas- och oljeresurser,
  samt utveckling av innovationer i framtida och ny teknik.

Avancerad forskning krävs också för att skapa lösningar för att anpassa energisystemen till de föränderliga klimatförhållandena. Prioriteringarna kan justeras om nya vetenskapliga eller tekniska behov uppstår, eller om nya fenomen observeras som kan vara tecken på lovande utveckling eller risker för samhället och som kan uppträda under genomförandet av Horisont 2020.

3.6.   Stabilt beslutsfattande och allmänhetens engagemang

Energiforskningen ska stödja och vara tydligt anpassad efter energipolitiken. Omfattande kunskap
  och forskning
  om
  lansering och användning
  av energiteknik och energitjänster, infrastruktur, marknader (inbegripet regelverk) och konsumentbeteenden krävs för att tillhandahålla beslutsfattare gedigna analyser. Stöd kommer att ges (framför allt inom ramen för Europeiska kommissionens informationssystem för den strategiska EU-planen för energiteknik – SET-planen) till utveckling av gedigna och transparenta
  teorier,
  verktyg, metoder och modeller för bedömning av de huvudsakliga ekonomiska och sociala frågor som rör energi, skapande av databaser och scenarier för en utvidgad union och bedömning av energins och energirelaterade politiska åtgärders inverkan på försörjningssäkerheten,
  konsumtionen,
  miljön,
  naturresurserna
  och klimatförändringarna, samhället och konkurrenskraften för energiindustrin samt genomförandet av socioekonomisk forskningsverksamhet
  och studier om vetenskapens roll i samhället
  .

Med hjälp av de möjligheter som webben och sociala medier innebär ska konsumentbeteenden och beteendeförändringar studeras (även hos sårbara konsumenter såsom personer med funktionsnedsättning) inom öppna innovationsplattformar, som Levande laboratorier, och med storskaliga demonstrationer av tjänsteinnovationer
  och panelundersökningar, med säkerställande av integritetsskydd
  .

3.7.   Marknadslansering av innovation på energiområdet ▌

Ökad marknadsanvändning av innovationer och replikationslösningar är nödvändiga för att ny energiteknik ska börja användas i god tid och på ett kostnadseffektivt sätt. Utöver teknikdriven forskning och demonstration kräver detta verksamhet med tydligt europeiskt mervärde som syftar till att utveckla, tillämpa, dela och kopiera icke-tekniska innovationer med hög hävstångseffekt inom EU:s marknader för hållbar energi, oberoende av disciplingränser och styresnivåer.

Sådana innovationer ska fokuseras på att skapa gynnsamma marknadsförhållanden på regel-, administrations- och finansieringsnivå för koldioxidsnåla, förnybara och energieffektiva tekniker och lösningar. Stöd kommer att ges till åtgärder som underlättar genomförandet av energipolitiken, bereder marken för uppsättningen av investeringar, stöder kapacitetsutvecklingen och ökar allmänhetens acceptans.
  Innovation till förmån för smart och hållbar användning av befintlig teknik kommer också att uppmärksammas.

Forskning och analyser visar ständigt på hur viktig den mänskliga faktorn är för att politiska åtgärder för hållbar energiförsörjning ska kunna genomföras. Innovativa organisationsstrukturer, spridning och utbyte av god praxis och specifika utbildningsåtgärder samt kapacitetsutvecklande åtgärder uppmuntras.

3.8.   Specifika genomförandeaspekter

Prioriteringen för genomförandet av verksamheterna inom denna utmaning avgörs av behovet att stärka ▌energiforskningen och energiinnovationerna
  på europeisk nivå
  . Ett huvudsyfte är att stödja genomförandet av agendan för forskning och innovation för den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen) (9) för att uppnå målen i EU:s energi- och klimatförändringspolitik. Det innebär att viktig information kan hämtas från färd- och genomförandeplanerna inom SET-planen när arbetsprogrammen formuleras. Förvaltningsstrukturen för SET-planen används som en principiell bas för den strategiska prioriteringen och samordningen av energiforskning och energiinnovationer inom EU.

Den icke-tekniska agendan styrs av EU:s energipolitik och lagstiftning. Stöd kommer att ges till nödvändiga incitament för massanvändning av demonstrerade teknik- och tjänstelösningar, processer och politiska initiativ för koldioxidsnål teknik och energieffektivitet inom hela EU. Detta kan innefatta stöd till tekniskt bistånd för utveckling och genomförande av investeringar i energieffektivitet och förnybar energi.

På området marknadsanvändning bör verksamheten även bygga på erfarenheterna från initiativet Intelligent energi – Europa.

Partnerskap med europeiska intressenter är viktigt för att dela resurser och för gemensamt genomförande. Det är, efter bedömning från fall till fall, tänkbart att befintliga europeiska näringslivsinitiativ inom SET-planen omvandlas till formaliserade offentlig-privata partnerskap, om det anses lämpligt, för att öka nivån på och samordningen av ▌finansieringen och för att stimulera gemensamma forsknings- och innovationsåtgärder bland
  såväl offentliga som privata intressenter
  . Stöd till allianser med offentliga forskningsutövare kan övervägas (inbegripet i samarbete med medlemsstater), framför allt till den europeiska alliansen för energiforskning som upprättats inom SET-planen för att samla offentliga forskningsresurser och infrastrukturer för arbete inom viktiga forskningsområden av europeiskt intresse. Internationella samordningsåtgärder ska stödja SET-planens prioriteringar i enlighet med principen om variabel geometri, med beaktande av de aktuella ländernas kapacitet och specifika egenskaper.
  Det kommer även att skapas lämpliga kopplingar till åtgärder inom relevanta europeiska innovationspartnerskap och till relevanta aspekter av europeiska teknikplattformars forsknings- och innovationsagendor.

Stöd till relevanta gemensamma initiativ för programplanering och relevanta offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan också komma i fråga. Verksamheten ska även inriktas på att öka stödet till och främja små och medelstora företags medverkan.

Europeiska kommissionens informationssystem för SET-planen
  (SETIS)
  ska mobiliseras för att i samarbete med intressenter utveckla nyckelutförandeindikatorer (KPI:er) för att övervaka genomförandeförloppet, vilka ska ses över regelbundet, så att den senaste utvecklingen beaktas. Mer allmänt ska genomförandet under denna utmaning sträva efter att förbättra samordningen av relevanta program, initiativ och politiska åtgärder inom EU, t.ex. sammanhållningspolitiken, framför allt genom de nationella och regionala strategierna för smart specialisering, samt mekanismerna i systemet för handel med utsläppsrätter, t.ex. rörande stöd till demonstrationsprojekt.

4.   SMARTA, GRÖNA OCH INTEGRERADE TRANSPORTER

4.1.   Resurseffektiva transporter som respekterar miljön

Fram till år 2050 ska koldioxidutsläppen minskas med 60 %
  , jämfört med 1990 års nivåer.
  Målet är att halvera användningen av bilar som drivs med konventionella drivmedel i städer och att stadslogistiken i större stadskärnor ska vara i princip koldioxidfri år 2030. Användningen av bränslen med lågt kolinnehåll inom luftfarten ska ha uppnått 40 % år 2050, och koldioxidutsläppen från bunkerolja från sjöfart ska minska med 40 % fram till 2050 (10)

  , jämfört med 2005 års nivåer
  .

Det är viktigt att minska denna miljöpåverkan genom riktade tekniska förbättringar och då komma ihåg att varje transportsätt står inför varierande utmaningar och kännetecknas av specifika integreringscykler för teknik.

Forskning och innovationer ska i hög grad bidra till utveckling och ökande användning av nödvändiga lösningar för samtliga transportsätt, vilket kommer att leda till en kraftig minskning av miljöskadliga transportutsläpp (av t.ex. koldioxid, kväve-, svaveloxider
  och buller
  ), minskat beroende av fossila bränslen inom transportbranschen, minskad inverkan från transporter på den biologiska mångfalden och
  klimatförändringarna och
  bevarande av naturresurser.

Detta ska genomföras i form av arbete inom följande särskilda verksamheter:

4.1.1.   Renare och tystare luftfartyg, fordon och fartyg förbättrar miljöprestanda och minskar uppfattat buller och vibrationer

Verksamheten inom detta område fokuseras på slutprodukter, men omfattar även bränslefattiga och ekologiska konstruktions- och tillverkningsprocesser
  , som tar hänsyn till hela livscykelprocessen, och
  där återanvändbarhet har integrerats i konstruktionsfasen.
  Verksamheten kommer även att omfatta uppgradering av befintliga produkter och tjänster genom integrering av ny teknik.

| a) | Det är viktigt att utveckla och påskynda lanseringen av renare
  och tystare
  framdrivningsteknik för att minska och förhindra
  följderna för de europeiska medborgarnas klimat och hälsa, t.ex.
  koldioxid
  , buller
  och föroreningar från transporter. Nya, innovativa lösningar krävs som bygger på elektriska motorer och batterier, bränsleceller
  eller vätgasdrift, gasdrivna motorer, avancerad arkitektur och teknik i motorer
  eller hybriddrift. Tekniska genombrott kan också bidra till att förbättra miljöprestanda för traditionella
  och nya
  framdrivningssystem. |
| --- | --- |

a)

Det är viktigt att utveckla och påskynda lanseringen av renare
  och tystare
  framdrivningsteknik för att minska och förhindra
  följderna för de europeiska medborgarnas klimat och hälsa, t.ex.
  koldioxid
  , buller
  och föroreningar från transporter. Nya, innovativa lösningar krävs som bygger på elektriska motorer och batterier, bränsleceller
  eller vätgasdrift, gasdrivna motorer, avancerad arkitektur och teknik i motorer
  eller hybriddrift. Tekniska genombrott kan också bidra till att förbättra miljöprestanda för traditionella
  och nya
  framdrivningssystem.

| b) | Utforskande av alternativa möjligheter för användning av alternativa energiformer med låga utsläpp bidrar till att minska förbrukningen av fossila bränslen. Detta innefattar användning av hållbara bränslen och elektricitet från förnybara energikällor inom alla typer av transporter, inbegripet luftfart, minskad bränsleförbrukning genom energiutvinning eller diversifierade energileveranskällor och andra innovativa lösningar. Nya holistiska tillvägagångssätt ska eftersträvas vad gäller fordon, energilagring, energiförsörjning, infrastruktur
  för tankning och laddning
  , inbegripet gränssnitt mellan fordon och nät och innovativa lösningar för användning av alternativa bränslen. |
| --- | --- |

b)

Utforskande av alternativa möjligheter för användning av alternativa energiformer med låga utsläpp bidrar till att minska förbrukningen av fossila bränslen. Detta innefattar användning av hållbara bränslen och elektricitet från förnybara energikällor inom alla typer av transporter, inbegripet luftfart, minskad bränsleförbrukning genom energiutvinning eller diversifierade energileveranskällor och andra innovativa lösningar. Nya holistiska tillvägagångssätt ska eftersträvas vad gäller fordon, energilagring, energiförsörjning, infrastruktur
  för tankning och laddning
  , inbegripet gränssnitt mellan fordon och nät och innovativa lösningar för användning av alternativa bränslen.

| c) | Förbättrade övergripande prestanda
  för luftfartyg, fartyg och fordon
  , genom minskad vikt
  och minskat aerodynamiskt/hydrodynamiskt motstånd respektive rullmotstånd genom användning av lättare material, jämnare strukturer och innovativ design, kommer att bidra till lägre bränsleförbrukning. |
| --- | --- |

c)

Förbättrade övergripande prestanda
  för luftfartyg, fartyg och fordon
  , genom minskad vikt
  och minskat aerodynamiskt/hydrodynamiskt motstånd respektive rullmotstånd genom användning av lättare material, jämnare strukturer och innovativ design, kommer att bidra till lägre bränsleförbrukning.

4.1.2.   Utveckling av smart utrustning och infrastruktur och smarta tjänster

Denna typ av utveckling bidrar till optimerade transporter och minskar resursförbrukningen. Fokus ligger på
  lösningar för
  effektiv
  planering, utformning,
  användning och förvaltning av flygplatser, hamnar, logistikplattformar och infrastruktur för yttransporter samt på självständiga och effektiva underhålls-,
  övervaknings-
  och inspektionssystem.
  Ny politik, nya affärsmodeller och koncept, ny teknik och nya it-lösningar ska antas för att öka kapaciteten.
  Särskild vikt kommer att läggas vid
  utrustnings och
  infrastrukturers motståndskraft mot klimatförändringar, kostnadseffektiva lösningar, baserade på en livscykelinriktad syn, och bredare användning av nya material
  och ny teknik
  för att möjliggöra effektivare underhåll till lägre kostnader. Särskild uppmärksamhet kommer även att ägnas tillgänglighet
  , användarvänlighet
  och social integration.

4.1.3.   Bättre transporter och rörlighet i stadsområden

Detta kommer att gynna den stora och växande andel av befolkningen som lever och arbetar i städer, eller vistas i städer för att få tillgång till samhällstjänster eller rekreation. Nya rörlighetskoncept, transportorganisationsmetoder,
  multimodala tillgänglighetsmodeller,
  logistik,
  tillhandahållande av innovativa fordon och offentliga stadstjänster
  samt planeringslösningar behöver utvecklas och testas, vilket kommer att bidra till att
  trafikstockningar,
  luftföroreningarna och bullret minskar och
  stadstransporternas
  effektivitet förbättras. Kollektivtrafik och icke-motordrivna transporter och andra resurseffektiva transportalternativ
  för passagerare och gods
  bör utvecklas till reella alternativ till användning av privata motorfordon, med stöd av en utökad användning av intelligenta transportsystem samt innovativ
  tillgångs- och
  efterfråganshantering.
  Särskild tonvikt ska läggas på samverkan mellan transportsystemet och andra stadssystem.

4.2.   Bättre rörlighet, mindre trafikstockningar, ökad säkerhet och trygghet

Syftet med de relevanta europeiska transportpolitiska målen är att optimera prestanda och effektivitet för att möta den växande efterfrågan på rörlighet, för att göra Europa till det säkraste området för luftfart
  , järnväg och vattentransport
  och för att sträva mot visionen om att eliminera dödsolyckorna inom vägtrafiken år 2050
  och att halvera antalet trafikskadade till 2020
  . År 2030 ska 30 % av godstransporterna på väg som är längre än 300 kilometer ha flyttats över till järnväg och sjötransporter. För
  obehindrade, tillgängliga, överkomliga, användarinriktade och
  effektiva alleuropeiska transporter av människor och varor, med internalisering av externa kostnader, krävs ett nytt europeiskt system för multimodal transportförvaltning, transportinformation och betalning
  samt effektiva gränssnitt mellan näten för fjärr- och stadstrafik
  .

Ett bättre europeiskt transportsystem kommer att bidra till effektivare transportutnyttjande, förbättra allmänhetens livskvalitet och främja en hälsosammare miljö.

Forskning och innovationer kan i hög grad bidra till dessa ambitiösa politiska mål genom projekt inom följande särskilda verksamheter:

4.2.1.   Väsentligt minskad trafikbelastning

Detta kan åstadkommas genom införande av
  ett intelligent, multimodalt och
  helt intermodalt ”dörr-till-dörr”-transportsystem och genom att alla onödiga transporter undviks. Detta innebär förbättrad integration mellan olika transportsätt, optimering av transportkedjor och mer integrerade
  transportverksamheter och
  transporttjänster. Sådana innovativa lösningar underlättar dessutom tillgängligheten
  och passagerarnas val
  , även för den åldrande befolkningen och utsatta personer
  , och ger möjlighet att minska trängseln genom att förbättra incidenthanteringen och utvecklingen av system för trafikoptimering
  .

4.2.2.   Väsentligt förbättrad rörlighet för människor och godstransporter

Detta kan uppnås genom utveckling
  , demonstration
  och utbredd användning av intelligenta transporttillämpningar och ledningssystem. Detta innefattar: planering,
  efterfrågeanalys och
  efterfrågehantering, informations- och betalningssystem som kan användas inom hela Europa samt fullständig integration av informationsflöden, ledningssystem, infrastrukturnät och rörlighetstjänster i ett nytt, multimodalt ramverk som bygger på öppna plattformar. Detta säkerställer också flexibilitet och snabba reaktioner på krishändelser och extrema väderförhållanden genom att resor
  och transporter
  kan flyttas över till andra transportsätt. Nya positionerings-, navigerings- och tidsplaneringstillämpningar som möjliggjorts tack vare satellitnavigeringssystemen Galileo och EGNOS kommer att vara avgörande för att detta mål ska uppnås.

| a) | Innovativ teknik för lufttrafikledning skapar en milstolpe inom säkerhets- och effektivitetsarbetet när efterfrågan ökar snabbt, för att uppnå förbättrad punktlighet, minska tidsåtgången vid reserelaterade procedurer på flygplatser och för att skapa tålighet i luftfartsystemet. Genomförandet och vidareutvecklingen av det gemensamma europeiska luftrummet ska stödjas av
  forsknings- och innovationsverksamhet som ger
  lösningar för ökad automatisering och självständighet inom flygledning,
  luftfartsverksamhet och
  luftfartskontroll, förbättrad integration av luftburna och markbaserade komponenter och nya lösningar för effektiv och smidig hantering av passagerare och gods inom hela transportsystemet. |
| --- | --- |

a)

Innovativ teknik för lufttrafikledning skapar en milstolpe inom säkerhets- och effektivitetsarbetet när efterfrågan ökar snabbt, för att uppnå förbättrad punktlighet, minska tidsåtgången vid reserelaterade procedurer på flygplatser och för att skapa tålighet i luftfartsystemet. Genomförandet och vidareutvecklingen av det gemensamma europeiska luftrummet ska stödjas av
  forsknings- och innovationsverksamhet som ger
  lösningar för ökad automatisering och självständighet inom flygledning,
  luftfartsverksamhet och
  luftfartskontroll, förbättrad integration av luftburna och markbaserade komponenter och nya lösningar för effektiv och smidig hantering av passagerare och gods inom hela transportsystemet.

| b) | För sjötransporter bidrar förbättrade planerings- och ledningstekniker till framväxten av ett ”Blue Belt” i haven runt Europa, som medför förbättrad hamnverksamhet och skapar ett lämpligt ramverk för inlandssjöfart. |
| --- | --- |

b)

För sjötransporter bidrar förbättrade planerings- och ledningstekniker till framväxten av ett ”Blue Belt” i haven runt Europa, som medför förbättrad hamnverksamhet och skapar ett lämpligt ramverk för inlandssjöfart.

| c) | För järnvägs- och vägtransporter innebär optimeringen av nätförvaltningen
  och driftskompatibiliteten
  en bättre och effektivare användning av infrastrukturen och underlättad gränsöverskridande verksamhet. Omfattande samarbetssystem för organisering av och information om vägtrafik kommer att utvecklas, som bygger på kommunikation mellan fordon samt mellan fordon och infrastruktur. |
| --- | --- |

c)

För järnvägs- och vägtransporter innebär optimeringen av nätförvaltningen
  och driftskompatibiliteten
  en bättre och effektivare användning av infrastrukturen och underlättad gränsöverskridande verksamhet. Omfattande samarbetssystem för organisering av och information om vägtrafik kommer att utvecklas, som bygger på kommunikation mellan fordon samt mellan fordon och infrastruktur.

4.2.3.   Utveckling ▌av nya koncept för godstransport och logistik

Detta kan minska trycket på transportsystemet
  och miljön
  och förbättra säkerheten och godstransportkapaciteten. I de nya koncepten kan t.ex. högpresterande fordon med låg miljöpåverkan kombineras med smarta, säkra, inbyggda och infrastrukturbaserade system ▌.
  Detta bör bygga på en integrerad logistikstrategi på transportområdet.
  Verksamheten ska också stödja utvecklingen av visionen om e-transport: en papperslös fraktprocess där elektronisk information flödar fritt och tjänster och betalningar är kopplade till fysiska fraktflöden med olika transportsätt.

4.2.4.   Minskad olycksfrekvens, färre omkomna

  och skadade

  samt förbättrad säkerhet

Detta uppnås genom arbete med inneboende aspekter i organisationen, hanteringen och övervakningen av prestanda och risker inom transportsystem samt genom fokus på konstruktion
  , tillverkning
  och drift av luftfartyg, fordon och fartyg, infrastrukturer och terminaler. Tonvikten ligger på passiv och aktiv säkerhet, förebyggande säkerhet och förbättrad automatisering och bättre utbildningsprocesser för att minska
  risken för och
  effekten av mänskliga misstag. Särskilda verktyg och tekniker ska utformas för att möjliggöra bättre prognoser, bedömning och hantering av effekterna av väder, naturliga risker
  och andra krissituationer
  . Verksamheten fokuseras också på att integrera säkerhetsaspekter i planering och organisation av passagerar- och fraktflöden, på utvecklingen av luftfartyg, fordon och fartyg, på trafik- och systemorganisation samt på utformning av
  transportinfrastrukturer och av gods- och passagerarterminaler
  .
  Intelligenta tillämpningar för transport och omstigning kan också tillhandahålla användbara redskap för ökad säkerhet. Verksamheten kommer också att inriktas på att förbättra säkerheten för alla trafikanter, särskilt dem som löper störst risk, i synnerhet i stadsområdena.

4.3.   Global ledning för den europeiska transportindustrin

Genom att ligga ett steg före
  i den tekniska utvecklingen
  och
  förbättra konkurrenskraften
  för befintliga tillverkningsprocesser kan forskning och innovationer bidra till tillväxt och högkvalificerade arbeten inom den europeiska transportindustrin för att möta den växande konkurrensen. Det som står på spel är
  vidareutveckling
  av konkurrenskraften hos en viktig ekonomisk sektor, som direkt motsvarar 6,3 % av unionens samlade BNP och sysselsätter nästan 13 miljoner människor i Europa. De särskilda målen är bland annat att utveckla nästa generations innovativa
  och miljövänliga luft-, sjö- och marktransportmedel för att säkerställa hållbar tillverkning av innovativa system och innovativ utrustning och bereda mark för framtida
  transportmedel, genom att utarbeta
  ny teknik och
  nya koncept och former, intelligenta kontrollsystem, effektiva
  utvecklingsproduktionsprocesser, innovativa tjänster och certifieringsförfaranden
  . Europa strävar efter att bli världsledande i fråga om effektivitet
  , miljöprestanda
  och säkerhet inom alla transportsätt
  och att stärka sitt ledarskap på de globala marknaderna både för slutprodukter och för delsystem
  .

Forskning och innovation ska koncentreras på följande särskilda verksamheter:

4.3.1.   Utveckling av nästa generations transportmedel som ett sätt att säkra marknadsandelar i framtiden

Detta bidrar till att förstärka det europeiska ledarskapet inom luftfartyg, höghastighetståg,
  konventionell tågtrafik och
  tågtrafik i städer och förorter, vägfordon, fordon med elektrisk framdrivning, passagerarkryssningsfartyg, färjor och specialiserade högteknologiska fartyg och havsplattformar. Dessutom sporras konkurrensen mellan europeiska industrier om att utveckla nya tekniker och system, och diversifieringen mot nya marknader stöds, även mot andra sektorer än transportsektorn. Detta innefattar utveckling av innovativa, säkra
  och miljövänliga
  luftfartyg, fordon och fartyg med effektiva framdrivningssystem, höga prestanda och intelligenta
  drifts- och
  styrsystem.

4.3.2.   Inbyggda, smarta styrsystem

Smarta styrsystem krävs för att öka prestanda och förbättra systemintegrationen vid transporter. Lämpliga gränssnitt för kommunikation mellan luftfartyg, fordon, fartyg och infrastrukturer i alla relevanta kombinationer ska utvecklas
  , med beaktande av effekterna av elektromagnetiska fält
  , i syfte att fastställa gemensamma driftsmässiga standarder.
  De kan omfatta tillhandahållande av trafiklednings- och användarinformation direkt till enheter i fordon med hjälp av tillförlitliga realtidstrafikdata om vägförhållanden och trafikstockningar från samma enheter.

4.3.3.   Avancerade produktionsprocesser

Avancerade processer möjliggör anpassningar, lägre livscykelkostnader och kortare utvecklingstid och underlättar standardisering och certifiering av luftfartyg, fordon, fartyg
  , komponenter till dessa, utrustning
  och relaterad infrastruktur. Verksamheten inom detta område kommer att utveckla snabba och kostnadseffektiva tekniker för utformning och tillverkning, inbegripet tekniker för montering, konstruktion, underhåll och återvinning, med hjälp av digitala verktyg och automatisering, samt möjligheter till integration av komplexa system. Detta främjar konkurrenskraftiga leveranskedjor, som kan leverera snabbare till marknaden, och lägre kostnader
  utan att kraven på säker och trygg drift sänks
  .
  Även transporttillämpningar med innovativa material är en prioritering, med tanke på såväl miljö- och konkurrenskraftsmål som ökad säkerhet och trygghet.

4.3.4.   Utforskning av helt nya transportkoncept

Detta bidrar till att stärka Europas konkurrenskraft i ett längre perspektiv. Strategisk
  tvärvetenskaplig
  forskning och koncepttester ska utföras kring innovativa
  transportsystemlösningar. Detta omfattar
  helautomatiserade och andra nya typer av luftfartyg, fordon och fartyg med långsiktig potential
  och höga miljöprestanda samt nya tjänster
  .

4.4.   Socioekonomisk och beteendevetenskaplig forskning och framtidsinriktad verksamhet för beslutsfattande

Verksamhet som stöder politiska analyser och utvecklingsåtgärder, inklusive
  insamling av uppgifter för förståelse av beteende inom fysiska,
  socioekonomiska
  och bredare sociala
  aspekter av transport, krävs för att främja innovationer och
  skapa en gemensam faktabas för att
  bemöta de utmaningar som finns inom transportväsendet. Verksamheten ska ägnas åt utveckling och genomförande av en europeisk forsknings- och innovationspolitik om transport
  och rörlighet
  , framtidsstudier och teknisk framsyn, och åt att stärka det europeiska området för forskningsverksamhet.

