# Jurnalul Oficial C 426/2016

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 426 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5918 noiembrie 2016 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 426

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5918 noiembrie 2016

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| 2016/C 426/01 | Contribuțiile celei de a LV-a reuniuni a COSAC – Haga, 12-14 iunie 2016 | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

2016/C 426/01

Contribuțiile celei de a LV-a reuniuni a COSAC – Haga, 12-14 iunie 2016

1

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

| 18.11.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 426/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 426/1

---

CONTRIBUȚIILE CELEI DE A LV-a REUNIUNI A COSAC

Haga, 12-14 iunie 2016

(2016/C 426/01)

1.   Modalități de exercitare a controlului parlamentar

1.1.   COSAC salută faptul că, potrivit celui de-al 25-lea Raport bianual al COSAC, parlamentele naționale au ambiția de a juca un rol activ la nivelul UE, cu respectarea deplină a tratatelor în vigoare. În plus, COSAC constată că cele mai importante activități de control parlamentar din UE pentru parlamentele naționale sunt supravegherea guvernamentală, activitatea de factor de elaborare a politicilor, precum și cea de forum public și implicarea în schimburi active cu alte parlamente naționale.

Prin urmare, COSAC invită guvernele naționale, precum și instituțiile relevante ale UE să faciliteze, să contribuie la și să ia în considerare, cât mai mult cu putință și acolo unde este cazul, îndeplinirea ambițiilor parlamentelor la nivelul UE.

1.2.   COSAC observă că, în ceea ce privește propunerile UE, majoritatea parlamentelor naționale fac schimb de informații referitoare la dialogul politic și la contribuțiile privind subsidiaritatea. COSAC încurajează parlamentele să facă uz de toate canalele disponibile pentru a face schimb de informații, inclusiv cu privire la punerea în aplicare a legislației UE, pentru a decide pozițiile de adoptat față de dosarele UE. COSAC invită parlamentele să examineze în continuare noi modalități de îmbunătățire a cooperării în acest domeniu.

1.3.   COSAC invită parlamentele care vor deține în viitor președinția COSAC ca, în fiecare prim semestru al anului, asistate de Secretariatul COSAC, să întocmească o sinteză anuală a priorităților parlamentelor în ceea ce privește programul de lucru al Comisiei, pe baza datelor primite de la fiecare parlament național, să transmită acest rezumat tuturor parlamentelor/camerelor și instituțiilor UE.

1.4.   COSAC observă că sinteza anuală a priorităților parlamentare ar putea fi de folos pentru a întări cooperarea dintre parlamentele naționale și Parlamentul European într-o serie de dosare legislative. COSAC are ambiția ca parlamentele care doresc să facă acest lucru să poată să coopereze, de exemplu, în cursul pregătirii controlului parlamentar al legislației UE. În acest scop, parlamentele sunt invitate, de exemplu, să testeze noi moduri de cooperare și schimb în ceea ce privește exercitarea controlului parlamentar asupra unei sau a două propuneri sau politici selectate ale UE, demers facilitat pe cât posibil în cadrul COSAC.

1.5.   COSAC salută obiectivele ambițioase ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei Europene cu privire la programarea anuală, astfel cum s-a convenit în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare. COSAC invită toate instituțiile UE să realizeze în comun cu parlamentele naționale, în mod activ, activitatea de programare anuală și să discute pe marginea acesteia.

1.6.   COSAC ia act de faptul că Comisia a redus numărul de propuneri anunțate în programul său de lucru, dar că numărul total de propuneri a crescut. COSAC subliniază că efectuarea unei programări anuale realiste de către instituțiile UE ar putea oferi parlamentelor naționale posibilitatea de a-și îndeplini în mod optim rolul și responsabilitățile.

2.   Raportorii

2.1.   COSAC observă, conform celui de-al 25-lea Raport bianual al COSAC, că nu toate parlamentele desemnează raportori pentru dosare pe teme legate de UE și recunoaște că parlamentele adoptă norme și practici diferite atunci când recurg la raportori.