Förståelse av
  särskilda lokala och regionala förhållanden,
  användares beteenden
  och synsätt
  , samhällsacceptans, effekter av politiska åtgärder,
  rörlighet, förändrade behov och mönster, framtida efterfrågeutveckling,
  affärsmodeller och deras betydelse är av största vikt för utvecklingen av det europeiska transportsystemet. Scenarioutveckling med beaktande av samhällstrender,
  uppgifter om orsakssamband,
  politiska mål och teknisk framsynthet ur ett år 2050-perspektiv ska genomföras. För att åstadkomma en bättre förståelse av kopplingarna mellan territoriell utveckling
  , social sammanhållning
  och det europeiska transportsystemet krävs gedigna modeller som grund för sunt politiskt beslutsfattande.

Forskning ska fokuseras på hur social
  och territoriell
  ojämlikhet i tillgången till rörlighet kan
  minskas
  och på hur oskyddade
  transportanvändares
  position kan stärkas. Ekonomiska frågor ska också behandlas, med fokus på olika sätt att internalisera externa effekter från transporter oberoende av transportsätt, samt beskattnings- och prismodeller. Framtidsforskning krävs för att bedöma framtida behov av kompetenser och arbetstillfällen
  , forsknings- och innovationsutveckling samt transnationellt samarbete
  .

4.5.   Specifika genomförandeaspekter

Verksamheten kommer att organiseras så att en integrerad strategi och en strategi för varje transportslag möjliggörs beroende på vad som är lämpligt. Synlighet och kontinuitet kommer att krävas under många år för att beakta särdragen inom varje transportslag och utmaningarnas holistiska karaktär samt relevanta aspekter av de strategiska forsknings- och innovationsagendorna inom ramen för de europeiska teknikplattformarna för transport.

Stöd till relevanta gemensamma initiativ för programplanering och relevanta offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan också komma i fråga. Det kommer även att skapas lämpliga kopplingar till åtgärder inom relevanta europeiska innovationspartnerskap. Verksamheten ska även inriktas på att öka stödet till och främja små och medelstora företags medverkan.

5.   KLIMATÅTGÄRDER, MILJÖ, RESURSEFFEKTIVITET OCH RÅVAROR

5.1.   Motverkande av och anpassning till klimatförändringar

Den nuvarande koldioxidkoncentrationen i atmosfären är nästan 40 % högre än vid inledningen av den industriella revolutionen, och nivån är den högsta på 2 miljoner år. Andra växthusgaser än koldioxid bidrar också till klimatförändringarna, och de spelar en allt större roll. Utan handlingskraftiga åtgärder kan klimatförändringarna kosta världen minst 5 % av BNP per år, eller upp till 20 % enligt vissa scenarier. Om tidiga, effektiva åtgärder sätts in kan nettokostnaden å andra sidan begränsas till omkring 1 % av BNP per år. För att målet om en temperaturökning på 2 oC ska uppnås och de värsta effekterna av klimatförändringarna ska kunna undvikas, måste de utvecklade länderna minska sina utsläpp av växthusgaser med 80–95 % år 2050 jämfört med nivån år 1990.

Syftet med denna verksamhet är därför att utveckla och bedöma innovativa, kostnadseffektiva och hållbara åtgärder
  och strategier
  för anpassning och begränsning, för såväl koldioxid som andra växthusgaser
  och aerosoler
  , och att framhäva såväl tekniska som icke-tekniska gröna lösningar genom att ta fram bevis för informerade, tidiga och effektiva åtgärder och skapa nätverk för de kompetenser som krävs.

För att åstadkomma detta ska forskning och innovationer fokuseras på följande:

5.1.1.   Förbättra förståelsen av klimatförändringar och tillhandahålla tillförlitliga klimatprognoser

Bättre förståelse av orsakerna bakom klimatförändringarna och hur förändringarna utvecklas samt mer exakta klimatprognoser är avgörande för att samhället ska kunna skydda människoliv, varor och infrastrukturer och säkerställa ett effektivt beslutsfattande
  och adekvata begränsnings- och anpassningsalternativ
  . Det är viktigt att fortsätta att förbättra den vetenskapliga kunskapsbasen om drivande klimatfaktorer, processer, mekanismer, återkopplingar
  och gränsvärden
  med koppling till ▌de terrestra
  och marina
  ekosystemens
  , polarekosystemens
  och atmosfärens sätt att fungera.
  Förbättrad förståelse skapar även möjlighet att mer exakt upptäcka klimatförändringar och knyta dem till naturliga och mänskliga orsaker.
  Stöd kommer att ges till
  tillförlitligare
  klimatprognoser i rätt tidsmässig och rumslig skala genom
  förbättrad mätning och
  utveckling av mer korrekta scenarier och modeller, inbegripet kompletta jordsystemmodeller
  som tar hänsyn till paleoklimatets historia
  .

5.1.2.   Bedömning av effekter och sårbarheter samt utveckling av innovativa, kostnadseffektiva anpassningsåtgärder, riskförebyggande åtgärder

  och riskhanteringsåtgärder

Kunskaperna om samhällets, ekonomins
  och ekosystemens
  förmåga till anpassning till klimatförändringarna är ofullständiga. Effektiva, rättvisa och samhälleligt acceptabla åtgärder för att skapa en klimatsäker miljö
  och ekonomi
  och ett klimatsäkert samhälle kräver integrerade analyser av aktuella och framtida effekter, sårbarheter, befolkningsexponeringar, risker
  och deras hantering, sekundära effekter såsom migration och konflikter
  , kostnader och möjligheter med koppling till klimatförändringar och klimatvariationer, med beaktande av extrema händelser och relaterade klimatorsakade faror och huruvida de är återkommande. Sådana analyser ska också utvecklas kring de negativa effekter som klimatförändringar medför för biologisk mångfald, ekosystem och ekosystemtjänster,
  vattenresurser,
  infrastrukturer, ekonomiska tillgångar och naturtillgångar. Fokus ska placeras på de mest värdefulla naturliga ekosystemen och konstruerade miljöerna, samt viktiga samhälleliga, kulturella och ekonomiska sektorer i Europa. Insatserna ska utreda effekterna och de förhöjda riskerna för folkhälsan av klimatförändringar,
  klimatorsakade faror
  och de ökade koncentrationerna av växthusgaser i atmosfären. Forskningen ska utvärdera innovativa, rättvist fördelade och kostnadseffektiva åtgärder för anpassning till klimatförändringar, inbegripet skydd och anpassning av naturresurser och ekosystem, samt relaterade effekter, i syfte att informera om och stödja utveckling och genomförande av sådana åtgärder på alla nivåer och skalor. Detta innefattar också möjliga effekter, kostnader, risker
  och fördelar
  med s.k. geo-engineering. De komplexa inbördes sambanden, konflikterna och synergieffekterna av politiskt beslutade anpassningsåtgärder och riskförebyggande åtgärder samt andra former av klimat- och sektorspolitik ska undersökas, inbegripet effekter på sysselsättning och levnadsstandard inom riskgrupper.

5.1.3.   Stöd till politik för begränsning

  , inbegripet studier med inriktning på konsekvenserna av annan sektorspolitik

EU:s övergång till en ekonomi
  och ett samhälle
  som är konkurrenskraftiga, resurseffektiva och klimatsäkra år 2050 kräver utformning av effektiva, långsiktiga strategier för låga utsläpp och betydande framsteg i vår innovationskapacitet. Forskning ska användas för att bedöma de miljömässiga och socioekonomiska risker, möjligheter och effekter som kommer av bekämpningsåtgärder mot klimatförändringar.
  Effekterna av annan sektorspolitik ska också bedömas.
  Forskningen ska stödja utveckling och validering av nya klimat-energi-ekonomi-modeller, med beaktande av ekonomiska instrument och relevanta externa effekter, i syfte att testa olika politiska åtgärder för bekämpning av klimatförändringar och olika typer av koldioxidsnål teknik i olika skalor och för de viktigaste ekonomiska och samhälleliga sektorerna på EU-nivå och globalt. Insatserna ska underlätta tekniska, institutionella och socioekonomiska innovationer genom att stärka kopplingarna mellan forskning och tillämpningar samt mellan entreprenörer, slutanvändare, forskare
  , beslutsfattare
  och kunskapsinstitutioner.

5.2.   
  Skydd av miljön, hållbar förvaltning av naturresurser, vatten, biologisk mångfald och ekosystem

Samhället står inför en stor utmaning: att uppnå en hållbar balans mellan mänskliga behov och miljön. Miljöresurserna, inbegripet vatten, luft, biomassa, fruktbar jord, biologisk mångfald, ekosystem och de tjänster de erbjuder är en förutsättning för hela den europeiska och globala ekonomin och för vår livskvalitet. De globala affärsmöjligheter som är relaterade till naturresurser förväntas vara värda över 2 biljoner euro år 2050 (11). Trots detta skadas ekosystem i Europa och globalt så svårt att naturen inte kan återställa dem och miljöresurser överutnyttjas
  eller till och med förstörs
  . Till exempel försvinner varje år 1 000 km2 av de mest fruktbara jordytorna och mest värdefulla ekosystemen inom EU, och en fjärdedel av allt färskvatten slösas bort. Dessa mönster måste brytas. Forskningen måste bidra till att vända de trender som skadar miljön och till att säkerställa att ekosystemen kan fortsätta att bidra med de resurser, varor och tjänster som krävs för välbefinnande, ekonomiskt välstånd
  och hållbar utveckling
  .

Syftet med denna verksamhet är därför att tillhandahålla kunskap
  och verktyg
  för förvaltning
  och skydd
  av naturresurser, som leder till en hållbar balans mellan begränsade resurser och
  nuvarande och framtida
  samhälleliga och ekonomiska behov.

För att åstadkomma detta ska forskning och innovationer fokuseras på följande:

5.2.1.   Fördjupa vår förståelse av

  biologisk mångfald och

  ekosystemens sätt att fungera, deras interaktioner med sociala system och deras roll för att upprätthålla ekonomin och människors välbefinnande

Samhällets åtgärder i dag riskerar att orsaka miljöförändringar som inte kan återställas och som förändrar ekosystemen
  och den biologiska mångfalden
  . Det är avgörande att vi kan förutse dessa risker genom att bedöma, övervaka och prognostisera mänskliga verksamheters inverkan på miljön
  , inbegripet förändrad markanvändning,
  och miljöförändringarnas inverkan på människors välbefinnande. Forskning om marina ekosystem (från kustområden till djuphavsområden
  , inklusive de marina resursernas hållbarhet
  )
  , polarområdenas och
  färskvattnets ekosystem samt terrestra ekosystem och ekosystem i städer, inbegripet grundvattenberoende ekosystem, kommer att förbättra vår förståelse av de komplexa interaktionerna mellan naturresurser och sociala, ekonomiska och ekologiska system, inbegripet naturliga jämviktspunkter, samt motståndskraften eller sårbarheten i mänskliga och biologiska system. Forskningen ska undersöka hur
  biologisk mångfald och
  ekosystem fungerar och reagerar på antropogen inverkan, hur de kan återställas och hur detta kommer att påverka ekonomier och människors välbefinnande. Dessutom ska lösningar för hantering av resursutmaningar undersökas
  i ett europeiskt och internationellt sammanhang
  . Forskningen ska bidra till politiska åtgärder och praxis som säkerställer att samhällelig och ekonomisk verksamhet genomförs inom gränserna för vad den biologiska mångfaldens hållbarhet och anpassningsförmåga tillåter.

5.2.2.   
  Ta fram integrerade tillvägagångssätt för att ta itu med vattenrelaterade utmaningar och övergången till en hållbar förvaltning och användning av vattenresurser och vattentjänster

Tillgången på färskvatten och dess kvalitet har blivit globala angelägenheter med långtgående ekonomiska och sociala följder. Den ständigt ökande efterfrågan på olika användningsområden och användningsområden som ofta står i stark kontrast till varandra (t.ex. jordbruk, industri, rekreation, allmännyttiga tjänster, förvaltning av ekosystem, landskapsvård, återställande och förbättring av miljön) samt resursernas ökade sårbarhet, som förvärras av klimatförändringarna och globala förändringar, urbaniseringen, föroreningarna och överexploateringen av färskvattenresurserna, gör att upprätthållande och förbättring av vattnets kvalitet och tillgänglighet samt begränsning av den mänskliga verksamhetens påverkan på färskvattenekosystemen håller på att bli en kritisk utmaning för vattenanvändarna i olika sektorer och för de akvatiska ekosystemen.

Forskning och innovation kommer att ta upp dessa påfrestningar och tillhandahålla integrerade strategier, verktyg, teknik och innovativa lösningar för att tillgodose nuvarande och framtida behov. Målsättningen kommer att vara att ta fram lämpliga vattenförvaltningsstrategier, förbättra vattenkvaliteten, hantera obalansen mellan efterfrågan på vatten och tillgängligheten eller tillgången på olika nivåer och i olika omfattning, skapa ett slutet kretslopp för vatten, främja ett hållbart slutanvändarbeteende och ta upp frågan om vattenrelaterade risker och samtidigt upprätthålla de akvatiska ekosystemens integritet, struktur och sätt att fungera i linje med EU:s gällande politik.

5.2.3.   Tillhandahålla kunskap och verktyg för effektivt beslutsfattande och allmänhetens deltagande

Samhällssystemen, de ekonomiska systemen och styrningssystemen måste fortfarande behandla såväl utarmning av resurser som skador på ekosystemen. Forskning och innovationer kan utgöra en grund för de politiska beslut som krävs för förvaltning av naturresurser och ekosystem för att undvika eller anpassa verksamhet till svåra klimat- och miljöförändringar, och för att främja institutionella, ekonomiska, beteendemässiga och tekniska förändringar som säkerställer hållbarhet.
  Forskning kommer således att stödja utvecklingen av system som ska värdera biologisk mångfald och ekosystemstjänster, inbegripet förståelse av mängden naturtillgångar och flödet av ekosystemstjänster.
  Särskild vikt kommer att läggas vid avgörande och politiskt relevanta ekosystem och ekosystemtjänster, såsom färskvatten, hav och oceaner
  (inbegripet kustområden), skogar, polarområden
  , luftkvalitet, biologisk mångfald, markanvändning och jord. Samhällens och ekosystems motståndskraft mot
  föroreningsämnen och patogener och mot
  katastrofer, inbegripet naturrisker
  (såsom seismiska och vulkaniska risker, översvämningar, torka och skogsbränder)
  , kommer att stödjas genom förbättrad kapacitet för prognostisering, tidiga varningar och bedömning av sårbarheter och effekter, inbegripet situationer med flera risker. Forskning och innovationer kommer därför att bidra med stöd för miljö- och resurseffektivitetspolitik, och olika åtgärder för effektiv, evidensbaserad styrning inom gränserna för en säker verksamhet. Innovativa metoder kommer att utvecklas för att öka konsekvensen i politiken, hantera kompromisser och motstridiga intressen samt öka allmänhetens medvetenhet om forskningsresultat och medborgarnas deltagande i beslutsfattande.

5.3.   Säkerställande av hållbar försörjning av råvaror som inte är energi- eller jordbruksbaserade

Bygg-, kemikalie-, fordons-, rymdfart- samt maskin- och transportmedelsindustrin har ett sammanlagt mervärde på över 1 000 miljarder euro, sysselsätter omkring 30 miljoner människor och är alla beroende av tillgången på råvaror. Unionen är självförsörjande med byggnadsmineraler. EU är nettoimportör av de flesta industriella mineraler (trots att EU är världsledande inom produktion av vissa sådana mineraler). Dessutom är EU i hög grad beroende av import av metalliska mineraler och är helt importberoende av vissa viktiga råvaror.

Aktuella trender visar att efterfrågan på råvaror drivs av utvecklingen i tillväxtekonomier samt av den snabba spridningen av viktig möjliggörande teknik. Europa måste säkerställa en hållbar förvaltning och försörjning av råvaror inom såväl EU som utanför dess gränser för alla sektorer som är beroende av tillgång på råvaror. De politiska målen för viktiga råvaror anges i kommissionens råvaruinitiativ (12).

Syftet med denna verksamhet är därför att förbättra kunskapsbasen om råvaror och att utveckla innovativa lösningar för kostnadseffektiv och miljövänlig prospektering, utvinning, bearbetning,
  återanvändning, materialåtervinning och återvinning
  av råvaror samt för att ersätta råvaror med ekonomiskt attraktiva
  och miljömässigt hållbara
  alternativ med lägre miljöpåverkan.

För att åstadkomma detta ska forskning och innovationer fokuseras på följande:

5.3.1.   Förbättra kunskapsbasen om tillgänglighet för råvaror

Bedömningen av tillgängligheten på längre sikt för resurser, globalt och inom EU, inbegripet tillgången till ”urban mines” (deponier och gruvavfall) och
  kustvattens- och
  djuphavsresurser (t.ex. gruvdrift på djuphavsbotten efter sällsynta mineraler) och relaterade osäkerheter ska förbättras. Denna kunskap bidrar till en effektivare användning, materialåtervinning och återanvändning av sällsynta eller miljöskadliga råvaror i samhället. Dessutom bidrar den till utvecklingen av globala regler, praxis och standarder, som styr ekonomiskt livskraftig, miljövänlig och samhälleligt acceptabel prospektering, utvinning och bearbetning av resurser, inbegripet praxis för markanvändning och fysisk planering i kust- och havsområden
  på grundval av ett ekosystemrelaterat arbetssätt
  .

5.3.2.   Främja hållbar försörjning och användning av råvaror,

  inbegripet mineralresurser, från land och hav

  , omfattande prospektering, utvinning, bearbetning,

  återanvändning, materialåtervinning och återvinning

Forskning och innovation krävs under hela livscykeln för material, för att säkerställa tillförlitlig och hållbar råvaruförsörjning och råvarubearbetning till ett rimligt pris när det gäller råvaror som är avgörande för europeiska industrier. Utveckling och spridning av ekonomiskt livskraftiga, miljövänliga och samhälleligt acceptabla tekniker för prospektering, utvinning och bearbetning kommer att främja en effektivare resursanvändning.
  I detta ingår mineralresurser från land och hav, och även
  potentialen hos s.k. ”urban mines” kommer att utnyttjas. Nya och ekonomiskt livskraftiga
  och resurseffektiva
  materialåtervinnings- och återvinningstekniker, affärsmodeller och processer
  , inbegripet processer och system med slutna kretslopp,
  bidrar också till att minska unionens beroende av försörjning med primära råvaror. Detta inbegriper ett behov av längre användningstid och högkvalitativ återvinning samt behov av kraftigt minskat resursspill. En livscykelinriktad syn ska användas, från försörjningen av tillgängliga råvaror till livscykelns slut, med minimikrav på energi och resurser.

5.3.3.   Söka efter alternativ till viktiga råvaror

För att möta risken för minskad global tillgänglighet för vissa råvaror, på grund av t.ex. handelsbegränsningar, ska hållbara ersättningsmöjligheter och alternativ till viktiga råvaror (med liknande funktioner och egenskaper) undersökas och utvecklas. Detta minskar EU:s beroende av primära råvaror och minskar miljöpåverkan.

5.3.4.   Öka samhällelig medvetenhet och kunskap om råvaror

Den nödvändiga övergången till en mer självförsörjande och resurseffektiv ekonomi kommer att kräva kulturella, beteendemässiga, socioekonomiska
  , systemviktiga
  och institutionella förändringar. För att åtgärda det växande problemet med kunskapsluckor inom EU:s råvarusektor (inbegripet gruvindustrin i Europa) ska mer effektiva partnerskap mellan universitet, geologiska undersökningar, industrin och
  andra intressenter
  uppmuntras. Utvecklingen av innovativ, grön kunskap måste också stödjas. Dessutom är den allmänna medvetenheten om egna råvarors betydelse för den europeiska ekonomin fortfarande begränsad. För att underlätta de nödvändiga strukturella förändringarna ska forskning och innovationer syfta till att stärka medborgare, politiska beslutsfattare, aktörer och institutioner.

5.4.   Möjliggörande av övergången till en grön ekonomi och ett grönt samhälle genom miljöinnovation

EU kan inte fungera framgångsrikt i en värld med allt högre resursförbrukning, miljöförsämring och minskad biologisk mångfald. För att tillväxt ska kunna frikopplas från användningen av naturresurser krävs strukturella förändringar i hur vi använder, återanvänder och förvaltar resurser, samtidigt som miljön måste skyddas. Genom miljöinnovationer kan vi minska belastningen på miljön, öka resurseffektiviteten och ta de första stegen på vägen mot en resurs- och energieffektiv ekonomi inom EU. Miljöinnovationer skapar också goda möjligheter för tillväxt och sysselsättning och ökar den europeiska konkurrenskraften på den globala marknaden, som väntas växa till ett värde på omkring en biljon euro efter 2015 (13). Redan i dag har 45 % av företagen infört någon typ av miljöinnovation. Uppskattningar visar att omkring 4 % av miljöinnovationerna har medfört mer än 40 % minskad materialanvändning per utenhet (14), vilket visar på stor framtida potential.
  Det är dock inte ovanligt att mycket lovande och tekniskt avancerade miljöinnovativa tekniker, processer, tjänster och produkter inte når marknaden på grund av de förkommersiella utmaningarna och inte utnyttjar sin fulla miljömässiga och ekonomiska potential eftersom deras skalökning och marknadsinträde anses vara för riskfyllda av privata investerare.

Syftet med denna verksamhet är därför att främja alla typer av miljöinnovationer som möjliggör övergången till en grön ekonomi.

För att åstadkomma detta ska forskning och innovationer fokuseras på följande:

5.4.1.   Stärkande av miljöinnovativa tekniker, processer, tjänster och produkter

  , inbegripet utforskning av sätt att minska mängden råvaror i produktionen och konsumtionen och problemlösning i sammanhanget

  och ökad spridning på marknaden

Stöd kommer att ges till alla typer av
  miljöinnovation
  , såväl inkrementell som radikal, som kombinerar tekniska, organisationsrelaterade, samhälleliga, beteendemässiga, affärsrelaterade och politiska innovationer och stärker det civila samhällets deltagande. Detta underlättar en mer cirkulär ekonomi, samtidigt som miljöpåverkan minskas
  , miljöns motståndskraft förbättras
  och bieffekter på miljön
  och eventuellt på andra sektorer
  beaktas. Detta omfattar
  användardriven innovation,
  affärsmodeller, industriell symbios, produktservicesystem, produktdesign, livscykelperspektiv och vagga till vagga-strategier
  samt utforskning av sätt att minska mängden råvaror i produktionen och konsumtionen och problemlösning i sammanhanget och ökad spridning på marknaden
  .
  Potentialen att övergå till mer hållbara konsumtionsmönster kommer att tas upp.
  Syftet är att förbättra resurseffektiviteten genom att minska (i absoluta termer) införsel, spill och utsläpp av skadliga ämnen
  (t.ex. dem som anges i Reachförordningen

   (15)

  och andra)
  inom värdekedjan och främja återanvändning, materialåtervinning och resursersättningar. Särskild tonvikt kommer att läggas vid att underlätta övergången från forskning till marknad, med deltagande av industrin, framför allt
  nystartade och innovativa
  små och medelstora företag,
  det civila samhällets organisationer och slutanvändare,
  från utvecklingen av prototyper
  och demonstration av tekniska, sociala och miljörelaterade prestanda
  till
  den första användningen och marknadsintroduktionen av miljöinnovativa tekniker, produkter, tjänster eller metoder av betydelse för unionen
  .
  Åtgärderna kommer att bidra till att undanröja hindren för utvecklingen och leda till en bred tillämpning av miljöinnovationer, skapa eller utvidga marknaderna för de berörda lösningarna och förbättra konkurrenskraften för unionens företag, i synnerhet små och medelstora företag, på världsmarknaderna.
  Nätverk för miljöinnovatörer ska också bildas för att öka spridningen
  och användningen
  av kunskap och skapa bättre kopplingar mellan utbud och efterfrågan.

5.4.2.   Stöd för innovativa politiska åtgärder och samhällsförändringar

Strukturella och institutionella förändringar krävs för att möjliggöra övergången till en grön ekonomi
  och ett grönt samhälle
  . Genom forskning och innovationer kommer de huvudsakliga hindren för samhälls- och marknadsförändringar att åtgärdas, och syftet kommer att vara att främja innovativa, hållbara beteenden hos konsumenter, företagsledare och beslutsfattare
  , med bidrag från samhällsvetenskap och humaniora
  . Gedigna och transparenta verktyg, metoder och modeller kommer att utvecklas för att bedöma och möjliggöra de huvudsakliga ekonomiska, samhälleliga
  , kulturella
  och institutionella förändringar som krävs för att åstadkomma ett paradigmskifte mot en grön ekonomi
  och ett grönt samhälle
  . Forskningen kommer att utforska hur hållbara
  livsstilar och
  konsumtionsmönster kan främjas och innefatta socioekonomisk forskning, beteendevetenskap, användardeltagande och allmänhetens acceptans av innovationer samt verksamhet för att förbättra kommunikation och allmän medvetenhet. Demonstrationsåtgärder kommer att användas i stor utsträckning.

5.4.3.   Mäta och bedöma framsteg mot en grön ekonomi

Tillförlitliga indikatorer måste utvecklas inom alla tillämpliga rumsliga skalor som kompletterar BNP. Dessutom ska metoder och system för att stödja och bedöma övergången mot en grön ekonomi och effektiviteten i olika relevanta politiska åtgärder utvecklas. Forskning och innovation ska bedrivas utifrån ett livscykelperspektiv och ska förbättra kvaliteten och tillgängligheten för data, mätmetoder och system som är relevanta för resurseffektivitet och miljöinnovationer, samt underlätta utvecklingen av innovativa kompensationssystem. Socioekonomisk forskning kommer att leda till en bättre förståelse av de orsaker som ligger till grund för tillverkares och konsumenters beteende och därigenom bidra till utformning av effektivare politiska instrument för att underlätta övergången till en resurseffektiv och klimatsäker ekonomi. Dessutom kommer teknikbedömningsmetoder och integrerade modeller att utvecklas för att stödja resurseffektivitet och miljöinnovativa politiska åtgärder på alla nivåer, samtidigt som konsekvensen inom politiken ökas och kompromisser hanteras. Resultatet kommer att möjliggöra övervakning, bedömning och minskning av de material- och energiflöden som krävs vid tillverkning och konsumtion, och kommer dessutom att göra det lättare för beslutsfattare och företag att integrera miljökostnader och externa effekter i sina åtgärder och beslut.

5.4.4.   Främja resurseffektivitet med hjälp av digitala system

Innovationer inom informations- och kommunikationsteknik kan vara ett viktigt verktyg för att stödja resurseffektivitet. För att uppnå detta mål kommer moderna och innovativa IKT-lösningar att bidra till betydande effektivitetsvinster inom produktivitet, framför allt genom automatiserade processer, realtidsövervakning och beslutsstödsystem. Syftet med IKT-användningen ska vara att driva på en successiv dematerialisering av ekonomin genom att underlätta övergången till digitala tjänster samt att underlätta ändrade konsumtionsbeteenden och affärsmodeller genom användning av framtidens IKT.

5.5.   Framtagande av omfattande och hållbara globala system för miljöobservation och miljöinformation

Omfattande globala system för miljöobservation och miljöinformation krävs för att säkerställa leverans av den långsiktiga information som behövs för att åtgärda denna utmaning. Dessa system ska användas för att
  övervaka,
  bedöma och förutsäga tillstånd, status och tendenser för klimatet, naturresurser, inbegripet råvaror,
  terrestra och marina
  ekosystem
  (från kustområden till djuphavsområden)
  och ekosystemtjänster, samt för att utvärdera koldioxid- och klimatförändringsbegränsande politiska åtgärder och andra åtgärder inom alla ekonomiska sektorer. Information och kunskaper från dessa system ska användas för att stimulera smart användning av strategiska resurser, stödja utvecklingen av evidensbaserad politik, främja nya miljö- och klimatrelaterade tjänster, och utveckla nya möjligheter på globala marknader.

Funktioner, tekniker och datainfrastrukturer för jordobservation och jordövervakning måste bygga på framsteg inom IKT, rymdteknik och aktiva nätverk, fjärravkända observationer, nya in situ-sensorer, mobila tjänster, kommunikationsnätverk, webbtjänstverktyg för deltagande och förbättrade infrastrukturer för beräkningar och modellering, i syfte att kontinuerligt tillhandahålla korrekt information och prognoser i rätt tid. Fri, öppen och obegränsad tillgång till kompatibla data och information samt effektiv
  och – vid behov – säker
  lagring, förvaltning och spridning av forskningsresultat kommer att uppmuntras.
  Verksamheterna ska bidra till fastställandet av det europeiska jordövervakningsprogrammets (Copernicus) operativa verksamhet och öka användningen av Copernicusdata inom forskningen.

5.6.
     
  Kulturarv

Kulturarvets tillgångar är unika och oersättliga både i sin materiella form och genom sitt immateriella värde och sin kulturella betydelse och innebörd. De är viktiga drivkrafter för social sammanhållning, identitet och välbefinnande och bidrar i hög grad till hållbar utveckling och skapande av sysselsättning. Europas kulturarv utsätts för förstörelse och skador, vilket ytterligare förvärras av ökad exponering för mänsklig verksamhet (t.ex. turism) och extremt väder till följd av klimatförändringar och andra naturliga risker och katastrofer.

Syftet med denna verksamhet är att skapa kunskap och innovativa lösningar genom anpassnings- och begränsningsstrategier, metoder, teknik, produkter och tjänster för bevarande och förvaltning av det materiella kulturarv i Europa som hotas av klimatförändringarna.

För att åstadkomma detta ska tvärvetenskaplig forskning och innovation fokuseras på följande:

5.6.1.
     
  Fastställande av motståndskraftsnivåer via iakttagelse, övervakning och modellering

Nya och förbättrade skadebedömnings-, övervaknings- och modelleringsteknik kommer att utvecklas för att förbättra den vetenskapliga kunskapsbasen om hur kulturarvet påverkas av klimatförändringarna och andra miljö- och humanrelaterade riskfaktorer. Den kunskap och förståelse som skapas med hjälp av scenarier, modeller och verktyg, inbegripet analys av hur värde uppfattas, kommer att bidra till att skapa en solid vetenskaplig grund för utveckling av strategier, policy och standarder för motståndskraft inom en sammanhållen ram för riskbedömning och förvaltning av kulturarvstillgångar.

5.6.2
     
  Bättre förståelse av hur samhällen uppfattar och reagerar på klimatförändringarna och seismiska och vulkaniska risker

Genom integrerade strategier kommer forskning och innovation att utveckla resurseffektiva lösningar för förebyggande, anpassning och begränsning, vilket inbegriper innovativa metoder, tekniker, produkter och tjänster för bevarande av kulturarvstillgångar, kulturlandskap och historiska livsmiljöer.

5.7.
     Specifika genomförandeaspekter

Verksamheten ska stärka EU:s deltagande och ekonomiska bidrag till multilaterala processer och initiativ, t.ex. Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC), den mellanstatliga panelen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) samt Gruppen för jordobservation (GEO). Samarbete med andra större offentliga och privata forskningsfinansiärer
  och med större forskningsnätverk
  kommer att förbättra forskningseffektiviteten såväl globalt som i Europa och bidra till global forskningsstyrning.

Forsknings- och tekniksamarbete kommer att bidra till den globala UNFCCC-teknikmekanismen och underlätta teknisk utveckling, innovationer och överföring till stöd för klimatanpassningsåtgärder och hantering av växthusgaser.

En vidareutveckling av resultatet av FN:s Rio+20-konferens är att en mekanism tas fram för att systematiskt samla in, sammanställa och analysera vetenskapliga och tekniska kunskaper om viktig hållbar utveckling och frågor som rör grön ekonomi, inbegripet ett ramverk för att mäta framsteg. Detta kompletterar befintliga vetenskapliga paneler och organ, och synergieffekter med dessa eftersträvas.

Forskningsverksamhet under denna utmaning kommer att bidra till arbetet med
  det europeiska jordövervakningsprogrammet
  (
  Copernicus
  ) genom att tillhandahålla en utvecklingsrelaterad kunskapsbas för
  Copernicus
  .
  Stöd till relevanta gemensamma initiativ för programplanering och relevanta offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan också komma i fråga.

Lämpliga kopplingar kommer också att upprättas till åtgärder inom relevanta europeiska innovationspartnerskap och relevanta aspekter av europeiska teknikplattformars forsknings- och innovationsagendor.

Särskilda åtgärder kommer att vidtas för att resultat från forskning och innovationer inom EU kring klimat, resurseffektivitet och råvaror även används i industriell forskning inom andra EU-program, t.ex. programmet LIFE +,
  de europeiska struktur- och investeringsfonderna
  samt externa samarbetsprogram.

Verksamheten kommer också bland annat att bygga vidare på och främja åtgärderna inom ramen för miljöinnovationsprogrammet.

Åtgärderna kommer även att omfatta:
  kontinuerliga analyser av vetenskapliga och tekniska framsteg inom EU och dess större partnerländer och partnerregioner, tidiga utredningar av marknadsmöjligheter för nya miljötekniker och ny miljöpraxis, och teknisk framsyn för forskning och innovationer samt politik.

6.   
  EUROPA I EN FÖRÄNDERLIG VÄRLD: INKLUDERANDE, INNOVATIVA OCH REFLEKTERANDE SAMHÄLLEN

Detta avsnitt innehåller forsknings- och innovationsinsatser som bidrar till att göra samhällen mer inkluderande, innovativa och reflekterande samt särskilda åtgärder som understöder vissa av de övergripande frågor som nämns i samband med denna samhällsutmaning

   (16).

6.1.   Inkluderande samhällen

Vissa aktuella trender i europeiska samhällen medför möjligheter till ett mer enat Europa, men även risker
  och utmaningar
  . Dessa möjligheter, risker
  och utmaningar
  måste förstås och förutses för att Europa ska kunna utvecklas med välfungerande solidaritet och samarbete på samhällelig, ekonomisk, politisk,
  utbildningsmässig
  och kulturell nivå med beaktande av att världen blir allt tätare sammankopplad
  och präglad av ömsesidigt beroende
  .

I detta sammanhang är målet att
  förstå, analysera och utveckla
  den sociala, ekonomiska och politiska delaktigheten
  samt inkluderande arbetsmarknader
  , bekämpa fattigdom
  och marginalisering
  , stärka de mänskliga rättigheterna, digital delaktighet, jämlikhet, solidaritet och interkulturell dynamik genom stöd till
  spetsvetenskap,
  interdisciplinär forskning,
  utveckling av
  indikatorer, tekniska framsteg,
  organisationsinnovation
  ,
  utveckling av regionala innovationskluster
  och nya former av samarbete och gemensamt skapande. Forskning och annan verksamhet ska stödja genomförandet av Europa 2020-strategin samt andra relevanta delar av EU:s
  politik
  .
  Den samhällsvetenskapliga och
  humanistiska forskningen
  intar en ledande
  roll i detta sammanhang. För att fastställa, övervaka, utvärdera och
  arbeta för
  mål för europeiska strategier och politiska åtgärder krävs fokuserad forskning
  som gör det möjligt för
  beslutsfattare
  att analysera och
  bedöma effekten och effektiviteten av planerade åtgärder, framför allt när det gäller social integration.
  Detta förutsätter att alla livsområden och alla åldersgrupper omfattas av fullständig social integration och socialt deltagande.

Följande särskilda mål kommer att eftersträvas
  i avsikt att förstå och främja eller genomföra
  :

6.1.1.   
  Mekanismer som främjar

  smart och hållbar tillväxt för alla

Europa har utvecklat en specifik och ganska unik kombination av ekonomisk utveckling och socialpolitik som siktar på en hög nivå av social sammanhållning, gemensamma humanistiska kulturella värden som omfattar demokrati och sedvanerätt, mänskliga rättigheter, respekt för och skydd av mångfalden samt främjande av utbildning och vetenskap, konst och humaniora som grundläggande drivkrafter för sociala och ekonomiska framsteg och välbefinnande.
  Den ständiga strävan efter ekonomisk tillväxt medför ofta mänskliga, sociala, miljömässiga och ekonomiska kostnader. En smart och hållbar tillväxt för alla i Europa kräver omfattande förändringar i hur tillväxt samhälleligt välbefinnande definieras, mäts (inbegripet genom mätning av framsteg utöver de allmänt tillämpade BNP-indikatorerna), skapas och bibehålls över tid.

Forskningen kommer att analysera utvecklingen av
  medborgarnas deltagande,
  hållbara livsstilar,
  kulturell förståelse
  och socioekonomiska beteenden och värderingar och hur de kopplas till paradigm och politik och till hur institutioner,
  samhällen,
  marknader, företag, styr- och trossystem fungerar i Europa
  och deras relationer med andra regioner och ekonomier
  . Forskningen kommer att utveckla verktyg för en bättre utvärdering av kontextuella och ömsesidiga effekter av sådana utvecklingar,
  jämföra offentlig politik mot bakgrund av de många utmaningarna i Europa och analysera
  politiska åtgärder
  och mekanismer för beslutsfattande
  inom områden som sysselsättning, beskattning, orättvisor, fattigdom, social integration, utbildning och kunskaper, samhällsutveckling, konkurrenskraft och den inre marknaden
  , för att skapa insikt i de nya förhållandena och möjligheterna till ökad europeisk integration och hur dess sociala, kulturella, vetenskapliga och ekonomiska komponenter och synergier ger unionen komparativa fördelar på global nivå
  .

Man kommer att analysera hur tillväxten, arbetsmarknaden och välbefinnandet påverkas av demografiska förändringar som beror på åldrande samhällen och migrationsrörelser. För att kunna tackla den utmaning som den framtida tillväxten utgör är det i detta sammanhang viktigt att ta hänsyn till de olika kunskapskomponenterna och inrikta forskningen på lärande- och utbildningsfrågor eller på de ungas roll och plats i samhället. Forskningen kommer dessutom att utveckla bättre verktyg för utvärdering av hållbarhetskonsekvenser av olika typer av ekonomisk politik.
  Dessutom kommer forskningen att analysera hur nationella ekonomier utvecklas och vilka typer av styrning på europeisk och internationell nivå som kan bidra till att förhindra makroekonomisk obalans, monetära problem, skattekonkurrens, arbetslöshet och sysselsättningsproblem samt andra typer av
  samhälleliga,
  ekonomiska och finansiella problem. Under detta arbete kommer det växande ömsesidiga beroendet mellan EU och globala ekonomier, marknader och finansiella system
  och de därav följande utmaningarna för institutionell utveckling och offentlig förvaltning
  att beaktas.
  Mot bakgrund av den europeiska statsskuldskrisen kommer tyngdpunkten även att ligga på forskning för att fastställa ramvillkoren för stabila europeiska finansiella och ekonomiska system.

6.1.2.   
  Betrodda organisationer, metoder, tjänster och strategier som krävs för att

  skapa motståndskraftiga, inkluderande

  , deltagande, öppna och kreativa

  samhällen i Europa,

  särskilt med beaktande av migration, integration och demografisk förändring

För att förstå de sociala
  , kulturella och politiska
  omvandlingarna i Europa krävs en analys av förändrad demokratisk praxis och förändrade förväntningar samt av den historiska utvecklingen av identiteter, mångfald, territorier, religioner, kulturer
  , språk
  och värderingar. Detta innefattar en god förståelse av den europeiska integrationens historia.
  Med forskningens hjälp vill man
  identifiera olika sätt att anpassa och förbättra de europeiska välfärdssystemen, samhällstjänster och den vidare sociala trygghetsdimensionen i politiska åtgärder, för att åstadkomma sammanhållning
  och jämställdhet
  och främja
  participativa, öppna och kreativa samhällen samt
  förbättrad social och ekonomisk jämlikhet och solidaritet mellan generationerna. Forskningen kommer att analysera hur samhällen och politik kan bli mer europeiska i vidare bemärkelse, genom utveckling av identiteter, kulturer och värderingar, spridning av
  kunskap,
  idéer och trosuppfattningar och kombinationer av principer och praxis vad gäller ömsesidighet, enhetlighet och jämlikhet
  , med särskild uppmärksamhet på migration, integration och demokratisk förändring
  . Analyser kommer också att göras av hur utsatta befolkningsgrupper
  (t.ex. romer)
  kan delta fullt ut i
  utbildningen,
  samhället och demokratin, framför allt genom förvärvande av olika typer av kunskaper och genom att mänskliga rättigheter skyddas. Analysen av hur politiska system svarar (eller inte svarar) på sådana sociala utvecklingar, och hur de själva utvecklas, blir sålunda central. Forskningen kommer också att behandla utvecklingen av de viktiga system som tillhandahåller grundläggande former av
  mänskliga och
  sociala band, till exempel familj, arbete, utbildning och sysselsättning, och bidrar till att bekämpa
  sociala ojämlikheter, utslagning och
  fattigdom.
  Social sammanhållning och ett rättvist och tillförlitligt rättsväsen, utbildning, demokrati, tolerans och mångfald är faktorer som noga måste övervägas för att identifiera och bättre utnyttja europeiska komparativa fördelar på global nivå och ge förbättrat evidensbaserat stöd till innovationspolitiken. Forskningen
  kommer även att ta hänsyn till vikten av
  rörlighet och
  migration
  , inbegripet intraeuropeiska flöden,
  och demografiska frågor för den framtida politiska utvecklingen i Europa.

Dessutom är det viktigt att förstå vilka utmaningar och möjligheter som spridningen av IKT för med sig, såväl på individuell som på kollektiv nivå, för att se nya möjligheter för inkluderande innovation.
  Den ökande socioekonomiska betydelsen av digital delaktighet innebär att forskning och ▌innovationsåtgärder kommer att främja IKT-lösningar som ökar delaktigheten samt effektivt förvärvande av digitala kunskaper som medför ökad egenmakt för medborgare och ökad konkurrenskraft för arbetskraften. Särskild tonvikt kommer att läggas vid nya tekniska framsteg som möjliggör stora förbättringar inom personanpassning, användarvänlighet och tillgänglighet tack vare en bättre förståelse av medborgares, konsumenters och användares beteenden och värderingar, också bland personer med funktionshinder. Detta kräver forskning och innovation som arbetar för att möjliggöra största möjliga delaktighet.

6.1.3.   ▌Europas roll som global aktör

  , framför allt i fråga om mänskliga rättigheter och global rättvisa

Europas distinkta historiska, politiska, sociala och kulturella system påverkas i allt högre grad av globala förändringar. För att Europas externa verksamhet inom närområdet och i övriga världen samt rollen som global aktör ska kunna vidareutvecklas måste förmågan att fastställa, prioritera, förklara, utvärdera och främja de europeiska politiska målen
  i samverkan med
  övriga regioner och samhällen i världen förbättras, för att främja samarbete eller förhindra eller lösa konflikter. Dessutom måste den europeiska förmågan att förutse och reagera på utvecklingen och effekterna av globaliseringen förbättras. Detta kräver en förbättrad förståelse
  och förbättrat lärande
  av historia, kultur och politiska/ekonomiska system i andra delar av världen samt av internationella aktörers roll och inflytande. Slutligen ska Europa också på ett effektivt sätt bidra till global styrning
  och global rättvisa
  på viktiga områden som handel, utveckling, arbete, ekonomiskt samarbete,
  miljö, utbildning, jämställdhet,
  mänskliga rättigheter, försvar och säkerhet. Detta förutsätter möjligheter att utveckla ny förmåga i form av till exempel verktyg,
  tjänster,
  system och analysinstrument eller i form av diplomati på formella och informella internationella arenor med statliga och icke-statliga aktörer.

6.1.4.
     
  Främjande av hållbara och inkluderande miljöer genom innovativ fysisk planering, stadsplanering och stadsutformning

I dag bor 80 % av EU:s medborgare i och omkring städer, och följaktligen kan inadekvat stadsplanering och stadsutformning få enorma konsekvenser för deras liv. Att förstå hur de fungerar för alla medborgare, hur de är utformade, hur gynnsam boendemiljö de erbjuder och hur de förmår dra till sig bland annat investeringar och kompetens är avgörande för att Europa ska lyckas skapa tillväxt, arbetstillfällen och en hållbar framtid.

Europeisk forskning och innovation bör tillhandahålla verktyg och metoder för en mer hållbar, öppen, innovativ och inkluderande planering och utformning av städer och deras ytterområden, bättre förståelse av dynamiken i stadssamhällen och social förändring och av samspelet mellan energi, miljö, transport och markanvändning, inbegripet samverkan med omkringliggande landsbygdsområden, förbättrad förståelse av det offentliga rummets utformning och användning i städer, även i samband med migration, för förbättrad social integration och utveckling och minskade risker och brottslighet i stadsmiljöer, nya metoder för att minska påfrestningarna på naturresurser och stimulera hållbar ekonomisk tillväxt och samtidigt förbättra livskvaliteten för Europas stadsbefolkning samt en framtidsvision om den samhällsekologiska övergången till en ny modell för stadsutveckling som förstärker EU-städernas roll som nav för innovation och centrum för skapande av sysselsättning och social sammanhållning.

6.2.   Innovativa samhällen

Unionens andel av den globala kunskapsproduktionen
  är alltjämt betydande, men dess socioekonomiska effekter måste maximeras. Insatser kommer att göras för att öka
  effektiviteten i forsknings- och innovationspolitiken och dess transnationella politiska synergieffekter och konsekvens. Det rör sig om innovation i vid bemärkelse, inklusive storskaliga politiska
  och samhälls
  -, användar- och marknadsdrivna innovationer.
  Den kreativa industrins och kulturindustrins erfarenhet och innovativa kraft kommer att beaktas.
  Den här verksamheten kommer att understödja arbetet med att åstadkomma ett fungerande europeiskt forskningsområde, framför allt huvudinitiativen i Europa 2020-strategin för att skapa en ”Innovationsunion” och en ”Digital agenda för Europa”.

Följande särskilda mål kommer att eftersträvas:

6.2.1.   Stärkande av evidensbasen och stödet för Innovationsunionen och det europeiska forskningsområdet

För att bedöma och prioritera investeringar och stärka Innovationsunionen och det europeiska forskningsområdet kommer stöd att ges till analys av forsknings- och innovationsrelaterade policyer, system och aktörer i Europa och tredje land, samt till utveckling av indikatorer, data- och informationsinfrastrukturer. Framtidsinriktad verksamhet och pilotinitiativ, ekonomi-
  och jämställdhetsanalyser
  , politisk övervakning, ömsesidigt lärande, koordinationsverktyg och koordinationsverksamhet samt utveckling av metoder för konsekvensbedömningar och utvärderingar kommer också att behövas, som kommer att dra nytta av de direkta synpunkterna från
  intressenter
  , företag, myndigheter,
  organisationer i det civila samhället
  och medborgare.
  Denna analys bör genomföras i överensstämmelse med studier om systemen för högre utbildning i Europa och tredjeländer inom Erasmus för alla.

För att åstadkomma en enda marknad för forskning och innovation kommer åtgärder att vidtas för att uppmuntra beteenden som bidrar till det europeiska forskningsområdet. Stöd kommer att ges till verksamhet som stödjer politiska åtgärder som rör kvaliteten på forskningsutbildning, rörlighet och karriärutveckling, inklusive initiativ för rörlighetstjänster, öppen rekrytering,
  kvinnors deltagande inom vetenskaperna,
  forskares rättigheter och kopplingar till globala forskarsamhällen. Denna verksamhet kommer att genomföras samtidigt som synergieffekter, och ett nära samarbete med Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärderna i delen ”Vetenskaplig spetskompetens” kommer att eftersträvas. Stöd kommer att ges till institutioner som lägger fram innovativa koncept för snabbt genomförande av principerna för det europeiska forskningsområdet, bland annat den europeiska stadgan för forskare, riktlinjer för rekrytering av forskare
  , kommissionens rekommendation om förvaltningen av immateriella rättigheter i samband med kunskapsöverföring och en uppförandekod för universitet och andra offentliga forskningsorganisationer

   (17).

Vad gäller politisk samordning kommer en enhet för politisk rådgivning att skapas för att göra expertrådgivning tillgänglig för nationella myndigheter när de definierar nationella reformprogram och forsknings- och innovationsstrategier.

För att initiativet Innovationsunionen ska kunna genomföras finns det också ett behov av stöd ▌för marknadsdriven innovation
  , öppen innovation, innovation i offentliga sektorn och social innovation
  i syfte att stärka innovationskapaciteten hos företag och främja den europeiska konkurrenskraften. Detta kräver förbättringar i de allmänna ramvillkoren för innovation samt hantering av de specifika hinder som förhindrar tillväxt i innovativa företag. Stöd kommer att ges till kraftfulla stödmekanismer för innovation (t.ex. för förbättrad klusterhantering, offentlig-privata partnerskap och nätverkssamarbeten), starkt specialiserade innovationsstödtjänster (t.ex. om förvaltning/utnyttjande av immateriell äganderätt
  , nätverkssamarbete mellan ägare och användare av immateriella rättigheter,
  innovationsförvaltning,
  entreprenörskapskompetens
  och nätverk med inköpare) samt granskningar av offentlig innovationspolitik. Specifika ärenden som rör små och medelstora företag kommer att stödjas under det särskilda målet ”Innovation inom små och medelstora företag”.

6.2.2.   Utforskande av nya former av innovation

  , med särskild betoning på

  social innovation och kreativitet

  , och förståelse av hur alla former av innovation växer fram, blir framgångsrika eller misslyckas

Sociala innovationer skapar nya varor, tjänster, processer och modeller som uppfyller samhällets behov och skapar nya sociala relationer.
  Eftersom innovationsmetoderna hela tiden förändras behövs det ytterligare forskning om utvecklingen av alla former av innovation och hur samhällets behov tillgodoses genom innovation.
  Det är viktigt att förstå hur sociala innovationer och kreativitet kan leda till förändringar i befintliga strukturer
  , metoder
  och politik och hur de kan uppmuntras och nå större skala.
  Det är viktigt att bedöma effekterna av
  medborgare som skapar nätverk på
  onlineplattformar
  . Stöd kommer också att ges till
  användning av design i företag,
  nätverksarbete och utforskande av IKT-användning för att förbättra inlärningsprocesser samt till nätverk med sociala innovatörer och sociala entreprenörer.
  Forskningen kommer även att inriktas på innovationsprocesser och på hur de utvecklas, blir framgångsrika eller misslyckas (däribland risktagande och vilken roll lagstiftningsmässiga skillnader spelar).

Det är nödvändigt att stödja innovation för att främja effektiva, öppna och medborgarcentrerade samhällstjänster (t.ex. e-förvaltning). Detta kräver multidisciplinär forskning om ny teknik och storskaliga innovationer, framför allt relaterade till digital integritet, kompatibilitet, personlig elektronisk identifiering, öppna data, dynamiska användargränssnitt,
  plattformar för livslångt lärande och e-lärande, distribuerade inlärningssystem
  , medborgarcentrerade samhällstjänster och integration och innovation som drivs av användare, bland annat inom samhällsvetenskap och humaniora. Sådan verksamhet kommer också att inriktas på dynamik i sociala nätverk samt crowdsourcing och smartsourcing för gemensam tillverkning av lösningar för att ta itu med sociala problem som bygger på
  t.ex.
  öppna datauppsättningar. De kommer att bidra till hantering av komplext beslutsfattande, framför allt hantering och analys av mycket stora mängder data för gemensam modellering, simulerat beslutsfattande, visualiseringstekniker, processmodellering och system för deltagande samt för att analysera föränderliga relationer mellan medborgare och offentlig sektor.

Särskilda åtgärder ska utformas för att få med offentliga sektorn som en drivkraft för innovation och förändring på nationell nivå och EU-nivå, särskilt genom politiskt stöd och gränsöverskridande innovationsåtgärder med största möjliga geografiska spridning som möjliggör smart användning av IKT i och av offentlig förvaltning för smidigt tillhandahållande av offentliga tjänster för allmänheten och företagen.

6.2.3.   
  Utnyttjande av alla generationers innovativa, kreativa och produktiva potential

Verksamheten kommer att bidra till att utforska Europas möjlighet till innovativitet i fråga om nya produkter och ny teknik, förbättrade tjänster och nya affärsmodeller och sociala modeller som är anpassade till samhällets förändrade demografiska struktur. Genom verksamheten kommer alla generationers potential att utnyttjas bättre genom att utveckling av en smart policy främjas för att förverkliga aktivt åldrande i ett sammanhang där förhållandet mellan generationerna förändras och genom att stödja integrering av generationerna av unga européer inom alla områden av det sociala, politiska, kulturella och ekonomiska livet, med beaktande bland annat av hur möjligheterna till innovation uppfattas mot bakgrund av den höga arbetslösheten i många EU-regioner.