2.2.   COSAC salută schimburile active între raportorii parlamentari în dosare pe teme legate de UE și, prin urmare, încurajează parlamentele să dezvolte în continuare schimbul activ, pentru a îmbunătăți controlul parlamentar în cadrul parlamentelor.

3.   „Cartonașul galben” și „cartonașul verde” (dialogul politic consolidat)

3.1.   COSAC reamintește contribuția celei de-a LIV-a reuniuni a COSAC, desfășurate la Luxemburg, la procedura „cartonașului galben” (punctul 4) și necesitatea de îmbunătățire fără a se modifica tratatele. De asemenea, COSAC invită din nou Comisia Europeană să ia în considerare posibilitatea excluderii anumitor perioade din termenul de 8 săptămâni. COSAC salută actuala excludere a perioadei lunii august și încurajează Comisia Europeană să dea curs în același mod invitației menționate mai sus.

3.2.   COSAC sprijină eforturile Comisiei Europene de a oferi răspunsuri de mai bună calitate și mai prompte la avizele motivate și la contribuțiile aduse de parlamentele naționale.

3.3.   COSAC ia act de faptul că, în ceea ce privește propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii [COM(2016) 128] parlamentele naționale din 11 state membre au adoptat avize motivate care reprezintă 22 de voturi, atingând, astfel, pragul de o treime din voturi necesar pentru a declanșa așa-numita procedură a „cartonașului galben”.

COSAC îi reamintește Comisiei Europene de angajamentul său de a consolida rolul parlamentelor naționale, inclusiv prin „dezvoltarea unui nou parteneriat cu parlamentele naționale”.

3.4.   La introducerea „cartonașului verde” (dialogul politic consolidat), COSAC reamintește contribuția celei de-a LIV-a reuniuni a COSAC, de la Luxemburg (punctul 5). COSAC observă că parlamentele au opinii diferite cu privire la definirea pragului minim pentru introducerea unui „cartonaș verde”, la termenul-limită pentru a participa la „cartonașul verde” și la calendarul necesar pentru încheierea unui „cartonaș verde”.

3.5.   COSAC așteaptă cu interes alte inițiative ale unor „cartonașe verzi” din partea parlamentelor care doresc să facă acest lucru, pentru a defini și a analiza și mai mult posibilitatea de a utiliza acest instrument în cadrul dialogului politic cu Comisia și fără a introduce noi proceduri formale. COSAC invită viitoarele sale președinții să continue inițiativele anterioare în această privință și, odată ce se colectează mai multe informații cu privire la potențialul dialogului politic consolidat, să depună eforturi pentru a transmite concluziile COSAC privind, printre altele, pragul, termenul-limită și calendarul „cartonașelor verzi”.

4.   Triloguri

4.1.   COSAC încurajează parlamentele să facă schimb de informații privind trilogurile, de exemplu, cu ocazia reuniunilor interparlamentare sau între raportori, întrucât acest schimb este considerat un instrument util pentru îmbunătățirea controlului parlamentar asupra afacerilor europene.

4.2.   COSAC salută Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare încheiat între Parlamentul European, Consiliu și Comisie, în care acestea convin să asigure transparența procedurilor legislative pe baza legislației și jurisprudenței relevante, inclusiv desfășurarea adecvată a negocierilor trilaterale.

4.3.   În plus, COSAC salută acordul la care au ajuns aceste trei instituții, potrivit căruia furnizarea de informații către parlamentele naționale trebuie să le permită acestora din urmă să își exercite pe deplin atribuțiile în conformitate cu tratatele. Prin urmare, COSAC invită aceste trei instituții, precum și guvernele naționale ca, în limitele competențelor care le revin, să furnizeze informații relevante privind trilogurile parlamentelor naționale și publicului.