6.2.4.   Främjande av konsekvent och effektivt samarbete med tredjeländer

Övergripande verksamheter säkerställer en strategisk utveckling av internationellt samarbete inom Horisont 2020 och behandlar övergripande politiska mål. Verksamheter som stöder bilaterala, multilaterala och biregionala politiska dialoger inom forskning och innovation med tredjeländer, regioner, inom internationella forum och organisationer kommer att användas för att underlätta politiska utbyten, ömsesidigt lärande och prioriteringar och främja ömsesidig tillgång till program, och övervaka effekterna av samarbeten. Olika typer av nätverk och samverkan kommer att underlätta optimala kopplingar mellan forsknings- och innovationsaktörer på båda sidor och förbättra kompetens och samarbetsförmåga i mindre utvecklade tredjeländer. Verksamheten kommer att främja samordningen av samarbetspolitik och samarbetsprogram på EU-nivå och nationell nivå, samt gemensam verksamhet mellan medlemsländer och associerade länder respektive tredjeländer, för att förbättra dess allmänna effekter. Slutligen kommer närvaron av europeisk forskning och innovationer i tredjeländer att befästas och stärkas, framför allt genom att
  utforska
  skapandet av europeiska
  virtuella
  ”vetenskaps- och innovationshus”, bistånd till europeiska organisationer som utökar sin verksamhet till tredjeländer samt öppnande av forskningscentrum som upprättas gemensamt med tredjeländer för organisationer eller forskare från andra medlemsländer och associerade länder.

6.3.
     
  Reflekterande

  samhällen – kulturarv och europeisk identitet

Syftet är att bidra till förståelse av Europas intellektuella bas, dess historia och mångfalden av europeiskt och icke-europeiskt inflytande, som en inspirationskälla för våra liv idag. Europa kännetecknas av en mängd olika folk (inklusive minoriteter och ursprungsbefolkningar), traditioner och regionala och nationella identiteter och dessutom av olika utvecklingsnivåer vad avser ekonomi och samhälle. Migration och rörlighet, media, industri och transport bidrar till att det finns en mängd olika synsätt och livsstilar. Denna mångfald och de möjligheter den erbjuder bör erkännas och beaktas.

De europeiska samlingarna i bibliotek – inbegripet digitala samlingar – arkiv, museer, gallerier och andra offentliga institutioner är en skattkammare av riklig, outnyttjad dokumentation och studiemöjligheter. Dessa arkivresurser representerar tillsammans med det immateriella kulturarvet inte bara den enskilda medlemsstatens historia utan även det kollektiva arv som växt fram i Europeiska unionen under årens lopp. Materialet bör göras tillgängligt för forskare och allmänhet, bland annat genom ny teknik, så att det blir möjligt att se framåt med hjälp av arkiven om det förflutna. Kulturarvets tillgänglighet och bevarande i dessa former behövs för att de nuvarande relationerna inom och mellan europeiska kulturer ska förbli levande, och bidrar till en hållbar ekonomisk tillväxt.

Verksamheten ska vara inriktad på följande:

6.3.1.
     
  Studier av Europas arv, minne, identitet, integration och kulturella samverkan och överföring, inbegripet hur detta återspeglas i kulturella och vetenskapliga samlingar, arkiv och museer, för att skapa ett bättre underlag och en bättre förståelse för nutiden genom rikare tolkningar av det förflutna.

Verksamheten kommer att bidra till kritisk analys av hur ett europeiskt materiellt och immateriellt arv har utvecklats över tid, inbegripet språk, minnen, sedvänjor, institutioner och identiteter. Den kommer att innefatta studier av tolkningen av och metoderna för kulturell samverkan, integration och utestängning.

Genom den intensifierade europeiska integrationsprocessen har det framkommit att det finns en mer omfattande europeisk identitetssfär – en som kompletterar andra typer av identitet i Europa. Ett brett spektrum av uppgifter och vittnesbörd om de europeiska identitetssfärerna finns i vetenskapliga samlingar, arkiv, museer, bibliotek och kulturarvsplatser i och utanför Europa. De erbjuder material och dokument som möjliggör förbättrad förståelse av identitetsskapande processer som ger möjlighet till reflektion över sociala, kulturella eller till och med ekonomiska processer som bidrar till tidigare, nuvarande och framtida former av europeisk identitet. Målet är att utveckla innovationer och att använda och analysera föremål och/eller dokumentation i kulturella och vetenskapliga samlingar, arkiv och museer för att förbättra vår förståelse av hur europeisk identitet kan spåras, konstrueras eller diskuteras.

Flerspråkighet, översättning och spridning av idéer i, till och från Europa och hur detta utgör en del av det gemensamma europeiska intellektuella arvet kommer att undersökas.

6.3.2.
     
  Forskning om europeiska länders och regioners historia, litteratur, konst, filosofi och religioner och om hur dessa har bildat underlag för den samtida europeiska mångfalden

Kulturell mångfald är en viktig aspekt av Europas särart och en källa till styrka, dynamik och kreativitet. Verksamheten kommer att ta upp den samtida europeiska mångfalden och hur denna mångfald formas av historien och samtidigt bidra till att analysera hur sådan mångfald leder till nya interkulturella utvecklingstendenser eller till och med spänningar och konflikter. Konst, medier, landskap, litteratur, språk, filosofi och religioner kommer att få en central roll i förhållande till denna mångfald, eftersom de erbjuder olika tolkningar av de sociala, politiska och kulturella förhållandena och påverkar människors och samhällsaktörers synsätt och metoder.

6.3.3.
     
  Forskning om Europas roll i världen, om ömsesidiga influenser och band mellan världens regioner och om de europeiska kulturerna betraktade utifrån

Verksamheten kommer att ägnas åt de komplicerade socioekonomiska och kulturella banden mellan Europa och andra regioner i världen och bedöma potentialen att förbättra det interkulturella utbytet och den interkulturella dialogen, med beaktande av de bredare sociala, politiska och ekonomiska utvecklingstendenserna. Verksamheten kommer att bidra till att analysera utvecklingen av olika synsätt i Europa på andra regioner i världen och vice versa.

6.4.
     
  Specifika genomförandeaspekter

För att främja en optimal kombination av tillvägagångssätt ska samarbete mellan denna samhällsutmaning och pelaren för industriellt ledarskap upprättas i form av tvärvetenskapliga insatser inriktade på samverkan mellan människa och teknik. IKT-baserad teknisk innovation kommer att ha stor betydelse för att höja produktiviteten och få medborgare ur alla generationer att medverka med sin kreativitet i ett innovationssamhälle.

Genomförandet av denna utmaning kommer även att få administrativt och samordnande stöd från internationella nätverk för de främsta forskarna och innovatörerna, t.ex. Cost och Euraxess, och bidrar därför också till det europeiska forskningsområdet.

Stöd till relevanta gemensamma initiativ för programplanering och relevanta offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan också komma i fråga.

Det kommer även att skapas lämpliga kopplingar till åtgärder inom relevanta europeiska innovationspartnerskap och till relevanta aspekter av europeiska teknikplattformars forsknings- och innovationsagendor.

Forsknings- och innovationsinsatser inom denna utmaning kommer att bidra till genomförandet av unionens internationella samarbetsverksamhet för forskning och innovation, genom att unionen på ett mer strategiskt sätt deltar i vetenskaps-, teknik- och innovationssamarbete med sina viktigaste tredjelandspartner. I detta avseende kommer Strategiska forumet för internationellt samarbete inom vetenskap och teknik att fortsätta med strategisk rådgivning till rådet och kommissionen om den internationella dimensionen av det europeiska forskningsområdet.

7.
     SÄKRA SAMHÄLLEN: ATT SKYDDA EUROPAS OCH DESS MEDBORGARES FRIHET OCH SÄKERHET

EU, dess medborgare och internationella partner är utsatta för många olika typer av säkerhetshot
  och säkerhetsutmaningar
  , som kriminalitet, terrorism och krissituationer som beror på mänskliga misstag eller naturkrafter.
  Dessa
  kan vara gränsöverskridande och inriktade på fysiska mål eller cyberrymden. Attacker mot
  kritisk infrastruktur, nät och
  offentliga myndigheters eller privata enheters webbplatser på internet underminerar till exempel inte bara medborgarnas förtroende, utan kan även allvarligt påverka viktiga sektorer som energi, transport, hälsa, finans eller telekommunikationer.

För att förutse, förebygga och hantera dessa hot krävs utveckling och användning av innovativa tekniker, lösningar, prognosverktyg och kunskaper, stimulans av samarbete mellan leverantörer och användare, nya lösningar för civil säkerhet, förbättrad konkurrenskraft för de europeiska säkerhets-
  , industri-
  och
  tjänstesektorerna
  ,
  inbegripet IKT
  , samt förebyggande och motverkande av brott mot integritet och mänskliga rättigheter på internet
  och annorstädes, samtidigt som europeiska medborgares individuella rättigheter och frihet säkerställs
  .

Att samordna och förbättra säkerhetsforskningen
  och säkerhetsinnovationen
  är sålunda oerhört viktigt och kommer att bidra till en kartläggning av aktuella forskningsinsatser, inklusive prognoser, och till förbättrade juridiska villkor och förfaranden för samordning, inklusive standardförberedande åtgärder.

Verksamheten
  inom denna utmaning kommer uteslutande att inriktas på civila tillämpningar och
  kommer att utföras med ett uppdragsinriktat arbetssätt
  , främja effektivt samarbete mellan slutanvändare, industri och forskare samt
  integrera relevanta samhälleliga dimensioner
  och samtidigt följa etiska principer
  . Verksamheten kommer att stödja unionens politik för inre och yttre säkerhet
  , inbegripet den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, och förbättra
  cybersäkerhet samt förtroende och integritet på den digitala inre marknaden.
  Verksamheten kommer också att vara inriktad på forskning och utveckling av nästa generation innovativa lösningar genom att utarbeta nya koncept och former samt driftskompatibla standarder. Detta kommer att ske genom utveckling av innovativ teknik och innovativa lösningar som tar itu med luckor i säkerheten och leder till minskade risker vid säkerhetshot.

Följande särskilda mål kommer att eftersträvas:

7.1.
     Bekämpning av brottslighet,

  olaglig handel

  och terrorism

  , inklusive förståelse och motarbetande av terroristers idéer och uppfattningar

Syftet är såväl att undvika incidenter som att lindra de möjliga konsekvenserna av dem.
  Detta förutsätter ny teknik och ny kapacitet för bekämpning och förebyggande av brottslighet (även it-brottslighet), olaglig handel och terrorism (även cyberterrorism), inklusive förståelse av radikaliseringens och den våldsamma extremismens orsak och verkan och motarbetande av terroristers idéer och uppfattningar, även för att undvika luftfartsrelaterade hot.

7.2.
     
  Skydd och förbättring av motståndskraften hos kritisk infrastruktur, försörjningskedjor och transportsätt

Ny teknik
  och nya processer och metoder
  samt särskilt utvecklade funktioner kommer att bidra till att skydda kritiska infrastrukturer
  (även i stadsområden)
  , system och tjänster
  som krävs för att samhället och ekonomin ska fungera tillfredsställande
  (inom bland annat kommunikation, transport,
  finanser,
  hälsa, livsmedel, vatten, energi, logistik och försörjningskedjor samt miljö). Detta innefattar analyser och säkerställande av att offentliga och privata viktiga nätverksinfrastrukturer och tjänster skyddas mot alla typer av hot
  , inbegripet luftfartsrelaterade hot
  .
  Detta innefattar även skydd av sjötransportvägar.

7.3.
     Förstärkt säkerhet genom gränsförvaltning

Tekniker och funktioner krävs också för att förbättra system, utrustning, verktyg, processer och metoder för snabb identifiering för att förbättra
  säkerheten vid och förvaltningen av land-, sjö- och kustgränser
  , inbegripet både kontroll- och övervakningsfrågor, samtidigt som hela potentialen i Eurosur utnyttjas. Dessa kommer att utvecklas och testas med avseende på effektivitet, efterlevnad av juridiska och etiska principer, proportionalitet, samhällelig acceptans och respekt för grundläggande rättigheter. Forskningen kommer också att stödja förbättringar av den integrerade gränsförvaltningen i Europa, bland annat genom ökat samarbete med kandidatländer, potentiella kandidatländer och länder som innefattas av den europeiska grannskapspolitiken.

▌

7.4.
     
  Förbättrad

  cybersäkerhet

Cybersäkerhet är en förutsättning för att människor, företag och samhällstjänster ska kunna dra nytta av de möjligheter som erbjuds av internet
  eller andra datanät och annan kommunikationsinfrastruktur
  .
  Förbättrad
  säkerhet måste tillhandahållas för system, nätverk, åtkomstenheter, programvara och tjänster, inbegripet molntjänster, samtidigt som kompatibilitet för olika typer av tekniker ska beaktas. Forskning
  och innovation kommer att stödjas för att bidra till att
  förebygga, identifiera och i realtid motverka cyberattacker inom flera områden och jurisdiktioner och för att skydda viktiga IKT-infrastrukturer. Det digitala samhället utvecklas ständigt, och internet används och missbrukas på nya sätt. Hela tiden uppstår nya möjligheter till social interaktion och nya mobila och platsbaserade tjänster, och ett ”sakernas internet” växer fram. För detta krävs en ny typ av forskning som bör drivas på av de framväxande trenderna inom tillämpningar, användning och samhälle. Flexibla forskningsinitiativ kommer att tas, bland annat proaktiva FoU-åtgärder, för att snabbt reagera på nya, aktuella utvecklingstendenser inom tillförlitlighet och säkerhet.
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt skydd av barn, eftersom de är mycket sårbara för de framväxande formerna av it-brottslighet och it-övergrepp.

Arbetet bör här bedrivas i nära samordning med IKT-delen av pelaren för industriellt ledarskap.

7.5.
     Ökning av Europas motståndskraft mot kriser och katastrofer

För detta mål krävs utveckling av särskild teknik och kapacitet till stöd för olika typer av krishanteringsåtgärder
  i kris- och katastrofsituationer
  (till exempel civilskydd, brandförsvar,
  miljöförgiftning,
  havsföroreningar, ▌ civilförsvar, ▌utveckling av medicinska informationsinfrastrukturer för räddningsinsatser och
  återhämtningsprocesser efter katastrofer
  ) samt brottsbekämpning. Forskningen kommer att innefatta hela kedjan för krishantering och samhällelig motståndskraft och stödja upprättandet av en europeisk insatskapacitet vid nödsituationer.

7.6.
     Säkerställande av integritet och frihet
  , bland annat

  på internet, och

  förbättrad förståelse av samhälls-, rätts- och etikaspekterna på alla områden inom säkerhet, risk och förvaltning

För att skydda människans rätt till integritet
  även
  i det digitala samhället krävs utveckling av ramverk och teknik som är integritetsskyddande i sin utformning
  för att stödja nya
  produkter och tjänster. Teknik kommer att utvecklas för att användarna ska få kontroll över sin personliga information och över hur den får användas av tredje part, liksom verktyg för att identifiera och blockera olagligt innehåll och stoppa databrott samt för att skydda mänskliga rättigheter online, för att förhindra att människors aktiviteter individuellt eller inom grupper begränsas genom olagliga sökningar och profileringar.

Alla nya säkerhetslösningar och säkerhetstekniker måste vara acceptabla för samhället, utformas i enlighet med EU:s lagstiftning och internationell lagstiftning samt identifiera och åtgärda säkerhetshot på ett effektivt och proportionerligt sätt. Att bättre förstå de socioekonomiska, kulturella och antropologiska dimensionerna av säkerhet, orsakerna till bristande säkerhet, mediernas och kommunikationens roll samt medborgarnas uppfattningar är därför avgörande. Etiska
  och rättsliga
  frågor och skydd av mänskliga värderingar och grundläggande rättigheter
  samt risk- och hanteringsfrågor
  kommer att behandlas.

7.7.
     
  Förbättrad standardisering och driftskompatibilitet, bland annat för krishantering

Standardförberedande och standardiserande verksamhet kommer att stödjas på alla uppdragsområden. Uppmärksamhet kommer att ägnas åt standardiseringsbrister och nästa generation av verktyg och teknik. Verksamheten inom alla uppdragsområden kommer också att behandla integration och driftskompatibilitet för system och tjänster med aspekter som kommunikation, distribuerade arkitekturer och mänskliga faktorer, även för krishantering.

7.7a.
     
  Stöd åt unionens politik för yttre säkerhet, bland annat genom konfliktförebyggande och fredsbyggande arbete.

Ny teknik och kapacitet och nya lösningar krävs för att stödja unionens politik för yttre säkerhet inom civila uppgifter vid allt från civilskydd till humanitära insatser, gränsförvaltning eller fredsbevarande insatser och efterkrigsstabilisering, bland annat konfliktförebyggande och fredsbyggande arbete och medling. Detta kommer att kräva forskning om konfliktlösning och återupprättande av fred och rättvisa, tidig identifiering av faktorer som leder till konflikter samt om konsekvenserna av reparativ rättvisa.

Det kräver också främjande av driftskompatibilitet mellan civil och militär kapacitet i civila uppgifter vid allt från civilskydd till humanitära insatser, gränsförvaltning eller fredsbevarande insatser. Detta innefattar teknisk utveckling inom det känsliga området för teknik med dubbla användningsområden för att garantera driftskompatibilitet mellan civilskydd och militära styrkor och bland civilskyddsstyrkor över hela världen, samt tillförlitlighet, organisatoriska, rättsliga och etiska aspekter, handelsfrågor, skydd av konfidentialitet och integritet för information samt spårbarhet för alla transaktioner och processer. [texten flyttad från det tidigare avsnitt 7.5]

7.8.   Specifika genomförandeaspekter

Forsknings- och innovationsverksamheten
  kommer
  uteslutande
  att
  inriktas på civila tillämpningar
  , men samordning med verksamheten inom Europeiska försvarsbyrån kommer aktivt att eftersträvas i syfte att stärka samarbetet med Europeiska försvarsbyrån, framför allt inom det redan etablerade europeiska ramsamarbetet (European Framework Cooperation), eftersom det finns ▌teknik med dubbla användningsområden ▌. Samordningsmekanismer med relevanta EU-byråer, såsom ▌Frontex, Emsa
  , Enisa
  och Europol, kommer också att stärkas ytterligare i syfte att förbättra samordningen mellan EU-program och EU-politik inom såväl inre som yttre säkerhet samt inom andra EU-initiativ.

Med beaktande av säkerhetens särskilda karaktär kommer specifika arrangemang att göras för programplanering och styrning, bland annat med den kommitté som avses i artikel 9 i detta beslut. Sekretessbelagda uppgifter och andra typer av känslig information som rör säkerhet kommer att skyddas, och särskilda krav och villkor för internationellt samarbete kan anges i arbetsprogrammen. Detta kommer också att återspeglas i arrangemangen för programplanering och styrning för säkra samhällen (inklusive aspekter som rör kommittéförfaranden).

DEL IIIa

SPRIDNING AV SPETSKOMPETENS OCH BREDDAT DELTAGANDE

[hela detta avsnitt har anpassats till ramförordningen]

Det finns betydande skillnader inom Europa vad gäller forsknings- och innovationsresultat, vilket måste hanteras med särskilda åtgärder. För att möjliggöra högsta kvalitet och innovationer kommer distinkta åtgärder att vidtas, som om lämpligt kommer att komplettera och vara utformade i synergi med politik och åtgärder inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Bland annat kommer följande åtgärder att vidtas:

| — | Samarbete mellan spetsforskningsinstitutioner och regioner som är lågpresterande när det gäller FoU och innovation: Samarbetet syftar till inrättandet av nya (eller betydande uppgraderingar av befintliga) spetskompetenscentrum i medlemsstater och regioner som är lågpresterande när det gäller FoU och innovation. Det kommer att inriktas på den förberedande fasen för inrättande eller uppgradering och modernisering av en sådan institution med hjälp av en samarbetsprocess med en ledande motpart i Europa, inbegripet stöd i utarbetandet av en verksamhetsplan. Man förväntar sig ett åtagande från den mottagande regionen eller medlemsstaten (t.ex. stöd via de europeiska struktur- och investeringsfonderna). Beroende på verksamhetsplanens kvalitet kan kommissionen komma att tillhandahålla ytterligare såddfinansiering för de första etapperna av centrumets inrättande. Kopplingar till innovationskluster och erkännande av spetskompetens/högsta kvalitet i medlemsstater och regioner som är lågpresterande när det gäller FoU och innovation, bland annat genom expertgranskningar och kvalitetsmärkning av de institutioner som uppfyller internationella standarder, kommer att övervägas. |
| --- | --- |

—

Samarbete mellan spetsforskningsinstitutioner och regioner som är lågpresterande när det gäller FoU och innovation: Samarbetet syftar till inrättandet av nya (eller betydande uppgraderingar av befintliga) spetskompetenscentrum i medlemsstater och regioner som är lågpresterande när det gäller FoU och innovation. Det kommer att inriktas på den förberedande fasen för inrättande eller uppgradering och modernisering av en sådan institution med hjälp av en samarbetsprocess med en ledande motpart i Europa, inbegripet stöd i utarbetandet av en verksamhetsplan. Man förväntar sig ett åtagande från den mottagande regionen eller medlemsstaten (t.ex. stöd via de europeiska struktur- och investeringsfonderna). Beroende på verksamhetsplanens kvalitet kan kommissionen komma att tillhandahålla ytterligare såddfinansiering för de första etapperna av centrumets inrättande. Kopplingar till innovationskluster och erkännande av spetskompetens/högsta kvalitet i medlemsstater och regioner som är lågpresterande när det gäller FoU och innovation, bland annat genom expertgranskningar och kvalitetsmärkning av de institutioner som uppfyller internationella standarder, kommer att övervägas.

| — | Partnersamverkan mellan forskningsinstitutioner: Målet med partnersamverkan är en betydande förstärkning av ett visst forskningsområde inom en framväxande institution via kopplingar till minst två internationellt ledande institutioner inom ett visst område. Ett stort antal åtgärder till stöd för dessa kopplingar skulle understödjas (t.ex. personalutbyten, expertbesök, korta utbildningar på plats eller online, workshoppar, deltagande vid konferenser, anordnande av gemensam verksamhet, såsom sommarkurser, informationsspridning och utåtriktad verksamhet). |
| --- | --- |

—

Partnersamverkan mellan forskningsinstitutioner: Målet med partnersamverkan är en betydande förstärkning av ett visst forskningsområde inom en framväxande institution via kopplingar till minst två internationellt ledande institutioner inom ett visst område. Ett stort antal åtgärder till stöd för dessa kopplingar skulle understödjas (t.ex. personalutbyten, expertbesök, korta utbildningar på plats eller online, workshoppar, deltagande vid konferenser, anordnande av gemensam verksamhet, såsom sommarkurser, informationsspridning och utåtriktad verksamhet).

| — | Lärostolar kopplade till det europeiska forskningsområdet (”ERA Chairs”): Inrättande av lärostolar kopplade till det europeiska forskningsområdet för att locka framstående akademiker till institutioner med tydlig potential för vetenskaplig spetskompetens, för att hjälpa institutionerna att realisera hela denna potential och därigenom skapa likvärdiga förutsättningar för forskning och innovation inom det europeiska forskningsområdet. Detta innefattar institutionellt stöd för att skapa en konkurrenskraftig forskningsmiljö och de ramvillkor som krävs för att locka till sig, behålla och utveckla de största forskningstalangerna på dessa institutioner. Möjligheterna till synergier med Europeiska forskningsrådets verksamhet bör undersökas. |
| --- | --- |

—

Lärostolar kopplade till det europeiska forskningsområdet (”ERA Chairs”): Inrättande av lärostolar kopplade till det europeiska forskningsområdet för att locka framstående akademiker till institutioner med tydlig potential för vetenskaplig spetskompetens, för att hjälpa institutionerna att realisera hela denna potential och därigenom skapa likvärdiga förutsättningar för forskning och innovation inom det europeiska forskningsområdet. Detta innefattar institutionellt stöd för att skapa en konkurrenskraftig forskningsmiljö och de ramvillkor som krävs för att locka till sig, behålla och utveckla de största forskningstalangerna på dessa institutioner. Möjligheterna till synergier med Europeiska forskningsrådets verksamhet bör undersökas.

| — | Enhet för politiskt stöd: Syftet med denna enhet är att förbättra utformningen, genomförandet och utvärderingen av nationell och regional forsknings- och innovationspolitik. Den kommer att erbjuda expertrådgivning till nationella eller regionala offentliga myndigheter på frivillig basis och därmed tillgodose behovet av att ha tillgång till relevant kunskap, dra nytta av internationella experters kunskaper, använda de senaste metoderna och verktygen samt få skräddarsydda råd. |
| --- | --- |

—

Enhet för politiskt stöd: Syftet med denna enhet är att förbättra utformningen, genomförandet och utvärderingen av nationell och regional forsknings- och innovationspolitik. Den kommer att erbjuda expertrådgivning till nationella eller regionala offentliga myndigheter på frivillig basis och därmed tillgodose behovet av att ha tillgång till relevant kunskap, dra nytta av internationella experters kunskaper, använda de senaste metoderna och verktygen samt få skräddarsydda råd.

| — | Stöd till tillgång till internationella nätverk för framstående forskare och innovatörer som inte är tillräckligt delaktiga i europeiska och internationella nätverk. Detta innefattar stöd via Cost. |
| --- | --- |

—

Stöd till tillgång till internationella nätverk för framstående forskare och innovatörer som inte är tillräckligt delaktiga i europeiska och internationella nätverk. Detta innefattar stöd via Cost.

| — | Förstärkt administrativ och operativ kapacitet hos transnationella nätverk av nationella kontaktpunkter, bland annat genom utbildning och ekonomiskt och tekniskt stöd, tillsammans med en förbättrad ram för driften av de nationella kontaktpunkterna och ett förbättrat informationsflöde mellan dessa och genomförandeorganen för Horisont 2020, så att de nationella kontaktpunkterna kan ge bättre stöd åt potentiella deltagare. |
| --- | --- |

—

Förstärkt administrativ och operativ kapacitet hos transnationella nätverk av nationella kontaktpunkter, bland annat genom utbildning och ekonomiskt och tekniskt stöd, tillsammans med en förbättrad ram för driften av de nationella kontaktpunkterna och ett förbättrat informationsflöde mellan dessa och genomförandeorganen för Horisont 2020, så att de nationella kontaktpunkterna kan ge bättre stöd åt potentiella deltagare.

DEL IIIb

VETENSKAP MED OCH FÖR SAMHÄLLET

[hela detta avsnitt har anpassats till ramförordningen]

Målet är att bygga upp ett effektivt samarbete mellan vetenskapen och samhället, rekrytera nya vetenskapstalanger och förena vetenskaplig spetskompetens med socialt medvetande och ansvarstagande.

Det europeiska vetenskaps- och tekniksystemets styrka är beroende av förmågan att utnyttja talanger och idéer, oavsett var de finns. Detta kan endast uppnås om en givande och rik dialog och ett aktivt samarbete utvecklas mellan vetenskapen och samhället för att garantera en mer ansvarsfull vetenskap och möjliggöra utvecklingen av politik som är mer relevant för medborgarna. De snabba framstegen inom samtida vetenskaplig forskning och innovation har väckt viktiga etiska, rättsliga och sociala frågor som påverkar förhållandet mellan vetenskapen och samhället.

Ett förbättrat samarbete mellan vetenskapen och samhället för att möjliggöra ett bredare socialt och politiskt stöd för vetenskap och teknik i samtliga medlemsstater är i allt högre grad en avgörande fråga som ställts på sin spets i och med den nuvarande ekonomiska krisen. Offentliga vetenskapsinvesteringar kräver en omfattande samhällelig och politisk uppslutning kring vetenskapens värderingar, där man känner till och deltar i vetenskapens processer och vet att inse dess bidrag till kunskap, samhället och ekonomiska framsteg.

Verksamheten ska vara inriktad på följande:

| a) | Att göra vetenskaps- och teknikkarriärer attraktiva för unga studerande och främja ett hållbart samspel mellan skolor, forskningsinstitut, näringslivet och civilsamhällets organisationer. |
| --- | --- |

a)

Att göra vetenskaps- och teknikkarriärer attraktiva för unga studerande och främja ett hållbart samspel mellan skolor, forskningsinstitut, näringslivet och civilsamhällets organisationer.

| b) | Att främja jämställdhet mellan könen, särskilt genom stöd till strukturella förändringar i forskningsinstitutens organisation och i forskningsverksamhetens innehåll och utformning. |
| --- | --- |

b)

Att främja jämställdhet mellan könen, särskilt genom stöd till strukturella förändringar i forskningsinstitutens organisation och i forskningsverksamhetens innehåll och utformning.

| c) | Att integrera samhället i forsknings- och innovationsfrågor, forsknings- och innovationspolitik och forsknings- och innovationsverksamhet för att ta hänsyn till medborgarnas intressen och värderingar och öka forsknings- och innovationsresultatens kvalitet, relevans, sociala godtagbarhet och hållbarhet på olika verksamhetsområden, från social innovation till områden som bioteknik och nanoteknik. |
| --- | --- |

c)

Att integrera samhället i forsknings- och innovationsfrågor, forsknings- och innovationspolitik och forsknings- och innovationsverksamhet för att ta hänsyn till medborgarnas intressen och värderingar och öka forsknings- och innovationsresultatens kvalitet, relevans, sociala godtagbarhet och hållbarhet på olika verksamhetsområden, från social innovation till områden som bioteknik och nanoteknik.

| d) | Att utveckla tillgången till och användningen av resultaten från offentligt finansierad forskning. |
| --- | --- |

d)

Att utveckla tillgången till och användningen av resultaten från offentligt finansierad forskning.

| e) | Att utveckla styrningen för främjande av ansvarsfull forskning och innovation från alla intressenters sida (forskare, offentliga myndigheter, näringslivet och civilsamhällets organisationer), med lyhördhet för samhällets behov och krav, och verka för ett etiskt regelverk för forskning och innovation. |
| --- | --- |

e)

Att utveckla styrningen för främjande av ansvarsfull forskning och innovation från alla intressenters sida (forskare, offentliga myndigheter, näringslivet och civilsamhällets organisationer), med lyhördhet för samhällets behov och krav, och verka för ett etiskt regelverk för forskning och innovation.

| f) | Att vidta rimliga och proportionerliga försiktighetsåtgärder när det gäller forsknings- och innovationsverksamhet genom att förutse och bedöma potentiella effekter på miljö, hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

f)

Att vidta rimliga och proportionerliga försiktighetsåtgärder när det gäller forsknings- och innovationsverksamhet genom att förutse och bedöma potentiella effekter på miljö, hälsa och säkerhet.

| g) | Att förbättra kunskaperna om vetenskaplig kommunikation för att förbättra kvaliteten och effektiviteten i samspelet mellan vetenskapsmän, allmänna medier och allmänheten. |
| --- | --- |

g)

Att förbättra kunskaperna om vetenskaplig kommunikation för att förbättra kvaliteten och effektiviteten i samspelet mellan vetenskapsmän, allmänna medier och allmänheten.

DEL IV

GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRUMETS (JRC) ICKE-NUKLEÄRA DIREKTA ÅTGÄRDER

Gemensamma forskningscentrumet (JRC) ska bidra till de övergripande mål och prioriteringar som anges i Horisont 2020 genom att ge vetenskapligt och tekniskt stöd till unionens politik, om lämpligt i samarbete med berörda nationella och regionala forskningsaktörer. JRC-verksamheten kommer att bedrivas med hänsyn till relevanta initiativ på region-, medlemsstats- eller EU-nivå inom ramen för utformandet av det europeiska forskningsområdet.

1.   VETENSKAPLIG SPETSKOMPETENS

Gemensamma forskningscentrumet kommer att bedriva forskning för att stärka den vetenskapliga faktabasen för beslutsfattande ▌och för att undersöka framväxande teknik- och forskningsområden, bland annat genom ett program för förberedande forskning.

2.   INDUSTRIELLT LEDARSKAP

Gemensamma forskningscentrumet kommer att bidra till innovation och stärka konkurrenskraften genom följande:

| a) | Fortsatt bidrag till den strategiska vägledningen och den vetenskapliga agendan för relevanta instrument för indirekt forskning, såsom europeiska innovationspartnerskap, offentlig-privata partnerskap samt offentlig-offentliga partnerskap. |
| --- | --- |

a)

Fortsatt bidrag till den strategiska vägledningen och den vetenskapliga agendan för relevanta instrument för indirekt forskning, såsom europeiska innovationspartnerskap, offentlig-privata partnerskap samt offentlig-offentliga partnerskap.

| b) | Stöd till överföring av kunskap och teknik genom att definiera lämpliga ramverk för skyddet av immateriella rättigheter för olika forsknings- och innovationsinstrument och genom att främja samarbete kring överföring av kunskap och teknik mellan stora offentliga forskningsorganisationer. |
| --- | --- |

b)

Stöd till överföring av kunskap och teknik genom att definiera lämpliga ramverk för skyddet av immateriella rättigheter för olika forsknings- och innovationsinstrument och genom att främja samarbete kring överföring av kunskap och teknik mellan stora offentliga forskningsorganisationer.

| c) | Bidrag till att förenkla användning, standardisering och validering av rymdteknik och rymddata, i synnerhet i syfte att hantera samhällsutmaningar. |
| --- | --- |

c)

Bidrag till att förenkla användning, standardisering och validering av rymdteknik och rymddata, i synnerhet i syfte att hantera samhällsutmaningar.

3.   SAMHÄLLSUTMANINGAR

3.1.   Hälsa, demografiska förändringar och välbefinnande

Gemensamma forskningscentrumet kommer att bidra till en harmonisering av metoder, standarder och förfaranden som stöder unionslagstiftningen för hälsa och konsumentskydd genom följande:

| a) | Utvärdering av risker och möjligheter med ny teknik och kemikalier, inklusive nanomaterial, i livsmedel, foder och konsumentprodukter; utveckling och validering av harmoniserade metoder för mätning, identifiering och kvantifiering, integrerade teststrategier och de allra senaste verktygen för toxikologisk farobedömning, inklusive alternativa metoder till djurförsök; utvärdering av hälsoeffekterna från miljöförorening. |
| --- | --- |

a)

Utvärdering av risker och möjligheter med ny teknik och kemikalier, inklusive nanomaterial, i livsmedel, foder och konsumentprodukter; utveckling och validering av harmoniserade metoder för mätning, identifiering och kvantifiering, integrerade teststrategier och de allra senaste verktygen för toxikologisk farobedömning, inklusive alternativa metoder till djurförsök; utvärdering av hälsoeffekterna från miljöförorening.

| b) | Utveckling och kvalitetssäkring av metoder för hälsokontroll och screening, vilket även innefattar metoder för gentestning och cancerscreening. |
| --- | --- |

b)

Utveckling och kvalitetssäkring av metoder för hälsokontroll och screening, vilket även innefattar metoder för gentestning och cancerscreening.

3.2.   Livsmedelstrygghet, hållbart jord- och skogsbruk, havs-, sjöfarts- och inlandsvattenforskning samt bioekonomi

Gemensamma forskningscentrumet kommer att stödja utveckling, genomförande och övervakning av den europeiska jordbrukspolitiken och fiskeripolitiken, vilket inbegriper livsmedelssäkerhet och utveckling av bioekonomin, genom följande:

| a) | Inrättande av ett globalt system och verktyg för skördeprognoser och övervakning av avkastning för grödor; tillhandahållande av stöd för att förbättra utsikterna för jordbruksråvaror på kort och medellång sikt, vilket innefattar beaktande av de förväntade effekterna av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

a)

Inrättande av ett globalt system och verktyg för skördeprognoser och övervakning av avkastning för grödor; tillhandahållande av stöd för att förbättra utsikterna för jordbruksråvaror på kort och medellång sikt, vilket innefattar beaktande av de förväntade effekterna av klimatförändringarna.

| b) | Understödjande av biotekniska innovationer och förbättrad resurseffektivitet för att producera mer med mindre resurser genom teknisk-ekonomiska analyser och modeller. |
| --- | --- |

b)

Understödjande av biotekniska innovationer och förbättrad resurseffektivitet för att producera mer med mindre resurser genom teknisk-ekonomiska analyser och modeller.

| c) | Analysscenario för beslutsfattande inom jordbrukspolitiken och analyser av politikens påverkan på makro-/regional-/mikronivå; analys av vilken inverkan ”den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020” har på utvecklings- och tillväxtekonomier. |
| --- | --- |

c)

Analysscenario för beslutsfattande inom jordbrukspolitiken och analyser av politikens påverkan på makro-/regional-/mikronivå; analys av vilken inverkan ”den gemensamma jordbrukspolitiken mot 2020” har på utvecklings- och tillväxtekonomier.

| d) | Vidareutveckling av metoder för kontroll och tillsyn inom fisket och spårbarhet för fisk och fiskeriprodukter; utveckling av stabila hälsoindikatorer för ekosystem och bioekonomisk modellering för att bättre förstå de direkta effekterna (t.ex. genom fiske) och de indirekta effekterna (genom klimatförändringar) av mänskliga aktiviteter på dynamiken i fiskbeståndet och den marina miljön, samt effekternas socioekonomiska påverkan. |
| --- | --- |

d)

Vidareutveckling av metoder för kontroll och tillsyn inom fisket och spårbarhet för fisk och fiskeriprodukter; utveckling av stabila hälsoindikatorer för ekosystem och bioekonomisk modellering för att bättre förstå de direkta effekterna (t.ex. genom fiske) och de indirekta effekterna (genom klimatförändringar) av mänskliga aktiviteter på dynamiken i fiskbeståndet och den marina miljön, samt effekternas socioekonomiska påverkan.

3.3.   Säker, ren och effektiv energi

Gemensamma forskningscentrumet kommer att fokusera på energi- och klimatmålen 20–20–20 och på unionens övergång till en konkurrenskraftig, koldioxidsnål ekonomi till 2050 genom att bedriva forskning om de tekniska och socioekonomiska aspekterna av följande:

| a) | En tryggad energiförsörjning, i synnerhet vad gäller kopplingar till och ömsesidigt beroende av energiförsörjning från källor och överföringssystem utanför Europa; kartläggning av primära inhemska och externa energikällor och infrastrukturer som Europa är beroende av. |
| --- | --- |

a)

En tryggad energiförsörjning, i synnerhet vad gäller kopplingar till och ömsesidigt beroende av energiförsörjning från källor och överföringssystem utanför Europa; kartläggning av primära inhemska och externa energikällor och infrastrukturer som Europa är beroende av.

| b) | Nätverk för energi-/elkraftsöverföring, särskilt genom modelleringar och simuleringar för transeuropeiska energinätverk, analyser av teknik för smarta nät/supernät och realtidssimuleringar av kraftsystem. |
| --- | --- |

b)

Nätverk för energi-/elkraftsöverföring, särskilt genom modelleringar och simuleringar för transeuropeiska energinätverk, analyser av teknik för smarta nät/supernät och realtidssimuleringar av kraftsystem.

| c) | Energieffektivitet, i synnerhet metoder för övervakning och bedömning av resultaten för politiska styrmedel för energieffektivitet, teknisk-ekonomiska analyser av utnyttjandet av energieffektiva tekniker och instrument och av smarta nät. |
| --- | --- |

c)

Energieffektivitet, i synnerhet metoder för övervakning och bedömning av resultaten för politiska styrmedel för energieffektivitet, teknisk-ekonomiska analyser av utnyttjandet av energieffektiva tekniker och instrument och av smarta nät.

| d) | Koldioxidsnåla tekniker (vilket innefattar säker kärnenergi i Euratomprogrammet), särskilt prestandautvärdering och standardförberedande forskning om potentiellt användbar koldioxidsnål teknik; analys och modellering av drivkrafter och hinder för utveckling och användning av sådan teknik; utvärdering av förnybara resurser och av flaskhalsar, såsom råvaror av avgörande betydelse, i försörjningskedjan för koldioxidsnåla tekniker; fortsatt utveckling av Setis (Strategic Energy Technology Plan Information System) och tillhörande verksamheter. |
| --- | --- |

d)

Koldioxidsnåla tekniker (vilket innefattar säker kärnenergi i Euratomprogrammet), särskilt prestandautvärdering och standardförberedande forskning om potentiellt användbar koldioxidsnål teknik; analys och modellering av drivkrafter och hinder för utveckling och användning av sådan teknik; utvärdering av förnybara resurser och av flaskhalsar, såsom råvaror av avgörande betydelse, i försörjningskedjan för koldioxidsnåla tekniker; fortsatt utveckling av Setis (Strategic Energy Technology Plan Information System) och tillhörande verksamheter.

3.4.   Smarta, gröna och integrerade transporter

Gemensamma forskningscentrumet kommer att stödja 2050-målen för ett konkurrenskraftigt, smart, resurseffektivt och integrerat transportsystem för säkra och trygga transporter av människor och varor, genom laboratoriestudier, modellering och övervakning av strategier för följande:

| a) | Strategiska koldioxidsnåla transporttekniker för alla transportslag, vilket innefattar elektrifiering av vägtransport, och användning av alternativa bränslen för flyg/fartyg/fordon, och vidareutveckling av ett internt samlingsställe som kommissionen kan använda för att samla in och sprida information om relevant teknik; tillgång till och kostnad för icke-fossila bränslen och energikällor, vilket innefattar de elektrifierade vägtransporternas påverkan på elnät och elproduktion. |
| --- | --- |

a)

Strategiska koldioxidsnåla transporttekniker för alla transportslag, vilket innefattar elektrifiering av vägtransport, och användning av alternativa bränslen för flyg/fartyg/fordon, och vidareutveckling av ett internt samlingsställe som kommissionen kan använda för att samla in och sprida information om relevant teknik; tillgång till och kostnad för icke-fossila bränslen och energikällor, vilket innefattar de elektrifierade vägtransporternas påverkan på elnät och elproduktion.

| b) | Rena och effektiva fordon, i synnerhet genom definiering av harmoniserade testförfaranden och bedömning av innovativa tekniker med avseende på utsläpp, konventionell och alternativ bränsleeffektivitet och säkerhet; utveckling av bättre metoder för mätning av utsläpp och beräkning av miljöbelastning, samt samordning och harmonisering av utsläppsinventering och övervakning av verksamhet på Europanivå. |
| --- | --- |

b)

Rena och effektiva fordon, i synnerhet genom definiering av harmoniserade testförfaranden och bedömning av innovativa tekniker med avseende på utsläpp, konventionell och alternativ bränsleeffektivitet och säkerhet; utveckling av bättre metoder för mätning av utsläpp och beräkning av miljöbelastning, samt samordning och harmonisering av utsläppsinventering och övervakning av verksamhet på Europanivå.

| c) | Smarta system för mobilitet för att uppnå säker, intelligent och integrerad mobilitet, vilket innefattar teknisk-ekonomisk bedömning av nya transportsystem och transportkomponenter, tillämpningar för förbättrad trafikledning och bidrag till utformningen av en integrerad strategi för transportefterfrågan och transportstyrning. |
| --- | --- |

c)

Smarta system för mobilitet för att uppnå säker, intelligent och integrerad mobilitet, vilket innefattar teknisk-ekonomisk bedömning av nya transportsystem och transportkomponenter, tillämpningar för förbättrad trafikledning och bidrag till utformningen av en integrerad strategi för transportefterfrågan och transportstyrning.

| d) | Integrerad transportsäkerhet, i synnerhet vad gäller tillhandahållande av verktyg och tjänster för insamling, utbyte och analys av information om incidenter och olyckor inom flyg-, sjö- och landtransportsektorerna; bättre olycksförebyggande arbete genom analyser och intermodal säkerhetsvägledning, samtidigt som kostnadsbesparingar och effektivitetsvinster stöds. |
| --- | --- |

d)

Integrerad transportsäkerhet, i synnerhet vad gäller tillhandahållande av verktyg och tjänster för insamling, utbyte och analys av information om incidenter och olyckor inom flyg-, sjö- och landtransportsektorerna; bättre olycksförebyggande arbete genom analyser och intermodal säkerhetsvägledning, samtidigt som kostnadsbesparingar och effektivitetsvinster stöds.

3.5.   Klimatåtgärder, miljö, resurseffektivitet och råvaror

Gemensamma forskningscentrumet kommer att bidra till att göra Europa mer miljövänligt, till att trygga försörjningen av resurser och till en global, hållbar utveckling av naturtillgångar genom följande:

| a) | Tillhandahållande av driftskompatibla miljödata och information genom en vidareutveckling av standarder och avtal om driftskompabilitet, geospatiala verktyg och innovativa infrastrukturer för informations- och kommunikationsteknik, såsom infrastrukturen för rumslig information i gemenskapen (Inspire), och andra globala och unionsomfattande initiativ. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahållande av driftskompatibla miljödata och information genom en vidareutveckling av standarder och avtal om driftskompabilitet, geospatiala verktyg och innovativa infrastrukturer för informations- och kommunikationsteknik, såsom infrastrukturen för rumslig information i gemenskapen (Inspire), och andra globala och unionsomfattande initiativ.

| b) | Mätning och bevakning av viktiga miljövariabler och bedömning av tillstånd för och förändringar av naturtillgångar genom att ytterligare utveckla indikatorer och informationssystem som stöder utvecklingen av miljöinfrastrukturer; bedömning och värdering av ekosystemtjänster och deras inverkan på klimatet. |
| --- | --- |

b)

Mätning och bevakning av viktiga miljövariabler och bedömning av tillstånd för och förändringar av naturtillgångar genom att ytterligare utveckla indikatorer och informationssystem som stöder utvecklingen av miljöinfrastrukturer; bedömning och värdering av ekosystemtjänster och deras inverkan på klimatet.

| c) | Utveckling av ett integrerat modelleringsramverk för bedömning av hållbarhet, med utgångspunkt i teman som jord, markanvändning, vatten, luftkvalitet, biologisk mångfald, utsläpp av växthusgaser, skogsbruk, jordbruk, energi och transport samt effekterna av klimatförändringar och motåtgärder mot dessa. |
| --- | --- |

c)

Utveckling av ett integrerat modelleringsramverk för bedömning av hållbarhet, med utgångspunkt i teman som jord, markanvändning, vatten, luftkvalitet, biologisk mångfald, utsläpp av växthusgaser, skogsbruk, jordbruk, energi och transport samt effekterna av klimatförändringar och motåtgärder mot dessa.

| d) | Tillhandahållande av stöd för unionens utvecklingspolitiska mål genom främjande av tekniköverföring, övervakning av viktiga tillgångar (såsom skog, mark och livsmedelsförsörjning) och främjande av forskning för att begränsa effekterna av klimatförändringar och miljöeffekterna av resursanvändning och för att avgöra vilka avvägningar som behöver göras i valet mellan att använda mark för livsmedels- eller energiproduktion eller för att t.ex. främja den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahållande av stöd för unionens utvecklingspolitiska mål genom främjande av tekniköverföring, övervakning av viktiga tillgångar (såsom skog, mark och livsmedelsförsörjning) och främjande av forskning för att begränsa effekterna av klimatförändringar och miljöeffekterna av resursanvändning och för att avgöra vilka avvägningar som behöver göras i valet mellan att använda mark för livsmedels- eller energiproduktion eller för att t.ex. främja den biologiska mångfalden.

| e) | Integrerad bedömning av strategier för hållbar produktion och konsumtion, vilket innefattar försörjningstrygghet för strategiskt viktiga råvaror, resurseffektivitet, koldioxidsnåla och rena produktionsprocesser och tekniker, utveckling av produkter och tjänster, konsumtionsmönster och handel; vidare utveckling och integration av livscykelbedömningar i politiska analyser. |
| --- | --- |

e)

Integrerad bedömning av strategier för hållbar produktion och konsumtion, vilket innefattar försörjningstrygghet för strategiskt viktiga råvaror, resurseffektivitet, koldioxidsnåla och rena produktionsprocesser och tekniker, utveckling av produkter och tjänster, konsumtionsmönster och handel; vidare utveckling och integration av livscykelbedömningar i politiska analyser.

| f) | Integrerade konsekvensanalyser av möjliga åtgärder för att mildra klimatförändringarna och/eller för en anpassning till klimatförändringarna baserat på utvecklingen av en uppsättning kvantitativa modeller på regional och global skala, som sträcker sig från sektorspecifik till makroekonomisk nivå. |
| --- | --- |

f)

Integrerade konsekvensanalyser av möjliga åtgärder för att mildra klimatförändringarna och/eller för en anpassning till klimatförändringarna baserat på utvecklingen av en uppsättning kvantitativa modeller på regional och global skala, som sträcker sig från sektorspecifik till makroekonomisk nivå.

3.6.   
  Europa i en föränderlig värld: inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen

Gemensamma forskningscentrumet kommer att bidra till arbetet med att nå målen för Innovationsunionen ▌och Europa i världen (Global Europe) genom följande:

| a) | Omfattande analyser av drivkrafter och hinder för forskning och innovation, och utveckling av en modelleringsplattform för bedömning av deras mikro- och makroekonomiska påverkan. |
| --- | --- |

a)

Omfattande analyser av drivkrafter och hinder för forskning och innovation, och utveckling av en modelleringsplattform för bedömning av deras mikro- och makroekonomiska påverkan.

| b) | Understödjande av arbetet med att övervaka genomförandet av Innovationsunionen genom resultattavlor, utvecklande av indikatorer m.m. och drift av ett system som innehåller relevanta data samt information och underrättelser för allmänheten. |
| --- | --- |

b)

Understödjande av arbetet med att övervaka genomförandet av Innovationsunionen genom resultattavlor, utvecklande av indikatorer m.m. och drift av ett system som innehåller relevanta data samt information och underrättelser för allmänheten.

| c) | Drift av en plattform med information och underrättelser för allmänheten som inrättats i syfte att hjälpa nationella och regionala myndigheter med smart specialisering; genomförande av en kvantitativ ekonomisk analys av rumsliga mönster i ekonomiska aktiviteter, i synnerhet för att hantera ekonomiska, sociala och territoriella skillnader och förändringar i mönstret vad gäller gensvar på teknisk utveckling. |
| --- | --- |

c)

Drift av en plattform med information och underrättelser för allmänheten som inrättats i syfte att hjälpa nationella och regionala myndigheter med smart specialisering; genomförande av en kvantitativ ekonomisk analys av rumsliga mönster i ekonomiska aktiviteter, i synnerhet för att hantera ekonomiska, sociala och territoriella skillnader och förändringar i mönstret vad gäller gensvar på teknisk utveckling.

| d) | Genomförande av ekonometriska och makroekonomiska analyser av reformen av det finansiella systemet som ett led i upprätthållandet av ett effektivt unionsomfattande ramverk för hantering av finanskriser; fortsatt tillhandahållande av metodikstöd för övervakning av medlemsstaternas saldon för de offentliga finanserna i fråga om stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

d)

Genomförande av ekonometriska och makroekonomiska analyser av reformen av det finansiella systemet som ett led i upprätthållandet av ett effektivt unionsomfattande ramverk för hantering av finanskriser; fortsatt tillhandahållande av metodikstöd för övervakning av medlemsstaternas saldon för de offentliga finanserna i fråga om stabilitets- och tillväxtpakten.

| e) | Övervakning av hur Europeiska forskningsområdet har fungerat, och genomförande av analyser av drivkrafter och hinder för några av Europeiska forskningsområdets nyckelelement (såsom forskarnas möjlighet till rörlighet och öppnandet av nationella forskningsprogram) och framtagande av förslag till relevanta politiska riktlinjer; en fortsatt viktig roll inom Europeiska forskningsområdet genom nätverkssamarbeten och utbildning och genom att öppna Europeiska forskningsområdets lokaler och databaser för användare i medlemsstaterna, kandidatländer och associerade länder. |
| --- | --- |

e)

Övervakning av hur Europeiska forskningsområdet har fungerat, och genomförande av analyser av drivkrafter och hinder för några av Europeiska forskningsområdets nyckelelement (såsom forskarnas möjlighet till rörlighet och öppnandet av nationella forskningsprogram) och framtagande av förslag till relevanta politiska riktlinjer; en fortsatt viktig roll inom Europeiska forskningsområdet genom nätverkssamarbeten och utbildning och genom att öppna Europeiska forskningsområdets lokaler och databaser för användare i medlemsstaterna, kandidatländer och associerade länder.

| f) | Utveckling av kvantitativa ekonomiska analyser av den digitala ekonomin; forskning kring hur informations- och kommunikationstekniken påverkar målen för det digitala samhället; studier av hur känsliga säkerhetsfrågor påverkar individens liv (Digital Living). |
| --- | --- |

f)

Utveckling av kvantitativa ekonomiska analyser av den digitala ekonomin; forskning kring hur informations- och kommunikationstekniken påverkar målen för det digitala samhället; studier av hur känsliga säkerhetsfrågor påverkar individens liv (Digital Living).