5.   Interacțiunile în cadrul COSAC

5.1.   COSAC constată că sesiunile plenare ale COSAC oferă o platformă unică pentru ca parlamentele să poată face schimb de opinii și de avize privind importante provocări legate de politicile Uniunii Europene. COSAC subliniază importanța discuțiilor la nivel înalt pe durata sesiunilor sale plenare; se pare că astfel de discuții includ informații actualizate, expertiză și, deci, și contribuții din partea comisarilor europeni.

De asemenea, COSAC observă, potrivit celui de-al 25-lea Raport bianual al COSAC, că majoritatea parlamentelor sprijină îmbunătățirea în continuare a sesiunilor plenare, astfel încât să existe suficiente posibilități de dezvoltare a unor rețele informale. Prin urmare, COSAC invită viitoarele troici ale COSAC să acorde în continuare suficient timp pentru dezbateri și discuții în cadrul sesiunilor plenare, alocând totodată suficient timp pentru desfășurarea unor schimburi informale între delegați.

6.   Parlamentele și statul de drept

6.1.   COSAC observă că responsabilitatea instituțională pentru garantarea drepturilor omului și încorporarea acestora în legislația națională, precum și pentru apărarea și promovarea statului de drept și a guvernanței democratice este o responsabilitate comună a parlamentului național, a puterii executive și a puterii judecătorești și este înscrisă în tradițiile constituționale naționale.

6.2.   COSAC remarcă că UE se bazează pe valori comune, cum ar fi statul de drept, guvernanța democratică și drepturile omului, astfel cum sunt enunțate în tratate și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și că acest lucru presupune responsabilități pentru fiecare stat membru al UE, în timp ce amenințările la adresa acestor valori și încălcările acestora reprezintă o preocupare comună pentru cei care împărtășesc aceste valori și care respectă obligațiile și standardele convenite.

6.3.   COSAC subliniază că respectarea statului de drept în Uniune este o condiție prealabilă a recunoașterii și încrederii reciproce între statele membre, precum și între statele membre și Uniune, lucru esențial pentru buna funcționare a UE în toate domeniile de politică.

6.4.   COSAC susține inițiativele de creare a unor mecanisme de dialog permanent în cadrul forurilor relevante cu privire la aceste aspecte. Odată funcționale, aceste mecanisme vor putea fi de folos în discutarea unor încălcări ale drepturilor omului sensibile din punct de vedere politic și a amenințărilor la adresa statului de drept.

6.5.   COSAC poate servi drept platformă pentru un astfel de dialog interparlamentar, pentru promovarea unei culturi a respectării drepturile omului, guvernanței democratice și statului de drept în Uniunea Europeană și în statele sale membre, venind astfel în completarea activității altor platforme și a adunărilor precum Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei (APCE).

6.6.   COSAC salută dialogul privind statul de drept dintre statele membre desfășurat în cadrul Consiliului Uniunii Europene, care urmărește consolidarea statului de drept în UE și în statele sale membre. COSAC ia act de raportul din proprie inițiativă în temeiul articolului 225 din TFUE referitor instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, care este în curs de elaborare la Parlamentul European, și salută schimburile cu parlamentele naționale cu privire la aceste aspecte.

6.7.   COSAC subliniază rolul central și tot mai important pe care îl au parlamentele în protejarea și respectarea statului de drept, a guvernanței democratice și a drepturilor omului. Datorită funcției lor principale, aceea de a legifera, parlamentele au un rol important în tragerea la răspundere a executivului cu privire la punerea în aplicare și conformitatea, la nivel național, cu standardele și obligațiile în materie de drepturi ale omului convenite la nivel internațional, precum și în consolidarea legitimității democratice și a asumării statului de drept și a standardelor în materie de drepturi ale omului.