3.7.   Säkra samhällen: att skydda Europas och dess medborgares frihet och säkerhet

Gemensamma forskningscentrumet kommer att bidra till arbetet med att nå målen för Säkerhet och medborgarskap genom följande:

| a) | Fokusering på identifiering och utvärdering av sårbarheten hos kritisk infrastruktur (vilket även innefattar globala navigationssystem och finansmarknader); utveckling av bättre verktyg för att bekämpa bedrägerier riktade mot unionens budget och för övervakning till sjöss; genomförande av operativ prestandabedömning av teknik som rör eller påverkar den personliga identiteten (digital identitet). |
| --- | --- |

a)

Fokusering på identifiering och utvärdering av sårbarheten hos kritisk infrastruktur (vilket även innefattar globala navigationssystem och finansmarknader); utveckling av bättre verktyg för att bekämpa bedrägerier riktade mot unionens budget och för övervakning till sjöss; genomförande av operativ prestandabedömning av teknik som rör eller påverkar den personliga identiteten (digital identitet).

| b) | Stärkande av unionens kapacitet för katastrofförebyggande och hantering av naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av mänsklig påverkan, särskilt genom utveckling av globala informationssystem för tidig varning och riskhantering som täcker olika slags risker genom användning av teknik för jordobservation. |
| --- | --- |

b)

Stärkande av unionens kapacitet för katastrofförebyggande och hantering av naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av mänsklig påverkan, särskilt genom utveckling av globala informationssystem för tidig varning och riskhantering som täcker olika slags risker genom användning av teknik för jordobservation.

| c) | Fortsatt tillhandahållande av verktyg för utvärdering och hantering av globala säkerhetsutmaningar, såsom terrorism och icke-spridning (kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär (i Euratom-programmet)), hot som uppstår till följd av socio-politisk instabilitet och spridning av smittsamma sjukdomar. Nya områden som ska undersökas inbegriper sårbarhet för och motståndskraft mot nya hot och olika kombinationer av hot, t.ex. tillgång till råvaror, piratdåd, resursbrist/konkurrens om resurser och klimatförändringarnas inverkan på förekomsten av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

c)

Fortsatt tillhandahållande av verktyg för utvärdering och hantering av globala säkerhetsutmaningar, såsom terrorism och icke-spridning (kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär (i Euratom-programmet)), hot som uppstår till följd av socio-politisk instabilitet och spridning av smittsamma sjukdomar. Nya områden som ska undersökas inbegriper sårbarhet för och motståndskraft mot nya hot och olika kombinationer av hot, t.ex. tillgång till råvaror, piratdåd, resursbrist/konkurrens om resurser och klimatförändringarnas inverkan på förekomsten av naturkatastrofer.

4.   SPECIFIKA GENOMFÖRANDEASPEKTER

I linje med prioriteringarna för Europa i världen kommer Gemensamma forskningscentrumet att stärka det vetenskapliga samarbetet med viktiga internationella organisationer och tredjeländer (t.ex. med FN-organ, OECD, Förenta staterna, Japan, Ryssland, Kina, Brasilien och Indien) inom områden med en stark global dimension, såsom klimatförändringar, livsmedelssäkerhet och nanoteknik.
  Detta samarbete kommer att samordnas noga med unionens och medlemsstaternas internationella samarbetsverksamhet.

För att tillhandahålla ett mer omfattande stöd vad gäller utformande av politiska riktlinjer kommer Gemensamma forskningscentrumet att ytterligare utveckla sin kapacitet att analysera och tillhandahålla politiska riktlinjer som gäller för flera olika sektorer, och att utföra relaterade konsekvensbedömningar. Denna kapacitet kommer att stödjas särskilt genom förstärkning av följande:

| a) | Modellering av viktiga områden (t.ex. energi och transport, jordbruk, klimat, miljö och ekonomi). Fokus kommer att ligga både på sektorsspecifika och integrerade modeller (för hållbarhetsanalyser) och kommer att omfatta vetenskapliga, tekniska och ekonomiska aspekter. |
| --- | --- |

a)

Modellering av viktiga områden (t.ex. energi och transport, jordbruk, klimat, miljö och ekonomi). Fokus kommer att ligga både på sektorsspecifika och integrerade modeller (för hållbarhetsanalyser) och kommer att omfatta vetenskapliga, tekniska och ekonomiska aspekter.

| b) | Framtidsorienterade studier som kommer att tillhandahålla analyser av trender och händelser inom vetenskap, teknik och samhälle och av hur dessa kan påverka den offentliga politiken, inverka på innovation och förstärka konkurrenskraft och hållbar tillväxt. Genom detta kommer Gemensamma forskningscentrumet att kunna uppmärksamma frågor som kan kräva politiska åtgärder i framtiden och förutse kundernas behov. |
| --- | --- |

b)

Framtidsorienterade studier som kommer att tillhandahålla analyser av trender och händelser inom vetenskap, teknik och samhälle och av hur dessa kan påverka den offentliga politiken, inverka på innovation och förstärka konkurrenskraft och hållbar tillväxt. Genom detta kommer Gemensamma forskningscentrumet att kunna uppmärksamma frågor som kan kräva politiska åtgärder i framtiden och förutse kundernas behov.

Gemensamma forskningscentrumet kommer att stärka stödet till standardiseringsprocessen och till etablerandet av standarder som ett övergripande inslag för att stödja den europeiska konkurrenskraften. Aktiviteterna kommer att innefatta standardförberedande forskning, utveckling av referensmaterial och mätningar och harmonisering av metoder. Fem fokusområden har identifierats: energi, transport, den digitala agendan, säkerhet/trygghet (vilket innefattar kärnsäkerhet inom Euratomprogrammet) och konsumentskydd. Vidare kommer Gemensamma forskningscentrumet att fortsätta att främja spridningen av sina resultat och stödja unionens institutioner och organ i deras hantering av den immateriella äganderätten.

Gemensamma forskningscentrumet kommer att tillsätta resurser på det beteendevetenskapliga området för att stödja utvecklingen av effektivare lagstiftning, vilket kompletterar Gemensamma forskningscentrumets verksamhet inom utvalda områden, som t.ex. näring, energieffektivitet och produktpolitik.

Socioekonomisk forskning kommer att vara en del av verksamheten inom relevanta områden, såsom den digitala agendan, hållbar produktion och konsumtion samt folkhälsa.

Det är mycket viktigt att Gemensamma forskningscentrumet har tillgång till den senaste infrastrukturen för att kunna fullgöra uppdraget som referenscentrum för unionen, fortsätta att spela en viktig roll inom Europeiska forskningsområdet och undersöka nya forskningsområden. Gemensamma forskningscentrumet kommer att fortsätta renoveringsprogrammet för att säkerställa efterlevnad av tillämpliga miljö- och säkerhetsföreskrifter och kommer även att investera i vetenskaplig infrastruktur, vilket inbegriper utveckling av plattformar för modellering och investeringar i anläggningar för att bedriva forskning på nya områden, som t.ex. genetisk testning. Sådana investeringar kommer att göras i nära samordning med färdplanen för Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) och med beaktande av befintliga anläggningar i medlemsstaterna.

---

(1)  Kommissionens rekommendation om förvaltningen av immateriella rättigheter i samband med kunskapsöverföring och en uppförandekod för universitet och andra offentliga forskningsorganisationer (C(2008)1329, 10.4.2008).

(2)  I princip minst 80 %

(3)  
  En regional partnerskapsanläggning är en forskningsinfrastruktur av nationell eller regional betydelse med avseende på socioekonomisk avkastning, som utbildar och drar till sig forskare och tekniker och som är erkänd som partner i en paneuropeisk Esfri-infrastruktur eller en annan forskningsinfrastruktur av världsklass. Den regionala partnerskapsanläggningens kvalitet, inbegripet nivån på dess vetenskapliga tjänster, förvaltning och tillträdesstrategi måste uppfylla samma standarder som paneuropeiska forskningsinfrastrukturer.

(4)  I och med att all forskning blir dator- och dataintensiv har tillgång till högteknologiska e-infrastrukturer blivit viktigt för alla forskare. Till exempel så sammankopplar Géant 40 miljoner användare vid mer än 8 000 institutioner i 40 länder medan den europeiska gridinfrastrukturen är världens största distribuerade databehandlingsinfrastruktur med över 290 platser i 50 länder. De ständiga framstegen inom IKT och det ökade behovet av vetenskap för databehandling och bearbetning av stora mängder data utgör stora finansiella och organisatoriska utmaningar vad gäller säkerställande av sömlösa tjänster för forskare.

(5)  Sakernas internet kommer att koordineras som en övergripande fråga.

(6)  Omfattar även rymdbaserade nätverk.

(7)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(8)  
  Kommissionens arbetsdokument SEC(2009)1295, som åtföljer meddelandet om att investera i utvecklingen av teknik med låga koldioxidutsläpp (SET-planen), COM(2009)0519.

(9)  COM(2007)0723.

(10)  
  Kommissionens vitbok ”Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem”, COM(2011)0144.

(11)  Uppskattningarna har gjorts av PricewaterhouseCoopers för ”sustainability-related global business opportunities in natural resources (including energy, forestry, food and agriculture, water and metals)” samt WBCSD (2010) Vision 2050: The New Agenda for Business, World Business Council for Sustainable Development: Genève. URL: http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf

(12)  COM(2008)0699.

(13)  Europaparlamentet, utredningsavdelningen för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet ”Eco-innovation: putting the EU on the path to a resource and energy efficient economy, Study and briefing notes”, mars 2009.

(14)  Eco-innovation Observatory, ”The Eco-Innovation Challenge – Pathways to a resource-efficient Europe – Annual Report 2010”, maj 2011.

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006.

(16)  
  Utan påverkan på budgeten för denna samhällsutmaning.

(17)  C(2008)1329, 10.4.2008.

BILAGA II

Resultatindikatorer

Följande tabell innehåller för de särskilda målen för Horisont 2020 ett ▌antal nyckelindikatorer för bedömning av resultat och effekter
  , vilka kan vidareutvecklas under genomförandet av Horisont 2020
  .

1.   DEL I. PRIORITET ”VETENSKAPLIG SPETSKOMPETENS”

Indikatorer för de särskilda målen:

Europeiska forskningsrådet

| — | Andel publikationer från EFR-finansierade projekt inom den översta procenten av de mest citerade publikationerna
  per vetenskapsområde
  . |
| --- | --- |

—

Andel publikationer från EFR-finansierade projekt inom den översta procenten av de mest citerade publikationerna
  per vetenskapsområde
  .

Framtida och ny teknik

| — | Publikationer i fackgranskade tidskrifter med stor genomslagskraft. |
| --- | --- |

—

Publikationer i fackgranskade tidskrifter med stor genomslagskraft.

| — | Patentansökningar
  och godkända patent
  inom framtida och ny teknik. |
| --- | --- |

—

Patentansökningar
  och godkända patent
  inom framtida och ny teknik.

Marie
  Skłodowska-
  Curie-åtgärder för kompetens, utbildning och karriärutveckling.

| — | Rörlighet för forskare, inbegripet doktorander, mellan sektorer och länder. |
| --- | --- |

—

Rörlighet för forskare, inbegripet doktorander, mellan sektorer och länder.

Europeiska forskningsinfrastrukturer (inbegripet e-infrastrukturer)

| — | Antal forskare som har tillgång till
  forskningsinfrastruktur ▌genom stöd från unionen. |
| --- | --- |

—

Antal forskare som har tillgång till
  forskningsinfrastruktur ▌genom stöd från unionen.

2.   DEL II. PRIORITET ”INDUSTRIELLT LEDARSKAP”

Indikatorer för de särskilda målen:

Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik (IKT, nanoteknik, avancerade material, bioteknik, avancerad tillverkning och rymdteknik

| — | Patentansökningar
  och godkända patent
  inom möjliggörande teknik och industriteknik. |
| --- | --- |

—

Patentansökningar
  och godkända patent
  inom möjliggörande teknik och industriteknik.

| — | Andelen deltagande företag som inför innovationer som är nya för företaget eller marknaden (tiden för projektet plus tre år). |
| --- | --- |

—

Andelen deltagande företag som inför innovationer som är nya för företaget eller marknaden (tiden för projektet plus tre år).

| — | Antalet gemensamma offentlig-privata publikationer. |
| --- | --- |

—

Antalet gemensamma offentlig-privata publikationer.

Tillgång till riskfinansiering

| — | Totala investeringar mobiliserade via lånefinansiering och riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

—

Totala investeringar mobiliserade via lånefinansiering och riskkapitalinvesteringar.

| — | Antalet finansierade organisationer och det privata finansieringsbelopp som genererats. |
| --- | --- |

—

Antalet finansierade organisationer och det privata finansieringsbelopp som genererats.

Innovation i små och medelstora företag

| — | Andelen deltagande små och medelstora företag som inför innovationer som är nya för företaget eller marknaden (tiden för projektet plus tre år). |
| --- | --- |

—

Andelen deltagande små och medelstora företag som inför innovationer som är nya för företaget eller marknaden (tiden för projektet plus tre år).

| — | Tillväxt och skapande av arbetstillfällen i deltagande små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Tillväxt och skapande av arbetstillfällen i deltagande små och medelstora företag.

3.   DEL III. PRIORITET ”SAMHÄLLSUTMANINGAR”

Indikatorer för de särskilda målen:

För alla samhällsutmaningar:

| — | Publikationer i fackgranskade tidskrifter med stor genomslagskraft inom de olika samhällsutmaningarnas områden. |
| --- | --- |

—

Publikationer i fackgranskade tidskrifter med stor genomslagskraft inom de olika samhällsutmaningarnas områden.

| — | Patentansökningar
  och godkända patent
  inom de olika samhällsutmaningarnas områden. |
| --- | --- |

—

Patentansökningar
  och godkända patent
  inom de olika samhällsutmaningarnas områden.

| — | Antalet
  prototyper och tester
  . |
| --- | --- |

—

Antalet
  prototyper och tester
  .

| — | Antalet gemensamma offentlig-privata publikationer. |
| --- | --- |

—

Antalet gemensamma offentlig-privata publikationer.

För varje utmaning ska utvecklingen dessutom bedömas mot bakgrund av bidragen till de särskilda mål som beskrivs närmare i bilaga I till förordning (EU) nr XX/2012 [Horisont 2020].

4.   DEL IV. GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRUMETS (JRC) ICKE-NUKLEÄRA DIREKTA ÅTGÄRDER

Indikatorer för de särskilda målen:

| — | Antalet förekomster av påtaglig specifik påverkan på europeisk politik till följd av tekniskt och vetenskapligt stöd från Gemensamma forskningscentrumet. |
| --- | --- |

—

Antalet förekomster av påtaglig specifik påverkan på europeisk politik till följd av tekniskt och vetenskapligt stöd från Gemensamma forskningscentrumet.

| — | Antalet fackgranskade publikationer
  i tidskrifter med stor genomslagskraft
  . |
| --- | --- |

—

Antalet fackgranskade publikationer
  i tidskrifter med stor genomslagskraft
  .

BILAGA III

Övervakning

Kommissionen kommer att övervaka genomförandet av Horisont 2020 och särskilt följande:

| 1. | Bidrag till förverkligandet av det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

1.

Bidrag till förverkligandet av det europeiska forskningsområdet.

| 2. | Breddat deltagande. |
| --- | --- |

2.

Breddat deltagande.

| 3. | Små och medelstora företags deltagande. |
| --- | --- |

3.

Små och medelstora företags deltagande.

| 4. | Samhällsvetenskap och humaniora. |
| --- | --- |

4.

Samhällsvetenskap och humaniora.

| 5. | Vetenskap och samhälle. |
| --- | --- |

5.

Vetenskap och samhälle.

| 6. | Jämställdhet. |
| --- | --- |

6.

Jämställdhet.

| 7. | Internationellt samarbete. |
| --- | --- |

7.

Internationellt samarbete.

| 8. | Hållbar utveckling och klimatförändringar, inbegripet information om utgifter kopplade till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

8.

Hållbar utveckling och klimatförändringar, inbegripet information om utgifter kopplade till klimatförändringarna.

| 9. | Överbryggande av avståndet mellan upptäckt och marknadstillämpning. |
| --- | --- |

9.

Överbryggande av avståndet mellan upptäckt och marknadstillämpning.

| 10. | Den digitala agendan. |
| --- | --- |

10.

Den digitala agendan.

| 11. | Den privata sektorns medverkan. |
| --- | --- |

11.

Den privata sektorns medverkan.

| 12. | Finansiering av offentlig-privata och offentlig-offentliga partnerskap. |
| --- | --- |

12.

Finansiering av offentlig-privata och offentlig-offentliga partnerskap.

| 13. | Kommunikation och spridning. |
| --- | --- |

13.

Kommunikation och spridning.

| 14. | Oberoende experters deltagandemönster. |
| --- | --- |

14.

Oberoende experters deltagandemönster.

BILAGA IV

Information som kommissionen ska lämna i enlighet med artikel 8a.2

| 1. | Information om enskilda projekt som gör det möjligt att övervaka varje förslags hela livstid, särskilt







  — | framlagda förslag, |
| --- | --- | --- |

1.

—

framlagda förslag,

| — | utvärderingsresultat för varje förslag, |
| --- | --- |

—

utvärderingsresultat för varje förslag,

| — | avtal om bidrag, |
| --- | --- |

—

avtal om bidrag,

| — | slutförda projekt. |
| --- | --- |

—

slutförda projekt.

| 2. | Information om resultatet av varje ansökningsomgång och projektgenomförande, särskilt







  — | resultaten av varje ansökningsomgång, |
| --- | --- | --- |

2.

—

resultaten av varje ansökningsomgång,

| — | resultatet av förhandlingarna om avtal om bidrag, |
| --- | --- |

—

resultatet av förhandlingarna om avtal om bidrag,

| — | projektgenomförande, inbegripet betalningsuppgifter och projektresultat. |
| --- | --- |

—

projektgenomförande, inbegripet betalningsuppgifter och projektresultat.

| 3. | Information om programgenomförandet, inbegripet relevant information om ramprogrammet, det särskilda programmet och dess samtliga aspekter, JRC samt synergieffekter med andra relevanta unionsprogram. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Information om genomförandet av Horisont 2020-budgeten, inbegripet information om åtaganden och betalningar för initiativ enligt artiklarna 185 och 187. |
| --- | --- |

4.

BILAGA V

Programkommitténs sammansättningar

Förteckning över sammansättningar

   (1)

  av programkommittén för Horisont 2020 i enlighet med artikel 9.1a:

| 1. | Strategisk sammansättning: Strategisk översikt över genomförandet av hela programmet, enhetligheten mellan programmets olika delar samt övergripande frågor, däribland ”Spridning av spetskompetens och breddat deltagande” och ”Vetenskap med och för samhället”. |
| --- | --- |

1.

Strategisk sammansättning: Strategisk översikt över genomförandet av hela programmet, enhetligheten mellan programmets olika delar samt övergripande frågor, däribland ”Spridning av spetskompetens och breddat deltagande” och ”Vetenskap med och för samhället”.

Del I – ”Vetenskaplig spetskompetens”:

| 2. | Europeiska forskningsrådet, framtida och ny teknik och Marie Skłodowska-Curie-åtgärder. |
| --- | --- |

2.

Europeiska forskningsrådet, framtida och ny teknik och Marie Skłodowska-Curie-åtgärder.

| 3. | Forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

3.

Forskningsinfrastruktur.

Del II – ”Industriellt ledarskap”:

| 4. | Informations- och kommunikationsteknik (IKT). |
| --- | --- |

4.

Informations- och kommunikationsteknik (IKT).

| 5. | Nanoteknik, avancerade material, bioteknik, avancerad tillverkning och bearbetning. |
| --- | --- |

5.

Nanoteknik, avancerade material, bioteknik, avancerad tillverkning och bearbetning.

| 6. | Rymdteknik. |
| --- | --- |

6.

Rymdteknik.

| 7. | Små och medelstora företag och tillgång till riskfinansiering |
| --- | --- |

7.

Små och medelstora företag och tillgång till riskfinansiering

Del III – ”Samhällsutmaningar”:

| 8. | Hälsa, demografiska förändringar och välbefinnande. |
| --- | --- |

8.

Hälsa, demografiska förändringar och välbefinnande.

| 9. | Livsmedelstrygghet, hållbart jord- och skogsbruk, havs-, sjöfarts- och inlandsvattenforskning samt bioekonomi. |
| --- | --- |

9.

Livsmedelstrygghet, hållbart jord- och skogsbruk, havs-, sjöfarts- och inlandsvattenforskning samt bioekonomi.

| 10. | Säker, ren och effektiv energi. |
| --- | --- |

10.

Säker, ren och effektiv energi.

| 11. | Smarta, gröna och integrerade transporter. |
| --- | --- |

11.

Smarta, gröna och integrerade transporter.

| 12. | Klimatåtgärder, miljö, resurseffektivitet och råvaror. |
| --- | --- |

12.

Klimatåtgärder, miljö, resurseffektivitet och råvaror.

| 13. | Europa i en föränderlig värld: inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen. |
| --- | --- |

13.

Europa i en föränderlig värld: inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen.

| 14. | Säkra samhällen: att skydda Europas och dess medborgares frihet och säkerhet. |
| --- | --- |

14.

Säkra samhällen: att skydda Europas och dess medborgares frihet och säkerhet.

---

(1)  
  För att underlätta genomförandet av programmet kommer kommissionen för varje möte i programkommittén enligt dagordningen, i enlighet med fastställda riktlinjer, att ersätta utgifterna för en företrädare per medlemsstat och för en sakkunnig/rådgivare per medlemsstat för sådana punkter på dagordningen där en medlemsstat kräver specialiserad sakkunskap.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/380 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/380

---

P7_TA(2013)0505

Europeisk statistik ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik (COM(2012)0167 – C7-0101/2012 – 2012/0084(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/59)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0167), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0167),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0101/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0101/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden som den spanska deputeradekammaren och den spanska senaten och det österrikiska förbundsrådet lagt fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden som den spanska deputeradekammaren och den spanska senaten och det österrikiska förbundsrådet lagt fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 6 november 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 6 november 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0436/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0436/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 374, 4.12.2012, s. 2.

---

P7_TC1-COD(2012)0084

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik

(Text av betydelse för EES och Schweiz)

[Ändring 43]

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 338.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Det europeiska statistiksystemet (nedan kallat ESS) är ett partnerskap som i stort sett lyckats konsolidera sin verksamhet för att säkerställa utvecklingen, framställningen och spridningen av högkvalitativ
  , reglerad och tillförlitlig
  europeisk statistik, bland annat genom att förbättra styrningen av systemet. |
| --- | --- |

(1)

Det europeiska statistiksystemet (nedan kallat ESS) är ett partnerskap som i stort sett lyckats konsolidera sin verksamhet för att säkerställa utvecklingen, framställningen och spridningen av högkvalitativ
  , reglerad och tillförlitlig
  europeisk statistik, bland annat genom att förbättra styrningen av systemet.

| (2) | ▌Brister har dock konstaterats, särskilt när det gäller det statistiska kvalitetsledningssystemet.
  Dessa brister har uppmärksammat behovet av att trygga statistiskmyndigheternas oberoende gentemot eventuella politiska påtryckningar på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(2)

▌Brister har dock konstaterats, särskilt när det gäller det statistiska kvalitetsledningssystemet.
  Dessa brister har uppmärksammat behovet av att trygga statistiskmyndigheternas oberoende gentemot eventuella politiska påtryckningar på nationell nivå och unionsnivå.

| (3) | I sitt meddelande till Europaparlamentet och rådet Mot en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken av den 15 april 2011 föreslog kommissionen åtgärder för att hantera dessa brister
  och för att förstärka styrningen av ESS
  . I synnerhet föreslog den riktade ändringar av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

I sitt meddelande till Europaparlamentet och rådet Mot en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken av den 15 april 2011 föreslog kommissionen åtgärder för att hantera dessa brister
  och för att förstärka styrningen av ESS
  . I synnerhet föreslog den riktade ändringar av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (3).

| (4) | I sina slutsatser av den 20 juni 2011 välkomnade rådet kommissionens initiativ och betonade vikten av att hela tiden förbättra ESS:s styrning och effektivitet. |
| --- | --- |

(4)

I sina slutsatser av den 20 juni 2011 välkomnade rådet kommissionens initiativ och betonade vikten av att hela tiden förbättra ESS:s styrning och effektivitet.

| (5) | Vidare bör man beakta effekterna på statistiskområdet orsakade av den senaste tidens utveckling när det gäller unionens ekonomiska styrning, särskilt aspekter som rör statistiskt oberoende såsom transparenta förfaranden för rekrytering och avskedande, budgetanslag och tidig planering av offentliggöranden av statistik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 (4) samt aspekter som rör kravet på självständiga organ med ansvar för övervakningen av genomförandet av nationella finanspolitiska regler i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 (5). |
| --- | --- |

(5)

Vidare bör man beakta effekterna på statistiskområdet orsakade av den senaste tidens utveckling när det gäller unionens ekonomiska styrning, särskilt aspekter som rör statistiskt oberoende såsom transparenta förfaranden för rekrytering och avskedande, budgetanslag och tidig planering av offentliggöranden av statistik i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 (4) samt aspekter som rör kravet på självständiga organ med ansvar för övervakningen av genomförandet av nationella finanspolitiska regler i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 (5).

| (6) | Dessa aspekter
  relaterade till yrkesmässigt oberoende, såsom transparenta förfaranden för rekrytering och avskedande, budgetanslag och planer för offentliggöranden av statistik
  bör inte enbart tillämpas på den statistik som framställs för systemet för övervakning av de offentliga finanserna och för förfarandet vid alltför stora underskott, utan de bör gälla för all europeisk statistik som utvecklas, framställs och sprids av ESS. |
| --- | --- |

(6)

Dessa aspekter
  relaterade till yrkesmässigt oberoende, såsom transparenta förfaranden för rekrytering och avskedande, budgetanslag och planer för offentliggöranden av statistik
  bör inte enbart tillämpas på den statistik som framställs för systemet för övervakning av de offentliga finanserna och för förfarandet vid alltför stora underskott, utan de bör gälla för all europeisk statistik som utvecklas, framställs och sprids av ESS.

| (6a) | Den europeiska statistikens kvalitet och dess betydelse för faktabaserade beslut bör fortlöpande ses över, bland annat genom att bedöma statistikens mervärde för uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin i enlighet med kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, inbegripet de mål som avser tillväxt och sysselsättning samt social ekonomi. Vid behov bör den europeiska statistikens räckvidd anpassas. |
| --- | --- |

(6a)

Den europeiska statistikens kvalitet och dess betydelse för faktabaserade beslut bör fortlöpande ses över, bland annat genom att bedöma statistikens mervärde för uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin i enlighet med kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, inbegripet de mål som avser tillväxt och sysselsättning samt social ekonomi. Vid behov bör den europeiska statistikens räckvidd anpassas.

| (7) | För att
  garantera
  statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende
  och statistikuppgifternas höga kvalitet
  måste dessutom resurserna vara tillräckliga på årlig eller flerårig grund och tillgängliga för de statistiska behoven. |
| --- | --- |

(7)

För att
  garantera
  statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende
  och statistikuppgifternas höga kvalitet
  måste dessutom resurserna vara tillräckliga på årlig eller flerårig grund och tillgängliga för de statistiska behoven.

| (8) | I detta syfte bör statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende stärkas, minimikrav
  som är tillämpliga i hela unionen
  bör säkerställas
  och cheferna för de nationella statistikbyråerna (nedan kallade NSI) bör ges särskilda garantier
  i fråga om utförande av statistiska uppgifter, organisationsförvaltning och resursallokering.
  Förfarandena för rekrytering av chefer för NSI bör vara transparenta och baseras endast på yrkesmässiga kriterier med vederbörlig hänsyn till lika möjligheter, i synnerhet balans mellan könen. De nationella parlamenten bör för detta ändamål även till fullo utöva sin roll och, när så är lämpligt och i linje med nationell lagstiftning, främja statistikframställarnas oberoende och öka den demokratiska ansvarsskyldigheten när det gäller politiken för statistik. |
| --- | --- |

(8)

I detta syfte bör statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende stärkas, minimikrav
  som är tillämpliga i hela unionen
  bör säkerställas
  och cheferna för de nationella statistikbyråerna (nedan kallade NSI) bör ges särskilda garantier
  i fråga om utförande av statistiska uppgifter, organisationsförvaltning och resursallokering.
  Förfarandena för rekrytering av chefer för NSI bör vara transparenta och baseras endast på yrkesmässiga kriterier med vederbörlig hänsyn till lika möjligheter, i synnerhet balans mellan könen. De nationella parlamenten bör för detta ändamål även till fullo utöva sin roll och, när så är lämpligt och i linje med nationell lagstiftning, främja statistikframställarnas oberoende och öka den demokratiska ansvarsskyldigheten när det gäller politiken för statistik.

| (8a) | Samtidigt som tillförlitlig europeisk statistik förutsätter ett yrkesmässigt oberoende från statistikernas sida bör den europeiska statistiken anpassas till de politiska behoven och bör tillhandahålla statistiskt stöd för nya politiska initiativ på nationell nivå och på unionsnivå. |
| --- | --- |

(8a)

Samtidigt som tillförlitlig europeisk statistik förutsätter ett yrkesmässigt oberoende från statistikernas sida bör den europeiska statistiken anpassas till de politiska behoven och bör tillhandahålla statistiskt stöd för nya politiska initiativ på nationell nivå och på unionsnivå.

| (8b) | Det är nödvändigt att stärka och garantera Eurostats oberoende med hjälp av en effektiv parlamentarisk granskning och kontroll. |
| --- | --- |

(8b)

Det är nödvändigt att stärka och garantera Eurostats oberoende med hjälp av en effektiv parlamentarisk granskning och kontroll.

| (9) | Vidare bör den samordnande roll som NSI redan har
  för europeisk statistik som framställs av ESS
  förtydligas vad gäller tillämpningsområdet, för att man
  på nationell nivå
  ska uppnå en effektivare samordning av den statistiska verksamheten inom EES, inklusive kvalitetsledning
  samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till de statistiska uppgifter som utförs av Europeiska centralbankssystemet (ECBS)
  .
  De pågående insatserna för samordning och samarbete mellan NSI och Eurostat är även en viktig del av en effektiv samordning av statistisk verksamhet inom ESS. ECBS institutionella avgränsning och centralbankernas oberoende bör respekteras vid utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik inom ramen för ESS och ECBS respektive förvaltningsstruktur och statistiska arbetsprogram. |
| --- | --- |

(9)

Vidare bör den samordnande roll som NSI redan har
  för europeisk statistik som framställs av ESS
  förtydligas vad gäller tillämpningsområdet, för att man
  på nationell nivå
  ska uppnå en effektivare samordning av den statistiska verksamheten inom EES, inklusive kvalitetsledning
  samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till de statistiska uppgifter som utförs av Europeiska centralbankssystemet (ECBS)
  .
  De pågående insatserna för samordning och samarbete mellan NSI och Eurostat är även en viktig del av en effektiv samordning av statistisk verksamhet inom ESS. ECBS institutionella avgränsning och centralbankernas oberoende bör respekteras vid utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik inom ramen för ESS och ECBS respektive förvaltningsstruktur och statistiska arbetsprogram.

| (10) | För att minska belastningen på statistikmyndigheterna och uppgiftslämnarna bör NSI och de andra nationella myndigheterna kostnadsfritt och utan dröjsmål få tillgång till och kunna använda administrativa register, bland annat sådana som fyllts i på elektronisk väg, och kunna integrera dessa register med statistik. |
| --- | --- |

(10)

För att minska belastningen på statistikmyndigheterna och uppgiftslämnarna bör NSI och de andra nationella myndigheterna kostnadsfritt och utan dröjsmål få tillgång till och kunna använda administrativa register, bland annat sådana som fyllts i på elektronisk väg, och kunna integrera dessa register med statistik.

| (10a) | De statistiska uppgifterna på europeisk nivå bör vara lätta att jämföra och komma åt och bör uppdateras regelbundet och punktligt så att unionen i sin politik och finansiering kan ta full hänsyn till utvecklingen i unionen och i synnerhet till den ekonomiska krisens konsekvenser. |
| --- | --- |

(10a)

De statistiska uppgifterna på europeisk nivå bör vara lätta att jämföra och komma åt och bör uppdateras regelbundet och punktligt så att unionen i sin politik och finansiering kan ta full hänsyn till utvecklingen i unionen och i synnerhet till den ekonomiska krisens konsekvenser.

| (11) | NSI bör dessutom få yttra sig på ett tidigt stadium om utformningen av nya administrativa register som kan tillhandahålla uppgifter för statistiska ändamål och om planerade förändringar, eller upphörande, av befintliga administrativa källor. De bör också få relevant metadata från ägarna till administrativa uppgifter och samordna standardiseringsarbeten för administrativa register som är relevanta för statistikframställning. |
| --- | --- |

(11)

NSI bör dessutom få yttra sig på ett tidigt stadium om utformningen av nya administrativa register som kan tillhandahålla uppgifter för statistiska ändamål och om planerade förändringar, eller upphörande, av befintliga administrativa källor. De bör också få relevant metadata från ägarna till administrativa uppgifter och samordna standardiseringsarbeten för administrativa register som är relevanta för statistikframställning.

| (12) | Skyddet av konfidentiella uppgifter som erhållits från administrativa register bör ske enligt de gemensamma principer och riktlinjer som gäller för alla konfidentiella uppgifter som används för framställning av europeisk statistik. Det bör också fastställas
  och offentliggöras
  ramar för bedömning av dessa uppgifter med avseende på kvalitet
  och transparens
  . |
| --- | --- |

(12)

Skyddet av konfidentiella uppgifter som erhållits från administrativa register bör ske enligt de gemensamma principer och riktlinjer som gäller för alla konfidentiella uppgifter som används för framställning av europeisk statistik. Det bör också fastställas
  och offentliggöras
  ramar för bedömning av dessa uppgifter med avseende på kvalitet
  och transparens
  .

| (12a) | Alla användare bör ha tillgång till samma uppgifter samtidigt och embargon bör strikt efterlevas. NSI bör fastställa planer för offentliggörande av periodiska uppgifter. |
| --- | --- |

(12a)

Alla användare bör ha tillgång till samma uppgifter samtidigt och embargon bör strikt efterlevas. NSI bör fastställa planer för offentliggörande av periodiska uppgifter.

| (13) | Kvaliteten på den europeiska statistiken kan förbättras och användarnas förtroende kan öka om de nationella regeringarna tar en del av ansvaret för att
  strikt
  tillämpa riktlinjerna för europeisk statistik (som tidigare kallades uppförandekoden för europeisk statistik, nedan kallade riktlinjerna). Därför bör
  ett åtagande om att skapa förtroende för statistiken (nedan kallat åtagandet), som ingåtts i varje medlemsstat och i vilket hänsyn tagits till nationella särdrag, inbegripa
  särskilda åtaganden
  från regeringarnas sida
  om att genomföra
  de statistiska principer som ingår in dessa riktlinjer
  .
  Detta åtagande bör inbegripa
  nationella program för
  säkerställande av hög kvalitet
  , inklusive självutvärderingar, förbättringsåtgärder
  och övervakningsmekanismer
  . |
| --- | --- |

(13)

Kvaliteten på den europeiska statistiken kan förbättras och användarnas förtroende kan öka om de nationella regeringarna tar en del av ansvaret för att
  strikt
  tillämpa riktlinjerna för europeisk statistik (som tidigare kallades uppförandekoden för europeisk statistik, nedan kallade riktlinjerna). Därför bör
  ett åtagande om att skapa förtroende för statistiken (nedan kallat åtagandet), som ingåtts i varje medlemsstat och i vilket hänsyn tagits till nationella särdrag, inbegripa
  särskilda åtaganden
  från regeringarnas sida
  om att genomföra
  de statistiska principer som ingår in dessa riktlinjer
  .
  Detta åtagande bör inbegripa
  nationella program för
  säkerställande av hög kvalitet
  , inklusive självutvärderingar, förbättringsåtgärder
  och övervakningsmekanismer
  .

| (13a) | Kommissionens (Eurostat) webbplats bör göra det enkelt att komma åt kompletta och användarvänliga dataserier. Vid periodiska uppdateringar bör det om möjligt ges information om varje medlemsstat på års- och månadsbasis. |
| --- | --- |

(13a)

Kommissionens (Eurostat) webbplats bör göra det enkelt att komma åt kompletta och användarvänliga dataserier. Vid periodiska uppdateringar bör det om möjligt ges information om varje medlemsstat på års- och månadsbasis.

| (14) | Eftersom framställningen av europeisk statistik måste grundas på långsiktig planering av verksamheten och ekonomin för att säkerställa en hög grad av oberoende bör programmet för europeisk statistik omfatta samma period som den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom framställningen av europeisk statistik måste grundas på långsiktig planering av verksamheten och ekonomin för att säkerställa en hög grad av oberoende bör programmet för europeisk statistik omfatta samma period som den fleråriga budgetramen.

| (15) | Genom rådets förordning (EG) nr 223/2009 överförs befogenheter till kommissionen för genomförandet av vissa bestämmelser i den förordningen
  i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG

   (6). Till följd av ikraftträdandet av
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011

   (7)

  , som upphäver beslut 1999/468/EG,
  måste de befogenheter som ges kommissionen ▌anpassas till
  denna nya rättsliga ram och dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011
  .
  Kommissionen bör se till att genomförandeakterna inte innebär någon betydande extra administrativ börda för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.


  ▌ |
| --- | --- |

(15)

Genom rådets förordning (EG) nr 223/2009 överförs befogenheter till kommissionen för genomförandet av vissa bestämmelser i den förordningen
  i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG

   (6). Till följd av ikraftträdandet av
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011

   (7)

  , som upphäver beslut 1999/468/EG,
  måste de befogenheter som ges kommissionen ▌anpassas till
  denna nya rättsliga ram och dessa befogenheter bör utövas i enlighet med förordning (EU) nr 182/2011
  .
  Kommissionen bör se till att genomförandeakterna inte innebär någon betydande extra administrativ börda för medlemsstaterna eller uppgiftslämnarna.

▌

| (19) | Eftersom målet med denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom målet med denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet.

| (20) | Samråd har skett med kommittén för det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(20)

Samråd har skett med kommittén för det europeiska statistiksystemet.

| (20a) | Förordning (EG) nr 223/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(20a)

Förordning (EG) nr 223/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar till förordning (EG) nr 223/2009

Förordning (EG) nr 223/2009 ska ändras på följande sätt:

| (1) | I artikel 2.1 ska led a ersättas med följande:






  ”(a) | yrkesmässigt oberoende: att statistiken ska utvecklas, framställas och spridas på ett oberoende sätt, särskilt när det gäller val av vilken teknik eller vilka definitioner, metoder eller källor som ska användas, tidsplanen för spridning av uppgifter och uppgifternas innehåll samt
  att utförandet av dessa uppgifter ska vara fritt
  från varje påtryckning från politiska grupperingar, intressegrupper, unionsinstitutioner eller nationella myndigheter.” |
| --- | --- | --- |

(1)

I artikel 2.1 ska led a ersättas med följande:

”(a)

yrkesmässigt oberoende: att statistiken ska utvecklas, framställas och spridas på ett oberoende sätt, särskilt när det gäller val av vilken teknik eller vilka definitioner, metoder eller källor som ska användas, tidsplanen för spridning av uppgifter och uppgifternas innehåll samt
  att utförandet av dessa uppgifter ska vara fritt
  från varje påtryckning från politiska grupperingar, intressegrupper, unionsinstitutioner eller nationella myndigheter.”

| (2) | I artikel 5 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Den nationella statistikmyndighet som utsetts av var och en av medlemsstaterna som det organ som ska ansvara för samordningen av all verksamhet ▌ när det gäller utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik
  på den nationella nivån enligt denna förordning
  (NSI) ska i detta hänseende fungera som kommissionens (Eurostats) enda kontaktpunkt för statistikfrågor.
  NSI:s samordningsansvar ska omfatta alla andra nationella myndigheter med ansvar för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik
  som framställs i enlighet med denna förordning av alla andra nationella myndigheter som deltar i ESS
  . NSI ska i synnerhet ha ansvaret på nationell nivå för att samordna statistisk programplanering och rapportering, kvalitetsövervakning,
  klar och tydlig
  metodik, överföring av uppgifter samt information om ESS:s statistikåtgärder.
  NSI och den berörda nationella centralbanken, i sin egenskap av ECBS-medlem som genomför ECBS statistiska arbetsprogram, ska samarbeta i frågor relaterade till europeisk statistik som är gemensamma för ESS och ECBS, i syfte att garantera komplett och samstämd europeisk statistik genom ESS och ECBS inom ramen för deras respektive behörighetsområden.” |
| --- | --- |

(2)

I artikel 5 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Den nationella statistikmyndighet som utsetts av var och en av medlemsstaterna som det organ som ska ansvara för samordningen av all verksamhet ▌ när det gäller utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik
  på den nationella nivån enligt denna förordning
  (NSI) ska i detta hänseende fungera som kommissionens (Eurostats) enda kontaktpunkt för statistikfrågor.

NSI:s samordningsansvar ska omfatta alla andra nationella myndigheter med ansvar för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik
  som framställs i enlighet med denna förordning av alla andra nationella myndigheter som deltar i ESS
  . NSI ska i synnerhet ha ansvaret på nationell nivå för att samordna statistisk programplanering och rapportering, kvalitetsövervakning,
  klar och tydlig
  metodik, överföring av uppgifter samt information om ESS:s statistikåtgärder.
  NSI och den berörda nationella centralbanken, i sin egenskap av ECBS-medlem som genomför ECBS statistiska arbetsprogram, ska samarbeta i frågor relaterade till europeisk statistik som är gemensamma för ESS och ECBS, i syfte att garantera komplett och samstämd europeisk statistik genom ESS och ECBS inom ramen för deras respektive behörighetsområden.”

| (3) | Följande artikel ska införas:
  ”
  Artikel 5a


  Chefer för nationella statistikbyråer
  och statistikchefer vid andra nationella myndigheter


  1.   Inom det nationella statistiksystemet
  ska medlemsstaterna säkerställa yrkesmässigt oberoende för personer som ansvarar för de uppgifter som fastställs i denna förordning
  . ▌
  2.   
  För detta ändamål ska
  cheferna för NSI








  (a) | ensamma ansvara för att besluta om processer, statistiska metoder, standarder och förfaranden samt om statistikens innehåll och tidsplaner för offentliggöranden och publikationer för europeisk statistik som utvecklas, framställs och sprids av NSI, |
| --- | --- | --- |

(3)

Följande artikel ska införas:

”
  Artikel 5a

Chefer för nationella statistikbyråer
  och statistikchefer vid andra nationella myndigheter

1.   Inom det nationella statistiksystemet
  ska medlemsstaterna säkerställa yrkesmässigt oberoende för personer som ansvarar för de uppgifter som fastställs i denna förordning
  . ▌

2.   
  För detta ändamål ska
  cheferna för NSI

(a)

ensamma ansvara för att besluta om processer, statistiska metoder, standarder och förfaranden samt om statistikens innehåll och tidsplaner för offentliggöranden och publikationer för europeisk statistik som utvecklas, framställs och sprids av NSI,

| (b) | ha behörighet att besluta om alla frågor som rör NSI:s interna förvaltning, |
| --- | --- |

(b)

ha behörighet att besluta om alla frågor som rör NSI:s interna förvaltning,

| (c) | agera oberoende när de utför sina statistiska uppgifter, dvs. varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ, någon byrå eller någon enhet, |
| --- | --- |

(c)

agera oberoende när de utför sina statistiska uppgifter, dvs. varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ, någon byrå eller någon enhet,

| (d) | vara ansvariga för NSI:s statistikarbete och budgetgenomförande, |
| --- | --- |

(d)

vara ansvariga för NSI:s statistikarbete och budgetgenomförande,

| (e) | offentliggöra en årsrapport och vid behov framföra synpunkter som rör budgetanslaget för NSI:s statistikarbete, |
| --- | --- |

(e)

offentliggöra en årsrapport och vid behov framföra synpunkter som rör budgetanslaget för NSI:s statistikarbete,

| (f) | samordna statistikarbetet inom alla nationella myndigheter som medverkar till att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik, som avses i artikel 5, |
| --- | --- |

(f)

samordna statistikarbetet inom alla nationella myndigheter som medverkar till att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik, som avses i artikel 5,

| (g) | vid behov utarbeta nationella riktlinjer för att garantera kvalitet när det gäller utveckling, framställning och spridning av all europeisk statistik inom det nationella statistiksystemet, och ansvara för efterlevnad av dessa riktlinjer inom NSI, och |
| --- | --- |

(g)

vid behov utarbeta nationella riktlinjer för att garantera kvalitet när det gäller utveckling, framställning och spridning av all europeisk statistik inom det nationella statistiksystemet, och ansvara för efterlevnad av dessa riktlinjer inom NSI, och

| (h) | representera sina nationella statistiksystem inom ESS. |
| --- | --- |

(h)

representera sina nationella statistiksystem inom ESS.

3.   
  Medlemsstaterna ska se till att andra nationella myndigheter med ansvar för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik utför sådana uppgifter i enlighet med de nationella riktlinjer som utarbetats av chefen för NSI
  .

4.   
  Förfarandena för rekrytering, omplacering och avskedande av chefer för NSI, och när så är lämpligt, av statistikchefer vid andra nationella myndigheter som framställer europeisk statistik, ska vara transparenta och baseras endast på yrkesmässiga och inte politiska kriterier. De ska garantera respekt för principen om lika möjligheter, i synnerhet när det gäller jämställdhet mellan könen. Avskedande av en chef för en NSI måste utförligt motiveras. Förfarandena ska offentliggöras.

4a.
     
  Medlemsstaterna får inrätta ett nationellt organ för att säkerställa yrkesmässigt oberoende för framställarna av europeisk statistik i medlemsstaten. Cheferna för NSI, och när så är lämpligt, statistikchefer vid andra nationella myndigheter som framställer europeisk statistik, får ta emot råd från sådana organ. Förfarandena för rekrytering, omplacering och avskedande av medlemmar av sådana organ ska vara transparenta och baseras endast på yrkesmässiga och inte politiska kriterier.”

| (4) | I artikel 6 ska
  punkterna 2 och 3
  ersättas med följande:
  ”2.   På unionsnivå ska kommissionen (Eurostat) agera oberoende när det gäller att se till att framställningen av europeisk statistik följer fastställda regler och statistiska principer
  , genom samarbete och samordning med NSI
  . ▌


  3.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (ECBS-stadgan) ska kommissionen (Eurostat) samordna statistikarbetet inom unionens institutioner och organ, särskilt för att se till att uppgifterna är enhetliga och håller hög kvalitet samt för att se till att uppgiftslämnarbördan blir så liten som möjligt. Kommissionen (Eurostat) får därför uppmana andra unionsinstitutioner eller unionsorgan att samråda eller samarbeta med kommissionen i syfte att utveckla metoder och system för statistiska ändamål inom deras respektive ansvarsområden. Sådana institutioner ellerorgan som avser att framställa statistik ska samråda med kommissionen (Eurostat) och beakta dess eventuella rekommendationer i detta sammanhang”. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 6 ska
  punkterna 2 och 3
  ersättas med följande:

”2.   På unionsnivå ska kommissionen (Eurostat) agera oberoende när det gäller att se till att framställningen av europeisk statistik följer fastställda regler och statistiska principer
  , genom samarbete och samordning med NSI
  . ▌

3.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (ECBS-stadgan) ska kommissionen (Eurostat) samordna statistikarbetet inom unionens institutioner och organ, särskilt för att se till att uppgifterna är enhetliga och håller hög kvalitet samt för att se till att uppgiftslämnarbördan blir så liten som möjligt. Kommissionen (Eurostat) får därför uppmana andra unionsinstitutioner eller unionsorgan att samråda eller samarbeta med kommissionen i syfte att utveckla metoder och system för statistiska ändamål inom deras respektive ansvarsområden. Sådana institutioner ellerorgan som avser att framställa statistik ska samråda med kommissionen (Eurostat) och beakta dess eventuella rekommendationer i detta sammanhang”.

| (4a) | Följande artikel ska införas som artikel 17a:




  ”Artikel 6a




  Kommissionens (Eurostat) generaldirektör




  1.
     
  Kommissionens statistikkontor (Eurostat) ska ledas av en generaldirektör. Generaldirektören ska utses av kommissionen för en period på sju år, som inte kan förlängas, i enlighet med förfarandet i punkt 2.




  2.
     
  Kommissionen ska utlysa tjänsten i Europeiska unionens officiella tidning senast sex månader innan den sittande generaldirektörens mandat löper ut. Förfarandena för rekrytering, omplacering och avskedande av generaldirektören ska garantera respekt för principen om lika möjligheter, i synnerhet när det gäller jämställdhet mellan könen, de ska vara transparenta och de ska baseras endast på yrkesmässiga och inte politiska kriterier. Kommissionen ska utse generaldirektören efter samråd med Europaparlamentet och rådet.




  3.
     
  Generaldirektören ska ensam ansvara för att besluta om processer, statistiska metoder, standarder och förfaranden samt om statistikens innehåll och tidsplaner för offentliggöranden och publikationer vad gäller all statistik som framställs av kommissionen (Eurostat). Generaldirektören ska ha behörighet att besluta om alla frågor som rör kommissionens (Eurostat) interna förvaltning. Vid fullgörandet av sina uppgifter ska generaldirektören agera oberoende och varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå. Om generaldirektören anser att en åtgärd som vidtas av kommissionen innebär att generaldirektörens oberoende ifrågasätts ska denne omedelbart underrätta Europaparlamentet.




  4.
     
  Generaldirektören ska vara redovisningsskyldig för kommissionens (Eurostat) statistikarbete och budgetgenomförande. Han eller hon ska inom ramen för en statistikdialog årligen delta i ett sammanträde med Europaparlamentets berörda utskott för att diskutera frågor som rör statistikstyrning, metodik och statistisk innovation, och uttala sig om budgetanslagsfrågor relaterade till kommissionens (Eurostat) statistikarbete.




  5.
     
  Innan kommissionen vidtar en disciplinär åtgärd mot generaldirektören ska den samråda med Europaparlamentet. Vidtagande av disciplinära åtgärder mot generaldirektören ska vara föremål för ett motiverat beslut, som ska översändas som information till Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning.” |
| --- | --- |

(4a)

Följande artikel ska införas som artikel 17a:

”Artikel 6a

Kommissionens (Eurostat) generaldirektör

1.
     
  Kommissionens statistikkontor (Eurostat) ska ledas av en generaldirektör. Generaldirektören ska utses av kommissionen för en period på sju år, som inte kan förlängas, i enlighet med förfarandet i punkt 2.

2.
     
  Kommissionen ska utlysa tjänsten i Europeiska unionens officiella tidning senast sex månader innan den sittande generaldirektörens mandat löper ut. Förfarandena för rekrytering, omplacering och avskedande av generaldirektören ska garantera respekt för principen om lika möjligheter, i synnerhet när det gäller jämställdhet mellan könen, de ska vara transparenta och de ska baseras endast på yrkesmässiga och inte politiska kriterier. Kommissionen ska utse generaldirektören efter samråd med Europaparlamentet och rådet.

3.
     