6.8.   COSAC subliniază importanța pe care o are colaborarea parlamentelor cu societatea pentru monitorizarea și apărarea valorilor, standardelor și obligațiilor în materie de stat de drept, guvernanță democratică și drepturi ale omului, colaborare care se poate realiza, de exemplu, dând curs recomandărilor mecanismelor internaționale din domeniul drepturilor omului, precum și rapoartelor și recomandărilor formulate, printre altele, de instituțiile naționale pentru drepturile omului, de ONG-uri și de societatea civilă.

6.9.   În timp ce statul de drept, guvernanța democratică și drepturile omului merită o atenție constantă, COSAC încurajează parlamentele naționale să acorde în activitatea lor, în permanență, atenție statului de drept, guvernanței democratice și drepturilor omului și să promoveze un dialog la nivel național și internațional pe tema acestor valori, dialog în care să se implice. Bunele practici, listele de verificare ale altor parlamente, precum și standardele și orientările comune elaborate de organisme precum Consiliul Europei ar trebui să servească drept ghid și să fie dezvoltate în continuare.

7.   Diplomația parlamentară în cadrul politicii europene de vecinătate

7.1.   COSAC ia act de faptul că, potrivit celui de-al 25-lea Raport bianual al COSAC, toate parlamentele se implică în diplomația parlamentară, în cele mai multe cazuri, pentru a promova valorile fundamentale (democrația, statul de drept și drepturile omului), pentru a îmbunătăți înțelegerea reciprocă dintre țări și pentru a face schimb de informații și de know-how.

7.2.   COSAC salută activitățile întreprinse în cadrul diplomației parlamentare care contribuie la politica europeană de vecinătate cu scopul de a aprofunda relațiile, de a intensifica cooperarea și de a consolida parteneriatele UE cu țările vecine din est și din sud, de a sprijini și încuraja pacea, securitatea și prosperitatea.

7.3.   COSAC consideră că, prin desfășurarea contactelor lor parlamentare, parlamentele, în calitate de instituții, și parlamentarii pot sprijini parlamentele din țările învecinate aflate în proces de tranziție să creeze punți între părțile aflate în conflict și să își exprime preocupările sau pot promova valorile universale într-un mod în care este posibil ca diplomația tradițională să nu-l poată promova. Prin urmare, COSAC încurajează parlamentele să continue să se implice în diplomația parlamentară, ca o formă de diplomație complementară diplomației tradiționale în domeniul politicii europene de vecinătate.

7.4.   Pentru a îmbunătăți impactul diplomației parlamentare și pentru a înțelege mai bine diferențele dintre practicile de lucru ale parlamentelor, COSAC încurajează toate parlamentele să facă schimb de bune practici în acest domeniu, precum și schimburi periodice de cu țările care fac obiectul politicii europene de vecinătate și să organizeze vizite reciproce cu aceste țări.

7.5.   În plus, COSAC încurajează parlamentele să coopereze și să facă schimb de informații între ele, precum și cu Parlamentul European și cu executivele, pentru a genera mai multă coerență în domeniul diplomației parlamentare, în special în cadrul politicii europene de vecinătate.

8.   Migrație

8.1.   COSAC subliniază importanța punerii în aplicare a agendei europene în materie de migrație respectând totodată drepturile omului și toate tratatele și convențiile internaționale, precum și eforturile de a aborda cauzele profunde ale fluxurilor migratorii și de refugiați și necesitatea de a pune în aplicare prioritățile pe termen scurt și pe termen lung, prin consolidarea accentului pus pe dimensiunea externă a migrației în spiritul parteneriatului de parteneriat cu țările de origine și de tranzit. Prin urmare, COSAC solicită o strategie structurată pentru dimensiunea externă a politicii UE în materie de migrație, care să urmărească dezvoltarea și stabilizarea țărilor de origine ale migranților.

COSAC recunoaște necesitatea de a da dovadă de solidaritate față de statele membre care se confruntă cu un flux fără precedent de refugiați și de migranți.

COSAC salută obiectivul Comisiei de a reforma sistemul european comun de azil și, în special, ia act de reformarea substanțială a Regulamentului Dublin.

---