  Generaldirektören ska ensam ansvara för att besluta om processer, statistiska metoder, standarder och förfaranden samt om statistikens innehåll och tidsplaner för offentliggöranden och publikationer vad gäller all statistik som framställs av kommissionen (Eurostat). Generaldirektören ska ha behörighet att besluta om alla frågor som rör kommissionens (Eurostat) interna förvaltning. Vid fullgörandet av sina uppgifter ska generaldirektören agera oberoende och varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå. Om generaldirektören anser att en åtgärd som vidtas av kommissionen innebär att generaldirektörens oberoende ifrågasätts ska denne omedelbart underrätta Europaparlamentet.

4.
     
  Generaldirektören ska vara redovisningsskyldig för kommissionens (Eurostat) statistikarbete och budgetgenomförande. Han eller hon ska inom ramen för en statistikdialog årligen delta i ett sammanträde med Europaparlamentets berörda utskott för att diskutera frågor som rör statistikstyrning, metodik och statistisk innovation, och uttala sig om budgetanslagsfrågor relaterade till kommissionens (Eurostat) statistikarbete.

5.
     
  Innan kommissionen vidtar en disciplinär åtgärd mot generaldirektören ska den samråda med Europaparlamentet. Vidtagande av disciplinära åtgärder mot generaldirektören ska vara föremål för ett motiverat beslut, som ska översändas som information till Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning.”

| (5) | I artikel 11 ska följande
  punkter läggas till
  :
  ”3.   Medlemsstaterna
  och kommissionen
  ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra
  de statistiska principer som avses i artikel 2.1
  i syfte att upprätthålla förtroendet för
  europeisk
  statistik.
  Dessa principer ska specificeras närmare i riktlinjerna för europeisk statistik.




  3a.
     Ett åtagande om att skapa förtroende för statistiken (nedan kallat
  åtagande) ska syfta till att säkra allmänhetens förtroende för europeisk statistik och framsteg i genomförandet av de statistiska principer som anges i riktlinjerna genom att engagera medlemsstaterna och kommissionen att med lämpliga medel fastställa och på sina webbplatser offentliggöra särskilda politiska åtaganden inriktade på ökat allmänt förtroende för statistiken, inbegripet en sammanfattning för allmänheten.




  3b.
     Dessa åtaganden ska regelbundet övervakas av kommissionen genom de årsrapporter som medlemsstaterna skickar in.


  Om en relevant medlemsstat inte före den ...

   (*1)

  offentliggjort ett åtagande ska denna till kommissionen överlämna och offentliggöra en framstegsrapport om genomförandet av riktlinjerna, och, i förekommande fall, de insatser som gjorts för att fastställa ett sådant åtagande.




  Kommissionen ska senast den ...

   (*2)

  rapportera till Europaparlamentet och rådet om de offentliggjorda åtagandena och, i förekommande fall, framstegsrapporterna.




  3c.
     
  De åtaganden som kommissionen (Eurostat) ingått ska regelbundet övervakas av Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning genom de årsrapporter som kommissionen lägger fram. Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning ska senast den ...

   (*3)

  rapportera till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av dessa åtaganden.
  ”

  (*1)  Tre år efter det att förordningen (2012/0084(COD)) trätt i kraft."


  (*2)  Tre år efter det att förordningen (2012/0084(COD)) trätt i kraft."


  (*3)  
  Tre år efter det att förordningen (2012/0084(COD)) trätt i kraft.
  " |
| --- | --- |

(5)

I artikel 11 ska följande
  punkter läggas till
  :

”3.   Medlemsstaterna
  och kommissionen
  ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra
  de statistiska principer som avses i artikel 2.1
  i syfte att upprätthålla förtroendet för
  europeisk
  statistik.
  Dessa principer ska specificeras närmare i riktlinjerna för europeisk statistik.

3a.
     Ett åtagande om att skapa förtroende för statistiken (nedan kallat
  åtagande) ska syfta till att säkra allmänhetens förtroende för europeisk statistik och framsteg i genomförandet av de statistiska principer som anges i riktlinjerna genom att engagera medlemsstaterna och kommissionen att med lämpliga medel fastställa och på sina webbplatser offentliggöra särskilda politiska åtaganden inriktade på ökat allmänt förtroende för statistiken, inbegripet en sammanfattning för allmänheten.

3b.
     Dessa åtaganden ska regelbundet övervakas av kommissionen genom de årsrapporter som medlemsstaterna skickar in.

Om en relevant medlemsstat inte före den ...

   (*1)

  offentliggjort ett åtagande ska denna till kommissionen överlämna och offentliggöra en framstegsrapport om genomförandet av riktlinjerna, och, i förekommande fall, de insatser som gjorts för att fastställa ett sådant åtagande.

Kommissionen ska senast den ...

   (*2)

  rapportera till Europaparlamentet och rådet om de offentliggjorda åtagandena och, i förekommande fall, framstegsrapporterna.

3c.
     
  De åtaganden som kommissionen (Eurostat) ingått ska regelbundet övervakas av Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning genom de årsrapporter som kommissionen lägger fram. Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning ska senast den ...

   (*3)

  rapportera till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av dessa åtaganden.
  ”

(*1)  Tre år efter det att förordningen (2012/0084(COD)) trätt i kraft."

(*2)  Tre år efter det att förordningen (2012/0084(COD)) trätt i kraft."

(*3)  
  Tre år efter det att förordningen (2012/0084(COD)) trätt i kraft.
  "

| (6) | Artikel
  12 ska härmed ändras på följande sätt
  :








  (a) | Punkterna 2 och 3
  ska ersättas med följande:
  ”
  2.
     Särskilda kvalitetskrav som målvärden och minimikrav för statistikframställningen får
  även
  fastställas i den sektorsspecifika lagstiftningen.


  För att säkerställa en enhetlig tillämpning av de kvalitetskriterier som fastställs i punkt 1 i denna artikel på uppgifter som omfattas av sektorsspecifik lagstiftning på särskilda statistikområden, ska kommissionen anta genomförandeakter med närmare föreskrifter för de kvalitetsrapporter som avses i den sektorsspecifika lagstiftningen samt för rapporternas struktur och frekvens. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2.




  3.
     
  Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) avlägga rapport om de inlämnade uppgifternas kvalitet, inbegripet eventuella frågor angående kvaliteten på de förmedlade uppgifterna. Kommissionen ska, på basis av en adekvat analys, bedöma de inlämnade uppgifternas kvalitet och utarbeta och offentliggöra rapporter och meddelanden om den europeiska statistikens kvalitet.” |
| --- | --- | --- |

(6)

Artikel
  12 ska härmed ändras på följande sätt
  :

(a)

Punkterna 2 och 3
  ska ersättas med följande:

”
  2.
     Särskilda kvalitetskrav som målvärden och minimikrav för statistikframställningen får
  även
  fastställas i den sektorsspecifika lagstiftningen.

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av de kvalitetskriterier som fastställs i punkt 1 i denna artikel på uppgifter som omfattas av sektorsspecifik lagstiftning på särskilda statistikområden, ska kommissionen anta genomförandeakter med närmare föreskrifter för de kvalitetsrapporter som avses i den sektorsspecifika lagstiftningen samt för rapporternas struktur och frekvens. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2.

3.
     
  Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) avlägga rapport om de inlämnade uppgifternas kvalitet, inbegripet eventuella frågor angående kvaliteten på de förmedlade uppgifterna. Kommissionen ska, på basis av en adekvat analys, bedöma de inlämnade uppgifternas kvalitet och utarbeta och offentliggöra rapporter och meddelanden om den europeiska statistikens kvalitet.”

| (b) | Följande punkter ska läggas till:




  ”3a.
     
  För att värna om transparensen ska kommissionen (Eurostat), om så är lämpligt, offentliggöra sin bedömning av nationella bidrag till den europeiska statistiken.




  3b.
     
  Om det i sektorsspecifik lagstiftning föreskrivs böter i det fall att medlemsstater förvränger statistik kan kommissionen, i enlighet med fördragen och den sektorsspecifika lagstiftningen, inleda och göra nödvändiga utredningar, vid behov även inspektioner på plats, i syfte att fastställa om en sådan förvrängning av statistik varit allvarlig och skett avsiktlig eller genom grov oaktsamhet. Kommissionen får begära att medlemsstaten tillhandahåller relevanta uppgifter under utredningens gång.




  3c.
     
  Om kommissionen anser att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt denna förordning eller enligt tillämplig sektorsspecifik lagstiftning när det gäller föreläggande av statistiska uppgifter ska den agera i enlighet med artikel 258 i fördraget”. |
| --- | --- |

(b)

Följande punkter ska läggas till:

”3a.
     
  För att värna om transparensen ska kommissionen (Eurostat), om så är lämpligt, offentliggöra sin bedömning av nationella bidrag till den europeiska statistiken.

3b.
     
  Om det i sektorsspecifik lagstiftning föreskrivs böter i det fall att medlemsstater förvränger statistik kan kommissionen, i enlighet med fördragen och den sektorsspecifika lagstiftningen, inleda och göra nödvändiga utredningar, vid behov även inspektioner på plats, i syfte att fastställa om en sådan förvrängning av statistik varit allvarlig och skett avsiktlig eller genom grov oaktsamhet. Kommissionen får begära att medlemsstaten tillhandahåller relevanta uppgifter under utredningens gång.

3c.
     
  Om kommissionen anser att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt denna förordning eller enligt tillämplig sektorsspecifik lagstiftning när det gäller föreläggande av statistiska uppgifter ska den agera i enlighet med artikel 258 i fördraget”.

| (7) | I artikel 13 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Programmet för europeisk statistik ska utgöra ramen för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik samt ange huvudområdena och målen för de åtgärder som planeras under en period som motsvarar den fleråriga budgetramen. Programmet ska antas av Europaparlamentet och rådet. Dess effekter och kostnadseffektivitet ska utvärderas under medverkan av oberoende experter.” |
| --- | --- |

(7)

I artikel 13 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Programmet för europeisk statistik ska utgöra ramen för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik samt ange huvudområdena och målen för de åtgärder som planeras under en period som motsvarar den fleråriga budgetramen. Programmet ska antas av Europaparlamentet och rådet. Dess effekter och kostnadseffektivitet ska utvärderas under medverkan av oberoende experter.”

| (7a) | I artikel 14 ska punkt 2 ersättas med följande:




  ”2.
     
  Kommissionen får genom genomförandeakter besluta om en tillfällig direkt statistikåtgärd under förutsättning att










  (a) | åtgärden inte innebär uppgiftsinsamling som omfattar mer än tre referensår, |
| --- | --- | --- |

(7a)

I artikel 14 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.
     
  Kommissionen får genom genomförandeakter besluta om en tillfällig direkt statistikåtgärd under förutsättning att

(a)

åtgärden inte innebär uppgiftsinsamling som omfattar mer än tre referensår,

| (b) | uppgifterna redan finns att tillgå eller är möjliga att få tag på hos NSI eller andra ansvariga nationella myndigheter, eller kan inhämtas direkt på grundval av lämpliga urval för observation av den statistiska populationen på unionsnivå med lämplig samordning med NSI och andra nationella myndigheter, och |
| --- | --- |

(b)

uppgifterna redan finns att tillgå eller är möjliga att få tag på hos NSI eller andra ansvariga nationella myndigheter, eller kan inhämtas direkt på grundval av lämpliga urval för observation av den statistiska populationen på unionsnivå med lämplig samordning med NSI och andra nationella myndigheter, och

| (c) | unionen ger ekonomiskt stöd till NSI och andra nationella myndigheter för att täcka de extra kostnader som dessa ådrar sig, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012

   (8). |
| --- | --- |

(c)

unionen ger ekonomiskt stöd till NSI och andra nationella myndigheter för att täcka de extra kostnader som dessa ådrar sig, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012

   (8).

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2.”

(8)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).
  "

| (7b) | Artikel 17 ska ersättas med följande:




  ”Artikel 17




  Årligt arbetsprogram




  Kommissionen ska för ESS-kommittén senast den 30 april varje år lägga fram sitt årliga arbetsprogram för det kommande året.




  Kommissionen ska när den utarbetar arbetsprogrammet se till att ändamålsenliga prioriteringar fastställs, vilket även ska inbegripa översyn av och rapportering om statistiska prioriteringar samt fördelning av finansiella medel. Kommissionen ska ta största möjliga hänsyn till ESS-kommitténs synpunkter. Dess arbetsprogram ska grundas på programmet för europeisk statistik och särskilt innehålla










  (a) | de åtgärder som kommissionen anser har prioritet, med beaktande av unionens politiska behov, nationella budgetrestriktioner och unionens budgetrestriktioner samt uppgiftslämnarbördan, |
| --- | --- | --- |

(7b)

Artikel 17 ska ersättas med följande:

”Artikel 17

Årligt arbetsprogram

Kommissionen ska för ESS-kommittén senast den 30 april varje år lägga fram sitt årliga arbetsprogram för det kommande året.

Kommissionen ska när den utarbetar arbetsprogrammet se till att ändamålsenliga prioriteringar fastställs, vilket även ska inbegripa översyn av och rapportering om statistiska prioriteringar samt fördelning av finansiella medel. Kommissionen ska ta största möjliga hänsyn till ESS-kommitténs synpunkter. Dess arbetsprogram ska grundas på programmet för europeisk statistik och särskilt innehålla

(a)

de åtgärder som kommissionen anser har prioritet, med beaktande av unionens politiska behov, nationella budgetrestriktioner och unionens budgetrestriktioner samt uppgiftslämnarbördan,

| (b) | initiativ avseende omprioriteringar, inbegripet negativa prioriteringar, och minskning av bördan för både uppgiftslämnare och statistikframställare, och |
| --- | --- |

(b)

initiativ avseende omprioriteringar, inbegripet negativa prioriteringar, och minskning av bördan för både uppgiftslämnare och statistikframställare, och

| (c) | de förfaranden och rättsliga instrument som kommissionen tänkt sig för att genomföra arbetsprogrammet.” |
| --- | --- |

(c)

de förfaranden och rättsliga instrument som kommissionen tänkt sig för att genomföra arbetsprogrammet.”

| (8) | Följande artikel ska införas som artikel 17a:
  ”Artikel 17a


  Tillgång till samt användning och integrering av administrativa register

  1.   För att minska uppgiftslämnarbördan ska NSI och andra nationella myndigheter som avses i artikel 4 samt kommissionen (Eurostat) kostnadsfritt och utan dröjsmål få tillgång till och kunna använda alla administrativa register och kunna integrera dessa administrativa register med statistik, i den utsträckning som detta är nödvändigt för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik
  som tas fram enligt denna förordning
  .
  2.   NSI och kommissionen (Eurostat) ska rådfrågas om och delta i den ursprungliga utformningen, den efterföljande utvecklingen och avslutandet av administrativa register som andra organ byggt upp och upprätthållit, vilket underlättar ytterligare användning av dessa uppgifter
  för framställning av europeisk statistik
  . De ska
  uppmanas att delta i
  standardiseringsarbetet för administrativa register som är relevanta för
  framställning av europeisk statistik
  .
  3.   
  Utan att tillämpningen av ECBS stadga och centralbankernas oberoende ställning påverkas
  ska NSI:s, andra nationella myndigheters och kommissionens (Eurostat) tillgång till register och deltagande enligt punkterna 1 och 2 endast gälla administrativa register inom deras respektive offentliga administrativa system.
  4.   
  Administrativa register som av sina ägare tillhandahållits NSI, andra nationella myndigheter och kommissionen (Eurostat) i syfte att användas för framställning av europeisk statistik ska åtföljas av relevanta metadata.


  5.   NSI och ägare till administrativa register ska upprätta de nödvändiga mekanismerna för samarbete.” |
| --- | --- |

(8)

Följande artikel ska införas som artikel 17a:

”Artikel 17a

Tillgång till samt användning och integrering av administrativa register

1.   För att minska uppgiftslämnarbördan ska NSI och andra nationella myndigheter som avses i artikel 4 samt kommissionen (Eurostat) kostnadsfritt och utan dröjsmål få tillgång till och kunna använda alla administrativa register och kunna integrera dessa administrativa register med statistik, i den utsträckning som detta är nödvändigt för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik
  som tas fram enligt denna förordning
  .

2.   NSI och kommissionen (Eurostat) ska rådfrågas om och delta i den ursprungliga utformningen, den efterföljande utvecklingen och avslutandet av administrativa register som andra organ byggt upp och upprätthållit, vilket underlättar ytterligare användning av dessa uppgifter
  för framställning av europeisk statistik
  . De ska
  uppmanas att delta i
  standardiseringsarbetet för administrativa register som är relevanta för
  framställning av europeisk statistik
  .

3.   
  Utan att tillämpningen av ECBS stadga och centralbankernas oberoende ställning påverkas
  ska NSI:s, andra nationella myndigheters och kommissionens (Eurostat) tillgång till register och deltagande enligt punkterna 1 och 2 endast gälla administrativa register inom deras respektive offentliga administrativa system.

4.   
  Administrativa register som av sina ägare tillhandahållits NSI, andra nationella myndigheter och kommissionen (Eurostat) i syfte att användas för framställning av europeisk statistik ska åtföljas av relevanta metadata.

5.   NSI och ägare till administrativa register ska upprätta de nödvändiga mekanismerna för samarbete.”

| 8a. | I artikel 20.4 ska andra stycket ersättas med följande:



  ”NSI, andra nationella myndigheter och kommissionen (Eurostat) ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att principer och riktlinjer i fråga om fysiskt och logiskt skydd av konfidentiella uppgifter harmoniseras. Kommissionen ska sörja för denna harmonisering genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2.” |
| --- | --- |

8a.

I artikel 20.4 ska andra stycket ersättas med följande:

| 9. | I artikel 23 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”De rutiner, regler och villkor som gäller för tillgången på unionsnivå ska fastställas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2.” |
| --- | --- |

9.

I artikel 23 ska andra stycket ersättas med följande:

”De rutiner, regler och villkor som gäller för tillgången på unionsnivå ska fastställas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2.”

| 10. | Artikel 24 ska utgå. |
| --- | --- |

10.

Artikel 24 ska utgå.

| 10a. | Artikel 26 ska ersättas med följande:




  ”Artikel 26




  Åsidosättande av den statistiska konfidentialiteten




  Medlemsstaterna och kommissionen ska vidta åtgärder för att förhindra, och införa påföljder för, åsidosättande av den statistiska konfidentialiteten. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.”


  ▌ |
| --- | --- |

10a.

Artikel 26 ska ersättas med följande:

”Artikel 26

Åsidosättande av den statistiska konfidentialiteten

Medlemsstaterna och kommissionen ska vidta åtgärder för att förhindra, och införa påföljder för, åsidosättande av den statistiska konfidentialiteten. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.”

▌

| 12. | Artikel 27 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 27


  Kommittéförfarande

  1.   Kommissionen ska biträdas av ESS-kommittén. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (*4).
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

  (*4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter.”" |
| --- | --- |

12.

Artikel 27 ska ersättas med följande:

”Artikel 27

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av ESS-kommittén. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (*4).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

(*4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter.”"

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i ..

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 374, 4.12.2012, s. 2.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 21 november 2013.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (EUT L 306, 23.11.2011, s. 12).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (EUT L 140, 27.5.2013, s. 11).

5

(6)  
  Rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (EGT L 184, 17.7.1999, s. 23).

6

Rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (EGT L 184, 17.7.1999, s. 23).

(7)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

7

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/390 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/390

---

P7_TA(2013)0506

EU:s program för social förändring och social innovation ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation (COM(2011)0609 – C7-0318/2011 – 2011/0270(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/60)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0609), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0609),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 46 d, 149, 153.2 a och 175 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0318/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 46 d, 149, 153.2 a och 175 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0318/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 februari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 februari 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 maj 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 3 maj 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 juli 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 juli 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0241/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för regional utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0241/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 88.

(2)  EUT C 225, 27.7.2012, s. 167.

---

P7_TC1-COD(2011)0270

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) och om ändring av beslut nr 283/2010/EU om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1296/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/392 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/392

---

P7_TA(2013)0507

Program för miljö och klimatpolitik (Life) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) (COM(2011)0874 – C7-0498/2011 – 2011/0428(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/61)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0874), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0874),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0498/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0498/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 april 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 juli 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 juli 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för regional utveckling (A7-0294/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för regional utveckling (A7-0294/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 191, 29.6.2012, s. 111.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 61.

---

P7_TC1-COD(2011)0428

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) och om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1293/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDEN

Maxbelopp som ett enda integrerat projekt (IP) kan erhålla

Kommissionen lägger stor vikt vid att säkerställa en proportionell fördelning av medel mellan integrerade projekt för att kunna finansiera så många integrerade projekt som möjligt och garantera en balanserad fördelning av dem bland alla medlemsstater. I detta sammanhang kommer kommissionen i diskussionerna om utkastet till arbetsprogram med medlemmarna i Life-kommittén att föreslå det maximala belopp som ett enda integrerat projekt kan erhålla. Förslaget kommer att läggas fram som en del av metodiken för projekturval och antas som en del av det fleråriga arbetsprogrammet.

Situationen för finansiering av biologisk mångfald i utomeuropeiska länder och territorier (ULT)

Kommissionen fäster stor vikt vid skyddet av miljön och den biologiska mångfalden i utomeuropeiska länder och territorier. Detta framgår av förslaget till beslut rörande ULT, vilket omfattar nämnda sektorer när det gäller samarbete mellan Europeiska unionen och ULT. I förslaget anges även de olika åtgärder som skulle kunna vara berättigade till finansiering av Europeiska unionen i detta avseende.

Den förberedande åtgärden Best har varit ett framgångsrikt initiativ som ULT har anslutit sig till. Den har lett till konkreta resultat för tjänster som rör biologisk mångfald och ekosystem. Eftersom Best håller på att avslutas vill kommissionen gärna följa upp detta inom ramen för ett av sina nya instrument, nämligen programmet Globala allmänna nyttigheter och utmaningar inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete DCI.

Denna specifika möjlighet att finansiera skyddet av biologisk mångfald i ULT kommer att kompletteras med de möjligheter som erbjuds i artikel 6 i Life-programmet för perioden 2014-2020.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/394 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/394

---

P7_TA(2013)0508

Åtgärdsprogram för skattefrågor ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett åtgärdsprogram för skattefrågor i Europeiska unionen för perioden 2014 – 2020 (Fiscalis 2020) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG (COM(2012)0465 – C7-0242/2012 – 2011/0341B(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/62)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0465),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 114, 197 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0242/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 114, 197 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0242/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 maj 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 maj 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0399/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från budgetutskottet (A7-0399/2012), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 48.

---

P7_TC1-COD(2011)0341B

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ett åtgärdsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Fiscalis 2020) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1286/2013.)

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/395 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/395

---

P7_TA(2013)0509

Åtgärdsprogram för tullfrågor ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Tull 2020) och om upphävande av beslut nr 624/2007/EG (COM(2012)0464 – C7-0241/2012 – 2011/0341A(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/63)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0706) och kommissionens ändrade förslag (COM(2012)0464), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0706) och kommissionens ändrade förslag (COM(2012)0464),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 33 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0241/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 33 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0241/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 juli 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 juli 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från budgetutskottet (A7-0026/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från budgetutskottet (A7-0026/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner det uttalande, som bifogas denna resolution.. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner det uttalande, som bifogas denna resolution..

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2011)0341A

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ett åtgärdsprogram för tullfrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Tull 2020) och om upphävande av beslut nr 624/2007/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1294/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

UTTALANDE FRÅN EUROPAPARLAMENTET

Effektiva, ändamålsenliga, moderna och harmoniserade tillvägagångssätt vid tullkontroller vid unionens yttre gränser är nödvändiga för att

| — | skydda unionens och dess medlemsstaters finansiella intressen, |
| --- | --- |

—

skydda unionens och dess medlemsstaters finansiella intressen,

| — | bekämpa olaglig handel och samtidigt underlätta laglig affärsverksamhet, |
| --- | --- |

—

bekämpa olaglig handel och samtidigt underlätta laglig affärsverksamhet,

| — | säkerställa skydd och säkerhet för unionen och dess invånare samt miljöskydd, |
| --- | --- |

—

säkerställa skydd och säkerhet för unionen och dess invånare samt miljöskydd,

| — | skydda immateriella rättigheter, och |
| --- | --- |

—

skydda immateriella rättigheter, och

| — | säkerställa att den gemensamma handelspolitiken efterlevs. |
| --- | --- |

—

säkerställa att den gemensamma handelspolitiken efterlevs.

För att kunna utföra sådana kontroller är det avgörande för tullen att ha tillgång till lämpliga verktyg, såsom detekteringsutrustning och teknik. Behovet av dessa verktyg exemplifieras bland annat i Europols hotbildsbedömning avseende den organiserade brottsligheten från 2011 av hotet från den organiserade brottsligheten, där det anges att de ekonomiska konsekvenserna av cigarettsmuggling utgör en förlust för medlemsstaternas och unionens budgetar, som uppskattas till ungefär 10 miljarder EUR per år.

För närvarande utnyttjas inte det flertal instrument inom den fleråriga budgetramen som är tillgängliga för att samfinansiera anskaffande av sådana verktyg i full utsträckning. För att nå en effektiv fördelning av finansieringsresurser uppmanar Europaparlamentet kommissionen att senast i mitten av 2018 lägga fram en rapport om tillhandahållande av nödvändiga finansiella resurser för inköp av lämpliga verktyg för tullkontroller inom det område som avses i artikel 3.1 a i EUF-fördraget, inbegripet möjligheten att fördela dessa resurser via en gemensam fond.

---

| 24.11.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 436/397 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 436/397

---

P7_TA(2013)0510

Försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 november 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) vad gäller datumen för dess införlivande och tillämpning och datumet för när vissa direktiv upphör att gälla (COM(2013)0680 – C7-0315/2013 – 2013/0327(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 436/64)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0680, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0680,

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 53.1 och 62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 53.1 och 62 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0315/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0352/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0352/2013).

| A. | Ärendets brådska gör det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av den tidsfrist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

A.

Ärendets brådska gör det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av den tidsfrist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2013)0327

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av direktiv 2009/138/EG (Solvens II) vad gäller datumet för dess införlivande och datumet för dess tillämpning och datumet för upphävande av vissa direktiv (Solvens I)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/58/EU.)

---